# Europeiska unionens L 144/8 ju

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 144 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången8 juni 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 144

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången8 juni 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 860/2005 av den 30 maj 2005 om ändring av förordning (EG) nr 27/2005 vad gäller fiskemöjligheter i grönländska, färöiska och isländska vatten och fiske efter torsk i Nordsjön, och ändring av förordning (EG) nr 2270/2004 vad gäller möjligheter till fiske efter djuphavshaj och skoläst | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 861/2005 av den 7 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 862/2005 av den 7 juni 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryska federationen och Folkrepubliken Kina | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 863/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 459/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det österrikiska interventionsorganet | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 864/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 615/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det slovakiska interventionsorganet | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 865/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2707/2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever | 41 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 860/2005 av den 30 maj 2005 om ändring av förordning (EG) nr 27/2005 vad gäller fiskemöjligheter i grönländska, färöiska och isländska vatten och fiske efter torsk i Nordsjön, och ändring av förordning (EG) nr 2270/2004 vad gäller möjligheter till fiske efter djuphavshaj och skoläst

1

Kommissionens förordning (EG) nr 861/2005 av den 7 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 862/2005 av den 7 juni 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryska federationen och Folkrepubliken Kina

11

Kommissionens förordning (EG) nr 863/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 459/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det österrikiska interventionsorganet

37

Kommissionens förordning (EG) nr 864/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 615/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det slovakiska interventionsorganet

39

Kommissionens förordning (EG) nr 865/2005 av den 7 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 2707/2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever

41

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av 10 maj 2005 till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen | 42 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 3 juni 2005 om ett ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för kontroll, inspektion och övervakning av 2005 års fiske
  [delgivet med nr K(2005) 1630] | 43 |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 juni 2005 om tilldelning av en ytterligare dag ute ur hamn, i enlighet med bilaga IVa till rådets förordning (EG) nr 27/2005, till Danmark och Förenade kungariket
  [delgivet med nr K(2005) 1657] | 51 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av 10 maj 2005 till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

42

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 3 juni 2005 om ett ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för kontroll, inspektion och övervakning av 2005 års fiske
  [delgivet med nr K(2005) 1630]

[delgivet med nr K(2005) 1630]

43

*

Kommissionens beslut av den 6 juni 2005 om tilldelning av en ytterligare dag ute ur hamn, i enlighet med bilaga IVa till rådets förordning (EG) nr 27/2005, till Danmark och Förenade kungariket
  [delgivet med nr K(2005) 1657]

[delgivet med nr K(2005) 1657]

51

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets beslut 2005/426/GUSP av den 6 juni 2005 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift | 52 |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/427/GUSP av den 6 juni 2005 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP | 54 |
| | * | Rådets beslut 2005/428/GUSP av den 6 juni 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/221/GUSP | 59 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets beslut 2005/426/GUSP av den 6 juni 2005 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

52

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/427/GUSP av den 6 juni 2005 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP

54

*

Rådets beslut 2005/428/GUSP av den 6 juni 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/221/GUSP

59

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 860/2005

av den 30 maj 2005

om ändring av förordning (EG) nr 27/2005 vad gäller fiskemöjligheter i grönländska, färöiska och isländska vatten och fiske efter torsk i Nordsjön, och ändring av förordning (EG) nr 2270/2004 vad gäller möjligheter till fiske efter djuphavshaj och skoläst

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 20 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 423/2004 av den 26 februari 2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd (2), särskilt artikel 8 i denna,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 27/2005 (3) fastställs för 2005 fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 27/2005 (3) fastställs för 2005 fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs.

| (2) | Det är nödvändigt att korrigera ett par räknefel som inträffade när kvoterna för vissa arter fördelades på medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att korrigera ett par räknefel som inträffade när kvoterna för vissa arter fördelades på medlemsstaterna.

| (3) | För att få till stånd en bättre beslutsprocess som bygger på välgrundad vetenskaplig rådgivning och den bästa information som finns att tillgå bör EG-fartyg ha samma skyldighet att rapportera om fångster av icke-kvoterade arter i EG-vatten uppdelade efter art och område. |
| --- | --- |

(3)

För att få till stånd en bättre beslutsprocess som bygger på välgrundad vetenskaplig rådgivning och den bästa information som finns att tillgå bör EG-fartyg ha samma skyldighet att rapportera om fångster av icke-kvoterade arter i EG-vatten uppdelade efter art och område.

| (4) | I enlighet med det förfarande som fastställs i avtalet om fiske och havsmiljön mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island (4) har gemenskapen hållit samråd om fiskerättigheter för 2005 med Island. Resultaten av samråden måste införas i förordning (EG) nr 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med det förfarande som fastställs i avtalet om fiske och havsmiljön mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Island (4) har gemenskapen hållit samråd om fiskerättigheter för 2005 med Island. Resultaten av samråden måste införas i förordning (EG) nr 27/2005.

| (5) | De grönländska myndigheterna har meddelat kommissionen att gemenskapen får fiska 1 000 ton maskeringskrabba i grönländska vatten. Dessutom har man kommit överens med de grönländska myndigheterna om att hela kungsfiskekvoten i områdena V och XIV får fiskas med flyttrål. |
| --- | --- |

(5)

De grönländska myndigheterna har meddelat kommissionen att gemenskapen får fiska 1 000 ton maskeringskrabba i grönländska vatten. Dessutom har man kommit överens med de grönländska myndigheterna om att hela kungsfiskekvoten i områdena V och XIV får fiskas med flyttrål.

| (6) | Det har visat sig att tilldelning av fler fiskedagar per kalendermånad i Nordsjön till fartyg som fiskar med släpredskap som har paneler med 120 mm kvadratiska maskor skulle kunna äventyra återhämtningen av torsk och strider mot artikel 8 i förordning (EG) nr 423/2004. Nordsjön bör därför tas bort från förteckningen över områden för vilken denna tilldelning av ytterligare dagar är tillämplig. Det är också lämpligt att klarlägga de tekniska specifikationerna för 120 mm kvadratiska maskor. |
| --- | --- |

(6)

Det har visat sig att tilldelning av fler fiskedagar per kalendermånad i Nordsjön till fartyg som fiskar med släpredskap som har paneler med 120 mm kvadratiska maskor skulle kunna äventyra återhämtningen av torsk och strider mot artikel 8 i förordning (EG) nr 423/2004. Nordsjön bör därför tas bort från förteckningen över områden för vilken denna tilldelning av ytterligare dagar är tillämplig. Det är också lämpligt att klarlägga de tekniska specifikationerna för 120 mm kvadratiska maskor.

| (7) | Fiskemöjligheterna för djuphavshaj i ICES-delområde X (gemenskapsvatten och internationella vatten) bör ökas till 120 ton för att tillåta att djuphavshaj som tas som oundvikliga bifångster vid annat fiske landas. |
| --- | --- |

(7)

Fiskemöjligheterna för djuphavshaj i ICES-delområde X (gemenskapsvatten och internationella vatten) bör ökas till 120 ton för att tillåta att djuphavshaj som tas som oundvikliga bifångster vid annat fiske landas.

| (8) | Bestämmelserna om fiskets påverkan mellan områden som fastställs i bilaga IVa och bilaga IVc till förordning (EG) nr 27/2005 bör inte hindra ett fartyg från att använda det maximala antalet dagar som är tillgängligt i bilaga IVa. De bestämmelserna bör därför ändras. |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelserna om fiskets påverkan mellan områden som fastställs i bilaga IVa och bilaga IVc till förordning (EG) nr 27/2005 bör inte hindra ett fartyg från att använda det maximala antalet dagar som är tillgängligt i bilaga IVa. De bestämmelserna bör därför ändras.

| (9) | I förordning (EG) nr 2270/2004 (5) fastställs för 2005 och 2006 fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd. |
| --- | --- |

(9)

I förordning (EG) nr 2270/2004 (5) fastställs för 2005 och 2006 fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg när det gäller vissa djuphavsbestånd.

| (10) | Fiskemöjligheterna för skoläst i ICES-delområde VB, delområdena VI och VII (gemenskapsvatten och internationella vatten) var felaktigt beräknade i förordning (EG) nr 2270/2004 och bör rättas. |
| --- | --- |

(10)

Fiskemöjligheterna för skoläst i ICES-delområde VB, delområdena VI och VII (gemenskapsvatten och internationella vatten) var felaktigt beräknade i förordning (EG) nr 2270/2004 och bör rättas.

| (11) | För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas så snart som möjligt. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av de Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

(11)

För att trygga försörjningen för gemenskapens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas så snart som möjligt. Med tanke på frågans brådskande karaktär måste ett undantag medges från den sexveckorsperiod som anges i punkt I.3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av de Europeiska gemenskaperna.

| (12) | Förordningarna (EG) nr 27/2005 och nr 2270/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordningarna (EG) nr 27/2005 och nr 2270/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 27/2005

Förordning (EG) nr 27/2005 ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 5.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster, inom de kvotgränser som anges i bilaga I, i vatten under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen omkring Jan Mayen, på de villkor som anges i artiklarna 9, 16 och 17.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 5.2 skall ersättas med följande:

”2.   Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster, inom de kvotgränser som anges i bilaga I, i vatten under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen omkring Jan Mayen, på de villkor som anges i artiklarna 9, 16 och 17.”

| 2) | I artikel 9 skall följande stycke läggas till:
  ”Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning: | Sydvästra området






  1. | 63° 12′ N och 23° 05′ V genom 62° 00′ N och 26° 00′ V |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 9 skall följande stycke läggas till:

”Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning:

Sydvästra området

1.

63° 12′ N och 23° 05′ V genom 62° 00′ N och 26° 00′ V

| 2. | 62° 58′ N och 22° 25′ V |
| --- | --- |

2.

62° 58′ N och 22° 25′ V

| 3. | 63° 06′ N och 21° 30′ V |
| --- | --- |

3.

63° 06′ N och 21° 30′ V

| 4. | 63° 03′ N och 21° 00′ V därifrån 180° 00′ S |
| --- | --- |

4.

63° 03′ N och 21° 00′ V därifrån 180° 00′ S

| | Sydöstra området






  1. | 63° 14′ N och 10° 40′ V |
| --- | --- | --- |

Sydöstra området

1.

63° 14′ N och 10° 40′ V

| 2. | 63° 14′ N och 11° 23′ V |
| --- | --- |

2.

63° 14′ N och 11° 23′ V

| 3. | 63° 35′ N och 12° 21′ V |
| --- | --- |

3.

63° 35′ N och 12° 21′ V

| 4. | 64° 00′ N och 12° 30′ V |
| --- | --- |

4.

64° 00′ N och 12° 30′ V

| 5. | 63° 53′ N och 13° 30′ V |
| --- | --- |

5.

63° 53′ N och 13° 30′ V

| 6. | 63° 36′ N och 14° 30′ V |
| --- | --- |

6.

63° 36′ N och 14° 30′ V

| 7. | 63° 10′ N och 17° 00′ V därifrån 180° 00′ S” |
| --- | --- |

7.

63° 10′ N och 17° 00′ V därifrån 180° 00′ S”

| 3) | Bilagorna IB, IC, ID, IVa, IVc och VI skall ändras på det sätt som anges i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

3)

Bilagorna IB, IC, ID, IVa, IVc och VI skall ändras på det sätt som anges i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Ändringar av förordning (EG) nr 2270/2004

Bilagan till förordning (EG) nr 2270/2004 skall ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2005.

På rådets vägnar

F. BODEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUT L 70, 9.3.2004, s. 8.

2

(3)  EUT L 12, 14.1.2005, s. 1.

3

(4)  EGT L 161, 2.7.1993, s. 2.

4

(5)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 4.

5

---

BILAGA I

Bilagorna till förordning (EG) nr 27/2005 skall ändras på följande sätt:

| 1) | I bilaga I B:






  a) | Uppgifterna om arten långa i zon III (gemenskapsvatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Långa

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I bilaga I B:

a)

Uppgifterna om arten långa i zon III (gemenskapsvatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Långa

Molva molva

| Zon | : | III (gemenskapsvatten och internationella vatten) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

III (gemenskapsvatten och internationella vatten)

Belgien

10 (1)

Danmark

76

Tyskland

10

Sverige

30

Förenade kungariket

10 (1)

EG

136

| b) | Uppgifterna om arten nordhavsräka i zon IIa (EG-vatten), IV (EG-vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Nordhavsräka

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om arten nordhavsräka i zon IIa (EG-vatten), IV (EG-vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Nordhavsräka

Pandalus borealis

| Zon | : | IIa (EG-vatten), IV (EG-vatten)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zon

:

IIa (EG-vatten), IV (EG-vatten)

PRA/2AC4-C

Danmark

3 700

Nederländerna

35

Sverige

149

Förenade kungariket

1 096

EG

4 980

TAC

4 980

Försiktighets-TAC-artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller.”

| c) | Uppgifterna om kombinerade kvoter i EG-vatten i zonerna Vb, VI, VII skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Kombinerade kvoter |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om kombinerade kvoter i EG-vatten i zonerna Vb, VI, VII skall ersättas med följande:

”Art

:

Kombinerade kvoter

| Zon | : | EG-vatten i zonerna Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EG-vatten i zonerna Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EG

Ej tillämpligt

Norge

600 (2)

TAC

Ej tillämpligt

| d) | Uppgifterna om övriga arter i EG-vatten i zonerna IIa, IV, VIa norr om 56o 30' N skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Övriga arter |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Uppgifterna om övriga arter i EG-vatten i zonerna IIa, IV, VIa norr om 56o 30' N skall ersättas med följande:

”Art

:

Övriga arter

| Zon | : | EG-vatten, zonerna IIa, IV, VIa norr om 56o 30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EG-vatten, zonerna IIa, IV, VIa norr om 56o 30' N

OTH/2A46AN

EG

Ej tillämpligt

Norge

4 720 (3)

Färöarna

400 (4)

TAC

Ej tillämpligt

| 2) | I bilaga IC:






  a) | Uppgifterna om arten maskeringskrabba i zon NAFO 0,1 (grönländska vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Maskeringskrabba

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I bilaga IC:

a)

Uppgifterna om arten maskeringskrabba i zon NAFO 0,1 (grönländska vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Maskeringskrabba

Chionoecetes spp.

| Zon | : | NAFO 0,1 (grönländska vatten)
  PCR/ N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zon

:

NAFO 0,1 (grönländska vatten)

PCR/ N01GRN

Irland

125

Spanien

875

EG

1 000

TAC

Ej tillämpligt

Försiktighets-TAC-artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte.”

| b) | Uppgifterna om arten lodda i zon V, XIV (grönländska vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Lodda

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om arten lodda i zon V, XIV (grönländska vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Lodda

Mallotus villosus

| Zon | : | V, XIV (grönländska vatten)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zon

:

V, XIV (grönländska vatten)

CAP/514GRN

Alla medlemsstater

0

EG

50 050 (5)
   (6)

TAC

Ej tillämpligt

| c) | Uppgifterna om arten kungsfisk i zon V, XIV (grönländska vatten) skall ersättas med följande två uppgifter:














  ”Art | : | Kungsfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om arten kungsfisk i zon V, XIV (grönländska vatten) skall ersättas med följande två uppgifter:

”Art

:

Kungsfisk

Sebastes spp.

| Zon | : | V, XIV (grönländska vatten)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zon

:

V, XIV (grönländska vatten)

RED/514GRN

Tyskland

11 794 (10)

Frankrike

60 (10)

Förenade kungariket

84 (10)

EG

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

Ej tillämpligt

Artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte.

| Art | : | Kungsfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Art

:

Kungsfisk

Sebastes spp.

| Zon | : | Va (isländska vatten)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Va (isländska vatten)

RED/05A-IS

Belgien

100 (11)
   (12)

Tyskland

1 690 (11)
   (12)

Frankrike

50 (11)
   (12)

Förenade kungariket

1 160 (11)
   (12)

EG

3 000 (11)
   (12)

TAC

Ej tillämpligt

| 3) | I bilaga ID skall uppgifterna om arten vitbrosme i zon NAFO 3NO ersättas med följande:














  ”Art | : | Vitbromse

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I bilaga ID skall uppgifterna om arten vitbrosme i zon NAFO 3NO ersättas med följande:

”Art

:

Vitbromse

Urophycis tenuis

| Zon | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Zon

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spanien

2 165

Portugal

2 835

EG

5 000

TAC

8 500

Artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 gäller inte.”

| 4) | I bilaga IVa:






  a) | Tabell II skall ersättas med följande:
  ”Tabell II — Undantag beträffande de dagar inom området och ute ur hamn som anges i tabell I och därmed sammanhängande villkor








  Område | Redskap enligt punkt 4 | Fartygens fångstredovisning för 2002 (13) | Dagar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Område som definieras i punkt 2 | 4a och 4e | Mindre än 5 % vardera av torsk, tunga och rödspätta | Ingen begränsning av dagar (14) |
| Område som definieras i punkt 2 | 4a och 4b | Mindre än 5 % torsk | 100 till < 120 mm upp till 13 dagar 120 mm upp till 14 dagar |
| Kattegatt och Nordsjön | 4c redskap med en maskstorlek på 220 mm eller mer | Mindre än 5 % av torsk och mer än 5 % av piggvar och sjurygg | Upp till 15 dagar |
| Kattegatt och Skagerrak | 4a redskap med en 120 mm kvadratiska maskor (15) | Ej tillämpligt | 12 dagar |
| Östra delen av Engelska kanalen | 4c grimgarn med en maskstorlek på 110 mm eller mindre | Fartyg som är ute ur hamn högst 24 timmar | 19 dagar |

4)

I bilaga IVa:

a)

Tabell II skall ersättas med följande:

”Tabell II — Undantag beträffande de dagar inom området och ute ur hamn som anges i tabell I och därmed sammanhängande villkor

Område

Redskap enligt punkt 4

Fartygens fångstredovisning för 2002 (13)

Dagar

Område som definieras i punkt 2

4a och 4e

Mindre än 5 % vardera av torsk, tunga och rödspätta

Ingen begränsning av dagar (14)

Område som definieras i punkt 2

4a och 4b

Mindre än 5 % torsk

100 till < 120 mm upp till 13 dagar 120 mm upp till 14 dagar

Kattegatt och Nordsjön

4c redskap med en maskstorlek på 220 mm eller mer

Mindre än 5 % av torsk och mer än 5 % av piggvar och sjurygg

Upp till 15 dagar

Kattegatt och Skagerrak

4a redskap med en 120 mm kvadratiska maskor (15)

Ej tillämpligt

12 dagar

Östra delen av Engelska kanalen

4c grimgarn med en maskstorlek på 110 mm eller mindre

Fartyg som är ute ur hamn högst 24 timmar

19 dagar

| b) | Tillägg 1 skall andra meningen i punkt 4 a ersättas med följande:
  ”Fönstret skall placeras i den övre panelen”. |
| --- | --- |

b)

Tillägg 1 skall andra meningen i punkt 4 a ersättas med följande:

”Fönstret skall placeras i den övre panelen”.

| 5) | I bilaga IVc skall punkt 6 a ersättas med följande:






  ”6. | a) | Det högsta antal dagar under en kalendermånad som ett fartyg får vistas inom området och vara ute ur hamn och ombord medföra något av de fiskeredskap som avses i punkt 4 anges i tabell I.
  Om ett fartyg under en fiskeresa tar sig från ett område till ett annat skall den dagen räknas för det område där fartyget befunnit sig under den större delen av dagen.
  Det antal dagar som ett fartyg befinner sig i det sammanlagda område som utgörs av de områden som definieras i punkt 2 i den här bilagan och i punkt 2 i bilaga IVa får inte överstiga det antal som anges i tabell I i den här bilagan. Det antal dagar som fartyget befinner sig i de områden som definieras i punkt 2 i bilaga IVa skall överensstämma med det högsta antal dagar som fastställs i enlighet med bilaga IVa.
  Tabell I – Högsta antal dagar inom ett område och ute ur hamn per område och fiskeredskap







  Område som definieras i punkt 2: | Redskapsgrupp enligt punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | Västra delen av Engelska kanalen (ICES-område VIIe). |

5)

I bilaga IVc skall punkt 6 a ersättas med följande:

”6.

a)

Det högsta antal dagar under en kalendermånad som ett fartyg får vistas inom området och vara ute ur hamn och ombord medföra något av de fiskeredskap som avses i punkt 4 anges i tabell I.

Om ett fartyg under en fiskeresa tar sig från ett område till ett annat skall den dagen räknas för det område där fartyget befunnit sig under den större delen av dagen.

Det antal dagar som ett fartyg befinner sig i det sammanlagda område som utgörs av de områden som definieras i punkt 2 i den här bilagan och i punkt 2 i bilaga IVa får inte överstiga det antal som anges i tabell I i den här bilagan. Det antal dagar som fartyget befinner sig i de områden som definieras i punkt 2 i bilaga IVa skall överensstämma med det högsta antal dagar som fastställs i enlighet med bilaga IVa.

Tabell I – Högsta antal dagar inom ett område och ute ur hamn per område och fiskeredskap

Område som definieras i punkt 2:

Redskapsgrupp enligt punkt

4a

4b

2.

Västra delen av Engelska kanalen (ICES-område VIIe).

20

20”

| 6) | I bilaga VI skall del I ersättas med följande:
  ”DEL I

  KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR AV LICENSER OCH FISKETILLSTÅND FÖR GEMENSKAPENS FARTYG SOM FISKAR I TREDJELANDS VATTEN










  Fiskeområde | Fiske | Antal licenser | Fördelning av licenser mellan medlemsstater | Maximalt antal fartyg närvarande samtidigt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norska vatten och fiskezonen omkring Jan Mayen | Sill, norr om 62° 00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IE: 7, NL: 9, SE: 10, UK: 17 | 55 |
| Bottenlevande arter, norr om 62° 00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IE: 1 | 50 |
| Makrill, söder om 62° 00' N, fiske med ringnot | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | Ej tillämpligt |
| Makrill, söder om 62° 00' N, trålfiske | 19 | | Ej tillämpligt |
| Makrill, norr om 62° 00' N, fiske med ringnot | 11 (17) | DK: 11 | Ej tillämpligt |
| Industriarter, söder om 62° 00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Färöiska vatten | Allt trålfiske med fartyg på högst 180 fot i den zon som ligger 1221 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Riktat fiske efter torsk och kolja med en minsta maskstorlek på 135 mm är begränsat till området söder om 62° 28' N och öster om 6° 30' V | 8 (18) | | 4 |
| Trålfiske längre än 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna. Under perioderna 1 mars–31 maj och 1 oktober–31 december får dessa fartyg bedriva fiske i området mellan 61° 20' N och 62° 00' N och 12–21 nautiska mil utanför baslinjerna | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Trålfiske efter birkelånga med en minsta maskstorlek på 100 mm i området söder om 61° 30' N och väster om 9° 00' V och i området mellan 7° 00' V och 9° 00' V söder om 60° 30' N och i området sydväst om en linje mellan 60° 30' N, 7° 00' V och 60° 00' N, 6° 00' V | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Riktat trålfiske efter gråsej med en minsta maskstorlek på 120 mm och med möjlighet att använda rundstroppar runt lyftet | 70 | | 22 (20) |
| Fiske efter blåvitling. Det totala antalet licenser får utökas med fyra fartyg för att bilda par om de färöiska myndigheterna skulle införa särskilda regler för tillträdet till ett område som kallas ’huvudsakligt område för fiske efter blåvitling’ | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Fiske med rev | 10 | UK: 10 | 6 |
| Fiske efter makrill | 12 | DK: 12 | 12 |
| Fiske efter sill norr om 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IE: 2, NL: 3, SE: 3 | 21 |
| Island | Allt fiske | 18 | | 5 |
| Ryska federationens vatten | Allt fiske | pm | | pm |
| Fiske efter torsk | 7 (21) | | pm |
| Fiske efter skarpsill | pm | | pm |

6)

I bilaga VI skall del I ersättas med följande:

”DEL I

KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR AV LICENSER OCH FISKETILLSTÅND FÖR GEMENSKAPENS FARTYG SOM FISKAR I TREDJELANDS VATTEN

Fiskeområde

Fiske

Antal licenser

Fördelning av licenser mellan medlemsstater

Maximalt antal fartyg närvarande samtidigt

Norska vatten och fiskezonen omkring Jan Mayen

Sill, norr om 62° 00' N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IE: 7, NL: 9, SE: 10, UK: 17

55

Bottenlevande arter, norr om 62° 00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IE: 1

50

Makrill, söder om 62° 00' N, fiske med ringnot

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

Ej tillämpligt

Makrill, söder om 62° 00' N, trålfiske

19

Ej tillämpligt

Makrill, norr om 62° 00' N, fiske med ringnot

11 (17)

DK: 11

Ej tillämpligt

Industriarter, söder om 62° 00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Färöiska vatten

Allt trålfiske med fartyg på högst 180 fot i den zon som ligger 1221 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Riktat fiske efter torsk och kolja med en minsta maskstorlek på 135 mm är begränsat till området söder om 62° 28' N och öster om 6° 30' V

8 (18)

4

Trålfiske längre än 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna. Under perioderna 1 mars–31 maj och 1 oktober–31 december får dessa fartyg bedriva fiske i området mellan 61° 20' N och 62° 00' N och 12–21 nautiska mil utanför baslinjerna

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Trålfiske efter birkelånga med en minsta maskstorlek på 100 mm i området söder om 61° 30' N och väster om 9° 00' V och i området mellan 7° 00' V och 9° 00' V söder om 60° 30' N och i området sydväst om en linje mellan 60° 30' N, 7° 00' V och 60° 00' N, 6° 00' V

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Riktat trålfiske efter gråsej med en minsta maskstorlek på 120 mm och med möjlighet att använda rundstroppar runt lyftet

70

22 (20)

Fiske efter blåvitling. Det totala antalet licenser får utökas med fyra fartyg för att bilda par om de färöiska myndigheterna skulle införa särskilda regler för tillträdet till ett område som kallas ’huvudsakligt område för fiske efter blåvitling’

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Fiske med rev

10

UK: 10

6

Fiske efter makrill

12

DK: 12

12

Fiske efter sill norr om 62° N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IE: 2, NL: 3, SE: 3

21

Island

Allt fiske

18

5

Ryska federationens vatten

Allt fiske

pm

pm

Fiske efter torsk

7 (21)

pm

Fiske efter skarpsill

pm

pm

---

(1)  Får inte fångas i sektion 3 IIIb, c, d.”

