----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 855/2005,

6. juuni 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

----

LISA

Komisjoni 6. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 856/2005,

6. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 466/2001 seoses Fusarium’i toksiinidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 466/2001 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2006. Käesolevat määrust ei kohaldata toodete suhtes, mis on viidud turule enne 1. juulist 2006 kooskõlas kehtivate õigusnormidega. Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, millal tooted on turule viidud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2)EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 208/2005 (ELT L 34, 8.2.2005, lk 3).

(3)EÜT L 52, 4.3.1993, lk 18. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(4)  Aruandega saab tutvuda Euroopa Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi veebilehel (http://europa.eu.int/comm/food/fs/scoop/task3210.pdf).

----

LISA

Määruse (EÜ) nr 466/2001 I lisa 2. jaole “Mükotoksiinid” lisatakse punktid 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7:

----

(1)  Vt käesoleva ELT lk 18.

(2)  Punktides 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7 sätestatud deoksünivalenooli, zearalenooni, fumonisiinide B1 ja B2, T-2 ja HT-2 toksiini piirnormide kohaldamisel ei loeta riisi teravilja hulka ega riisitooteid teraviljatoodete hulka.

(3)  Töötlemata teravilja suhtes sätestatud piirnorme kohaldatakse teravilja suhtes, mis viiakse turule esmatöötluseks. Alates turustusaastast 2005/2006 kohaldatakse piirnorme teravilja suhtes, mis on koristatud ja üle võetud vastavalt komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

Esmatöötlus tähendab mis tahes mehaanilist või termilist töötlust, v.a terade kuivatamine.

Puhastamist, sorteerimist ja kuivatamist ei loeta esmatöötluseks seni, kuni viljatera ei mõjutata mehaaniliselt ja täisterad jäävad pärast puhastamist ja sorteerimist terveks.

(4)  Kui enne 1. juulit 2007 ei ole piirnormi kindlaks määratud, kohaldatakse sellest kuupäevast alates käesolevas punktid nimetatud maisi suhtes piirnormi 1 750 μg/kg.

(5)  Sellesse kategooriasse kuuluvad ka teisiti nimetatud samalaadsed tooted, nt manna.

(6)  Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud, nagu on määratletud komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) artiklis 1 (EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17), viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude piirnormid on antud kuivaine kohta.

(7)  Punktides 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7 sätestatud deoksünivalenooli, zearalenooni, fumonisiinide B1 ja B2, T-2 ja HT-2 toksiini piirnormide kohaldamisel ei loeta riisi teravilja hulka ega riisitooteid teraviljatoodete hulka.

(8)  Töötlemata teravilja suhtes sätestatud piirnorme kohaldatakse teravilja suhtes, mis viiakse turule esmatöötluseks. Alates turustusaastast 2005/2006 kohaldatakse piirnorme teravilja suhtes, mis on koristatud ja üle võetud vastavalt komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

Esmatöötlus tähendab mis tahes mehaanilist või termilist töötlust, v.a terade kuivatamine.

Puhastamist, sorteerimist ja kuivatamist ei loeta esmatöötluseks seni, kuni viljatera ei mõjutata mehaaniliselt ja täisterad jäävad pärast puhastamist ja sorteerimist terveks.

(9)  Kui enne 1. juulit 2007 ei ole piirnormi kindlaks määratud, kohaldatakse sellest kuupäevast alates

(10)  Sellesse kategooriasse kuuluvad ka teisiti nimetatud samalaadsed tooted, nt manna.

(11)  Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud, nagu on määratletud komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) artiklis 1 (EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17), viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude piirnormid on antud kuivaine kohta.

(12)  Piirnormi kohaldatakse fumonisiin B1 (FB1) ja fumonisiin B2 (FB2) suhtes kokku.

(13)  Töötlemata maisi suhtes sätestatud piirnormi kohaldatakse maisi suhtes, mis viiakse turule esmatöötluseks. Alates turustusaastast 2006/2007 kohaldatakse piirnorme maisi suhtes, mis on koristatud ja üle võetud vastavalt komisjoni 19. aprilli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 31), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

Esmatöötlus tähendab mis tahes mehaanilist või termilist töötlust, v.a terade kuivatamine.

Puhastamist, sorteerimist ja kuivatamist ei loeta esmatöötluseks seni, kuni viljatera ei mõjutata mehaaniliselt ja täisterad jäävad pärast puhastamist ja sorteerimist terveks.

(14)  Kui enne 1. oktoobrit 2007 ei ole piirnormi kindlaks määratud, kohaldatakse sellest kuupäevast alates

(15)  Sellesse kategooriasse kuuluvad ka teisiti nimetatud samalaadsed tooted, nt manna.

(16)  Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud, nagu on määratletud komisjoni 16. veebruari 1996. aasta direktiivi 96/5/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) artiklis 1 (EÜT L 49, 28.2.1996, lk 17), viimati muudetud direktiiviga 2003/13/EÜ (ELT L 41, 14.2.2003, lk 33).

Imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja imikutoitude piirnormid on antud kuivaine kohta.

(17)  Piirnorm hõlmab toksiinide T-2 ja HT-2 summaarset määra.

(18)  Punktides 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7 sätestatud deoksünivalenooli, zearalenooni, fumonisiinide B1 ja B2, T-2 ja HT-2 toksiini piirnormide kohaldamisel ei loeta riisi teravilja hulka ega riisitooteid teraviljatoodete hulka.

(19)  Töötlemata teravilja suhtes sätestatud piirnorme kohaldatakse teravilja suhtes, mis viiakse turule esmatöötluseks.

Esmatöötlus tähendab mis tahes mehaanilist või termilist töötlust, v.a terade kuivatamine. Puhastamist, sorteerimist ja kuivatamist ei loeta esmatöötluseks seni, kuni viljatera ei mõjutata mehaaniliselt ja täisterad jäävad pärast puhastamist ja sorteerimist terveks.

(20)  Vajaduse korral määratakse piirnorm kindlaks enne 1. juulit 2007.

T-2 ja HT-2 toksiini esinemise kohta on praegu veel vähe andmeid. Hinnangud toidu kaudu omastamise kohta näitavad, et T-2 ja HT-2 esinemine toidus võib olla tervistkahjustav. Tundliku meetodi väljatöötamine, esinemist käsitlevate andmete kogumine ning toksiinide T-2 ja HT-2 esinemist teraviljas ja teraviljatoodetes (eriti kaeras ja kaeratoodetes) põhjustavate tegurite uurimine on seega vajalik ja esmatähtis.”

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 857/2005,

6. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 622/2003, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Määruse (EÜ) nr 622/2003 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Käesolev lisa on konfidentsiaalne, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 622/2003 artiklis 3.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

----

(1)EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1).

(2)ELT L 89, 5.4.2003, lk. 9. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 68/2004 (ELT L 10, 16.1.2004, lk 14).

----

LISA

Vastavalt artiklile 1 on lisa salajane ega kuulu avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 858/2005,

6. juuni 2005,

millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist või Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud hinnakohustused ning kehtestatakse Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 21 ning artikli 22 lõiget c,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 2004. aasta määrust (EÜ) nr 992/2004, (2) millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92 (millega kehtestatakse Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks),

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1002/2004, (3) millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes registreerimisnõue,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

B.   MEETMETE KEHTIVUSAEG

C.   HINDAMINE

D.   JÄRELDUS

1.   Kokkuvõte

2.   Huvitatud isikute teavitamine

E.   IMPORDI REGISTREERIMINE

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Seoses Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega kiidetakse käesolevaga heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate pakutud hinnakohustused:

Artikkel 2

Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid, et registreerida Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi import ühendusse, mis kuulub CN-koodide 3104 20 10 (TARICi koodid 3104201010 ja 3104201090), 3104 20 50 (TARICi koodid 3104205010 ja 3104205090), 3104 20 90, ex 3105 20 10 (TARICi koodid 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (TARICi koodid 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (TARICi koodid 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (TARICi koodid 3105909110 ja 3105909120), ex 3105 90 99 (TARICi koodid 3105909910 ja 3105909920) alla ning mida toodavad ja müüvad või toodavad ja ekspordivad artiklis 1 loetletud äriühingud, keda soovitakse vabastada dumpinguvastastest tollimaksudest, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ) nr 3068/92, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 992/2004.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning kehtib kuni 13. aprillini 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

----

(1)EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)ELT L 182, 19.5.2004, lk 23.