(2)  Tas endast med långrev, inklusive skolästfiskar, Mora mora och fjällbrosme.”

(3)  Begränsat till IIa och IV. Inklusive fiske som inte särskilt nämns.

(4)  Begränsat till bifångster av vitfisk i IV och VIa.”

(5)  Av vilka 45 930 ton tilldelas Island.

(6)  Skall fångas före den 30 april 2005.”

(7)  Får fiskas med flyttrål. Fångster från bottentrålfisket och flyttrålfisket skall rapporteras separat. Får fiskas i öster eller väster.

(8)  3 500 ton som skall fiskas med flyttrål tilldelas Norge.

(9)  500 ton tilldelas Färöarna. Fångster från bottentrålfisket och flyttrålfisket skall rapporteras separat.

(10)  Preliminär kvot i avvaktan på resultatet av fiskesamråden med Danmark (på Färöarnas och Grönlands vägnar) för 2005.

(11)  Inbegripet oundvikliga bifångster (torsk ej tillåten).

(12)  Får endast fångas mellan juli och december.”

(13)  Efter verifikation av EG-loggboken – genomsnittlig årlig landning i färskvikt.

(14)  Fartyget får befinna sig inom området det antal dagar som ingår i den berörda månaden.

(15)  Fartyg som är föremål för detta undantag skall uppfylla villkoren i tillägg 1 till denna bilaga.”

(16)  Fördelningen gäller för fiske med not och trål.

(17)  Skall väljas ut bland de elva licenserna för fiske med ringnot efter makrill söder om 62° 00' N.

(18)  I enlighet med de gemensamma slutsatserna från 1999 ingår siffrorna för riktat fiske efter torsk och kolja i siffrorna för ’Allt trålfiske med fartyg på högst 180 fot i den zon som ligger 12–21 nautiska mil utanför de färöiska baslinjerna’.

(19)  Siffrorna avser maximalt antal fartyg närvarande samtidigt.

(20)  Siffrorna ingår i siffrorna för ’Trålfiske längre ut än 21 nautiska mil från de färöiska baslinjerna’.

(21)  Gäller endast fartyg som för Lettlands flagg.”

---

BILAGA II

Del 2 i bilagan till förordning (EG) nr 2270/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1) | Uppgifterna om arter av djuphavshaj i zon X (gemenskapens vatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Djuphavshaj |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Uppgifterna om arter av djuphavshaj i zon X (gemenskapens vatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Djuphavshaj

| Zon | : | X (gemenskapens vatten och internationella vatten) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

X (gemenskapens vatten och internationella vatten)

Portugal

120

EG (1)

120

| 2) | Uppgifterna om arten skoläst i zonerna Vb, VI, VII (gemenskapens vatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:














  ”Art | : | Skoläst

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Uppgifterna om arten skoläst i zonerna Vb, VI, VII (gemenskapens vatten och internationella vatten) skall ersättas med följande:

”Art

:

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

| Zon | : | Vb, VI, VII (gemenskapens vatten och internationella vatten) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Vb, VI, VII (gemenskapens vatten och internationella vatten)

Tyskland

10

Estland

77

Spanien

85

Frankrike

4 327

Irland

341

Litauen

99

Polen

50

Förenade kungariket

254

Övriga (2)

10

EG

5 253

---

(1)  Gäller endast för bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom ramen för denna kvot.”

(2)  Gäller endast för bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom ramen för denna kvot. ”

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 861/2005

av den 7 juni 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 8 juni 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 7 juni 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 862/2005

av den 7 juni 2005

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryska federationen och Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 9 september 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 september 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 26 juli 2004 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) (nedan kallat ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 80 %, av gemenskapens tillverkning av polytetrafluoreten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledande av ett antidumpningsförfarande. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 26 juli 2004 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) (nedan kallat ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 80 %, av gemenskapens tillverkning av polytetrafluoreten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledande av ett antidumpningsförfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Ryssland och Kina, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna, den klagande och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Ryssland och Kina, importörer och handlare samt deras intresseorganisationer, leverantörer och användare som den visste var berörda, företrädare för de berörda exportländerna, den klagande och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Eftersom det på grundval av förteckningen i klagomålet föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom det på grundval av förteckningen i klagomålet föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställande av dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (5) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla exporterande tillverkare i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende polytetrafluoreten under undersökningsperioden (1 juli 2003–30 juni 2004) som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla exporterande tillverkare i Kina att ge sig till känna för kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende polytetrafluoreten under undersökningsperioden (1 juli 2003–30 juni 2004) som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Efter att ha granskat de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna i Kina och på grund av de få svaren på urvalsfrågorna beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(6)

Efter att ha granskat de uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkarna i Kina och på grund av de få svaren på urvalsfrågorna beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (7) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Ansökningar om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling i den händelse det i samband med undersökningen fastställs att villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status inte är uppfyllda, inkom från tre exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(7)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Ansökningar om marknadsekonomisk status, eller om individuell behandling i den händelse det i samband med undersökningen fastställs att villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status inte är uppfyllda, inkom från tre exporterande tillverkare.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från tre kinesiska exporterande tillverkare, två ryska exporterande tillverkare, tre tillverkare i gemenskapen och en icke-närstående importör. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från tre kinesiska exporterande tillverkare, två ryska exporterande tillverkare, tre tillverkare i gemenskapen och en icke-närstående importör.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök företogs på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen:






  — | Dupont de Nemours BV, Nederländerna, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök företogs på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen:

—

Dupont de Nemours BV, Nederländerna,

| — | Dyneon, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Dyneon, Tyskland,

| — | Solvay Solexys, Italien. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Italien.

| b) | Icke-närstående importör:






  — | Resyncom, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

b)

Icke-närstående importör:

—

Resyncom, Tyskland.

| c) | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd,

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd,

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd och det närstående företaget Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd och det närstående företaget Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Exporterande tillverkare i Ryssland:






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat och det närstående företaget Priborlab Ltd, |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Ryssland:

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat och det närstående företaget Priborlab Ltd,

| — | Open Joint Stock Company Halogen. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company Halogen.

| e) | Närstående importör:






  — | Chemical Goods Ltd, Förenade kungariket. |
| --- | --- | --- |

e)

Närstående importör:

—

Chemical Goods Ltd, Förenade kungariket.

| (10) | Eftersom ett normalvärde skulle behöva fastställas för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, gjordes ett kontrollbesök på plats hos följande företag för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i det här fallet Förenta staterna:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., Förenta staterna, |
| --- | --- | --- |

(10)

Eftersom ett normalvärde skulle behöva fastställas för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, gjordes ett kontrollbesök på plats hos följande företag för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i det här fallet Förenta staterna:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., Förenta staterna,

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc, Förenta Staterna. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc, Förenta Staterna.

3.   Undersökningsperioden

| (11) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2003 till och med den 30 juni 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Allmänt

| (12) | Fluorhaltiga polymerer (eller fluorpolymerer) utgör en grupp högpresterande plaster, varav polytetrafluoreten är den som är bäst känd och används mest. |
| --- | --- |

(12)

Fluorhaltiga polymerer (eller fluorpolymerer) utgör en grupp högpresterande plaster, varav polytetrafluoreten är den som är bäst känd och används mest.

| (13) | Granulat av polytetrafluoreten är en kemisk produkt (en fluorhaltig polymer) med flera goda hållfasthetsegenskaper (t.ex. hög smältpunkt, hög termisk stabilitet, olöslighet, obrännbarhet och låg dielektricitetskonstant). Den används som komponent inom ett stort antal industrisektorer, t.ex. kemisk, mekanisk och elektrisk industri (isolering i kablar), bilindustri, byggnadsindustri (isoleringsmaterial), tillverkning av köksredskap (pannor), textilindustri och biomedicinsk industri (operationsinstrument). Det mest kända varumärke som produkten marknadsförs under är ”Teflon”. |
| --- | --- |

(13)

Granulat av polytetrafluoreten är en kemisk produkt (en fluorhaltig polymer) med flera goda hållfasthetsegenskaper (t.ex. hög smältpunkt, hög termisk stabilitet, olöslighet, obrännbarhet och låg dielektricitetskonstant). Den används som komponent inom ett stort antal industrisektorer, t.ex. kemisk, mekanisk och elektrisk industri (isolering i kablar), bilindustri, byggnadsindustri (isoleringsmaterial), tillverkning av köksredskap (pannor), textilindustri och biomedicinsk industri (operationsinstrument). Det mest kända varumärke som produkten marknadsförs under är ”Teflon”.

2.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är så kallat granulat av polytetrafluoreten med en halt av högst 3 % av en annan monomer än tetrafluoreten, utan fyllmedel, i form av pulver eller pelletar, med undantag för mikroniserade material, och dess baspolymer (reaktorprodukt). Den senare förekommer i våt eller torr form. Trots att olika produkttyper kan förekomma med avseende på form, genomsnittlig partikelstorlek, värmebehandling och innehåll av sammonomer, betraktas de i detta förfarande som en enda produkt, eftersom de har samma fysiska egenskaper och i stort sett samma grundläggande användningsområden. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är så kallat granulat av polytetrafluoreten med en halt av högst 3 % av en annan monomer än tetrafluoreten, utan fyllmedel, i form av pulver eller pelletar, med undantag för mikroniserade material, och dess baspolymer (reaktorprodukt). Den senare förekommer i våt eller torr form. Trots att olika produkttyper kan förekomma med avseende på form, genomsnittlig partikelstorlek, värmebehandling och innehåll av sammonomer, betraktas de i detta förfarande som en enda produkt, eftersom de har samma fysiska egenskaper och i stort sett samma grundläggande användningsområden. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 3904 61 00.

3.   Likadan produkt

| (15) | Den berörda produkten och polytetrafluoreten som av gemenskapsindustrin tillverkas och säljs i gemenskapen, polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i de båda exportländerna och polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i det jämförbara landet befanns ha i stort sett samma fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten och polytetrafluoreten som av gemenskapsindustrin tillverkas och säljs i gemenskapen, polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i de båda exportländerna och polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i det jämförbara landet befanns ha i stort sett samma fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (16) | De två importörerna hävdade att den produkt som importeras från Ryssland och Kina i fråga om vissa användningsområden inte konkurrerar överhuvudtaget med polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Detta gäller huvudsakligen skrot av polytetrafluoreten eller material som inte uppfyller vissa krav (”off-spec”) som används för tillverkning av polytetrafluoreten av fin partikelstorlek. Denna produkt av fin partikelstorlek används t.ex. som tillsats vid bearbetning av plast eller i tryckfärger eller ytbeläggningar för metaller. Detta påstående måste avvisas, eftersom det konstaterades att gemenskapsindustrin också tillverkar skrot eller material som inte uppfyller vissa krav som säljs till samma kunder. |
| --- | --- |

(16)

De två importörerna hävdade att den produkt som importeras från Ryssland och Kina i fråga om vissa användningsområden inte konkurrerar överhuvudtaget med polytetrafluoreten som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Detta gäller huvudsakligen skrot av polytetrafluoreten eller material som inte uppfyller vissa krav (”off-spec”) som används för tillverkning av polytetrafluoreten av fin partikelstorlek. Denna produkt av fin partikelstorlek används t.ex. som tillsats vid bearbetning av plast eller i tryckfärger eller ytbeläggningar för metaller. Detta påstående måste avvisas, eftersom det konstaterades att gemenskapsindustrin också tillverkar skrot eller material som inte uppfyller vissa krav som säljs till samma kunder.

C.   DUMPNING

1.   Allmän metod

| (17) | Nedan beskrivs den allmänna metoden. I den efterföljande redovisningen av undersökningsresultaten beträffande dumpning när det gäller de berörda länderna redogörs därför endast för de aspekter som är specifika för det enskilda exporterande landet. |
| --- | --- |

(17)

Nedan beskrivs den allmänna metoden. I den efterföljande redovisningen av undersökningsresultaten beträffande dumpning när det gäller de berörda länderna redogörs därför endast för de aspekter som är specifika för det enskilda exporterande landet.

1.1   Normalvärde

| (18) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av polytetrafluoreten på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av polytetrafluoreten på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (19) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av polytetrafluoreten som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Vad beträffar jämförelsen per produkttyp betraktade kommissionen sådana produkttyper som såldes både på den inhemska marknaden och för export och som var likadana med avseende på genomsnittlig partikelstorlek, värmebehandling och innehåll av sammonomer som identiska eller direkt jämförbara produkttyper. |
| --- | --- |

(19)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av polytetrafluoreten som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Vad beträffar jämförelsen per produkttyp betraktade kommissionen sådana produkttyper som såldes både på den inhemska marknaden och för export och som var likadana med avseende på genomsnittlig partikelstorlek, värmebehandling och innehåll av sammonomer som identiska eller direkt jämförbara produkttyper.

| (20) | För varje typ av polytetrafluoreten som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av polytetrafluoreten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volym av den jämförbara typen av polytetrafluoreten som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

För varje typ av polytetrafluoreten som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes om försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av polytetrafluoreten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volym av den jämförbara typen av polytetrafluoreten som exporterades till gemenskapen.

| (21) | Därefter undersöktes, för var och en av de typer av polytetrafluoreten som på hemmamarknaden sålts i representativa volymer, om försäljningen på denna marknad kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. Eftersom försäljningsvolymen för varje typ av polytetrafluoreten som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(21)

Därefter undersöktes, för var och en av de typer av polytetrafluoreten som på hemmamarknaden sålts i representativa volymer, om försäljningen på denna marknad kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. Eftersom försäljningsvolymen för varje typ av polytetrafluoreten som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade tillverkningskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all inhemsk försäljning av den typen under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.

1.2   Exportpris

| (22) | I samtliga fall fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(22)

I samtliga fall fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

1.3   Jämförelse

| (23) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där framställningarna härom konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. |
| --- | --- |

(23)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där framställningarna härom konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.

1.4   Dumpningsmarginal

| (24) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för varje exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för varje exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp.

1.5   Kina

1.5.1   Marknadsekonomisk status

| (25) | Vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina skall normalvärdet fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i artikel 2 i grundförordningen när det gäller producenter som konstaterats uppfylla de villkor som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina skall normalvärdet fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i artikel 2 i grundförordningen när det gäller producenter som konstaterats uppfylla de villkor som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (26) | De kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen som de sökande företagen måste visa att de uppfyller redovisas upplysningsvis i sammandrag i det följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(26)

De kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen som de sökande företagen måste visa att de uppfyller redovisas upplysningsvis i sammandrag i det följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden utan något större statligt inflytande.

| 2. | Det sker en oberoende revision av räkenskaperna i överensstämmelse med internationella revisionsnormer, och räkenskaperna tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Det sker en oberoende revision av räkenskaperna i överensstämmelse med internationella revisionsnormer, och räkenskaperna tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (27) | Tre exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. När det gäller dessa företag inhämtade kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen alla uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(27)

Tre exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. När det gäller dessa företag inhämtade kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen alla uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (28) | Det framgick av undersökningen att inget av de tre ovan nämnda företagen uppfyllde kriterierna och deras ansökningar måste därför avslås. Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för de tre företagen när det gäller de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.










  Företag | Kriterier |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2.7 c
  första strecksatsen | Artikel 2.7 c
  andra strecksatsen | Artikel 2.7 c
  tredje strecksatsen | Artikel 2.7 c
  fjärde strecksatsen | Artikel 2.7 c
  femte strecksatsen |
| 1 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 2 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 3 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i frågeformulärssvar från samarbetsvilliga kinesiska exportörer. |

(28)

Det framgick av undersökningen att inget av de tre ovan nämnda företagen uppfyllde kriterierna och deras ansökningar måste därför avslås. Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för de tre företagen när det gäller de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

Företag

Kriterier

Artikel 2.7 c

första strecksatsen

Artikel 2.7 c

andra strecksatsen

Artikel 2.7 c

tredje strecksatsen

Artikel 2.7 c

fjärde strecksatsen

Artikel 2.7 c

femte strecksatsen

1

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

2

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

3

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Källa: Kontrollerade uppgifter i frågeformulärssvar från samarbetsvilliga kinesiska exportörer.

| (29) | De berörda företagen gavs tillfälle att lämna synpunkter om ovanstående slutsatser. Samtliga tre företag motsatte sig kommissionens slutsatser och hävdade att de borde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(29)

De berörda företagen gavs tillfälle att lämna synpunkter om ovanstående slutsatser. Samtliga tre företag motsatte sig kommissionens slutsatser och hävdade att de borde beviljas marknadsekonomisk status.

| (30) | Ett företag ifrågasatte om kommissionens praxis att fastställa marknadsekonomisk status på grundval av de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen kunde anses vara i överensstämmelse med GATT/WTO-reglerna. Dessutom hävdades det att kommissionen grundat sina beslut på indikationer och antaganden, och att artikel 2.7 i grundförordningen inte tillämpats på ett objektivt sätt. |
| --- | --- |

(30)

Ett företag ifrågasatte om kommissionens praxis att fastställa marknadsekonomisk status på grundval av de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen kunde anses vara i överensstämmelse med GATT/WTO-reglerna. Dessutom hävdades det att kommissionen grundat sina beslut på indikationer och antaganden, och att artikel 2.7 i grundförordningen inte tillämpats på ett objektivt sätt.

| (31) | I detta sammanhang bör det noteras att den nuvarande undersökningen, inbegripet bedömningen av huruvida en exporterande tillverkare är verksam under marknadsekonomiska förhållanden, sker enligt de tillämpliga bestämmelserna i grundförordningen, vilka till fullo överensstämmer med skyldigheterna inom ramen för WTO. |
| --- | --- |

(31)

I detta sammanhang bör det noteras att den nuvarande undersökningen, inbegripet bedömningen av huruvida en exporterande tillverkare är verksam under marknadsekonomiska förhållanden, sker enligt de tillämpliga bestämmelserna i grundförordningen, vilka till fullo överensstämmer med skyldigheterna inom ramen för WTO.

| (32) | Såsom bekräftats av förstainstansrätten åligger det den exporterande tillverkaren att bevisa att denne uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Om ingen sådan bevisning har lämnats in måste begäran om marknadsekonomisk status förkastas. Slutsatsen dras på grundval av en objektiv analys av underbyggd bevisning. Resultatet av analysen meddelas de berörda företagen och analysen kan bli föremål för rättslig prövning. |
| --- | --- |

(32)

Såsom bekräftats av förstainstansrätten åligger det den exporterande tillverkaren att bevisa att denne uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Om ingen sådan bevisning har lämnats in måste begäran om marknadsekonomisk status förkastas. Slutsatsen dras på grundval av en objektiv analys av underbyggd bevisning. Resultatet av analysen meddelas de berörda företagen och analysen kan bli föremål för rättslig prövning.

| (33) | När det gäller det första kriteriet, dvs. att företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler, utan ett större statligt inflytande, och att kostnaderna återspeglar marknadsvärden drogs för ett företags vidkommande slutsatsen att det inte fanns någon bevisning för att bestämmelserna i bolagsordningen följdes. Av denna anledning fanns det ingenting som tydde på att detta företags beslut inte i betydande grad skulle kunna påverkas av staten, bland annat genom en statligt ägd aktieinnehavare. Företaget motsatte sig kommissionens slutsatser och hävdade att dess bolagsordning utgör en tillförlitlig garanti för att staten inte kan utöva något större inflytande på dess beslut och att den statligt ägda aktieinnehavaren är en förvaltare som agerar för ett privat företags räkning. I företagets bolagsordning fastställs emellertid företagets organisation och förfaranden för beslutsfattande. Eftersom det vid undersökningen framkom att bolagsordningen inte följts och att den lätt kunde ändras av företaget, kan slutsatsen rimligen dras att eventuella bestämmelser i bolagsordningen med syftet att förhindra ett större inflytande från statens sida på företagets beslut inte är tillförlitliga och inte utgör någon garanti i detta avseende. Dessutom tillhandahöll företaget inte någon annan förklaring än ”synlighet” till varför den statligt ägda förvaltningsfonden utgjorde den faktiska aktieinnehavaren. Tvärtom hävdades det vid kontrollbesöket på plats att detta bland annat skulle ge företaget bättre tillgång till finansiering i framtiden. Risken för statlig inblandning ansågs därför vara betydande.
  I motsats vad kommissionen kommit fram till hävdade företaget dessutom att priserna på dess råvaror återspeglade marknadsvärden. Förutom det faktum att ingen bevisning lades fram för att så var fallet gjordes likvärdiga inköp av råmaterial till olika priser, utan att företaget kunde ge någon rimlig förklaring till de betydande prisskillnaderna.
  Därför måste det konstateras att den exporterande tillverkaren inte hade tillhandahållit tillräcklig bevisning för att företaget var verksamt under marknadsekonomiska förhållanden. Inget av de argument som företaget förde fram efter kommissionens meddelande av uppgifter var av den karaktären att det kunde ändra denna slutsats, varför företagets begäran måste avslås. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller det första kriteriet, dvs. att företagens beslut fattas som svar på marknadssignaler, utan ett större statligt inflytande, och att kostnaderna återspeglar marknadsvärden drogs för ett företags vidkommande slutsatsen att det inte fanns någon bevisning för att bestämmelserna i bolagsordningen följdes. Av denna anledning fanns det ingenting som tydde på att detta företags beslut inte i betydande grad skulle kunna påverkas av staten, bland annat genom en statligt ägd aktieinnehavare. Företaget motsatte sig kommissionens slutsatser och hävdade att dess bolagsordning utgör en tillförlitlig garanti för att staten inte kan utöva något större inflytande på dess beslut och att den statligt ägda aktieinnehavaren är en förvaltare som agerar för ett privat företags räkning. I företagets bolagsordning fastställs emellertid företagets organisation och förfaranden för beslutsfattande. Eftersom det vid undersökningen framkom att bolagsordningen inte följts och att den lätt kunde ändras av företaget, kan slutsatsen rimligen dras att eventuella bestämmelser i bolagsordningen med syftet att förhindra ett större inflytande från statens sida på företagets beslut inte är tillförlitliga och inte utgör någon garanti i detta avseende. Dessutom tillhandahöll företaget inte någon annan förklaring än ”synlighet” till varför den statligt ägda förvaltningsfonden utgjorde den faktiska aktieinnehavaren. Tvärtom hävdades det vid kontrollbesöket på plats att detta bland annat skulle ge företaget bättre tillgång till finansiering i framtiden. Risken för statlig inblandning ansågs därför vara betydande.

I motsats vad kommissionen kommit fram till hävdade företaget dessutom att priserna på dess råvaror återspeglade marknadsvärden. Förutom det faktum att ingen bevisning lades fram för att så var fallet gjordes likvärdiga inköp av råmaterial till olika priser, utan att företaget kunde ge någon rimlig förklaring till de betydande prisskillnaderna.

Därför måste det konstateras att den exporterande tillverkaren inte hade tillhandahållit tillräcklig bevisning för att företaget var verksamt under marknadsekonomiska förhållanden. Inget av de argument som företaget förde fram efter kommissionens meddelande av uppgifter var av den karaktären att det kunde ändra denna slutsats, varför företagets begäran måste avslås.

| (34) | Ett företag hävdade att avsaknaden av ett beslutsmässigt minimiantal aktieinnehavare på bolagsstämman, vilket innebär att den statligt ägda aktieinnehavaren i betydande utsträckning kan påverka företagets beslut, inte var relevant, eftersom beslut om verksamheten inte fattades vid bolagsstämman. Det statliga inflytandet är emellertid relevant även i andra fall än beslut rörande verksamheten. Enligt företagets bolagsordning har bolagsstämman befogenhet att bland annat fatta beslut om affärsverksamhet och investeringsplaner, att granska och godkänna finansieringsbudgeten och bokslutet samt planen för fördelningen av företagets vinst. Staten kan därför på ett betydande sätt påverka företagets beslut i sådana viktiga frågor. Det hävdades också att det faktum att exportförsäljningen under halva undersökningsperioden skedde via en delvis statligt ägd handlare inte utgjorde någon grund för att dra slutsatsen att statlig inblandning förekom. Det bör härvid noteras att denna handlare deltog i försäljningen av den berörda produkten (bl.a. tecknande av kontrakt, betalningsmottagning och kundfakturering), men ansökte inte om marknadsekonomisk status. Företaget kunde därför inte påvisa att det drevs utan större statligt inflytande. |
| --- | --- |

(34)

Ett företag hävdade att avsaknaden av ett beslutsmässigt minimiantal aktieinnehavare på bolagsstämman, vilket innebär att den statligt ägda aktieinnehavaren i betydande utsträckning kan påverka företagets beslut, inte var relevant, eftersom beslut om verksamheten inte fattades vid bolagsstämman. Det statliga inflytandet är emellertid relevant även i andra fall än beslut rörande verksamheten. Enligt företagets bolagsordning har bolagsstämman befogenhet att bland annat fatta beslut om affärsverksamhet och investeringsplaner, att granska och godkänna finansieringsbudgeten och bokslutet samt planen för fördelningen av företagets vinst. Staten kan därför på ett betydande sätt påverka företagets beslut i sådana viktiga frågor. Det hävdades också att det faktum att exportförsäljningen under halva undersökningsperioden skedde via en delvis statligt ägd handlare inte utgjorde någon grund för att dra slutsatsen att statlig inblandning förekom. Det bör härvid noteras att denna handlare deltog i försäljningen av den berörda produkten (bl.a. tecknande av kontrakt, betalningsmottagning och kundfakturering), men ansökte inte om marknadsekonomisk status. Företaget kunde därför inte påvisa att det drevs utan större statligt inflytande.

| (35) | Ett företag hävdade också att den statligt ägda aktieinnehavaren, som genom sitt innehav av aktiemajoriteten i företaget följaktligen utsåg största delen av ledamöterna i styrelsen, inte i någon betydande utsträckning kunde påverka företagets beslut. I detta sammanhang erinras om kommissionens etablerade praxis, enligt vilken det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte anses vara uppfyllt om staten har en rättslig eller faktisk möjlighet att utöva ett betydande inflytande på företagets beslut. Begäran måste därför avslås. |
| --- | --- |

(35)

Ett företag hävdade också att den statligt ägda aktieinnehavaren, som genom sitt innehav av aktiemajoriteten i företaget följaktligen utsåg största delen av ledamöterna i styrelsen, inte i någon betydande utsträckning kunde påverka företagets beslut. I detta sammanhang erinras om kommissionens etablerade praxis, enligt vilken det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte anses vara uppfyllt om staten har en rättslig eller faktisk möjlighet att utöva ett betydande inflytande på företagets beslut. Begäran måste därför avslås.

| (36) | Samtliga tre företag ansåg sig uppfylla det andra kriteriet, att företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, eftersom deras räkenskaper var föremål för oberoende revision. Det konstaterades dock att det fanns betydande skillnader mellan revisionsberättelserna och företagens räkenskaper, eller att ändringar i företagens redovisningsprinciper inte hade tagits upp, vilket krävs enligt internationella redovisningsnormer. I ett fall konstaterades även att de belopp som nämndes i revisorns anmärkningar inte motsvarade företagets räkenskaper. Ett annat företag lämnade inte in en engelskspråkig version av det fullständiga bokslutet inklusive revisorns anmärkningar till räkenskaperna, vilket förhindrade en regelrätt granskning. Därför måste slutsatsen dras att samtliga tre företags räkenskaper inte var föremål för revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, såsom krävs i artikel 2.7 c andra strecksatsen i grundförordningen, varför deras ansökningar avslogs. |
| --- | --- |

(36)

Samtliga tre företag ansåg sig uppfylla det andra kriteriet, att företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, eftersom deras räkenskaper var föremål för oberoende revision. Det konstaterades dock att det fanns betydande skillnader mellan revisionsberättelserna och företagens räkenskaper, eller att ändringar i företagens redovisningsprinciper inte hade tagits upp, vilket krävs enligt internationella redovisningsnormer. I ett fall konstaterades även att de belopp som nämndes i revisorns anmärkningar inte motsvarade företagets räkenskaper. Ett annat företag lämnade inte in en engelskspråkig version av det fullständiga bokslutet inklusive revisorns anmärkningar till räkenskaperna, vilket förhindrade en regelrätt granskning. Därför måste slutsatsen dras att samtliga tre företags räkenskaper inte var föremål för revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, såsom krävs i artikel 2.7 c andra strecksatsen i grundförordningen, varför deras ansökningar avslogs.

| (37) | När det gäller det tredje kriteriet hävdade de tre företagen, i motsats till vad kommissionen hade kommit fram till, att det inte förekom någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Ett företag instämde inte i slutsatsen att det inte fanns någon bevisning för att dess markanvändningsrättigheter återspeglade marknadsförhållanden och lämnade därför in offentliga uppgifter om markpriser. Dessa uppgifter lämnades in långt efter utgången av tidsfristen för inlämnande av en vederbörligen underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status och kunde inte längre kontrolleras, och de måste därför avvisas. För det andra företagets vidkommande konstaterades att det inköpt sin anläggning för tillverkning av den berörda produkten av ett statligt ägt företag, dock till ett pris som var betydligt lägre än det värde som fastställts av oberoende utvärderare. Dessutom var företagets avskrivning av anläggningstillgångar inte konsekvent. Det tredje företaget konstaterades ha fått garantier för banklån av dess statligt ägda aktieinnehavare och använda ett avräkningskonto på ett sådant sätt att fakturor och betalningar inte kunde kopplas till varandra. Detta innebär att det förekommer betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller det tredje kriteriet hävdade de tre företagen, i motsats till vad kommissionen hade kommit fram till, att det inte förekom någon betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Ett företag instämde inte i slutsatsen att det inte fanns någon bevisning för att dess markanvändningsrättigheter återspeglade marknadsförhållanden och lämnade därför in offentliga uppgifter om markpriser. Dessa uppgifter lämnades in långt efter utgången av tidsfristen för inlämnande av en vederbörligen underbyggd ansökan om marknadsekonomisk status och kunde inte längre kontrolleras, och de måste därför avvisas. För det andra företagets vidkommande konstaterades att det inköpt sin anläggning för tillverkning av den berörda produkten av ett statligt ägt företag, dock till ett pris som var betydligt lägre än det värde som fastställts av oberoende utvärderare. Dessutom var företagets avskrivning av anläggningstillgångar inte konsekvent. Det tredje företaget konstaterades ha fått garantier för banklån av dess statligt ägda aktieinnehavare och använda ett avräkningskonto på ett sådant sätt att fakturor och betalningar inte kunde kopplas till varandra. Detta innebär att det förekommer betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (38) | Kommissionens slutsats blev att de berörda företagen inte uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c tredje strecksatsen i grundförordningen, varför deras ansökningar måste avslås. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionens slutsats blev att de berörda företagen inte uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c tredje strecksatsen i grundförordningen, varför deras ansökningar måste avslås.

| (39) | Det företag som inte uppfyllde det fjärde kriteriet hävdade, i motsats till vad kommissionen kommit fram till, att konkurslagstiftningen garanterade stabila villkor och säkerhet i rättsligt hänseende. Detta företag befanns dock ha betydande ekonomiska problem, eftersom det under flera år i följd gått med förlust, och har räddats av sin statligt ägda aktieinnehavare. Även om sådana betydande ekonomiska problem – vilket företaget också hävdade – inte nödvändigtvis behöver leda till konkurs, visar det faktum att den statligt ägda aktieinnehavaren räddade företaget (bland annat genom avskrivning av skulder) i en situation där en aktieinnehavare under normala marknadsförhållanden inte hade gjort det, att tillämpningen av de berörda lagarna i detta fall kan ifrågasättas. Slutsatsen måste därför dras att det inte fanns någon bevisning för att konkurslagarna i praktiken var tillämpliga på företaget. I avsaknad av sådan bevisning ansågs detta kriterium inte vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(39)

Det företag som inte uppfyllde det fjärde kriteriet hävdade, i motsats till vad kommissionen kommit fram till, att konkurslagstiftningen garanterade stabila villkor och säkerhet i rättsligt hänseende. Detta företag befanns dock ha betydande ekonomiska problem, eftersom det under flera år i följd gått med förlust, och har räddats av sin statligt ägda aktieinnehavare. Även om sådana betydande ekonomiska problem – vilket företaget också hävdade – inte nödvändigtvis behöver leda till konkurs, visar det faktum att den statligt ägda aktieinnehavaren räddade företaget (bland annat genom avskrivning av skulder) i en situation där en aktieinnehavare under normala marknadsförhållanden inte hade gjort det, att tillämpningen av de berörda lagarna i detta fall kan ifrågasättas. Slutsatsen måste därför dras att det inte fanns någon bevisning för att konkurslagarna i praktiken var tillämpliga på företaget. I avsaknad av sådan bevisning ansågs detta kriterium inte vara uppfyllt.

| (40) | Kommissionen samrådde med rådgivande kommittén och de parter som var direkt berörda underrättades om undersökningsresultaten. Exportörernas främsta argument har redan tagits upp ovan. Gemenskapsindustrin gavs även tillfälle att lämna synpunkter och samtyckte till fastställandena rörande marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen samrådde med rådgivande kommittén och de parter som var direkt berörda underrättades om undersökningsresultaten. Exportörernas främsta argument har redan tagits upp ovan. Gemenskapsindustrin gavs även tillfälle att lämna synpunkter och samtyckte till fastställandena rörande marknadsekonomisk status.

1.5.2   Individuell behandling

| (41) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företagen kan bevisa att de uppfyller alla kriterier som fastställs i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företagen kan bevisa att de uppfyller alla kriterier som fastställs i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.

| (42) | Förutom att de tre exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status ansökte de även om individuell behandling i den händelse de inte skulle beviljas denna status. |
| --- | --- |

(42)

Förutom att de tre exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status ansökte de även om individuell behandling i den händelse de inte skulle beviljas denna status.

| (43) | Eftersom inget av de tre företagen kunde påvisa att det faktiska eller möjliga statliga inflytandet inte dessutom skulle kunna innebära en inverkan på deras exportpriser och exportkvantiteter samt deras försäljningsvillkor måste slutsatsen dras att de inte uppfyllde de villkor som anges i artikel 9.5 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom inget av de tre företagen kunde påvisa att det faktiska eller möjliga statliga inflytandet inte dessutom skulle kunna innebära en inverkan på deras exportpriser och exportkvantiteter samt deras försäljningsvillkor måste slutsatsen dras att de inte uppfyllde de villkor som anges i artikel 9.5 b i grundförordningen.

| (44) | På samma sätt konstaterades det för alla tre företagen att risken för kringgående av åtgärderna inte kunde uteslutas om dessa exportörer beviljades individuella tullsatser. Risken är en följd av det ovan nämnda faktiska eller möjliga statliga inflytandet i företagens verksamhet. Mot bakgrund av karaktären hos och presentationen av polytetrafluoreten är det ofta mycket svårt, i synnerhet för tullmyndigheterna, att fastställa tillverkaren av polytetrafluoreten som importeras. Det ansågs därför finnas en betydande risk för kringgående genom export via ett företag med en lägre tullsats. Det faktum att det finns risk för en betydande statlig inblandning gör det dessutom än mer sannolikt att detta skall inträffa. Följaktligen var villkoren i artikel 9.5 e i grundförordningen inte uppfyllda. |
| --- | --- |

(44)

På samma sätt konstaterades det för alla tre företagen att risken för kringgående av åtgärderna inte kunde uteslutas om dessa exportörer beviljades individuella tullsatser. Risken är en följd av det ovan nämnda faktiska eller möjliga statliga inflytandet i företagens verksamhet. Mot bakgrund av karaktären hos och presentationen av polytetrafluoreten är det ofta mycket svårt, i synnerhet för tullmyndigheterna, att fastställa tillverkaren av polytetrafluoreten som importeras. Det ansågs därför finnas en betydande risk för kringgående genom export via ett företag med en lägre tullsats. Det faktum att det finns risk för en betydande statlig inblandning gör det dessutom än mer sannolikt att detta skall inträffa. Följaktligen var villkoren i artikel 9.5 e i grundförordningen inte uppfyllda.

| (45) | Eftersom inget av företagen uppfyller samtliga villkor som anges i artikel 9.5 i grundförordningen beslutades det preliminärt att inte bevilja dem individuell behandling. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom inget av företagen uppfyller samtliga villkor som anges i artikel 9.5 i grundförordningen beslutades det preliminärt att inte bevilja dem individuell behandling.

1.5.3   Normalvärde

1.5.3.1   Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

| (46) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (”det jämförbara landet”). |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (”det jämförbara landet”).

| (47) | I tillkännagivandet om inledande nämndes att kommissionen avsåg att välja Förenta staterna som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina, och berörda parter uppmanades att framföra eventuella synpunkter på detta. Två exporterande tillverkare i Kina hävdade att Förenta staterna inte var ett lämpligt val och föreslog att Ryssland skulle användas i stället. Det hävdades att Förenta staternas marknad för polytetrafluoreten inte är tillräckligt konkurrensutsatt, eftersom importen från Italien och Japan sedan 1988 omfattas av antidumpningstullar. Det påstods också att den största tillverkaren i Förenta staterna är en av de klagande i EU närstående. Dessutom framfördes att det finns skillnader med avseende på teknisk nivå, kvalitet och slutanvändningsområden mellan polytetrafluoreten som säljs på den amerikanska marknaden och polytetrafluoreten som av de kinesiska tillverkarna exporteras till gemenskapen. Därtill hävdades att det finns skillnader i fråga om tillgång till råmaterial eftersom de amerikanska tillverkarna måste importera flusspat, för vilket Kina, som står för 50 % av världsproduktionen, infört exportkvoter. De kinesiska exportörerna har däremot direkt tillgång till flusspat som produceras i Kina. Slutligen hävdades det att Kinas ekonomiska utveckling (med lägre kostnader för arbetskraft än i Förenta staterna) i högre grad liknar den i Ryssland, som omfattas av samma undersökning. |
| --- | --- |

(47)

I tillkännagivandet om inledande nämndes att kommissionen avsåg att välja Förenta staterna som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina, och berörda parter uppmanades att framföra eventuella synpunkter på detta. Två exporterande tillverkare i Kina hävdade att Förenta staterna inte var ett lämpligt val och föreslog att Ryssland skulle användas i stället. Det hävdades att Förenta staternas marknad för polytetrafluoreten inte är tillräckligt konkurrensutsatt, eftersom importen från Italien och Japan sedan 1988 omfattas av antidumpningstullar. Det påstods också att den största tillverkaren i Förenta staterna är en av de klagande i EU närstående. Dessutom framfördes att det finns skillnader med avseende på teknisk nivå, kvalitet och slutanvändningsområden mellan polytetrafluoreten som säljs på den amerikanska marknaden och polytetrafluoreten som av de kinesiska tillverkarna exporteras till gemenskapen. Därtill hävdades att det finns skillnader i fråga om tillgång till råmaterial eftersom de amerikanska tillverkarna måste importera flusspat, för vilket Kina, som står för 50 % av världsproduktionen, infört exportkvoter. De kinesiska exportörerna har däremot direkt tillgång till flusspat som produceras i Kina. Slutligen hävdades det att Kinas ekonomiska utveckling (med lägre kostnader för arbetskraft än i Förenta staterna) i högre grad liknar den i Ryssland, som omfattas av samma undersökning.

| (48) | Det bör noteras att polytetrafluoreten tillverkas i ett begränsat antal länder. En indisk producent gav sig till känna och understödde påståendena om dumpning från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida. Denne ombads samarbeta i egenskap av tillverkare i ett möjligt jämförbart land. Den indiska tillverkaren var dock inte samarbetsvillig. |
| --- | --- |

(48)

Det bör noteras att polytetrafluoreten tillverkas i ett begränsat antal länder. En indisk producent gav sig till känna och understödde påståendena om dumpning från de kinesiska exporterande tillverkarnas sida. Denne ombads samarbeta i egenskap av tillverkare i ett möjligt jämförbart land. Den indiska tillverkaren var dock inte samarbetsvillig.

| (49) | Beträffande det föreslagna valet av Ryssland som jämförbart land konstaterades, av de orsaker som det redogörs för i skälen 70–75, att de uppgifter om normalvärde som lämnats av de ryska exporterande tillverkarna befunnits opålitliga och därför inte kunde användas. Följaktligen kunde det inte accepteras att sådana uppgifter används för fastställandet av normalvärde för de kinesiska exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Dessutom anses ett land som är föremål för undersökning vanligen inte utgöra ett lämpligt jämförbart land, eftersom det kan förekomma snedvridningar på dess inhemska marknad. |
| --- | --- |

(49)

Beträffande det föreslagna valet av Ryssland som jämförbart land konstaterades, av de orsaker som det redogörs för i skälen 70–75, att de uppgifter om normalvärde som lämnats av de ryska exporterande tillverkarna befunnits opålitliga och därför inte kunde användas. Följaktligen kunde det inte accepteras att sådana uppgifter används för fastställandet av normalvärde för de kinesiska exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Dessutom anses ett land som är föremål för undersökning vanligen inte utgöra ett lämpligt jämförbart land, eftersom det kan förekomma snedvridningar på dess inhemska marknad.

| (50) | Beträffande valet av Förenta staterna visade en analys av all tillgänglig information att det föreföll vara det mest lämpliga jämförbara landet. Förenta staterna har en stor och i hög grad konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten, med tre tillverkare. Trots att antidumpningstullar är i kraft förekommer en betydande import (över 20 % av den inhemska marknaden), bland annat från Kina och Ryssland. Tullarna på import av polytetrafluoreten är lägre i Förenta staterna (5,8 %) än i Ryssland (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Beträffande valet av Förenta staterna visade en analys av all tillgänglig information att det föreföll vara det mest lämpliga jämförbara landet. Förenta staterna har en stor och i hög grad konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten, med tre tillverkare. Trots att antidumpningstullar är i kraft förekommer en betydande import (över 20 % av den inhemska marknaden), bland annat från Kina och Ryssland. Tullarna på import av polytetrafluoreten är lägre i Förenta staterna (5,8 %) än i Ryssland (10 %).

| (51) | Beträffande sambandet mellan en tillverkare i det jämförbara landet och i gemenskapen kan det konstateras att det inte i sig utgör någon orsak till att anse att valet av Förenta staterna är orimligt. De uppgifter som lämnats av de amerikanska tillverkarna kontrollerades av kommissionen, som var fullt tillfreds med deras lämplighet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(51)

Beträffande sambandet mellan en tillverkare i det jämförbara landet och i gemenskapen kan det konstateras att det inte i sig utgör någon orsak till att anse att valet av Förenta staterna är orimligt. De uppgifter som lämnats av de amerikanska tillverkarna kontrollerades av kommissionen, som var fullt tillfreds med deras lämplighet och tillförlitlighet.

| (52) | Det konstaterades att inte heller påståendet om skillnader i tillgången till råmaterial (flusspat) utgjorde något hinder för valet av Förenta staterna. I fråga om den möjliga inverkan som de kinesiska exportkvoterna hade på den amerikanska marknaden lades det inte fram någon bevisning som medgav en kvantifiering av en sådan inverkan. Det konstaterades dock att flusspat bara var det fjärde viktigaste av råmaterialen för polytetrafluoreten och därför torde stå för en synnerligen liten del av tillverkningskostnaderna (uppskattningsvis mindre än 5 %). Under dessa omständigheter är de kinesiska exportkvoternas inverkan på den amerikanska marknaden för polytetrafluoreten minimal. Däremot är triklormetan (kloroform) en mycket viktigare insatsvara för polytetrafluoreten, vilket är till nackdel för Kina på grund av landets beroende av import och de höga antidumpningstullar som är i kraft avseende flera exportländer. Slutsatsen dras därför att eventuella skillnader mellan Förenta staterna och Kina i fråga om tillgången till råmaterial inte är av sådan art att valet av Förenta staterna som jämförbart land därmed skulle vara orimligt. |
| --- | --- |

(52)

Det konstaterades att inte heller påståendet om skillnader i tillgången till råmaterial (flusspat) utgjorde något hinder för valet av Förenta staterna. I fråga om den möjliga inverkan som de kinesiska exportkvoterna hade på den amerikanska marknaden lades det inte fram någon bevisning som medgav en kvantifiering av en sådan inverkan. Det konstaterades dock att flusspat bara var det fjärde viktigaste av råmaterialen för polytetrafluoreten och därför torde stå för en synnerligen liten del av tillverkningskostnaderna (uppskattningsvis mindre än 5 %). Under dessa omständigheter är de kinesiska exportkvoternas inverkan på den amerikanska marknaden för polytetrafluoreten minimal. Däremot är triklormetan (kloroform) en mycket viktigare insatsvara för polytetrafluoreten, vilket är till nackdel för Kina på grund av landets beroende av import och de höga antidumpningstullar som är i kraft avseende flera exportländer. Slutsatsen dras därför att eventuella skillnader mellan Förenta staterna och Kina i fråga om tillgången till råmaterial inte är av sådan art att valet av Förenta staterna som jämförbart land därmed skulle vara orimligt.

| (53) | När det gäller skillnader i fråga om produktens fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområde visar den tillgängliga informationen att den produkt som exporteras av de kinesiska tillverkarna, trots att den på grund av skillnader i fråga om föroreningshalt normalt är av lägre kvalitet än polytetrafluoreten som tillverkas i Förenta staterna, motsvarar industristandarder och vanligen används för samma ändamål. För att dock ta hänsyn till eventuella skillnader i föroreningshalt mellan den berörda produkten och den likadana produkten, och i avsaknad av någon annan grund fastställdes preliminärt en justering på 10 % på grundval av de uppskattningar som gjorts av de amerikanska tillverkarna. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller skillnader i fråga om produktens fysiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområde visar den tillgängliga informationen att den produkt som exporteras av de kinesiska tillverkarna, trots att den på grund av skillnader i fråga om föroreningshalt normalt är av lägre kvalitet än polytetrafluoreten som tillverkas i Förenta staterna, motsvarar industristandarder och vanligen används för samma ändamål. För att dock ta hänsyn till eventuella skillnader i föroreningshalt mellan den berörda produkten och den likadana produkten, och i avsaknad av någon annan grund fastställdes preliminärt en justering på 10 % på grundval av de uppskattningar som gjorts av de amerikanska tillverkarna.

| (54) | När det gäller skillnaden i fråga om ekonomisk utvecklingsnivå i Förenta staterna och Kina lades ingen bevisning fram för huruvida och i vilken utsträckning en sådan skillnad inverkar på normalvärdet. Dessutom utgör en sådan skillnad i sig inte någon relevant faktor vid valet av jämförbart land. Om man väljer en modern och kostnadseffektiv marknad som kännetecknas av intensiv konkurrens kan detta i själva verket resultera i ett lägre normalvärde än om den ekonomiska utvecklingen i det jämförbara landet är jämförbar med den i landet utan marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller skillnaden i fråga om ekonomisk utvecklingsnivå i Förenta staterna och Kina lades ingen bevisning fram för huruvida och i vilken utsträckning en sådan skillnad inverkar på normalvärdet. Dessutom utgör en sådan skillnad i sig inte någon relevant faktor vid valet av jämförbart land. Om man väljer en modern och kostnadseffektiv marknad som kännetecknas av intensiv konkurrens kan detta i själva verket resultera i ett lägre normalvärde än om den ekonomiska utvecklingen i det jämförbara landet är jämförbar med den i landet utan marknadsekonomi.

| (55) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att Förenta staterna utgjorde det lämpligaste jämförbara landet och att valet av Förenta staterna var rimligt och berättigat med hänsyn till bestämmelserna i artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att Förenta staterna utgjorde det lämpligaste jämförbara landet och att valet av Förenta staterna var rimligt och berättigat med hänsyn till bestämmelserna i artikel 2.7 i grundförordningen.

| (56) | Därefter sände kommissionen ett mera detaljerat frågeformulär till tillverkarna i Förenta staterna och begärde in uppgifter om inhemska försäljningspriser och tillverkningsskostnader för den likadana produkten. Tillverkarens svar kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(56)

Därefter sände kommissionen ett mera detaljerat frågeformulär till tillverkarna i Förenta staterna och begärde in uppgifter om inhemska försäljningspriser och tillverkningsskostnader för den likadana produkten. Tillverkarens svar kontrollerades på plats.

| (57) | Normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna fastställdes enligt artikel 2.7 i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från två tillverkare i det jämförbara landet, dvs. på grundval av priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för jämförbara produkttyper, eftersom denna försäljning konstaterades äga rum vid normal handel och i representativa kvantiteter. |
| --- | --- |

(57)

Normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna fastställdes enligt artikel 2.7 i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från två tillverkare i det jämförbara landet, dvs. på grundval av priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Förenta staterna för jämförbara produkttyper, eftersom denna försäljning konstaterades äga rum vid normal handel och i representativa kvantiteter.

| (58) | När det gäller fastställandet av normalvärde använde kommissionen samma metod som beskrivs i skälen 18–28. |
| --- | --- |

(58)

När det gäller fastställandet av normalvärde använde kommissionen samma metod som beskrivs i skälen 18–28.