(3)ELT L 183, 20.5.2004, lk 16. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 588/2005 (ELT L 98, 16.4.2005, lk 11).

(4)EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 992/2004.

(5)EÜT L 112, 11.5.2000, lk 4. Parandus: EÜT L 2, 5.1.2001, lk 42.

(6)ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

(7)ELT C 93, 17.4.2004, lk 2 ja lk 3.

(8)ELT C 89, 13.4.2005, lk 3.

(9)ELT C 89, 13.4.2005, lk 7.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 859/2005,

6. juuni 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 1 osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad perioodiks 8.–21. juuni 2005 on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

(2)EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

(3)ELT L 346, 31.12.2003, lk 65.

(4)ELT L 345, 31.12.2003, lk 117.

(5)ELT L 2, 5.1.2005, lk 4.

----

LISA

----

----

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/38/EÜ,

6. juuni 2005,

millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetod fusariotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Liikmesriigid tagavad, et proovide võtmine fusariotoksiinide (deoksünivalenool, zearalenoon, fumonisiinid B1 ja B2 ja T-2 ja HT-2 toksiin) sisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes toimub vastavalt I lisas sätestatud meetoditele.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et valmistatud proovid ja analüüsimeetodid, mida kasutatakse fusariotoksiinide (deoksünivalenool, zearalenoon, fumonisiinid B1 ja B2 ning T-2 ja HT-2 toksiin) sisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes, vastavad II lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. juulil 2006. aastal. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste sätete teksti ning nimetatud sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused sätted vastu, lisavad nad sätetesse või sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi määravad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2)EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 856/2005 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

(3)EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.

(4)EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

----

LISA I

PROOVIVÕTUMEETODID FUSARIOTOKSIINIDE SISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIMISEKS TEATAVATES TOIDUAINETES

1.   Eesmärk ja reguleerimisala

Toiduainete fusariotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrollimiseks mõeldud proovid võetakse vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud meetoditele. Selliselt saadud koondproove käsitatakse partiide puhul tüüpilistena. Vastavus komisjoni määruse (EÜ) nr 466/2001 lisas I sätestatud piirmääradele tehakse kindlaks laboriproovides kindlaksmääratud sisalduste alusel.

2.   Mõisted

Käesolevas lisas kohaldatakse järgmisi mõisteid:

2.1.   Partii– toidukauba identifitseeritav kogus, mis on tarnitud ühel ajal ja mille puhul ametnik on kindlaks määranud sellised ühised tunnused, nagu päritolu, sort, pakkimisviis, pakkija, kaubasaatja või märgistused

2.2.   Osapartii– teatav suure partii osa, mille puhul kohaldatakse asjakohast proovivõtumeetodit. Iga osapartii peab olema füüsiliselt eraldatud ja identifitseeritav

2.3.   Valim– materjalikogus, mis on võetud partii või osapartii ühest kohast

2.4.   Koondproov– partiist või osapartiist võetud kõikide valimite üldkogus.

3.   Üldsätted

3.1.   Personal

Proove võtab liikmesriigi määratud volitatud isik.

3.2.   Materjal, millest proovid võetakse

Igast uuritavast partiist tuleb võtta eraldi proov. Vastavalt punktile 4.3 tuleb suured partiid jaotada osapartiideks eraldi proovide võtmiseks.

3.3.   Ettevaatusabinõud

Proovide võtmisel ja proovide ettevalmistamisel tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, et vältida mis tahes muutusi, mis võivad mõjutada fusariotoksiini sisaldust, mõjutada negatiivselt analüüsi tulemusi või muuta koondproovide tüüpilisust.