1.5.4   Exportpris

| (59) | De kinesiska exporterande producenternas hela exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(59)

De kinesiska exporterande producenternas hela exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

1.5.5   Jämförelse

| (60) | Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för rabatter och avdrag, provisioner, transport-, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljning och bankavgifter. |
| --- | --- |

(60)

Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för rabatter och avdrag, provisioner, transport-, försäkrings-, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljning och bankavgifter.

| (61) | Såsom nämns i skäl 53 gjordes i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen en justering av normalvärdet för olikheter i fråga om föroreningshalt mellan den produkt som de kinesiska tillverkarna sålde till gemenskapen och den produkt som såldes på den inhemska marknaden i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(61)

Såsom nämns i skäl 53 gjordes i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen en justering av normalvärdet för olikheter i fråga om föroreningshalt mellan den produkt som de kinesiska tillverkarna sålde till gemenskapen och den produkt som såldes på den inhemska marknaden i Förenta staterna.

| (62) | Dessutom var värmebehandlingen för en produkttyp som exporterades av de kinesiska exporterande tillverkarna annorlunda än för den jämförbara typ som såldes i det jämförbara landet. Därför gjordes en justering enligt artikel 2.10 a i grundförordningen. I avsaknad av mera tillförlitliga uppgifter fastställdes justeringen på grundval av den prisskillnad som i det jämförbara landet konstaterats bero på denna specifika egenskap. |
| --- | --- |

(62)

Dessutom var värmebehandlingen för en produkttyp som exporterades av de kinesiska exporterande tillverkarna annorlunda än för den jämförbara typ som såldes i det jämförbara landet. Därför gjordes en justering enligt artikel 2.10 a i grundförordningen. I avsaknad av mera tillförlitliga uppgifter fastställdes justeringen på grundval av den prisskillnad som i det jämförbara landet konstaterats bero på denna specifika egenskap.

| (63) | I fråga om en produkttyp med en genomsnittlig partikelstorlek på 100–400 mikrometer som exporterades av de kinesiska tillverkarna kunde det inte göras någon uppskattning av skillnaden på marknaden, eftersom någon helt motsvarande produkttyp inte tillverkades av de samarbetsvilliga tillverkarna i Förenta staterna under undersökningsperioden. På grundval av de uppgifter som lämnades av en tillverkare i Förenta staterna drogs dock preliminärt slutsatsen att denna produkttyp med varierande partikelstorlek som såldes av de kinesiska tillverkarna hade egenskaper som i hög grad liknade dem hos s.k. ”low flow”-polytetrafluoreten (med en partikelstorlek mindre än 100 mikrometer). Det ansågs därför lämpligt att preliminärt fastställa normalvärdet för den typen på grundval av det normalvärde som fastställts för ”low-flow”-polytetrafluoreten som såldes på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(63)

I fråga om en produkttyp med en genomsnittlig partikelstorlek på 100–400 mikrometer som exporterades av de kinesiska tillverkarna kunde det inte göras någon uppskattning av skillnaden på marknaden, eftersom någon helt motsvarande produkttyp inte tillverkades av de samarbetsvilliga tillverkarna i Förenta staterna under undersökningsperioden. På grundval av de uppgifter som lämnades av en tillverkare i Förenta staterna drogs dock preliminärt slutsatsen att denna produkttyp med varierande partikelstorlek som såldes av de kinesiska tillverkarna hade egenskaper som i hög grad liknade dem hos s.k. ”low flow”-polytetrafluoreten (med en partikelstorlek mindre än 100 mikrometer). Det ansågs därför lämpligt att preliminärt fastställa normalvärdet för den typen på grundval av det normalvärde som fastställts för ”low-flow”-polytetrafluoreten som såldes på den amerikanska marknaden.

| (64) | En justering gjordes även för påstådda skillnader i återbetalningen av mervärdesskatt i Kina. |
| --- | --- |

(64)

En justering gjordes även för påstådda skillnader i återbetalningen av mervärdesskatt i Kina.

1.5.6   Dumpningsmarginal

| (65) | För varje kinesisk exporterande tillverkare jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet avseende de produkttyper som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande av dessa företag till gemenskapen exporterade produkttyp. |
| --- | --- |

(65)

För varje kinesisk exporterande tillverkare jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet avseende de produkttyper som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande av dessa företag till gemenskapen exporterade produkttyp.

| (66) | Såsom angetts i skälen 41–43 beviljades inget av de tre samarbetsvilliga kinesiska företagen individuell behandling. Följaktligen fastställdes en enda landsomfattande dumpningsmarginal på grundval av det vägda genomsnittet av de dumpningsmarginaler som fastställts för var och en av de kinesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(66)

Såsom angetts i skälen 41–43 beviljades inget av de tre samarbetsvilliga kinesiska företagen individuell behandling. Följaktligen fastställdes en enda landsomfattande dumpningsmarginal på grundval av det vägda genomsnittet av de dumpningsmarginaler som fastställts för var och en av de kinesiska tillverkarna.

| (67) | Uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår den landsomfattande dumpningsmarginalen till 99,7 %.

| (68) | Eftersom de tre kända exporterande tillverkarna föreföll svara för hela den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen fanns det inte någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avstått från att samarbeta. Därför ansågs det preliminärt att den landsomfattande dumpningsmarginalen skulle fastställas på denna nivå. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom de tre kända exporterande tillverkarna föreföll svara för hela den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen fanns det inte någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avstått från att samarbeta. Därför ansågs det preliminärt att den landsomfattande dumpningsmarginalen skulle fastställas på denna nivå.

1.6   Ryssland

| (69) | Svar på frågeformuläret mottogs från de två kända exporterande tillverkarna och från de närstående företagen till en av exportörerna (en handlare i Ryssland och en importör i gemenskapen). |
| --- | --- |

(69)

Svar på frågeformuläret mottogs från de två kända exporterande tillverkarna och från de närstående företagen till en av exportörerna (en handlare i Ryssland och en importör i gemenskapen).

1.6.1   Bristande samarbete

| (70) | Frågeformulärssvaren från båda företagen var synnerligen bristfälliga. I båda fallen visade dessutom kontrollbesöken på plats att företagen hade lämnat in ofullständiga, oriktiga och vilseledande uppgifter. |
| --- | --- |

(70)

Frågeformulärssvaren från båda företagen var synnerligen bristfälliga. I båda fallen visade dessutom kontrollbesöken på plats att företagen hade lämnat in ofullständiga, oriktiga och vilseledande uppgifter.

| (71) | Det förekom allvarliga brister i det ena företagets redovisning och det konstaterades att den inte var tillförlitlig. Det kunde därför inte bekräftas att de inlämnade uppgifterna var fullständiga och exakta. Dessutom kunde viktiga delar av frågeformulärssvaret överhuvudtaget inte kontrolleras eftersom företaget inte redovisade hur dess svar hade stöd i räkenskaperna. I vissa fall vägrade företaget rentav lämna in vissa uppgifter som var nödvändiga för att beräkna dumpningsmarginalen eller lämnade företaget in uppgifterna så sent att de inte längre kunde kontrolleras. |
| --- | --- |

(71)

Det förekom allvarliga brister i det ena företagets redovisning och det konstaterades att den inte var tillförlitlig. Det kunde därför inte bekräftas att de inlämnade uppgifterna var fullständiga och exakta. Dessutom kunde viktiga delar av frågeformulärssvaret överhuvudtaget inte kontrolleras eftersom företaget inte redovisade hur dess svar hade stöd i räkenskaperna. I vissa fall vägrade företaget rentav lämna in vissa uppgifter som var nödvändiga för att beräkna dumpningsmarginalen eller lämnade företaget in uppgifterna så sent att de inte längre kunde kontrolleras.

| (72) | Det andra företagets svar var också bristfälligt, och det konstaterades vid kontrollbesöket på plats att företaget hade lämnat vilseledande uppgifter av grundläggande karaktär rörande dess organisationsstruktur. Det kunde därför först vid kontrollbesöket på plats konstateras att företaget i själva verket vid början av undersökningsperioden delats upp på två enheter (varav den ena tillverkade den berörda produkten). Det faktum att det inte lämnats någon information om den komplexa företagsstrukturen före kontrollbesöket utgjorde ett betydande hinder för undersökningen på grund av de långtgående konsekvenserna i fråga om redovisning och fastställande av kostnader. |
| --- | --- |

(72)

Det andra företagets svar var också bristfälligt, och det konstaterades vid kontrollbesöket på plats att företaget hade lämnat vilseledande uppgifter av grundläggande karaktär rörande dess organisationsstruktur. Det kunde därför först vid kontrollbesöket på plats konstateras att företaget i själva verket vid början av undersökningsperioden delats upp på två enheter (varav den ena tillverkade den berörda produkten). Det faktum att det inte lämnats någon information om den komplexa företagsstrukturen före kontrollbesöket utgjorde ett betydande hinder för undersökningen på grund av de långtgående konsekvenserna i fråga om redovisning och fastställande av kostnader.

| (73) | Företaget lämnade dessutom inte in något svar på viktiga delar av frågeformuläret, såsom reviderade årsredovisningar, utan påstod att sådana inte fanns tillgängliga. Vid kontrollbesöket visade det sig dock att påståendet var felaktigt. Vid kontrollbesöket lämnade företaget dessutom in väsentliga delar av frågeformulärssvaret på nytt, vilket försvårade kontrollen av svaret. |
| --- | --- |

(73)

Företaget lämnade dessutom inte in något svar på viktiga delar av frågeformuläret, såsom reviderade årsredovisningar, utan påstod att sådana inte fanns tillgängliga. Vid kontrollbesöket visade det sig dock att påståendet var felaktigt. Vid kontrollbesöket lämnade företaget dessutom in väsentliga delar av frågeformulärssvaret på nytt, vilket försvårade kontrollen av svaret.

| (74) | Den närstående handlaren i Ryssland till det företag som nämns i föregående skäl var inte samarbetsvillig. Företaget försvårade kontrollen genom att vägra tillgång till information rörande organisationen, försäljningen av den berörda produkten och betalningar på ett sådant sätt att företaget inte kunde betraktas som en samarbetsvillig part. Inte heller den närstående handlaren i Förenade kungariket kunde lämna in några finansiella uppgifter för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Den närstående handlaren i Ryssland till det företag som nämns i föregående skäl var inte samarbetsvillig. Företaget försvårade kontrollen genom att vägra tillgång till information rörande organisationen, försäljningen av den berörda produkten och betalningar på ett sådant sätt att företaget inte kunde betraktas som en samarbetsvillig part. Inte heller den närstående handlaren i Förenade kungariket kunde lämna in några finansiella uppgifter för undersökningsperioden.

| (75) | Dumpningsmarginalerna för dessa exporterande tillverkare ansågs därför inte kunna fastställas på grundval av företagens egna uppgifter. Dumpningsmarginalen fastställdes därför preliminärt på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

Dumpningsmarginalerna för dessa exporterande tillverkare ansågs därför inte kunna fastställas på grundval av företagens egna uppgifter. Dumpningsmarginalen fastställdes därför preliminärt på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

1.6.2   Normalvärde

| (76) | Eftersom några andra uppgifter inte var tillgängliga beräknades normalvärdet preliminärt på grundval av uppgifterna i klagomålet. Ett genomsnittligt normalvärde beräknades på grundval av de priser som angavs i båda de exporterande tillverkarnas prislistor för den inhemska marknaden under undersökningsperioden. I avsaknad av en mer lämplig grund beräknades ett enda normalvärde för samtliga typer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(76)

Eftersom några andra uppgifter inte var tillgängliga beräknades normalvärdet preliminärt på grundval av uppgifterna i klagomålet. Ett genomsnittligt normalvärde beräknades på grundval av de priser som angavs i båda de exporterande tillverkarnas prislistor för den inhemska marknaden under undersökningsperioden. I avsaknad av en mer lämplig grund beräknades ett enda normalvärde för samtliga typer av den berörda produkten.

1.6.3   Exportpris

| (77) | Exportpriset beräknades preliminärt på grundval av uppgifter från Eurostat för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Exportpriset beräknades preliminärt på grundval av uppgifter från Eurostat för undersökningsperioden.

1.6.4   Jämförelse

| (78) | I enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen gjordes justeringar av normalvärdet i syfte att beakta att de priser som angavs i prislistorna inkluderade andra leveransvillkor än försäljning fritt fabrik, och justeringar av exportpriset i syfte att beakta olikheter i fråga om leveransvillkor och andra kostnader som uppkom mellan försäljning fritt fabrik och priset cif enligt incotermer. |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med artikel 2.10 e i grundförordningen gjordes justeringar av normalvärdet i syfte att beakta att de priser som angavs i prislistorna inkluderade andra leveransvillkor än försäljning fritt fabrik, och justeringar av exportpriset i syfte att beakta olikheter i fråga om leveransvillkor och andra kostnader som uppkom mellan försäljning fritt fabrik och priset cif enligt incotermer.

| (79) | Alla justeringar gjordes på grundval av uppgifterna i klagomålet. |
| --- | --- |

(79)

Alla justeringar gjordes på grundval av uppgifterna i klagomålet.

1.6.5   Dumpningsmarginal

| (80) | Den preliminära dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan företagets vägda genomsnittliga normalvärde och vägda genomsnittliga exportpris, fastställda enligt ovan. |
| --- | --- |

(80)

Den preliminära dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan företagets vägda genomsnittliga normalvärde och vägda genomsnittliga exportpris, fastställda enligt ovan.

| (81) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att företagen tillämpade dumpning. Uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår de preliminära dumpningsmarginalerna till 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att företagen tillämpade dumpning. Uttryckt i procent av nettopriset cif vid gemenskapens gräns före tull uppgår de preliminära dumpningsmarginalerna till 36,6 %.

| (82) | Eftersom de ovan nämnda två företagen svarade för all exportförsäljning till gemenskapen från Ryssland, och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avstått från att samarbeta fastställdes även tullsatsen för övriga företag till samma nivå. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom de ovan nämnda två företagen svarade för all exportförsäljning till gemenskapen från Ryssland, och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare avstått från att samarbeta fastställdes även tullsatsen för övriga företag till samma nivå.

D.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (83) | Det är känt att den berörda produkten inom gemenskapen tillverkas i Tyskland, Italien, Nederländerna, Förenade kungariket och Polen av följande tillverkare:






  — | Tre tillverkare för vilkas räkning klagomålet lämnades in, som svarar för mer än 80 % av gemenskapstillverkningen. |
| --- | --- | --- |

(83)

Det är känt att den berörda produkten inom gemenskapen tillverkas i Tyskland, Italien, Nederländerna, Förenade kungariket och Polen av följande tillverkare:

—

Tre tillverkare för vilkas räkning klagomålet lämnades in, som svarar för mer än 80 % av gemenskapstillverkningen.

| — | Två andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande. Endast den ena av dessa har lämnat allmänna upplysningar till kommissionen. Ingendera av de två tillverkarna motsatte sig förfarandet. |
| --- | --- |

—

Två andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande. Endast den ena av dessa har lämnat allmänna upplysningar till kommissionen. Ingendera av de två tillverkarna motsatte sig förfarandet.

| (84) | Kommissionen har konstaterat att samtliga dessa företag skulle kunna anses vara gemenskapstillverkare i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Alla de ovan nämnda företagens tillverkning utgör gemenskapens tillverkning, vilken fastställdes genom att till den tillverkningsvolym som uppgavs av de tre tillverkare som stödde klagomålet lägga den uppskattade tillverkningen för de två icke-klagande tillverkarna enligt klagomålet. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen har konstaterat att samtliga dessa företag skulle kunna anses vara gemenskapstillverkare i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Alla de ovan nämnda företagens tillverkning utgör gemenskapens tillverkning, vilken fastställdes genom att till den tillverkningsvolym som uppgavs av de tre tillverkare som stödde klagomålet lägga den uppskattade tillverkningen för de två icke-klagande tillverkarna enligt klagomålet.

2.   Gemenskapsindustrin

| (85) | Den sammanlagda tillverkningen för de tre gemenskapstillverkare som samarbetade med kommissionen utgör 81 % av den sammanlagda tillverkningen av granulat av polytetrafluoreten i gemenskapen. Dessa företag anses följaktligen utgöra ”gemenskapsindustrin” enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(85)

Den sammanlagda tillverkningen för de tre gemenskapstillverkare som samarbetade med kommissionen utgör 81 % av den sammanlagda tillverkningen av granulat av polytetrafluoreten i gemenskapen. Dessa företag anses följaktligen utgöra ”gemenskapsindustrin” enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (86) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden jämte andra gemenskapstillverkares uppskattade försäljning och importen från Ryssland, Kina och andra tredjeländer enligt KN-nummer ex 3904 61 00. Det kan noteras att importen från Ryssland enligt KN-nummer 3904 61 00 förutom den berörda produkten även omfattar andra produkter. Den sammanlagda volymen av importen av polytetrafluoreten från Ryssland uppskattades därför med hjälp av den metod som använts i klagomålet. För de andra ländernas vidkommande gav inga uppgifter vid handen att importen enligt detta KN-nummer skulle omfatta polytetrafluoreten i annan form än granulat. |
| --- | --- |

(86)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden jämte andra gemenskapstillverkares uppskattade försäljning och importen från Ryssland, Kina och andra tredjeländer enligt KN-nummer ex 3904 61 00. Det kan noteras att importen från Ryssland enligt KN-nummer 3904 61 00 förutom den berörda produkten även omfattar andra produkter. Den sammanlagda volymen av importen av polytetrafluoreten från Ryssland uppskattades därför med hjälp av den metod som använts i klagomålet. För de andra ländernas vidkommande gav inga uppgifter vid handen att importen enligt detta KN-nummer skulle omfatta polytetrafluoreten i annan form än granulat.

| (87) | Mellan 2001 och undersökningsperioden minskade den synbara förbrukningen i gemenskapen från 16 185 ton till 14 725 ton, dvs. med 9 %. Denna minskning av förbrukningen beror i hög grad på den allmänna ekonomiska nedgången från och med 2002. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (ton) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Mellan 2001 och undersökningsperioden minskade den synbara förbrukningen i gemenskapen från 16 185 ton till 14 725 ton, dvs. med 9 %. Denna minskning av förbrukningen beror i hög grad på den allmänna ekonomiska nedgången från och med 2002.