3.4.   Valimid

Võimaluse korral tuleb valimid võtta ühtlaselt partii või osapartii erinevatest kohtadest. Nimetatud metoodikast kõrvalekaldumised tuleb märkida registris.

3.5.   Koondproovi valmistamine

Koondproov saadakse valimite ühendamisel.

3.6.   Paralleelproovid

Eeskirjade täitmise tagamise, kaubanduse (kaitse) ja võrdlemise eesmärgil võetakse homogeniseeritud koondproovist paralleelproovid, välja arvatud siis, kui selline metoodika ei ole kooskõlas liikmesriikide reeglitega.

3.7.   Proovide pakkimine ja vedu

Iga proov asetatakse puhtasse, inertsest materjalist pakendisse, mis kaitseb piisavalt saastumise ja veo ajal tekkida võivate vigastuste eest. Mis tahes muutuste vältimiseks proovi koostises veo või ladustamise ajal võetakse kasutusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud.

3.8.   Proovide pitseerimine ja märgistamine

Iga ametlikuks kasutamiseks võetud proov pitseeritakse proovivõtukohas ning märgistatakse liikmesriigi eeskirjade järgi.

Iga proovivõtt registreeritakse, mis võimaldab iga partii üheselt kindlaks teha ning saada teavet proovivõtu ajast ja kohast, samuti muud lisateavet, mis võib analüüsijale abiks olla.

4.   Erisätted

4.1.   Partiide liigid

Toidukaupu võib turustada lahtiselt, konteinerites või üksikpakendites nagu kotid, pakid, müügipakendid. Proovivõtumeetodit saab kohaldada kauba turustamise kõigi vormide puhul.

Ilma et see piiraks punktide 4.3, 4.4 ja 4.5 erisätete kohaldamist, võib üksikpakendina nagu kotid, pakid, müügipakendid turustatavatest partiidest proovide võtmise suunisena kasutada järgmist valemit:

4.2.   Valimi kaal

Kui käesolevas lisas ei ole määratud teisiti, peab valimi mass olema ligikaudu 100 grammi. Müügipakendites partiide puhul sõltub valimi mass müügipakendi massist.

4.3.   Üldülevaade teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlusest

Tabel 1

Partiide jaotamine osapartiideks sõltuvalt tootest ja partii massist

4.4.   Teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlus partiide puhul ≥ 50 tonni

4.5.   Teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlus partiide puhul < 50 tonni

Väiksemate kui 50-tonniste teravilja- ja teraviljatoodete partiide puhul tuleb kasutada proovivõtumeetodit, mille käigus võetakse partii massist sõltuvalt 10–100 valimit massiga 100 g, mis annab koondproovi massiks 1–10 kg. Väga väikeste partiide korral (≤ 0,5 tonni) võib võtta vähem valimeid, kuid kõiki proove ühendav koondproov peab samuti sel juhul olema vähemalt 1 kg.

Valimite arvu kindlaksmääramiseks võib kasutada tabelis 2 esitatud arve.

Tabel 2

Valimite arv sõltuvalt teravilja- ja teraviljatoodete partii massist

4.6.   Imikutele ja väikelastele mõeldud toidu proovide võtmise menetlus

4.7.   Proovide võtmine jaemüügi etapil

Jaemüügi etapil tuleb võimaluse korral võtta toiduainetest proove vastavalt punktides 4.4 ja 4.5 proovide võtmist reguleerivatele sätetele. Juhul kui see ei ole võimalik, võib jaemüügi etapil kasutada teisi tõhusaid proovide võtmise meetodeid, tingimusel et oleks tagatud kontrollitava partii piisav tüüpilisus.

5.   Partii või osapartii heakskiitmine

----

(1)  Sõltuvalt partii massist – vaata tabelit 2.

----

LISA II

PROOVIDE VALMISTAMINE JA KASUTATAVATE ANALÜÜSIMEETODITE KRITEERIUMID FUSARIOTOKSIINIDE SISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIKS TEATAVATES TOIDUAINETES

1.   Ettevaatusabinõud

Kuna fusariotoksiinide jaotumine on ebaühtlane, tuleb proovid valmistada ja eelkõige homogeniseerida äärmiselt hoolikalt.

Kogu laborisse saabuv materjal tuleb ära kasutada katsematerjali valmistamiseks.

2.   Laborisse saabunud proovi töötlemine

Iga laboriproov tuleb jahvatada peeneks ja hoolikalt segada, kasutades meetodit, mis tagab täieliku homogeniseerumise.

Juhul kui piirmäära kohaldatakse kuivainele, määratakse toote kuivaine sisaldus kindlaks homogeniseeritud proovi osa põhjal, kasutades meetodit, mis määrab täpselt kindlaks kuivaine sisalduse.

3.   Proovide jagamine eeskirjade täitmise tagamiseks ja kaitse eesmärgil

Homogeniseeritud materjalist võetakse paralleelproovid eeskirjade täitmise tagamiseks, kaubanduse kaitseks ja võrdlemiseks, välja arvatud siis, kui selline metoodika ei ole liikmesriikide reeglitega kooskõlas.

4.   Laboris kasutatav analüüsimeetod ja labori kontrollimise nõuded

4.1.   Mõisted

Enimkasutatavad mõisted, mille kasutamist laborilt nõutakse, on järgmised:

Kõige sagedamini kasutatavad täpsusparameetrid on korratavus ja reprodutseeritavus.

4.2.   Üldnõuded

Toiduainete kontrolliks kasutatud analüüsimeetodid peavad vastama direktiivi 85/591/EMÜ lisa punktide 1 ja 2 sätetele.

4.3.   Erinõuded

4.3.1.   Tulemuslikkuse kriteeriumid

Juhul kui toiduainete fusariotoksiinide sisalduse määramiseks ei ole ühenduse õigusaktides erimeetodeid ette nähtud, võivad laborid valida mis tahes meetodi eeldusel, et valitud meetod vastab järgmistele nõuetele:

Meetodis kasutatud avastamispiire ei ole märgitud, kuna on esitatud täpsusväärtused iga vaadeldava kontsentratsiooni puhul.

Täpsusväärtused arvutatakse Horwitzi võrrandist:

kus:

Kõnealune valem on üldine täpsusvõrrand, mille puhul on leitud, et see on enim kasutatud analüüsimeetodite puhul sõltumatu analüüsist ja maatriksist, sõltudes üksnes kontsentratsioonist.

4.3.2.   Otstarbele vastavus

Juhul kui täielikult tõendatud analüüsimeetodid on piiratud, võib analüüsimeetodite sobivuse hindamiseks alternatiivina kasutada otstarbele vastavust, mis määratleb üksiknäitaja – sobivusfunktsiooni. Sobivusfunktsioon on määramatusfunktsioon, mis määratleb eesmärgile vastavad määramatuse suurimad tasemed.

Arvestades koostöökatsetega täielikult tõendatud analüüsimeetodite piiratud arvu, mis on, seda eriti T-2 ja HT-2 toksiini määramisel, võib määramatuse funktsiooni, mis täpsustab suurimat lubatavat määramatust, samuti kasutada laboris kasutatava analüüsimeetodi sobivuse kontrollimiseks (otstarbele vastavus). Labor võib kasutada meetodit, mille puhul tulemuste määramatus ei ületa maksimaalset standardväärtust. Maksimaalne standardmääramatus arvutatakse järgmise valemi abil:

kus:

Kui analüütilise meetodi tulemus määramatuse mõõtmisel on väiksem kui suurim standardmääramatus, on see meetod rakendatav samaväärselt punktis 4.3.1 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumidele vastava meetodiga.

Tabel 3

Konstandi α kasutatavad arvväärtused käesolevas punktis sätestatud valemis sõltuvalt määratavast kontsentratsioonist:

4.4.   Saagise arvutamine ja tulemuste esitamine

Esitatakse saagiseparandiga või saagiseparandita analüüsitulemused. Tuleb teatada aruandluse viis ja saagise määr. Vastavuskontrolli puhul kasutatakse saagiseparandiga analüüsitulemusi (vaata I lisa 5 punkt).