2001

2002

2003

UP

Förbrukning i gemenskapen (ton)

16 185

14 301

14 736

14 725

Index (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar

| (88) | Kommissionen undersökte huruvida importen av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen undersökte huruvida importen av granulat av polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (89) | Den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från dessa länder är inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (deras marknadsandelar uppgick till 10,8 % respektive 23,7 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(89)

Den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från dessa länder är inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (deras marknadsandelar uppgick till 10,8 % respektive 23,7 % under undersökningsperioden).

| (90) | Vad konkurrensförhållandena beträffar framgick det av undersökningen att granulat av polytetrafluoreten som importerades från de berörda länderna respektive tillverkades av gemenskapsindustrin var likadana i fråga om alla grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina å ena sidan och polytetrafluoreten som tillverkas och säljs i gemenskapen å andra sidan är följaktligen sinsemellan utbytbara. Dessutom salufördes de i gemenskapen via jämförbara försäljningskanaler och under liknande kommersiella betingelser. Det konstaterades också att de ryska och kinesiska exportpriserna uppvisade en liknande utveckling under skadeundersökningsperioden och att de väsenligt underskred gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(90)

Vad konkurrensförhållandena beträffar framgick det av undersökningen att granulat av polytetrafluoreten som importerades från de berörda länderna respektive tillverkades av gemenskapsindustrin var likadana i fråga om alla grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Polytetrafluoreten med ursprung i Ryssland och Kina å ena sidan och polytetrafluoreten som tillverkas och säljs i gemenskapen å andra sidan är följaktligen sinsemellan utbytbara. Dessutom salufördes de i gemenskapen via jämförbara försäljningskanaler och under liknande kommersiella betingelser. Det konstaterades också att de ryska och kinesiska exportpriserna uppvisade en liknande utveckling under skadeundersökningsperioden och att de väsenligt underskred gemenskapsindustrins priser.

| (91) | De ryska exporterande tillverkarna hävdade att konkurrensförhållandena var olika för polytetrafluoreten som importerades från Ryssland å ena sidan och polytetrafluoreten som importerades från Kina å andra sidan, och att importen med ursprung i Ryssland därför inte borde bedömas sammantaget med importen med ursprung i Kina. I detta sammanhang hävdades det att utvecklingen av importen från Ryssland var negativ under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina däremot visade en ökande trend. Dessutom påpekades att importen från Kina och Ryssland i huvudsak var koncentrerad till en medlemsstat (Italien). Av denna anledning förekom ingen konkurrens från ryska och kinesiska polytetrafluoretenprodukter i de övriga 24 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(91)

De ryska exporterande tillverkarna hävdade att konkurrensförhållandena var olika för polytetrafluoreten som importerades från Ryssland å ena sidan och polytetrafluoreten som importerades från Kina å andra sidan, och att importen med ursprung i Ryssland därför inte borde bedömas sammantaget med importen med ursprung i Kina. I detta sammanhang hävdades det att utvecklingen av importen från Ryssland var negativ under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina däremot visade en ökande trend. Dessutom påpekades att importen från Kina och Ryssland i huvudsak var koncentrerad till en medlemsstat (Italien). Av denna anledning förekom ingen konkurrens från ryska och kinesiska polytetrafluoretenprodukter i de övriga 24 medlemsstaterna.

| (92) | Trots den nedåtgående utvecklingen är volymen på importen med ursprung i Ryssland långt ifrån försumbar, med en marknadsandel på 23,7 % av förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden. Dessutom var polytetrafluoreten som exporterades från Ryssland av en kvalitet som motsvarade kvaliteten hos polytetrafluoreten från Kina och avsett för liknande slutanvändning. Det konstaterades också, såsom nämnts ovan, att de ryska och kinesiska exportpriserna uppvisade en liknande utveckling under skadeundersökningsperioden och att de väsenligt underskred gemenskapens priser. Dessutom bör det noteras att gemenskapsindustrins försäljning likaså i huvudsak var koncentrerad till Italien och därför direkt konkurrerade med importen med ursprung i Ryssland och Kina. Polytetrafluoreten som tillverkats av gemenskapsindustrin såldes via samma typ av distributionskanaler i Italien som polytetrafluoreten från Ryssland och Kina. Det noterades också att det inte fanns något som tydde på att importen från Ryssland och Kina till Italien inte skulle säljas vidare till andra delar av gemenskapsmarknaden och att den därför även utanför Italien konkurrerade med produkterna från gemenskapen. Argumentet att konkurrensförhållandena var olika för den produkt som importerades från Ryssland respektive den produkt som importerades från Kina måste på denna grund avvisas. |
| --- | --- |

(92)

Trots den nedåtgående utvecklingen är volymen på importen med ursprung i Ryssland långt ifrån försumbar, med en marknadsandel på 23,7 % av förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden. Dessutom var polytetrafluoreten som exporterades från Ryssland av en kvalitet som motsvarade kvaliteten hos polytetrafluoreten från Kina och avsett för liknande slutanvändning. Det konstaterades också, såsom nämnts ovan, att de ryska och kinesiska exportpriserna uppvisade en liknande utveckling under skadeundersökningsperioden och att de väsenligt underskred gemenskapens priser. Dessutom bör det noteras att gemenskapsindustrins försäljning likaså i huvudsak var koncentrerad till Italien och därför direkt konkurrerade med importen med ursprung i Ryssland och Kina. Polytetrafluoreten som tillverkats av gemenskapsindustrin såldes via samma typ av distributionskanaler i Italien som polytetrafluoreten från Ryssland och Kina. Det noterades också att det inte fanns något som tydde på att importen från Ryssland och Kina till Italien inte skulle säljas vidare till andra delar av gemenskapsmarknaden och att den därför även utanför Italien konkurrerade med produkterna från gemenskapen. Argumentet att konkurrensförhållandena var olika för den produkt som importerades från Ryssland respektive den produkt som importerades från Kina måste på denna grund avvisas.

| (93) | Slutsatsen dras därför preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna således borde bedömas sammantaget. |
| --- | --- |

(93)

Slutsatsen dras därför preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna således borde bedömas sammantaget.

5.   Import från de berörda länderna

5.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (94) | Trots att importen till gemenskapen av den berörda produkten från Ryssland och Kina minskade från 6 281 ton 2001 till 4 838 ton 2002 ökade den från och med 2002 och nådde en nivå av 5 079 ton under undersökningsperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Ryssland och Kina (ton) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Trots att importen till gemenskapen av den berörda produkten från Ryssland och Kina minskade från 6 281 ton 2001 till 4 838 ton 2002 ökade den från och med 2002 och nådde en nivå av 5 079 ton under undersökningsperioden.

2001

2002

2003

UP

Import från Ryssland och Kina (ton)

6 281

4 838

5 069

5 079

Index (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Marknadsandelen för denna import minskade från 38,8 % 2001 till 34,5 % under undersökningsperioden, vilket fortfarande är en betydande nivå. Det kan dock noteras att marknadsandelen kontinuerligt ökat sedan 2002, nämligen från 33,8 % till 34,5 % under undersökningsperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel för importen från Ryssland och Kina | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Marknadsandelen för denna import minskade från 38,8 % 2001 till 34,5 % under undersökningsperioden, vilket fortfarande är en betydande nivå. Det kan dock noteras att marknadsandelen kontinuerligt ökat sedan 2002, nämligen från 33,8 % till 34,5 % under undersökningsperioden.

2001

2002

2003

UP

Marknadsandel för importen från Ryssland och Kina

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2   Priser

| (96) | Det genomsnittliga priset för den berörda importen sjönk betydligt. Det minskade från 7 236 euro/ton 2001 till 4 092 euro/ton under undersökningsperioden, vilket innebär en minskning på 43 % under hela skadeundersökningsperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris för importen från Ryssland och Kina (euro/ton) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Det genomsnittliga priset för den berörda importen sjönk betydligt. Det minskade från 7 236 euro/ton 2001 till 4 092 euro/ton under undersökningsperioden, vilket innebär en minskning på 43 % under hela skadeundersökningsperioden.

2001

2002

2003

UP

Genomsnittligt pris för importen från Ryssland och Kina (euro/ton)

7 236

5 949

4 499

4 092

Index (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3   Prisunderskridande

| (97) | I syfte att undersöka prisunderskridande jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med det motsvarande vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten. Denna jämförelse skedde netto efter alla avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för den berörda importen fastställdes till cif-nivån med justering för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(97)

I syfte att undersöka prisunderskridande jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med det motsvarande vägda genomsnittliga exportpriset för den berörda produkten. Denna jämförelse skedde netto efter alla avdrag och rabatter. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för den berörda importen fastställdes till cif-nivån med justering för tullar och kostnader efter import.

| (98) | Några berörda parter hävdade att kvaliteten på de produkter som tillverkades av gemenskapsindustrin vanligen är högre än för den berörda produkt som importeras från Kina och Ryssland. På grundval av den bevisning som framkommit under undersökningen ansågs det preliminärt att det var berättigat med en justering för att ta hänsyn till kvalitetsskillnader som i huvudsak härrör från sämre fysiska egenskaper och materialvariationer, dvs. betydande variation i fråga om partikelstorleken inom en produkttyp och orenheter. De ryska exporterande tillverkarna hävdade att den polytetrafluoreten som de tillverkade och exporterade följaktligen bara kan användas efter ytterligare bearbetning, vilket medför tilläggskostnader. Ingen av de berörda parterna kunde dock exakt kvantifiera marknadsvärdet för dessa kvalitetsskillnader eller bearbetningskostnaderna för importerad polytetrafluoreten. Några parter uppskattade justeringen till 30 %, på grundval av den påstådda prisskillnaden mellan de olika kvaliteterna. Uppskattningen motsvarade den som gjorts av de ryska exporterande tillverkarna. På denna grund och eftersom inga andra mer tillförlitliga uppgifter fanns tillgängliga gjordes en preliminär justering med 30 %, som lades till priset cif vid gemenskapens gräns för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i båda länderna. Det kan konstateras att denna fråga kommer att undersökas ytterligare i syfte att kunna dra definitiva slutsatser. |
| --- | --- |

(98)

Några berörda parter hävdade att kvaliteten på de produkter som tillverkades av gemenskapsindustrin vanligen är högre än för den berörda produkt som importeras från Kina och Ryssland. På grundval av den bevisning som framkommit under undersökningen ansågs det preliminärt att det var berättigat med en justering för att ta hänsyn till kvalitetsskillnader som i huvudsak härrör från sämre fysiska egenskaper och materialvariationer, dvs. betydande variation i fråga om partikelstorleken inom en produkttyp och orenheter. De ryska exporterande tillverkarna hävdade att den polytetrafluoreten som de tillverkade och exporterade följaktligen bara kan användas efter ytterligare bearbetning, vilket medför tilläggskostnader. Ingen av de berörda parterna kunde dock exakt kvantifiera marknadsvärdet för dessa kvalitetsskillnader eller bearbetningskostnaderna för importerad polytetrafluoreten. Några parter uppskattade justeringen till 30 %, på grundval av den påstådda prisskillnaden mellan de olika kvaliteterna. Uppskattningen motsvarade den som gjorts av de ryska exporterande tillverkarna. På denna grund och eftersom inga andra mer tillförlitliga uppgifter fanns tillgängliga gjordes en preliminär justering med 30 %, som lades till priset cif vid gemenskapens gräns för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i båda länderna. Det kan konstateras att denna fråga kommer att undersökas ytterligare i syfte att kunna dra definitiva slutsatser.

| (99) | Vid en jämförelse framgick att den berörda produkten med ursprung i Kina och Ryssland under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med 24 % respektive 17 %, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(99)

Vid en jämförelse framgick att den berörda produkten med ursprung i Kina och Ryssland under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med 24 % respektive 17 %, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser.

6.   Gemenskapsindustrins situation

| (100) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2001 till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med 2001 till och med undersökningsperioden.

6.1   Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (101) | Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ökade med 8 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 6 798 ton till 7 326 ton. Oaktat det faktum att förbrukningen i gemenskapen sjönk under samma period, bör det noteras att gemenskapsindustrin till följd av den dumpade importen måste sänka sina försäljningspriser för att kunna konkurrera med den import som är föremål för undersökning. Detta ledde till en ökning av gemenskapsindustrins tillverkning för att tillgodose den ökade efterfrågan på dess produkter. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym ökade med 8 % mellan 2001 och undersökningsperioden, från 6 798 ton till 7 326 ton. Oaktat det faktum att förbrukningen i gemenskapen sjönk under samma period, bör det noteras att gemenskapsindustrin till följd av den dumpade importen måste sänka sina försäljningspriser för att kunna konkurrera med den import som är föremål för undersökning. Detta ledde till en ökning av gemenskapsindustrins tillverkning för att tillgodose den ökade efterfrågan på dess produkter.

2001

2002

2003

UP

Tillverkning (ton)

6 798

5 885

7 066

7 326

Index (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Tillverkningskapaciteten ökade något (8 %) under skadeundersökningsperioden. Under samma period låg gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande kvar på nivån 80 %. Det minskade kapacitetsutnyttjandet mellan 2001 och 2002 är en följd av den minskade förbrukningen och den allmänna ekonomiska nedgången under denna period. Såsom anges ovan måste gemenskapsindustrin därefter sänka sina priser, vilket ledde till ökad försäljning, för att kunna konkurrera med importen från de berörda länderna som skedde till ett pris som 2004 hade sjunkit med nästan 40 % (se skäl 96). Det skedde alltså en återhämtning i fråga om gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande samtidigt som lönsamheten sjönk dramatiskt (se skäl 110). | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskapacitet (ton) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Kapacitetsutnyttjande | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Tillverkningskapaciteten ökade något (8 %) under skadeundersökningsperioden. Under samma period låg gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande kvar på nivån 80 %. Det minskade kapacitetsutnyttjandet mellan 2001 och 2002 är en följd av den minskade förbrukningen och den allmänna ekonomiska nedgången under denna period. Såsom anges ovan måste gemenskapsindustrin därefter sänka sina priser, vilket ledde till ökad försäljning, för att kunna konkurrera med importen från de berörda länderna som skedde till ett pris som 2004 hade sjunkit med nästan 40 % (se skäl 96). Det skedde alltså en återhämtning i fråga om gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande samtidigt som lönsamheten sjönk dramatiskt (se skäl 110).

2001

2002

2003

UP

Tillverkningskapacitet (ton)

8 480

9 050

9 100

9 200

Index (2001 = 100)

100

107

107

108

Kapacitetsutnyttjande

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (103) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, från 4 223 ton 2001 till 4 845 ton under undersökningsperioden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av det faktum att gemenskapsindustrin inför konkurrensen från lågprisimporten från Ryssland och Kina hade att välja mellan att antingen upprätthålla sina försäljningspriser, på bekostnad av minskad försäljning och marknadsandel, eller att sänka sina försäljningspriser för att så långt som möjligt kunna bibehålla stordriftsfördelarna. Samtliga gemenskapstillverkare valde från och med 2001 att sänka sina försäljningspriser i ett försök att bibehålla eller till och med öka sin försäljningsvolym i syfte att uppnå den tillverkningsvolym som var nödvändig för att täcka deras fasta kostnader. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (ton) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden, från 4 223 ton 2001 till 4 845 ton under undersökningsperioden. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av det faktum att gemenskapsindustrin inför konkurrensen från lågprisimporten från Ryssland och Kina hade att välja mellan att antingen upprätthålla sina försäljningspriser, på bekostnad av minskad försäljning och marknadsandel, eller att sänka sina försäljningspriser för att så långt som möjligt kunna bibehålla stordriftsfördelarna. Samtliga gemenskapstillverkare valde från och med 2001 att sänka sina försäljningspriser i ett försök att bibehålla eller till och med öka sin försäljningsvolym i syfte att uppnå den tillverkningsvolym som var nödvändig för att täcka deras fasta kostnader.

2001

2002

2003

UP

Försäljning i gemenskapen (ton)

4 223

4 058

4 522

4 845

Index (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade från 26,1 % 2001 till 32,9 % under undersökningsperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel i gemenskapen | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade från 26,1 % 2001 till 32,9 % under undersökningsperioden.

2001

2002

2003

UP

Marknadsandel i gemenskapen

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3   Lager

| (105) | Det kan konstateras att gemenskapsindustrins lagernivåer under skadeundersökningsperioden minskade något, men de kan trots detta betraktas som generellt stabila. Detta är i linje med gemenskapsindustrins princip om minimal lagerhållning. Lagernivån konstaterades därför inte utgöra någon viktig faktor för bedömningen av gemenskapsindustrins situation. Det kan också noteras att lagernivåerna motsvarade vad som inom denna industri betraktas som normalt. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Det kan konstateras att gemenskapsindustrins lagernivåer under skadeundersökningsperioden minskade något, men de kan trots detta betraktas som generellt stabila. Detta är i linje med gemenskapsindustrins princip om minimal lagerhållning. Lagernivån konstaterades därför inte utgöra någon viktig faktor för bedömningen av gemenskapsindustrins situation. Det kan också noteras att lagernivåerna motsvarade vad som inom denna industri betraktas som normalt.

2001

2002

2003

UP

Lagervolym (ton)

1 232

1 078

1 361

1 145

Index (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4   Priser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (106) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga priser per ton sjönk betydligt (22 %) mellan 2001 och undersökningsperioden. Denna konstanta prisnedgång under skadeundersökningsperioden utgör en central faktor vid bedömningen av ärendet. Det bör noteras att prisnedgången för importen från Ryssland och Kina var anmärkningsvärt högre än för gemenskapsindustrin. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga priser per ton sjönk betydligt (22 %) mellan 2001 och undersökningsperioden. Denna konstanta prisnedgång under skadeundersökningsperioden utgör en central faktor vid bedömningen av ärendet. Det bör noteras att prisnedgången för importen från Ryssland och Kina var anmärkningsvärt högre än för gemenskapsindustrin.

2001

2002

2003

UP

Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)

9 521

9 182

7 649

7 431

Index (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5   Tillväxt

| (107) | Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen sjönk med 9 % mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 6,8 procentenheter från 26,1 % 2001 till 32,9 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen sjönk med 9 % mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 6,8 procentenheter från 26,1 % 2001 till 32,9 % under undersökningsperioden.

6.6   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (108) | Under 2001, när räntabiliteten var betydande, gjorde gemenskapsindustrin investeringar till ett värde av hela 8,3 miljoner euro. Efter 2001 minskade investeringarna kraftigt och minskade därefter ytterligare från 4,7 miljoner euro 2002 till 3,4 miljoner euro under undersökningsperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen euro) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

Under 2001, när räntabiliteten var betydande, gjorde gemenskapsindustrin investeringar till ett värde av hela 8,3 miljoner euro. Efter 2001 minskade investeringarna kraftigt och minskade därefter ytterligare från 4,7 miljoner euro 2002 till 3,4 miljoner euro under undersökningsperioden.

2001

2002

2003

UP

Investeringar (i tusen euro)

8 331

4 730

3 833

3 387

Index (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Beträffande förmågan att anskaffa kapital kan konstateras att de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna alla ingår i större koncerner och finansieras genom centraliserad likviditetsförvaltning. Ingen av dessa tillverkare rapporterade några svårigheter med att anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden, men denna indikator anses därför ändå inte korrekt avspegla gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(109)

Beträffande förmågan att anskaffa kapital kan konstateras att de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna alla ingår i större koncerner och finansieras genom centraliserad likviditetsförvaltning. Ingen av dessa tillverkare rapporterade några svårigheter med att anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden, men denna indikator anses därför ändå inte korrekt avspegla gemenskapsindustrins situation.

6.7   Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

| (110) | Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för gemenskapstillverkarna avsevärt, närmare bestämt från 9,3 % 2001 till 0,1 % under undersökningsperioden. Räntabiliteten uppvisade en liknande negativ utveckling. Denna anmärkningsvärda utveckling beträffande lönsamheten och räntabiliteten skulle utan tvekan ha varit ännu mer dramatisk om gemenskapsindustrin hade bibehållit sina priser, vilket skulle ha lett till förluster i fråga om marknadsandelar och försäljningsvolym samt minskade stordriftsfördelar. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Avkastning på investeringar | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för gemenskapstillverkarna avsevärt, närmare bestämt från 9,3 % 2001 till 0,1 % under undersökningsperioden. Räntabiliteten uppvisade en liknande negativ utveckling. Denna anmärkningsvärda utveckling beträffande lönsamheten och räntabiliteten skulle utan tvekan ha varit ännu mer dramatisk om gemenskapsindustrin hade bibehållit sina priser, vilket skulle ha lett till förluster i fråga om marknadsandelar och försäljningsvolym samt minskade stordriftsfördelar.

2001

2002

2003

UP

Lönsamhet

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Avkastning på investeringar

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Det kassaflöde som den likadana produkten gav upphov till minskade avsevärt, närmare bestämt från 10 miljoner euro 2001 till 4,2 miljoner euro under undersökningsperioden, dvs. med 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Det kassaflöde som den likadana produkten gav upphov till minskade avsevärt, närmare bestämt från 10 miljoner euro 2001 till 4,2 miljoner euro under undersökningsperioden, dvs. med 58 %.

2001

2002

2003

UP

Kassaflöde (i tusen euro)

9 988

6 711

1 281

4 200

Index (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8   Sysselsättning och produktivitet

| (112) | Antalet anställda minskade med 10 % mellan 2001 och undersökningsperioden. Produktiviteten ökade med 17 % mellan 2001 och undersökningsperioden till följd av viktiga åtgärder som vidtagits för att förbättra kostnadseffektiviteten, bl.a. personalminskningar och undanröjande av flaskhalsar i tillverkningen. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Tillverkning per anställd (i ton per anställd) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Antalet anställda minskade med 10 % mellan 2001 och undersökningsperioden. Produktiviteten ökade med 17 % mellan 2001 och undersökningsperioden till följd av viktiga åtgärder som vidtagits för att förbättra kostnadseffektiviteten, bl.a. personalminskningar och undanröjande av flaskhalsar i tillverkningen.

2001

2002

2003

UP

Sysselsättning

123

111

117

111

Index (2001 = 100)

100

90

95

90

Tillverkning per anställd (i ton per anställd)

55

53

61

66

Index (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9   Löner

| (113) | Lönekostnaderna ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt från 6,2 miljoner euro 2001 till 6,5 miljoner euro under undersökningsperioden. Denna utveckling motsvarar endast ökningen av levnadskostnaderna. Till följd av minskningen av antalet anställda ökade i själva verket de genomsnittliga lönekostnaderna per anställd med 17 %, närmare bestämt från 50 239 euro till 58 842 euro. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönekostnad per anställd (euro) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Index (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Lönekostnaderna ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt från 6,2 miljoner euro 2001 till 6,5 miljoner euro under undersökningsperioden. Denna utveckling motsvarar endast ökningen av levnadskostnaderna. Till följd av minskningen av antalet anställda ökade i själva verket de genomsnittliga lönekostnaderna per anställd med 17 %, närmare bestämt från 50 239 euro till 58 842 euro.

2001

2002

2003

UP

Lönekostnad per anställd (euro)

50 239

55 538

57 920

58 842

Index (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10   Dumpningsmarginalens storlek

| (114) | Med tanke på den dumpade importens volym och priserna på importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna (som också är betydande) inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(114)

Med tanke på den dumpade importens volym och priserna på importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna (som också är betydande) inte anses vara försumbara.

6.11   Återhämtning från tidigare dumpning

| (115) | Gemenskapsindustrin befann sig inte i en sådan situation att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(115)

Gemenskapsindustrin befann sig inte i en sådan situation att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadlig dumpning.