Analüüsitulemus tuleb esitada kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus.

U on laiendatud mõõtemääramatus, kusjuures kasutatakse kattuvuskoefitsienti 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %.

4.5.   Laborite kvaliteedinõuded

Laborid peavad vastama nõukogu direktiivis 93/99/EMÜ sätestatule.

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

27. november 2002,

koostöölepingute sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel juhitava termotuumasünteesi valdkonnas

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 4572 all)

(2005/419/Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse nõukogu heakskiitu, (1)

tuleb sõlmida koostööleping Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Kasahstani Vabariigi valitsuse vahel juhitava termotuumasünteesi valdkonnas

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel I

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel sõlmitakse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kasahstani valitsuse vahel koostööleping juhitava termotuumasünteesi valdkonnas.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel II

Teadusuuringute eest vastutav komisjoni liige või tema määratud esindaja on volitatud alla kirjutama lepingule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel, et muuta see Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes siduvaks.

Brüssel, 27. november 2002

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Philippe BUSQUIN

----

(1)  12188/01 (press 333), 27/9/2001

----

Kasahstani Vabariigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline juhitava termotuumasünteesi valdkonda käsitlev

KOOSTÖÖLEPING

KASAHSTANI VABARIIGI VALITSUS ühelt poolt ja

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, teiselt poolt,

edaspidi vajaduse korral “lepinguosaline” või “lepinguosalised”,

MEENUTADES, et 23. jaanuaril 1995 allkirjastati Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasashstani vaheline partnerlus- ja koostööleping;

SOOVIDES kaasa aidata juhitava termotuumasünteesi kasutamisele võimalikult keskkonnasäästliku, majanduslikult konkurentsivõimelise ning peaaegu ammendamatu energiaallikana;

MÄRKIDES, et ühenduse termotuumasünteesi programm on ulatuslik programm, mis põhineb toroidaalsel magnetvangistusel;

MÄRKIDES, et Kasahstani termotuumasünteesi programmi aluseks on Kasahstani termotuumasünteesiteaduse ja -tehnoloogia kõige tugevamad küljed;

TUNNISTADES vastastikust kasu, mis saadakse tihedate sidemete loomisel lepinguosaliste teadlaste rühmade vahel, kes töötavad juhitava termotuumasünteesi alal;

OLLES OTSUSTANUD korrapäraste konsultatsioonide abil tugevdada juhitava termotuumasünteesi alast koostööd lepinguosaliste vahel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva lepingu eesmärk on säilitada ja tugevdada lepinguosaliste vahelist koostööd kummagi vastavate termotuumasünteesiprogrammide alal vastastikuse kasu põhimõttel, selleks et arendada termotuumaenergiasüsteemil põhinevat teaduslikku arusaamist ja tehnoloogilist suutlikkust.

Artikkel 2

Käesoleva lepingu alusel võib teha koostööd järgmistes valdkondades:

Artikkel 3

Koostöö artiklis 2 nimetatud valdkondades võib sisaldada järgmisi tegevusi:

Artikkel 4

1.   Vajalikul määral sõlmitakse eriotstarbeliste koostöötegevuste rakenduskord:

2.   Artiklis 3 loetletud tegevuste rakendamiseks vajalikud eritingimused lepitakse lepinguosaliste vahel kokku ja sätestatakse rakenduskorras ning need sisaldavad järgmist:

3.   Tegevuste kattumise vähendamiseks püüavad mõlemad lepinguosalised vastavalt vajadusele kooskõlastada oma käesoleva lepingu kohased tegevused juhitava termotuumasünteesi valdkonna muude rahvusvaheliste uurimis- ja arendustegevustega, milles osaleb teine lepinguosaline.