7.   Slutsats om skada

| (116) | Även om volymen på den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Kina mellan 2001 och undersökningsperioden minskade från 6 281 ton till 5 079 ton förblev den hög under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import minskade från 38,8 % 2001 till 34,5 % under undersökningsperioden, men även den låg kvar på en betydande nivå. De genomsnittliga priserna för den dumpade importen sjönk dramatiskt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 43 %, och var genomgående lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser, vilket ledde till ett betydande prisunderskridande från Rysslands och Kinas sida – på 17,4 % respektive 24,5 % – under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(116)

Även om volymen på den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Kina mellan 2001 och undersökningsperioden minskade från 6 281 ton till 5 079 ton förblev den hög under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import minskade från 38,8 % 2001 till 34,5 % under undersökningsperioden, men även den låg kvar på en betydande nivå. De genomsnittliga priserna för den dumpade importen sjönk dramatiskt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 43 %, och var genomgående lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser, vilket ledde till ett betydande prisunderskridande från Rysslands och Kinas sida – på 17,4 % respektive 24,5 % – under undersökningsperioden.

| (117) | En analys av den ovan beskrivna situationen för gemenskapsindustrin ger vid handen att situationen mellan 2001 och undersökningsperioden på det hela taget förvärrades. Marknadsandelen och försäljningsvolymen utvecklades visserligen i positiv riktning, men detta faktum förändrar inte den negativa helhetsbilden. Viktiga skadeindikatorer, såsom försäljningsvärde, lönsamhet, investeringar, räntabilitet, förmåga att anskaffa kapital, kassaflöde och sysselsättning uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 101–103 måste ökningen av gemenskapsindustrins tillverkning, försäljningsvolym samt marknadsandel ses mot bakgrund av den betydande prisnedgången i gemenskapen och gemenskapsindustrins därpå följande beslut att sänka sina försäljningspriser för att på så sätt bibehålla eller öka sin försäljningsvolym och uppnå den tillverkningsvolym som var nödvändig för att täcka de fasta kostnaderna. Detta fick dramatiska verkningar för gemenskapsindustrins lönsamhet som gick ned betydligt, närmare bestämt från 9,3 % 2001 till 0,1 % under undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin led betydande förluster 2003 (– 3,2 %). Det bör dessutom noteras att förbrukningen minskade endast mellan 2001 och 2002, men förblev på en stabil nivå eller ökade rentav något mellan 2002 och undersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att gemenskapsindustrin genom att öka sin försäljningsvolym åtminstone delvis kunde dra fördel av denna smärre ökning i förbrukningen. |
| --- | --- |

(117)

En analys av den ovan beskrivna situationen för gemenskapsindustrin ger vid handen att situationen mellan 2001 och undersökningsperioden på det hela taget förvärrades. Marknadsandelen och försäljningsvolymen utvecklades visserligen i positiv riktning, men detta faktum förändrar inte den negativa helhetsbilden. Viktiga skadeindikatorer, såsom försäljningsvärde, lönsamhet, investeringar, räntabilitet, förmåga att anskaffa kapital, kassaflöde och sysselsättning uppvisade en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 101–103 måste ökningen av gemenskapsindustrins tillverkning, försäljningsvolym samt marknadsandel ses mot bakgrund av den betydande prisnedgången i gemenskapen och gemenskapsindustrins därpå följande beslut att sänka sina försäljningspriser för att på så sätt bibehålla eller öka sin försäljningsvolym och uppnå den tillverkningsvolym som var nödvändig för att täcka de fasta kostnaderna. Detta fick dramatiska verkningar för gemenskapsindustrins lönsamhet som gick ned betydligt, närmare bestämt från 9,3 % 2001 till 0,1 % under undersökningsperioden, och gemenskapsindustrin led betydande förluster 2003 (– 3,2 %). Det bör dessutom noteras att förbrukningen minskade endast mellan 2001 och 2002, men förblev på en stabil nivå eller ökade rentav något mellan 2002 och undersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att gemenskapsindustrin genom att öka sin försäljningsvolym åtminstone delvis kunde dra fördel av denna smärre ökning i förbrukningen.

| (118) | Såsom anges i skäl 105 konstaterades den svaga minskningen i fråga om lagervolym inte utgöra någon viktig faktor, eftersom den var i linje med gemenskapsindustrins princip om minimal lagerhållning. |
| --- | --- |

(118)

Såsom anges i skäl 105 konstaterades den svaga minskningen i fråga om lagervolym inte utgöra någon viktig faktor, eftersom den var i linje med gemenskapsindustrins princip om minimal lagerhållning.

| (119) | Denna lönsamhetsnedgång inträffade samtidigt som priserna kraftigt sjönk. Industrin kompenserade i viss utsträckning de minskade priserna genom ökad tillverkning och försäljning, vilket ledde till att marknadsandelen ökade. De positiva effekterna kunde inte förhindra att gemenskapsindustrin drabbades av kraftigt minskad lönsamhet. Slutsatsen drogs därför att den positiva utvecklingen för skadeindikatorer såsom försäljningsvolym och marknadsandel inte uppvägde den totalt sett försämrade situationen för gemenskapsindustrin, eftersom den inte kunde ändra på det faktum att gemenskapsindustrins ekonomiska situation var kritisk. Ökningen i fråga om försäljningsvolym och marknadsandel ansågs därför inte utgöra någon avgörande faktor vid bedömningen av gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Denna lönsamhetsnedgång inträffade samtidigt som priserna kraftigt sjönk. Industrin kompenserade i viss utsträckning de minskade priserna genom ökad tillverkning och försäljning, vilket ledde till att marknadsandelen ökade. De positiva effekterna kunde inte förhindra att gemenskapsindustrin drabbades av kraftigt minskad lönsamhet. Slutsatsen drogs därför att den positiva utvecklingen för skadeindikatorer såsom försäljningsvolym och marknadsandel inte uppvägde den totalt sett försämrade situationen för gemenskapsindustrin, eftersom den inte kunde ändra på det faktum att gemenskapsindustrins ekonomiska situation var kritisk. Ökningen i fråga om försäljningsvolym och marknadsandel ansågs därför inte utgöra någon avgörande faktor vid bedömningen av gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

| (120) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(120)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (121) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Ryssland och Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den skada som dessa andra faktorer eventuellt vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(121)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Ryssland och Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den skada som dessa andra faktorer eventuellt vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens verkan

| (122) | Det bör noteras att även om importen från Ryssland och Kina på det hela taget minskade mellan 2001 och undersökningsperioden, uppvisade den en uppåtgående trend från och med 2002. Således minskade importen från 6 281 ton 2001 till 4 838 ton 2002. Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade dock importen till gemenskapen av den berörda produkten från Ryssland och Kina från 4 838 ton till 5 079 ton. Dess andel av gemenskapsmarknaden ökade från 33,8 % 2002 till 34,5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

Det bör noteras att även om importen från Ryssland och Kina på det hela taget minskade mellan 2001 och undersökningsperioden, uppvisade den en uppåtgående trend från och med 2002. Således minskade importen från 6 281 ton 2001 till 4 838 ton 2002. Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade dock importen till gemenskapen av den berörda produkten från Ryssland och Kina från 4 838 ton till 5 079 ton. Dess andel av gemenskapsmarknaden ökade från 33,8 % 2002 till 34,5 % under undersökningsperioden.

| (123) | Vad som är mera viktigt är att den allmänna minskningen av importvolymerna (som dock låg kvar på synnerligen höga nivåer och stod för en högre marknadsandel än gemenskapsindustrin) åtföljdes av betydligt minskade importpriser. Importpriserna kollapsade på det hela taget. Detta sammanföll tidsmässigt med försämringen av gemenskapsindustrins situation. Denna försämring kom till uttryck i synnerhet beträffande försäljningspriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och sysselsättning. Såsom nämnts ovan underskred priserna på de importerade produkterna med ursprung i Ryssland och Kina betydligt gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, med marginaler på mellan 17,4 % och 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Vad som är mera viktigt är att den allmänna minskningen av importvolymerna (som dock låg kvar på synnerligen höga nivåer och stod för en högre marknadsandel än gemenskapsindustrin) åtföljdes av betydligt minskade importpriser. Importpriserna kollapsade på det hela taget. Detta sammanföll tidsmässigt med försämringen av gemenskapsindustrins situation. Denna försämring kom till uttryck i synnerhet beträffande försäljningspriser, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde och sysselsättning. Såsom nämnts ovan underskred priserna på de importerade produkterna med ursprung i Ryssland och Kina betydligt gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, med marginaler på mellan 17,4 % och 24,5 %.

| (124) | Vid analysen av den dumpade importens verkningar konstaterades det att priset är en viktig konkurrensfaktor. Även med beaktande av kvalitetsskillnaderna låg priserna på den dumpade importen avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer från tredjeland. |
| --- | --- |

(124)

Vid analysen av den dumpade importens verkningar konstaterades det att priset är en viktig konkurrensfaktor. Även med beaktande av kvalitetsskillnaderna låg priserna på den dumpade importen avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer från tredjeland.

| (125) | Beträffande så kallade ”modifierade” kvaliteter som inte tillverkas av ryska eller kinesiska exportörer bekräftade en av gemenskapstillverkarna att företaget inte vållats någon skada, vilket den positiva utvecklingen av lönsamheten visade. I de segment av marknaden där samma tillverkare utsattes för konkurrens från den dumpade importen från Ryssland och Kina var dennes ekonomiska situation märkbart sämre. |
| --- | --- |

(125)

Beträffande så kallade ”modifierade” kvaliteter som inte tillverkas av ryska eller kinesiska exportörer bekräftade en av gemenskapstillverkarna att företaget inte vållats någon skada, vilket den positiva utvecklingen av lönsamheten visade. I de segment av marknaden där samma tillverkare utsattes för konkurrens från den dumpade importen från Ryssland och Kina var dennes ekonomiska situation märkbart sämre.

| (126) | Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade från och med 2002, och som skedde till mycket låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades. |
| --- | --- |

(126)

Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade från och med 2002, och som skedde till mycket låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades.

3.   Verkan av andra faktorer

3.1   Utveckling av förbrukningen

| (127) | Trots att förbrukningen i gemenskapen hade minskat med 12 % mellan 2001 och 2002 låg den därefter kvar på 2002 års nivå och ökade rentav något fram till undersökningsperioden. Denna minskning i förbrukningen motsvarar dock inte minskningen av marknadens samlade försäljningsvärde i gemenskapen, vilket under samma period sjönk med 39 %, dvs. betydligt mer än förbrukningen. Denna betydande minskning av försäljningsvärdet beror på den väsentliga sänkningen av priserna på den import som är föremål för undersökning, varvid gemenskapsindustrin var tvungen att följa efter för att bibehålla sin marknadsandel och sitt kapacitetsutnyttjande. Det kan konstateras att gemenskapsindustrin trots den totala minskningen av förbrukningen i gemenskapen ökade sin försäljningsvolym (med 15 % under skadeundersökningsperioden), medan ökningen av försäljningsvolymen åtföljdes av en dramatisk minskning av försäljningsvärdet, vilket gav upphov till betydande förluster för gemenskapsindustrin. Detta visar att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit snarare är en följd av nedgången i försäljningsvärdet än av den minskade förbrukningen. |
| --- | --- |

(127)

Trots att förbrukningen i gemenskapen hade minskat med 12 % mellan 2001 och 2002 låg den därefter kvar på 2002 års nivå och ökade rentav något fram till undersökningsperioden. Denna minskning i förbrukningen motsvarar dock inte minskningen av marknadens samlade försäljningsvärde i gemenskapen, vilket under samma period sjönk med 39 %, dvs. betydligt mer än förbrukningen. Denna betydande minskning av försäljningsvärdet beror på den väsentliga sänkningen av priserna på den import som är föremål för undersökning, varvid gemenskapsindustrin var tvungen att följa efter för att bibehålla sin marknadsandel och sitt kapacitetsutnyttjande. Det kan konstateras att gemenskapsindustrin trots den totala minskningen av förbrukningen i gemenskapen ökade sin försäljningsvolym (med 15 % under skadeundersökningsperioden), medan ökningen av försäljningsvolymen åtföljdes av en dramatisk minskning av försäljningsvärdet, vilket gav upphov till betydande förluster för gemenskapsindustrin. Detta visar att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit snarare är en följd av nedgången i försäljningsvärdet än av den minskade förbrukningen.

| (128) | Såsom nämnts i skäl 87 berodde den minskade förbrukningen i gemenskapen på den allmänna världsomfattande ekonomiska nedgången. I detta sammanhang bör det noteras att marknaden för polytetrafluoreten är cyklisk och starkt beroende av den globala ekonomiska utvecklingen. Detta samband förklarar också att förbrukningen minskade trots att försäljningspriserna sjönk. |
| --- | --- |

(128)

Såsom nämnts i skäl 87 berodde den minskade förbrukningen i gemenskapen på den allmänna världsomfattande ekonomiska nedgången. I detta sammanhang bör det noteras att marknaden för polytetrafluoreten är cyklisk och starkt beroende av den globala ekonomiska utvecklingen. Detta samband förklarar också att förbrukningen minskade trots att försäljningspriserna sjönk.

| (129) | Likaså bör det noteras att importpriserna sjönk i betydligt högre grad än förbrukningen i gemenskapen under samma period. Under skadeundersökningsperioden minskade således förbrukningen med 9 % medan importpriserna sjönk med 43 %. Importpriserna underskred väsentligt gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och importen skedde dessutom till betydligt dumpade priser under undersökningsperioden. Mot bakgrund av den kraftiga och konstanta prisnedgången och att förbrukningen efter minskningen mellan 2001 och 2002 förblev på en relativt stabil nivå drogs slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte orsakats av en minskning i förbrukningen utan snarare av den dumpade importen från de berörda länderna, vilken fick till följd att gemenskapsindustrin blev tvungen att sänka sina försäljningspriser. |
| --- | --- |

(129)

Likaså bör det noteras att importpriserna sjönk i betydligt högre grad än förbrukningen i gemenskapen under samma period. Under skadeundersökningsperioden minskade således förbrukningen med 9 % medan importpriserna sjönk med 43 %. Importpriserna underskred väsentligt gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och importen skedde dessutom till betydligt dumpade priser under undersökningsperioden. Mot bakgrund av den kraftiga och konstanta prisnedgången och att förbrukningen efter minskningen mellan 2001 och 2002 förblev på en relativt stabil nivå drogs slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte orsakats av en minskning i förbrukningen utan snarare av den dumpade importen från de berörda länderna, vilken fick till följd att gemenskapsindustrin blev tvungen att sänka sina försäljningspriser.

3.2   Import med ursprung i andra tredjeländer än Ryssland och Kina

| (130) | Det bör erinras om att den berörda produkten endast utgör en del av de produkter som klassificeras enligt KN-nummer 3904 61 00. Eftersom inga uppgifter dock ger vid handen att det skulle förekomma annan import som omfattas av detta KN-nummer än granulat av polytetrafluoreten anses uppgifterna från Eurostat om den import som omfattas av KN-numret i sin helhet enbart hänföra sig till den berörda produkten. Import med ursprung i andra tredjeländer än Ryssland och Kina minskade något, närmare bestämt från 4 270 ton 2001 till 3 699 ton under undersökningsperioden. Följaktligen minskade dessa länders marknadsandel totalt från 26,4 % 2001 till 25,1 % under undersökningsperioden. De främsta enskilda länder som exporterar den berörda produkten till gemenskapen är Japan och Förenta staterna. Förenta staterna ökade sin marknadsandel från 13 % 2001 till 23 % under undersökningsperioden, medan Japans marknadsandel minskade från 15 % till 11 % under samma period. |
| --- | --- |

(130)

Det bör erinras om att den berörda produkten endast utgör en del av de produkter som klassificeras enligt KN-nummer 3904 61 00. Eftersom inga uppgifter dock ger vid handen att det skulle förekomma annan import som omfattas av detta KN-nummer än granulat av polytetrafluoreten anses uppgifterna från Eurostat om den import som omfattas av KN-numret i sin helhet enbart hänföra sig till den berörda produkten. Import med ursprung i andra tredjeländer än Ryssland och Kina minskade något, närmare bestämt från 4 270 ton 2001 till 3 699 ton under undersökningsperioden. Följaktligen minskade dessa länders marknadsandel totalt från 26,4 % 2001 till 25,1 % under undersökningsperioden. De främsta enskilda länder som exporterar den berörda produkten till gemenskapen är Japan och Förenta staterna. Förenta staterna ökade sin marknadsandel från 13 % 2001 till 23 % under undersökningsperioden, medan Japans marknadsandel minskade från 15 % till 11 % under samma period.

| (131) | Enligt Eurostat inträffade praktiskt taget inga förändringar eller enbart en obetydlig nedgång i genomsnittspriset på import med ursprung i andra länder än Ryssland och Kina mellan 2001 och undersökningsperioden. Under denna period var priserna på importen från andra länder nästan 50 % högre än priserna på importen från Ryssland och Kina. De var också högre än de priser som togs ut av gemenskapsindustrin. Importen från andra tredjeländer utövade således inte något konkurrenstryck på gemenskapsindustrin i den omfattning som importen från Ryssland och Kina gjorde. |
| --- | --- |

(131)

Enligt Eurostat inträffade praktiskt taget inga förändringar eller enbart en obetydlig nedgång i genomsnittspriset på import med ursprung i andra länder än Ryssland och Kina mellan 2001 och undersökningsperioden. Under denna period var priserna på importen från andra länder nästan 50 % högre än priserna på importen från Ryssland och Kina. De var också högre än de priser som togs ut av gemenskapsindustrin. Importen från andra tredjeländer utövade således inte något konkurrenstryck på gemenskapsindustrin i den omfattning som importen från Ryssland och Kina gjorde.

| (132) | Den preliminära slutsatsen är därför att import från andra tredjeländer inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(132)

Den preliminära slutsatsen är därför att import från andra tredjeländer inte kunde vara en avgörande orsak till skadan för gemenskapsindustrin.

3.3   Icke-klagande gemenskapstillverkares verksamhet (”övriga gemenskapstillverkare”)

| (133) | Två gemenskapstillverkare som svarade för uppskattningsvis 19 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen uttryckte inte att de motsatte sig eller stödde klagomålet. Slutsatserna för övriga gemenskapstillverkare grundades i stor utsträckning på uppskattningar som gjorts av den klagande, men även på uppgifter som lämnats av en av dessa tillverkare. Övriga gemenskapstillverkares försäljningsvolymer minskade från uppskattningsvis 1 411 ton 2001 till 1 102 ton under undersökningsperioden. Deras andel av gemenskapsmarknaden minskade från 25 % till 19 % under samma period. Enligt de uppgifter som lämnats av en av de icke-klagande tillverkarna var de genomsnittliga priserna per enhet under skadeundersökningsperioden något lägre än de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas priser, men betydligt högre än de ryska och kinesiska tillverkarnas priser. På grundval av denna information kan det rimligen antas att de övriga gemenskapstillverkarna också led skada till följd av den dumpade importen, vilket huvudsakligen tog sig uttryck i form av förlorade marknadsandelar. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att de produkter som de övriga gemenskapstillverkarna producerade och sålde inte bidrog till den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(133)

Två gemenskapstillverkare som svarade för uppskattningsvis 19 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen uttryckte inte att de motsatte sig eller stödde klagomålet. Slutsatserna för övriga gemenskapstillverkare grundades i stor utsträckning på uppskattningar som gjorts av den klagande, men även på uppgifter som lämnats av en av dessa tillverkare. Övriga gemenskapstillverkares försäljningsvolymer minskade från uppskattningsvis 1 411 ton 2001 till 1 102 ton under undersökningsperioden. Deras andel av gemenskapsmarknaden minskade från 25 % till 19 % under samma period. Enligt de uppgifter som lämnats av en av de icke-klagande tillverkarna var de genomsnittliga priserna per enhet under skadeundersökningsperioden något lägre än de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas priser, men betydligt högre än de ryska och kinesiska tillverkarnas priser. På grundval av denna information kan det rimligen antas att de övriga gemenskapstillverkarna också led skada till följd av den dumpade importen, vilket huvudsakligen tog sig uttryck i form av förlorade marknadsandelar. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att de produkter som de övriga gemenskapstillverkarna producerade och sålde inte bidrog till den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin.

3.4   Gemenskapsindustrins export

| (134) | Gemenskapsindustrins export av polytetrafluoreten till länder utanför gemenskapen ökade något under skadeundersökningsperioden (3 %) och svarade för 12,7 % av gemenskapsindustrins totala försäljning under undersökningsperioden. Lönsamheten för denna export var dock högre än vinsten på försäljningen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins export kan därför inte anses ha inverkat negativt på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(134)

Gemenskapsindustrins export av polytetrafluoreten till länder utanför gemenskapen ökade något under skadeundersökningsperioden (3 %) och svarade för 12,7 % av gemenskapsindustrins totala försäljning under undersökningsperioden. Lönsamheten för denna export var dock högre än vinsten på försäljningen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins export kan därför inte anses ha inverkat negativt på gemenskapsindustrins situation.

3.5   Gemenskapsindustrins effektivitet

| (135) | Under skadeundersökningsperioden strävade gemenskapsindustrin oavbrutet efter att rationalisera sin tillverkningsprocess. Så minskade också tillverkningskostnaderna för gemenskapsindustrin kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och sjönk med 13 % mellan 2001 och undersökningsperioden. Trots att tillverkningskostnaderna minskade betydligt kunde gemenskapsindustrin inte dra nytta av den ökade effektiviteten utan blev tvungen att sälja sina produkter till priser som var lägre än tillverkningskostnaderna eller motsvarade den kritiska punkten för lönsamhet. Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade därför betydligt. På denna grund drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin var livskraftig och effektiv och att den skada den lidit inte orsakats av ineffektiva tillverkningsprocesser utan av den dumpade importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(135)

Under skadeundersökningsperioden strävade gemenskapsindustrin oavbrutet efter att rationalisera sin tillverkningsprocess. Så minskade också tillverkningskostnaderna för gemenskapsindustrin kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och sjönk med 13 % mellan 2001 och undersökningsperioden. Trots att tillverkningskostnaderna minskade betydligt kunde gemenskapsindustrin inte dra nytta av den ökade effektiviteten utan blev tvungen att sälja sina produkter till priser som var lägre än tillverkningskostnaderna eller motsvarade den kritiska punkten för lönsamhet. Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade därför betydligt. På denna grund drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin var livskraftig och effektiv och att den skada den lidit inte orsakats av ineffektiva tillverkningsprocesser utan av den dumpade importen från de berörda länderna.

4.   Sammanfattning

| (136) | Den betydande marknadsandelen för importen med ursprung i Ryssland och Kina, den betydande minskningen av försäljningspriserna för denna import och den prisunderskridandenivå som konstaterats under undersökningsperioden inträffade samtidigt med den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(136)

Den betydande marknadsandelen för importen med ursprung i Ryssland och Kina, den betydande minskningen av försäljningspriserna för denna import och den prisunderskridandenivå som konstaterats under undersökningsperioden inträffade samtidigt med den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (137) | Utvecklingen av förbrukningen i gemenskapen, import från andra tredjeländer, gemenskapsindustrins export, övriga gemenskapstillverkares verksamhet och kostnadsutvecklingen analyserades men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(137)

Utvecklingen av förbrukningen i gemenskapen, import från andra tredjeländer, gemenskapsindustrins export, övriga gemenskapstillverkares verksamhet och kostnadsutvecklingen analyserades men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (138) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att importen från Ryssland och Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadliga verkningar, dras därför den preliminära slutsatsen att importen från Ryssland och Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (139) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det gjordes en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(139)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det gjordes en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

1.   Gemenskapsindustrins intresse

| (140) | Fluorhaltiga polymerer (eller fluorpolymerer) utgör en grupp av högpresterande plaster, varav polytetrafluoreten är den som är bäst känd och används mest. Samtliga gemenskapstillverkare som omfattades av undersökningen är helt eller delvis specialiserade på polytetrafluoreten, som utmärker sig vad avser tillverkningsprocess, kvalitet, användningsområden, avsättningskanaler etc. |
| --- | --- |

(140)

Fluorhaltiga polymerer (eller fluorpolymerer) utgör en grupp av högpresterande plaster, varav polytetrafluoreten är den som är bäst känd och används mest. Samtliga gemenskapstillverkare som omfattades av undersökningen är helt eller delvis specialiserade på polytetrafluoreten, som utmärker sig vad avser tillverkningsprocess, kvalitet, användningsområden, avsättningskanaler etc.

| (141) | Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa en sund konkurrens på marknaden. Gemenskapsindustrin bör då kunna öka sina försäljningspriser och därmed uppnå de vinster som är nödvändiga för en förbättring av dess ekonomiska situation och fortsatta investeringar i dess produktionsanläggningar, för att på så sätt garantera dess överlevnad. |
| --- | --- |

(141)

Om åtgärder införs förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar och återställa en sund konkurrens på marknaden. Gemenskapsindustrin bör då kunna öka sina försäljningspriser och därmed uppnå de vinster som är nödvändiga för en förbättring av dess ekonomiska situation och fortsatta investeringar i dess produktionsanläggningar, för att på så sätt garantera dess överlevnad.

| (142) | Om antidumpningsåtgärder däremot inte införs är det sannolikt att den negativa situationen för gemenskapsindustrin fortsätter att försämras. Gemenskapsindustrin skulle inte kunna göra nödvändiga investeringar för att på ett effektivt sätt kunna konkurrera med dumpad import från de berörda tredjeländerna. Detta skulle också med största sannolikhet tvinga en del företag att upphöra med sin tillverkning och säga upp sina anställda inom en snar framtid. I och med nedläggning av gemenskapstillverkningen skulle användarna av polytetrafluoreten i högre grad bli beroende av leverantörer utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

(142)

Om antidumpningsåtgärder däremot inte införs är det sannolikt att den negativa situationen för gemenskapsindustrin fortsätter att försämras. Gemenskapsindustrin skulle inte kunna göra nödvändiga investeringar för att på ett effektivt sätt kunna konkurrera med dumpad import från de berörda tredjeländerna. Detta skulle också med största sannolikhet tvinga en del företag att upphöra med sin tillverkning och säga upp sina anställda inom en snar framtid. I och med nedläggning av gemenskapstillverkningen skulle användarna av polytetrafluoreten i högre grad bli beroende av leverantörer utanför gemenskapen.

| (143) | Följaktligen är den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadliga dumpningen och det är därför i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(143)

Följaktligen är den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadliga dumpningen och det är därför i gemenskapsindustrins intresse.

2.   Intresset hos icke-närstående importörer, handlare och användare i gemenskapen

| (144) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer och handlare. Endast två importörer och handlare, som svarade för närmare 30 % av den totala importen från Ryssland och Kina, besvarade frågeformuläret. Kommissionen sände också frågeformulär till alla (sammanlagt nio) kända användare i gemenskapen och mottog tre (partiella) svar på frågeformuläret. Dessa användare svarade för endast 14 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer och handlare. Endast två importörer och handlare, som svarade för närmare 30 % av den totala importen från Ryssland och Kina, besvarade frågeformuläret. Kommissionen sände också frågeformulär till alla (sammanlagt nio) kända användare i gemenskapen och mottog tre (partiella) svar på frågeformuläret. Dessa användare svarade för endast 14 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (145) | Polytetrafluoreten används som komponent inom ett stort antal industrisektorer, bland annat kemisk, mekanisk och elektrisk industri (isolering i kablar), bilindustri, byggnadsindustri (isoleringsmaterial), tillverkning av köksredskap (pannor), textilindustri och biomedicinsk industri (operationsinstrument), tillverkning av halvledare samt inom rymd- och luftfartsindustri. Det mest kända varumärke som produkten marknadsförs under är ”Teflon”. |
| --- | --- |

(145)

Polytetrafluoreten används som komponent inom ett stort antal industrisektorer, bland annat kemisk, mekanisk och elektrisk industri (isolering i kablar), bilindustri, byggnadsindustri (isoleringsmaterial), tillverkning av köksredskap (pannor), textilindustri och biomedicinsk industri (operationsinstrument), tillverkning av halvledare samt inom rymd- och luftfartsindustri. Det mest kända varumärke som produkten marknadsförs under är ”Teflon”.

| (146) | De samarbetsvilliga användarna var tillverkare av halvfabrikat som senare användes inom olika industrisektorer, t.ex. bilindustri och elektronisk industri. Dessa användare hävdade att de på grund av den priskänsliga marknaden för halvfabrikat inte kunde föra över den ökade kostnaden för polytetrafluoreten (använt som råmaterial) på sina kunder. De hävdade att varje prishöjning skulle försämra deras konkurrensläge i förhållande till tillverkare utanför gemenskapen som inte omfattades av antidumpningstullen på polytetrafluoreten. |
| --- | --- |

(146)

De samarbetsvilliga användarna var tillverkare av halvfabrikat som senare användes inom olika industrisektorer, t.ex. bilindustri och elektronisk industri. Dessa användare hävdade att de på grund av den priskänsliga marknaden för halvfabrikat inte kunde föra över den ökade kostnaden för polytetrafluoreten (använt som råmaterial) på sina kunder. De hävdade att varje prishöjning skulle försämra deras konkurrensläge i förhållande till tillverkare utanför gemenskapen som inte omfattades av antidumpningstullen på polytetrafluoreten.

| (147) | De samarbetsvilliga användarna lämnade inte några uppgifter om hur stor andel av deras totala tillverkningskostnader som importerat polytetrafluoreten stod för. Det var därför inte möjligt att beräkna vilka effekter som en antidumpningstull skulle kunna komma att ha på dessa användare. Det kan i vilket fall som helst noteras att granulat av polytetrafluoreten står för en relativt liten andel av de sammanlagda kostnaderna inom sektorer som kemisk industri, tillverkning av hushålls- och fritidsartiklar samt el-, verkstads- och bilindustri, eftersom polytetrafluoreten vanligen används i form av miniatyrkomponenter. Polytetrafluoreten används också i mycket små mängder för konsumenttillämpningar. I t.ex. en anorak ingår inlägg av polytetrafluoreten i en omfattning av 20 gram. På denna grund drogs preliminärt slutsatsen att den ekonomiska inverkan för slutanvändarna bör anses vara försumbar. Det konstaterades också, på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa användare, att deras lönsamhet var betydande under undersökningsperioden. På denna grund drogs preliminärt slutsatsen att inverkan av eventuella antidumpningstullar skulle vara försumbar. |
| --- | --- |

(147)

De samarbetsvilliga användarna lämnade inte några uppgifter om hur stor andel av deras totala tillverkningskostnader som importerat polytetrafluoreten stod för. Det var därför inte möjligt att beräkna vilka effekter som en antidumpningstull skulle kunna komma att ha på dessa användare. Det kan i vilket fall som helst noteras att granulat av polytetrafluoreten står för en relativt liten andel av de sammanlagda kostnaderna inom sektorer som kemisk industri, tillverkning av hushålls- och fritidsartiklar samt el-, verkstads- och bilindustri, eftersom polytetrafluoreten vanligen används i form av miniatyrkomponenter. Polytetrafluoreten används också i mycket små mängder för konsumenttillämpningar. I t.ex. en anorak ingår inlägg av polytetrafluoreten i en omfattning av 20 gram. På denna grund drogs preliminärt slutsatsen att den ekonomiska inverkan för slutanvändarna bör anses vara försumbar. Det konstaterades också, på grundval av de uppgifter som lämnats av dessa användare, att deras lönsamhet var betydande under undersökningsperioden. På denna grund drogs preliminärt slutsatsen att inverkan av eventuella antidumpningstullar skulle vara försumbar.

| (148) | Industrin i senare led hävdade dessutom att gemenskapsindustrins kapacitet inte var tillräcklig för att tillgodose efterfrågan på polytetrafluoreten på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(148)

Industrin i senare led hävdade dessutom att gemenskapsindustrins kapacitet inte var tillräcklig för att tillgodose efterfrågan på polytetrafluoreten på gemenskapsmarknaden.

| (149) | Det bör noteras att åtgärderna inte är avsedda att hindra import till gemenskapen utan att se till att den inte sker till skadliga dumpade priser. Såsom nämns i skäl 147 väntas dessutom antidumpningstullen komma att få försumbara effekter på användarindustrin och därför inte nödvändigtvis förhindra att slutanvändarna använder samma leverantörer för sina inköp av polytetrafluoreten, även om priset skulle vara högre. |
| --- | --- |

(149)

Det bör noteras att åtgärderna inte är avsedda att hindra import till gemenskapen utan att se till att den inte sker till skadliga dumpade priser. Såsom nämns i skäl 147 väntas dessutom antidumpningstullen komma att få försumbara effekter på användarindustrin och därför inte nödvändigtvis förhindra att slutanvändarna använder samma leverantörer för sina inköp av polytetrafluoreten, även om priset skulle vara högre.

| (150) | Det bör också noteras att förbrukningen i gemenskapen från 2001 till 2002 sjönk med 12 % och därefter låg kvar på praktiskt taget samma nivå fram till undersökningsperioden, med en liten ökning (3 %) från 2002. Det bör också påpekas att gemenskapstillverkarna fortfarande har oanvänd tillverkningskapacitet. Denna kapacitet samt exporten från andra tredjeländer ger industrin i senare led alternativa försörjningskällor. Det är därför föga troligt att antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett otillräckligt utbud. |
| --- | --- |

(150)

Det bör också noteras att förbrukningen i gemenskapen från 2001 till 2002 sjönk med 12 % och därefter låg kvar på praktiskt taget samma nivå fram till undersökningsperioden, med en liten ökning (3 %) från 2002. Det bör också påpekas att gemenskapstillverkarna fortfarande har oanvänd tillverkningskapacitet. Denna kapacitet samt exporten från andra tredjeländer ger industrin i senare led alternativa försörjningskällor. Det är därför föga troligt att antidumpningsåtgärderna skulle leda till ett otillräckligt utbud.

3.   Intresset hos råmaterialleverantörerna i gemenskapen

| (151) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända gemenskapsleverantörer av de huvudsakliga råvarorna (bl.a. klordifluormetan (R22) och vattenfri fluorvätesyra) till gemenskapsindustrin. Samarbetsviljan var stor och kommissionen mottog fem svar, bland annat från tre varandra närstående leverantörer. Majoriteten av dessa leverantörer hade ett nära samarbete med gemenskapsindustrin och med andra tillverkare av granulat av polytetrafluoreten i gemenskapen. Deras omsättning härrörde till stor del (75 %) från försäljning till företag som tillverkade granulat av polytetrafluoreten. Eventuella minskade inköp från gemenskapsindustrins sida skulle därför i betydande grad inverka på situationen för dessa företag, som hade sammanlagt 176 anställda som direkt avdelats för tillverkningen av det berörda råmaterialet. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända gemenskapsleverantörer av de huvudsakliga råvarorna (bl.a. klordifluormetan (R22) och vattenfri fluorvätesyra) till gemenskapsindustrin. Samarbetsviljan var stor och kommissionen mottog fem svar, bland annat från tre varandra närstående leverantörer. Majoriteten av dessa leverantörer hade ett nära samarbete med gemenskapsindustrin och med andra tillverkare av granulat av polytetrafluoreten i gemenskapen. Deras omsättning härrörde till stor del (75 %) från försäljning till företag som tillverkade granulat av polytetrafluoreten. Eventuella minskade inköp från gemenskapsindustrins sida skulle därför i betydande grad inverka på situationen för dessa företag, som hade sammanlagt 176 anställda som direkt avdelats för tillverkningen av det berörda råmaterialet.

| (152) | En annan leverantör hävdade att det skulle finnas risk för att gemenskapens tillverkning av polytetrafluoreten flyttas till tredjeländer utanför gemenskapen om åtgärder inte införs. Detta företag hävdade att leverantörerna av råmaterial till följd av detta skulle bli tvungna att söka efter kunder utanför gemenskapen på marknaderna i tredjeländer, där de skulle konkurrera med traditionella inhemska leverantörer av råmaterial. Exporten av råmaterial skulle dessutom ge upphov till ytterligare kostnader som skulle tära på de redan små marginalerna för industrin i tidigare led. Den preliminära slutsatsen är därför att industrin i tidigare led har ett intresse av att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(152)

En annan leverantör hävdade att det skulle finnas risk för att gemenskapens tillverkning av polytetrafluoreten flyttas till tredjeländer utanför gemenskapen om åtgärder inte införs. Detta företag hävdade att leverantörerna av råmaterial till följd av detta skulle bli tvungna att söka efter kunder utanför gemenskapen på marknaderna i tredjeländer, där de skulle konkurrera med traditionella inhemska leverantörer av råmaterial. Exporten av råmaterial skulle dessutom ge upphov till ytterligare kostnader som skulle tära på de redan små marginalerna för industrin i tidigare led. Den preliminära slutsatsen är därför att industrin i tidigare led har ett intresse av att antidumpningsåtgärder införs.

4.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (153) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder. |
| --- | --- |

(153)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa åtgärder.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (154) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar ytterligare skada. |
| --- | --- |

(154)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar ytterligare skada.

| (155) | Vid fastställandet av nivån på denna tull togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(155)

Vid fastställandet av nivån på denna tull togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin.

| (156) | Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden. Den vinstmarginal före skatt som använts för denna beräkning var 9,3 % av omsättningen, en nivå som gemenskapsindustrin uppnådde före den kraftiga nedgången i importpriserna från de berörda länderna 2001. Detta ansågs som en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas ha uppnått om det inte förekommit någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(156)

Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden. Den vinstmarginal före skatt som använts för denna beräkning var 9,3 % av omsättningen, en nivå som gemenskapsindustrin uppnådde före den kraftiga nedgången i importpriserna från de berörda länderna 2001. Detta ansågs som en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas ha uppnått om det inte förekommit någon skadevållande dumpning.

| (157) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att det försäljningspris som tillämpades av gemenskapstillverkarna justerades med den faktiska vinsten eller förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovan nämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(157)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att det försäljningspris som tillämpades av gemenskapstillverkarna justerades med den faktiska vinsten eller förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovan nämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (158) | Eftersom de ryska exportörerna såsom framgår av skälen 70–75 inte samarbetade i undersökningen fastställdes skademarginalen för Ryssland på grundval av de uppgifter om exporten som registrerats av Eurostat. Såsom nämns i skäl 98 kan det noteras att exportpriset cif justerades för att ta hänsyn till kvalitetsskillnader mellan polytetrafluoreten tillverkad i gemenskapen och polytetrafluoreten som importerades från Ryssland och Kina. Eftersom all exportförsäljning av polytetrafluoreten från Ryssland skedde till handlare, medan gemenskapsindustrins försäljning däremot i huvudsak skedde till användare, gjordes dessutom en justering med hänsyn till olikheter i handelsled. Eftersom inga andra, mer tillförlitliga uppgifter fanns att tillgå fastställdes denna justering preliminärt till 5 %, vilket betraktades som en rimlig vinstmarginal för en icke-närstående importör. |
| --- | --- |

(158)

Eftersom de ryska exportörerna såsom framgår av skälen 70–75 inte samarbetade i undersökningen fastställdes skademarginalen för Ryssland på grundval av de uppgifter om exporten som registrerats av Eurostat. Såsom nämns i skäl 98 kan det noteras att exportpriset cif justerades för att ta hänsyn till kvalitetsskillnader mellan polytetrafluoreten tillverkad i gemenskapen och polytetrafluoreten som importerades från Ryssland och Kina. Eftersom all exportförsäljning av polytetrafluoreten från Ryssland skedde till handlare, medan gemenskapsindustrins försäljning däremot i huvudsak skedde till användare, gjordes dessutom en justering med hänsyn till olikheter i handelsled. Eftersom inga andra, mer tillförlitliga uppgifter fanns att tillgå fastställdes denna justering preliminärt till 5 %, vilket betraktades som en rimlig vinstmarginal för en icke-närstående importör.

| (159) | Mot bakgrund av att ingen av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling beräknades den preliminära landsomfattande nivån för undanröjande av skada för Kinas del som ett vägt genomsnitt av skademarginalerna för alla tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av att ingen av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling beräknades den preliminära landsomfattande nivån för undanröjande av skada för Kinas del som ett vägt genomsnitt av skademarginalerna för alla tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.

2.   Provisoriska åtgärder

| (160) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Ryssland och Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, och att dessa bör fastställas till en nivå motsvarande de lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(160)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Ryssland och Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, och att dessa bör fastställas till en nivå motsvarande de lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (161) | De preliminära antidumpningstullar som föreslås är följande:








  Exportland | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Föreslagen antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Ryssland | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

De preliminära antidumpningstullar som föreslås är följande:

Exportland

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Föreslagen antidumpningstull

Kina

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Ryssland

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (162) | Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(162)

Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av så kallat granulat av polytetrafluoreten med en halt av högst 3 % av en annan monomer än tetrafluoreten, utan fyllmedel, i form av pulver eller pelletar, med undantag för mikroniserade material, och dess baspolymer (reaktorprodukt), den senare i våt eller torr form, enligt KN-nummer ex 3904 61 00 (TARIC-nummer 3904610050), med ursprung i Ryssland och Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för den produkt som avses i punkt 1:

| Land | Tullsats |
| --- | --- |
| Kina | 62,7 % |
| Ryssland | 36,6 % |

Land

Tullsats

Kina

62,7 %

Ryssland

36,6 %

3.   Vid övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som anges i punkt 1 skall en säkerhet ställas som motsvarar beloppet av den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter, inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004.

1

(2)  EUT C 225, 9.9.2004, s. 18.

2

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 863/2005

av den 7 juni 2005

om ändring av förordning (EG) nr 459/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det österrikiska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 459/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 130 663 ton vete som innehas av det österrikiska interventionsorganet. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 459/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 130 663 ton vete som innehas av det österrikiska interventionsorganet.

| (3) | Österrike har informerat kommissionen om att landets interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 30 000 ton. Med tanke på situationen på marknaden bör Österrikes begäran bifallas. |
| --- | --- |

(3)

Österrike har informerat kommissionen om att landets interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 30 000 ton. Med tanke på situationen på marknaden bör Österrikes begäran bifallas.

| (4) | Då anbudsinfordringens kvantiteter ökas är det nödvändigt att ändra de kvantiteter som lagras i de olika lagringsregionerna och som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 459/2005. |
| --- | --- |

(4)

Då anbudsinfordringens kvantiteter ökas är det nödvändigt att ändra de kvantiteter som lagras i de olika lagringsregionerna och som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 459/2005.

| (5) | Förordning (EG) nr 459/2005 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 459/2005 bör därför ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 459/2005 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   Anbudsinfordringen skall avse maximalt 160 663 ton vete för export till alla tredjeländer med undantag av Albanien, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Liechtenstein, Rumänien, Serbien och Montenegro (4) och Schweiz.
  2.   De regioner där denna kvantitet på 160 663 ton vete lagras anges i bilaga I |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   Anbudsinfordringen skall avse maximalt 160 663 ton vete för export till alla tredjeländer med undantag av Albanien, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Liechtenstein, Rumänien, Serbien och Montenegro (4) och Schweiz.

2.   De regioner där denna kvantitet på 160 663 ton vete lagras anges i bilaga I

| 2. | Bilaga I skall ersättas med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 191, 31.7.1993, s. 76. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 749/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 75, 22.3.2005, s. 9. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 698/2005 (EUT L 114, 4.5.2005, s. 7).

3

(4)  Inbegripet Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.”

4

---

BILAGA

”BILAGA I

| (i ton) |
| --- |
| Lagringsplats | Kvantitet |
| Burgenland, Niederösterreich och Oberösterreich | 160 663” |

(i ton)

Lagringsplats

Kvantitet

Burgenland, Niederösterreich och Oberösterreich

160 663”

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 864/2005

av den 7 juni 2005

om ändring av förordning (EG) nr 615/2005 när det gäller den kvantitet vete som omfattas av en stående anbudsinfordran för export och som innehas av det slovakiska interventionsorganet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (2) fastställs förfaranden och villkor för försäljning av spannmål som innehas av interventionsorganen.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 615/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 65 000 ton vete som innehas av det slovakiska interventionsorganet. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 615/2005 (3) inleds en stående anbudsinfordran för export av 65 000 ton vete som innehas av det slovakiska interventionsorganet.

| (3) | Slovakien har informerat kommissionen om att landets interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 26 982 ton. Med tanke på situationen på marknaden bör Slovakiens begäran bifallas. |
| --- | --- |

(3)

Slovakien har informerat kommissionen om att landets interventionsorgan har för avsikt att öka kvantiteten i anbudsinfordringen för export med 26 982 ton. Med tanke på situationen på marknaden bör Slovakiens begäran bifallas.

| (4) | Då anbudsinfordringens kvantiteter ökas är det nödvändigt att ändra de kvantiteter som lagras i de olika lagringsregionerna och som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 615/2005. |
| --- | --- |

(4)

Då anbudsinfordringens kvantiteter ökas är det nödvändigt att ändra de kvantiteter som lagras i de olika lagringsregionerna och som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 615/2005.

| (5) | Förordning (EG) nr 615/2005 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 615/2005 bör därför ändras.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 615/2005 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   Anbudsinfordringen skall avse maximalt 91 982 ton vete för export till alla tredjeländer med undantag av Albanien, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Liechtenstein, Rumänien, Serbien och Montenegro (4) och Schweiz.
  2.   De regioner där denna kvantitet på 91 982 ton vete lagras anges i bilaga I. |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   Anbudsinfordringen skall avse maximalt 91 982 ton vete för export till alla tredjeländer med undantag av Albanien, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien och Hercegovina, Liechtenstein, Rumänien, Serbien och Montenegro (4) och Schweiz.

2.   De regioner där denna kvantitet på 91 982 ton vete lagras anges i bilaga I.

| 2. | Bilaga I skall ersättas med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 191, 31.7.1993, s. 76. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 749/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 103, 22.4.2005, s. 9.

3

(4)  Inbegripet Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999”

4

---

BILAGA

”BILAGA I

| (i ton) |
| --- |
| Lagringsplats | Kvantitet |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta — Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982” |

(i ton)

Lagringsplats

Kvantitet

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta — Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982”

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 865/2005

av den 7 juni 2005

om ändring av förordning (EG) nr 2707/2000 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter till skolelever

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 15 och artikel 47 andra strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 14.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs storleken på det stöd som för perioden 1 juli 2004–30 juni 2005 skall beviljas för utdelning av mjölkprodukter till skolelever. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 14.3 i förordning (EG) nr 1255/1999 fastställs storleken på det stöd som för perioden 1 juli 2004–30 juni 2005 skall beviljas för utdelning av mjölkprodukter till skolelever.

| (2) | I syfte att underlätta hanteringen av stödutbetalningar för de nationella myndigheterna och för de organ med ansvar för genomförandet av systemet med mjölk i skolan infördes i slutet av skolåret 2003/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 (2) en övergångsbestämmelse som kan tillämpas i samband med ändringar av stödbeloppet. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att underlätta hanteringen av stödutbetalningar för de nationella myndigheterna och för de organ med ansvar för genomförandet av systemet med mjölk i skolan infördes i slutet av skolåret 2003/2004 genom kommissionens förordning (EG) nr 2707/2000 (2) en övergångsbestämmelse som kan tillämpas i samband med ändringar av stödbeloppet.

| (3) | Medlemsstater i vilka skolåret 2004/2005 slutar efter den 30 juni kommer ändå att få svårt att hantera stödutbetalningarna på grund av ändringen av stödbeloppet. Det är lämpligt att förlänga denna bestämmelses giltighet till skolåret 2004/2005. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstater i vilka skolåret 2004/2005 slutar efter den 30 juni kommer ändå att få svårt att hantera stödutbetalningarna på grund av ändringen av stödbeloppet. Det är lämpligt att förlänga denna bestämmelses giltighet till skolåret 2004/2005.

| (4) | Förordning (EG) nr 2707/2000 bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 2707/2000 bör därför ändras i enlighet därmed.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2707/2000 skall andra stycket ersättas med följande:

”För skolåret 2004/2005 får emellertid den stödsats som gällde den första dagen i juni tillämpas under juli månad om skolåret i medlemsstaten slutar i juli.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 311, 12.12.2000, s. 37. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 816/2004 (EUT L 153, 30.4.2004, s. 19).

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/42

---

RÅDETS BESLUT

av 10 maj 2005

till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen

(2005/423/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 310 jämförd med artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 andra stycket,

med beaktande av 2003 års anslutningsakt, särskilt artikel 6.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets samtycke, och

av följande skäl:

| (1) | Tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, undertecknades på gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar den 16 december 2004. |
| --- | --- |

(1)

Tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, undertecknades på gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar den 16 december 2004.

| (2) | Tilläggsprotokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Tilläggsprotokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Enda artikel

1.   Tilläggsprotokollet till avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, godkänns härmed på gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar.

Texten till tilläggsprotokollet åtföljer detta beslut (1).

2.   Rådets ordförande skall göra den anmälan som föreskrivs i artikel 13 i tilläggsprotokollet.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EUT L 38, 10.2.2005, s. 3.

1

---

Kommissionen

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/43

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 juni 2005

om ett ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för kontroll, inspektion och övervakning av 2005 års fiske

[delgivet med nr K(2005) 1630]

(2005/424/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/465/EG av den 29 april 2004 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll (1), särskilt artikel 6.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Medlemsstaterna har till kommissionen överlämnat sina program för fiskerikontroll för 2005, tillsammans med ansökningar om gemenskapsbidrag för utgifter som uppstår vid genomförandet av projekt inom ramen för sådana program. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna har till kommissionen överlämnat sina program för fiskerikontroll för 2005, tillsammans med ansökningar om gemenskapsbidrag för utgifter som uppstår vid genomförandet av projekt inom ramen för sådana program.

| (2) | Ansökningar om åtgärder enligt artikel 4 i beslut 2004/465/EG kan berättiga till stöd från gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Ansökningar om åtgärder enligt artikel 4 i beslut 2004/465/EG kan berättiga till stöd från gemenskapen.

| (3) | Det bör fastställas upp till vilket belopp, upp till vilken nivå och på vilka villkor gemenskapens ekonomiska bidrag får beviljas. |
| --- | --- |

(3)

Det bör fastställas upp till vilket belopp, upp till vilken nivå och på vilka villkor gemenskapens ekonomiska bidrag får beviljas.

| (4) | För att berättiga till bidrag bör den elektroniska utrustningen för lokalisering uppfylla kraven i kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg (2). |
| --- | --- |

(4)

För att berättiga till bidrag bör den elektroniska utrustningen för lokalisering uppfylla kraven i kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg (2).

| (5) | För att berättiga till bidrag bör pilotprojekt uppfylla villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1461/2003 av den 18 augusti 2003 om villkor för pilotprojekt för elektronisk uppgiftsöverföring om fiskeverksamhet samt för fjärranalys (3). |
| --- | --- |

(5)

För att berättiga till bidrag bör pilotprojekt uppfylla villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1461/2003 av den 18 augusti 2003 om villkor för pilotprojekt för elektronisk uppgiftsöverföring om fiskeverksamhet samt för fjärranalys (3).

| (6) | Enligt artikel 8 i beslut 2004/465/EG skall medlemsstaterna göra utgiftsåtaganden inom tolv månader efter utgången av det år då det här beslutet meddelades dem. De måste också följa bestämmelserna i beslut 2004/465/EG när det gäller inledandet av projekten samt inlämnande av ansökningar om ersättning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 8 i beslut 2004/465/EG skall medlemsstaterna göra utgiftsåtaganden inom tolv månader efter utgången av det år då det här beslutet meddelades dem. De måste också följa bestämmelserna i beslut 2004/465/EG när det gäller inledandet av projekten samt inlämnande av ansökningar om ersättning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Detta beslut gäller ekonomiskt bidrag från gemenskapen till sådana åtgärder som avses i artikel 4 i beslut 2004/465/EG och som vidtas 2005. I detta beslut fastställs gemenskapens bidragsbelopp för varje medlemsstat, nivån på gemenskapens ekonomiska bidrag och de villkor på vilka bidraget får beviljas.

Artikel 2

Ny teknik och IT-nätverk

Utgifter för inköp och installation av datorteknik och tekniskt stöd för denna samt upprättande av IT-nätverk för att möjliggöra effektivt och säkert datautbyte i samband med kontroll och övervakning av fiskeverksamhet skall berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 50 % av de stödberättigande utgifterna inom ramen för de belopp som anges i bilaga I.

Artikel 3

Elektronisk utrustning för lokalisering

1.   Utgifter för inköp och installation på fiskefartyg av elektronisk utrustning för lokalisering som gör att ett centrum för fiskerikontroll kan övervaka fartyg på avstånd med hjälp av ett fartygsövervakningssystem (VMS) skall berättiga till ett ekonomiskt bidrag på högst 4 500 euro per fartyg, inom ramen för de belopp som anges i bilaga II.

2.   Inom ramen för den gräns på 4 500 euro som fastställs i punkt 1 skall det ekonomiska bidraget kunna uppgå till 100 % för de första 1 500 euro av de stödberättigande utgifterna.

3.   Det ekonomiska bidraget för resterande stödberättigande utgifter från 1 500 och upp till 4 500 euro per fartyg, skall uppgå till högst 50 % av dessa utgifter.

4.   För att berättiga till bidrag skall den elektroniska utrustningen för lokalisering uppfylla kraven i förordning (EG) nr 2244/2003.

Artikel 4

Pilotprojekt som rör ny teknik

1.   Utgifter för pilotprojekt som gäller införandet av ny teknik för att förbättra övervakningen av fiskeverksamhet skall berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 50 % av de stödberättigande utgifterna, inom ramen för de belopp som anges i bilaga III.

2.   Pilotprojektet skall uppfylla villkoren i förordning (EG) nr 1461/2003.

Artikel 5

Utbildning

Utgifter för utbildnings- och utbytesprogram för offentliganställda tjänstemän som ansvarar för kontroll och övervakning på fiskeområdet skall berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 50 % av de stödberättigande utgifterna, inom ramen för de belopp som anges i bilaga IV.

Artikel 6

Seminarier och medieverktyg

Utgifter för initiativ till bland annat seminarier och medieverktyg som syftar till att förbättra kunskaperna hos fiskare och andra aktörer, såsom inspektörer, allmänna åklagare och domare, liksom hos allmänheten, om behovet av att bekämpa oansvarigt och olagligt fiske och om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser skall berättiga till ett bidrag på 75 % av de stödberättigande utgifterna, inom ramen för de belopp som anges i bilaga V.

Artikel 7

Fartyg och flygplan för fiskerikontroll

Utgifter för inköp och modernisering av fartyg och flygplan för den fiskeriinspektion och den fiskeriövervakning som genomförs av medlemsstaternas behöriga myndigheter skall, inom ramen för de belopp som anges i bilaga VI, berättiga till ett ekonomiskt bidrag på högst

| — | 50 % av de stödberättigande utgifterna för de länder som blev medlemmar i EU den 1 maj 2004, |
| --- | --- |

—

50 % av de stödberättigande utgifterna för de länder som blev medlemmar i EU den 1 maj 2004,

| — | 25 % av de stödberättigande utgifterna för övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

—

25 % av de stödberättigande utgifterna för övriga medlemsstater.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 114. Rättad i EUT L 195, 2.6.2004, s. 36.

1

(2)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 17.

2

(3)  EUT L 208, 19.8.2003, s. 14.

3

---

BILAGA I

NY TEKNIK OCH IT-NÄTVERK

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 525 000 | 262 500 |
| Tyskland | 50 000 | 25 000 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 310 000 | 155 000 |
| Spanien | 719 828 | 359 914 |
| Frankrike | 150 000 | 75 000 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 1 783 200 | 891 600 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nederländerna | 417 325 | 208 663 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 60 000 | 30 000 |
| Portugal | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 600 000 | 300 000 |
| Sverige | 111 200 | 55 600 |
| Förenade kungariket | 767 453 | 383 727 |
| Totalt | 8 639 712 | 4 319 857 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

0

0

Tjeckien

0

0

Danmark

525 000

262 500

Tyskland

50 000

25 000

Estland

0

0

Grekland

310 000

155 000

Spanien

719 828

359 914

Frankrike

150 000

75 000

Irland

0

0

Italien

1 783 200

891 600

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

0

0

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

577 446

288 723

Nederländerna

417 325

208 663

Österrike

0

0

Polen

60 000

30 000

Portugal

2 568 260

1 284 130

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

600 000

300 000

Sverige

111 200

55 600

Förenade kungariket

767 453

383 727

Totalt

8 639 712

4 319 857

---

BILAGA II

ELEKTRONISK UTRUSTNING FÖR LOKALISERING

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | 0 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 0 | 0 |
| Spanien | 0 | 0 |
| Frankrike | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 0 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | 849 955 | 611 793 |
| Totalt | 849 955 | 611 793 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

0

0

Tjeckien

0

0

Danmark

0

0

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grekland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

0

0

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

0

0

Nederländerna

0

0

Österrike

0

0

Polen

0

0

Portugal

0

0

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Förenade kungariket

849 955

611 793

Totalt

849 955

611 793

---

BILAGA III

PILOTPROJEKT SOM RÖR NY TEKNIK

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 750 000 | 375 000 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 370 000 | 185 000 |
| Spanien | 0 | 0 |
| Frankrike | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 265 000 | 132 500 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 0 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 166 070 | 83 035 |
| Förenade kungariket | 458 628 | 229 314 |
| Totalt | 2 009 698 | 1 004 849 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

0

0

Tjeckien

0

0

Danmark

750 000

375 000

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grekland

370 000

185 000

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Irland

0

0

Italien

265 000

132 500

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

0

0

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

0

0

Nederländerna

0

0

Österrike

0

0

Polen

0

0

Portugal

0

0

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

0

0

Sverige

166 070

83 035

Förenade kungariket

458 628

229 314

Totalt

2 009 698

1 004 849

---

BILAGA IV

UTBILDNING

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 15 000 | 7 500 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 150 000 | 75 000 |
| Tyskland | 52 100 | 26 050 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 40 000 | 20 000 |
| Spanien | 230 236 | 115 118 |
| Frankrike | 34 050 | 17 025 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 1 191 075 | 595 538 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 12 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederländerna | 178 620 | 89 310 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 95 588 | 47 794 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 30 000 | 15 000 |
| Sverige | 40 000 | 20 000 |
| Förenade kungariket | 191 564 | 95 782 |
| Totalt | 2 260 233 | 1 130 117 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

15 000

7 500

Tjeckien

0

0

Danmark

150 000

75 000

Tyskland

52 100

26 050

Estland

0

0

Grekland

40 000

20 000

Spanien

230 236

115 118

Frankrike

34 050

17 025

Irland

0

0

Italien

1 191 075

595 538

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

12 000

6 000

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

0

0

Nederländerna

178 620

89 310

Österrike

0

0

Polen

0

0

Portugal

95 588

47 794

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

30 000

15 000

Sverige

40 000

20 000

Förenade kungariket

191 564

95 782

Totalt

2 260 233

1 130 117

---

BILAGA V

SEMINARIER OCH MEDIEVERKTYG

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 40 000 | 30 000 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 75 000 | 56 250 |
| Spanien | 6 000 | 4 500 |
| Frankrike | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 8 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 0 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 75 000 | 56 250 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | 0 | 0 |
| Totalt | 204 000 | 153 000 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

0

0

Tjeckien

0

0

Danmark

40 000

30 000

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grekland

75 000

56 250

Spanien

6 000

4 500

Frankrike

0

0

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

8 000

6 000

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

0

0

Nederländerna

0

0

Österrike

0

0

Polen

0

0

Portugal

75 000

56 250

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Förenade kungariket

0

0

Totalt

204 000

153 000

---

BILAGA VI

FARTYG OCH FLYGPLAN FÖR FISKERIKONTROLL

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll | Gemenskapsbidrag |
| Belgien | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Tjeckien | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | 0 |
| Tyskland | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grekland | 0 | 0 |
| Spanien | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Frankrike | 286 000 | 71 500 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Lettland | 0 | 0 |
| Litauen | 210 000 | 105 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Ungern | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 0 |
| Österrike | 0 | 0 |
| Polen | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugal | 720 000 | 180 000 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakien | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Förenade kungariket | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Totalt | 102 432 864 | 26 560 717 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens program för fiskerikontroll

Gemenskapsbidrag

Belgien

11 550 000

2 887 500

Tjeckien

0

0

Danmark

0

0

Tyskland

51 331 250

12 832 813

Estland

0

0

Grekland

0

0

Spanien

4 350 804

1 087 701

Frankrike

286 000

71 500

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Lettland

0

0

Litauen

210 000

105 000

Luxemburg

0

0

Ungern

0

0

Malta

0

0

Nederländerna

0

0

Österrike

0

0

Polen

3 600 000

1 800 000

Portugal

720 000

180 000

Slovenien

0

0

Slovakien

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Förenade kungariket

30 384 810

7 596 203

Totalt

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/51

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 juni 2005

om tilldelning av en ytterligare dag ute ur hamn, i enlighet med bilaga IVa till rådets förordning (EG) nr 27/2005, till Danmark och Förenade kungariket

[delgivet med nr K(2005) 1657]

(Endast de danska och engelska texterna är giltiga)

(2005/425/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 27/2005 av den 22 december 2004 om fastställande för år 2005 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt punkt 6 e i bilaga IVa till denna, och

av följande skäl:

| (1) | I punkt 6 a i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 anges det antal dagar under vilka vissa fiskefartyg från gemenskapen får befinna sig ute ur hamn i de geografiska områden som anges i punkt 2 i den bilagan mellan den 1 februari 2005 och den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

I punkt 6 a i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 anges det antal dagar under vilka vissa fiskefartyg från gemenskapen får befinna sig ute ur hamn i de geografiska områden som anges i punkt 2 i den bilagan mellan den 1 februari 2005 och den 31 december 2005.

| (2) | Enligt punkt 6 e i den bilagan får kommissionen, om en medlemsstat så begär, tilldela denna medlemsstat en ytterligare dag under vilken det är tillåtet att vara ute ur hamn för ett fartyg som ombord har sådana fiskeredskap som avses i punkt 4 a med en maskstorlek på mer än 120 mm. Detta förutsätter att medlemsstaten har utvecklat ett system för automatiskt upphävande av fiskelicenser vid överträdelser. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 6 e i den bilagan får kommissionen, om en medlemsstat så begär, tilldela denna medlemsstat en ytterligare dag under vilken det är tillåtet att vara ute ur hamn för ett fartyg som ombord har sådana fiskeredskap som avses i punkt 4 a med en maskstorlek på mer än 120 mm. Detta förutsätter att medlemsstaten har utvecklat ett system för automatiskt upphävande av fiskelicenser vid överträdelser.

| (3) | Danmark och Förenade kungariket har lämnat in en ansökan liksom information om sina system för automatiskt upphävande av fiskelicenser vid överträdelser när det gäller fiskefartyg som ombord har bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mer än 120 mm, med undantag av bomtrålar. |
| --- | --- |

(3)

Danmark och Förenade kungariket har lämnat in en ansökan liksom information om sina system för automatiskt upphävande av fiskelicenser vid överträdelser när det gäller fiskefartyg som ombord har bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mer än 120 mm, med undantag av bomtrålar.

| (4) | Med beaktande av den information som lämnats in bör Danmark och Förenade kungariket tilldelas en ytterligare dag för fiskefartyg som ombord har sådana fiskeredskap som avses i punkt 4 a i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 med en maskstorlek på mer än 120 mm. |
| --- | --- |

(4)

Med beaktande av den information som lämnats in bör Danmark och Förenade kungariket tilldelas en ytterligare dag för fiskefartyg som ombord har sådana fiskeredskap som avses i punkt 4 a i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 med en maskstorlek på mer än 120 mm.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid sidan av det antal dagar som fastställs i punkt 6 a i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 skall, för varje kalendermånad, en ytterligare dag beviljas för fartyg från Danmark och Förenade kungariket som ombord har bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mer än 120 mm, med undantag av bomtrålar.

Artikel 2

Ett fartyg som beviljats en ytterligare dag i enlighet med artikel 1 får inte överlåta denna dag till något annat fartyg, om inte

| a) | det mottagande fartyget alltid använder fiskeredskap med en maskstorlek på mer än 120 mm, |
| --- | --- |

a)

det mottagande fartyget alltid använder fiskeredskap med en maskstorlek på mer än 120 mm,

| b) | de villkor som fastställs i punkt 10 i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

de villkor som fastställs i punkt 10 i bilaga IVa till förordning (EG) nr 27/2005 är uppfyllda.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 6 juni 2005.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 12, 14.1.2005, s. 1.

1

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/52

---

RÅDETS BESLUT 2005/426/GUSP

av den 6 juni 2005

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP om ytterligare åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP (1), särskilt artikel 2 jämförd med artikel 23.2 andra strecksatsen i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP har rådet antagit åtgärder för frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör fysiska personer som har åtalats av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP har rådet antagit åtgärder för frysning av alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör fysiska personer som har åtalats av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY).

| (2) | Rådet antog den 18 april 2005 beslut 2005/316/GUSP om ändring av förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP. |
| --- | --- |

(2)

Rådet antog den 18 april 2005 beslut 2005/316/GUSP om ändring av förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP.

| (3) | Till följd av förflyttningen av Vujadin POPOVIC och Nebojsa PAVKOVIC till interneringsenheterna vid Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien bör deras namn strykas i förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av förflyttningen av Vujadin POPOVIC och Nebojsa PAVKOVIC till interneringsenheterna vid Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien bör deras namn strykas i förteckningen.

| (4) | Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien antog den 22 april 2005 ett beslut om tillstånd att med all reservation dra tillbaka anklagelseakten mot Goran BOROVNICA, som förmodas avliden. Även hans namn bör strykas i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien antog den 22 april 2005 ett beslut om tillstånd att med all reservation dra tillbaka anklagelseakten mot Goran BOROVNICA, som förmodas avliden. Även hans namn bör strykas i förteckningen.

| (5) | Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning över personer som återfinns i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/694/GUSP skall ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 6 juni 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EUT L 315, 14.10.2004, s. 52. Gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom beslut 2005/316/GUSP (EUT L 100, 20.4.2005, s. 54).

1

---

BILAGA

”BILAGA

Förteckning över personer som avses i artikel 1

| | Namn: DJORDJEVIC Vlastimir
  Födelsedatum: 1948
  Födelseort: Vladicin Han, Serbien och Montenegro
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Namn: DJORDJEVIC Vlastimir

Födelsedatum: 1948

Födelseort: Vladicin Han, Serbien och Montenegro

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| | Namn: GOTOVINA Ante
  Födelsedatum: 12 oktober 1955
  Födelseort: ön Pasman, kommunen Zadar, Republiken Kroatien
  Nationalitet: kroatisk – fransk |
| --- | --- |

Namn: GOTOVINA Ante

Födelsedatum: 12 oktober 1955

Födelseort: ön Pasman, kommunen Zadar, Republiken Kroatien

Nationalitet: kroatisk – fransk

| | Namn: HADZIC Goran
  Födelsedatum: 7 september 1958
  Födelseort: Vinkovci, Republiken Kroatien
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Namn: HADZIC Goran

Födelsedatum: 7 september 1958

Födelseort: Vinkovci, Republiken Kroatien

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| | Namn: KARADZIC Radovan
  Födelsedatum: 19 juni 1945
  Födelseort: Petnijca, Savnik, Montenegro, Serbien och Montenegro
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Namn: KARADZIC Radovan

Födelsedatum: 19 juni 1945

Födelseort: Petnijca, Savnik, Montenegro, Serbien och Montenegro

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Namn: LUKIC Milan
  Födelsedatum: 6 september 1967
  Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  eventuellt serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Namn: LUKIC Milan

Födelsedatum: 6 september 1967

Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

eventuellt serbisk-montenegrinsk

| | Namn: LUKIC Sredoje
  Födelsedatum: 5 april 1961
  Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  eventuellt serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Namn: LUKIC Sredoje

Födelsedatum: 5 april 1961

Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

eventuellt serbisk-montenegrinsk

| | Namn: MLADIC Ratko
  Födelsedatum: 12 mars 1942
  Födelseort: Bozanovici, kommunen Kalovnik, Bosnien och Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  eventuellt serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Namn: MLADIC Ratko

Födelsedatum: 12 mars 1942

Födelseort: Bozanovici, kommunen Kalovnik, Bosnien och Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

eventuellt serbisk-montenegrinsk

| | Namn: TOLIMIR Zdravko
  Födelsedatum: 27 november 1948
  Födelseort:
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Namn: TOLIMIR Zdravko

Födelsedatum: 27 november 1948

Födelseort:

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Namn: ZELENOVIC Dragan
  Födelsedatum: 12 februari 1961
  Födelseort: Foca, Bosnien och Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Namn: ZELENOVIC Dragan

Födelsedatum: 12 februari 1961

Födelseort: Foca, Bosnien och Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Namn: ZUPLJANIN Stojan
  Födelsedatum: 22 september 1951
  Födelseort: Kotor Varos, Bosnien och Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk” |
| --- | --- |

Namn: ZUPLJANIN Stojan

Födelsedatum: 22 september 1951

Födelseort: Kotor Varos, Bosnien och Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk”

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/54

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2005/427/GUSP

av den 6 juni 2005

om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 15 och 34, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1).

| (2) | Den 14 mars 2005 antog rådet gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 mars 2005 antog rådet gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

| (3) | I gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP föreskrivs det att en översyn skall ske med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(3)

I gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP föreskrivs det att en översyn skall ske med jämna mellanrum.

| (4) | Till följd av beslutet av den 2 maj 2005 av Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté, inrättad genom resolution 1267 (1999), har det beslutats att uppdatera bilagan till gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och att upphäva gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av beslutet av den 2 maj 2005 av Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté, inrättad genom resolution 1267 (1999), har det beslutats att uppdatera bilagan till gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och att upphäva gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP.

| (5) | En förteckning har upprättats i enlighet med kriterierna i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. |
| --- | --- |

(5)

En förteckning har upprättats i enlighet med kriterierna i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över de personer, grupper och enheter i fråga om vilka gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP är tillämplig återges i bilagan.

Artikel 2

Gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 4

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 6 juni 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93. Gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom gemensam ståndpunkt 2005/220/GUSP (EUT L 69, 16.3.2005, s. 59).

1

---

BILAGA

Förteckning över de personer, grupper och enheter som avses i artikel 1 (1)

1.   PERSONER

| 1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), född den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), född den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem av Gestoras Pro-amnistía), född den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem av Gestoras Pro-amnistía), född den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 10.11.1971 i Beasain (Guipúzcoa), identitetskort nr 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 10.11.1971 i Beasain (Guipúzcoa), identitetskort nr 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 11. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 12. | ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), född den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), född den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare

| 15. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), född den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), född den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), född den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), född den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivist), född den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivist), född den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivist), född den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivist), född den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), född den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), född den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare

| 25. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), född den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), född den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem av K. Madrid), född den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA aktivist; medlem av K. Madrid), född den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA aktivist; medlem av K. Madrid), född den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 41. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna

| 42. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem av Herri Batasuna/E.H./Batasuna), född den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem av Herri Batasuna/E.H./Batasuna), född den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), född den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), född den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.254.214

2.   GRUPPER OCH ENHETER

| 1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | ”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade) |
| --- | --- |

2.

”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade)

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir och al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir och al-Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (De territoriella antiimperialistiska grupperna) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (De territoriella antiimperialistiska grupperna)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Hantverkarnas kooperativ ”Brand med mera – ibland spektakulärt”) |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Hantverkarnas kooperativ ”Brand med mera – ibland spektakulärt”)

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (De beväpnade grupperna för kommunismen) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (De beväpnade grupperna för kommunismen)

| 8. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mot kapitalet, fängelser, fångvaktare och fängelseceller) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mot kapitalet, fängelser, fångvaktare och fängelseceller)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/”Baskiska fosterlandet och friheten” (ETA.) (Följande organisationer är medlemmar av terroristgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/”Baskiska fosterlandet och friheten” (ETA.) (Följande organisationer är medlemmar av terroristgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA C) |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/”Antifascistiska motståndsgruppen Första oktober” (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/”Antifascistiska motståndsgruppen Första oktober” (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (Internationell solidaritet) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (Internationell solidaritet)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 24. | Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA |
| --- | --- |

25.

Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA

| 26. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)

| 27. | Palestine Liberation Front (PLF) |
| --- | --- |

27.

Palestine Liberation Front (PLF)

| 28. | Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ)

| 29. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) |
| --- | --- |

29.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC)

| 31. | * Real IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA

| 32. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Röda brigaderna för konstruktionen av det kämpande kommunistiska partiet) |
| --- | --- |

32.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Röda brigaderna för konstruktionen av det kämpande kommunistiska partiet)

| 33. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 34. | Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC) |
| --- | --- |

34.

Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC)

| 35. | * ”Revolutionära kärnor” (Revolutionary Nuclei)/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* ”Revolutionära kärnor” (Revolutionary Nuclei)/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Revolutionära organisationen 17 november/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Revolutionära organisationen 17 november/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 38. | * ”Revolutionär folklig kamp” (Revolutionary Popular Struggle)/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* ”Revolutionär folklig kamp” (Revolutionary Popular Struggle)/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Brigata XX Luglio (Tjugonde juli-brigaden) |
| --- | --- |

41.

* Brigata XX Luglio (Tjugonde juli-brigaden)

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | ”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

43.

”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 44. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Gruppen för det revolutionära proletära initiativet) |
| --- | --- |

44.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Gruppen för det revolutionära proletära initiativet)

| 45. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Grupperna för det proletära initiativet) |
| --- | --- |

45.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Grupperna för det proletära initiativet)

| 46. | * F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Inofficiella anarkistiska federationen) |
| --- | --- |

46.

* F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Inofficiella anarkistiska federationen)

---

(1)  De personer, grupper eller enheter som markerats med asterisk skall endast omfattas av artikel 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

---

| 8.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/59

---

RÅDETS BESLUT 2005/428/GUSP

av den 6 juni 2005

om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2005/221/GUSP

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | Den 14 mars 2005 antog rådet beslut 2005/221/GUSP om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2004/306/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2005 antog rådet beslut 2005/221/GUSP om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2004/306/EG (2).

| (2) | Till följd av beslutet av den 2 maj 2005 av FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté, inrättad genom resolution 1267 (1999), har det beslutats att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av beslutet av den 2 maj 2005 av FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté, inrättad genom resolution 1267 (1999), har det beslutats att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning som föreskrivs i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 skall vara följande:

| 1. | PERSONER






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONER

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 6. | ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias. AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; a.k.a EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias. AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; a.k.a EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed; alias. SA-ID; alias. SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed; alias. SA-ID; alias. SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 25. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 2. | GRUPPER OCH ENHETER






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPPER OCH ENHETER

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | ”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade) |
| --- | --- |

2.

”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade)

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir och al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir och al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama’a al Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama’a al Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 9. | Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistan Workers’ Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistan Workers’ Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student’s Society) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student’s Society)

| 15. | Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | ”Nya folkarmén” (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA) |
| --- | --- |

16.

”Nya folkarmén” (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA)

| 17. | Palestine Liberation Front (PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front (PLF)

| 18. | Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC)

| 21. | Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC) |
| --- | --- |

21.

Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC)

| 22. | Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 23. | Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25. | ”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Artikel 2

Beslut 2005/221/GUSP upphör härmed att gälla.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det får verkan samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat i Luxemburg den 6 juni 2005.

På rådets vägnar

J. KRECKÉ

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 745/2003 (EUT L 106, 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  EUT L 69, 16.3.2005, s. 64.

2

---