Artikkel 5

1.   Lepinguosalised moodustavad kooskõlastuskomitee, et kooskõlastada ja kontrollida käesoleva lepingu täitmist. Kumbki lepinguosaline nimetab võrdse arvu kooskõlastuskomitee liikmeid ja nimetab ühe oma määratud liikmetest oma delegatsiooni juhiks. Kooskõlastuskomitee tuleb kokku kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Kasahstanis või muudel kokkulepitud aegadel ja muudes kokkulepitud kohtades. Koosolekut juhatab vastuvõtva lepinguosalise delegatsiooni juht.

2.   Kooskõlastuskomitee ülesanded sisaldavad:

3.   Kõik kooskõlastuskomitee otsused tehakse ühehäälselt.

4.   Korralduskomitee koosolekute vaheliseks ajaks nimetab kumbki lepinguosaline täitevsekretäri, kes tegutseb tema nimel kõikides käesoleva lepingu kohast koostööd käsitlevates küsimustes. Täitevsekretärid vastutavad sellise koostöö igapäevase haldamise eest.

Artikkel 6

Kõik koostööst tulenevad kulud kannab need tekitanud lepinguosaline, kui rakendusasutused ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti.

Artikkel 7

Käesoleva lepinguga hõlmatud koostöötegevusega seotud teabe ja intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas tööstusomandi õiguste, patentide ja autoriõiguste kasutamine ja levitamine toimub vastavalt lisadele, mis moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 8

Käesoleva lepingu tõlgendamisel ei piirata lepinguosaliste vahelise olemasoleva või edaspidise koostöökorra kohaldamist.

Artikkel 9

1.   Käesoleva lepingu täitmine lepinguosaliste poolt sõltub eraldatud rahaliste vahendite kättesaadavusest.

2.   Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö on kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega.

3.   Kumbki lepinguosaline teeb kohaldatavate õigusaktide raames kõik endast oleneva, et hõlbustada isikute liikumise, materjalide ja seadmete veo ning rahaülekannetega seotud formaalsuste täitmist, mis on vajalikud koostöö tegemiseks.

4.   Käesoleva lepingu rakendamisel tekkiv kahju hüvitatakse vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Artikkel 10

Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepinguga seotud küsimused omavaheliste konsultatsioonidega vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Artikkel 11

1.   Käesolev leping jõustub kuupäeval, (1) mille lepinguosalised vahetatud diplomaatiliste nootidega täpsustavad, ning kehtib esialgu 10 aastat.

2.   Seejärel uuendatakse käesolevat lepingut automaatselt viieaastasteks ajavahemikeks, kui kumbki lepinguosaline ei nõua kirjalikult selle lõpetamist või uut läbirääkimist hiljemalt kuus kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu.

3.   Käesoleva lepingu lõpetamise või uute läbirääkimiste korral jääb käesolev leping jõusse oma endisel kujul enne lõpetamise või uute läbirääkimiste taotlust tõhusalt alustatud koostöötegevuse ning artikliga 4 kavandatud rakenduskorra osas kuni selle tegevuse ja rakenduskorra lõpetamiseni.

4.   Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta artikli 7 kohaseid õigusi ja kohustusi.

Artikkel 12

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühenduse puhul Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut kohaldavate territooriumide suhtes ning ühenduse termotuumasünteesiprogrammis täiel määral osalevate kolmandate riikide territooriumide suhtes.

Artikkel 13

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani, kasahhi ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Brüssel, 29. november 2002

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Philippe BUSQUIN

Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel

Akhmetzhan S. YESSIMOV

----

(1)  13. aprill 2004.

I LISA

Termotuumasünteesi alal sõlmitud koostöölepingu kohasest ühistest teadusuuringutest tulenevate intellektuaalomandi õiguste (1) jagamise juhtpõhimõtted

I.   ÕIGUSTE OMANDILINE KUULUVUS NING NENDE JAGAMINE JA TEOSTAMINE

II.   AUTORIÕIGUSEGA KAITSTAVAD TÖÖD

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt).

III.   TEADUSKIRJANDUS

Ilma et see piiraks IV jao kohaldamist ja kui THKs ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või ühistes teadusuuringutes osalejad selliste teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui sellest üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.

IV.   AVALDAMATA TEAVE

A.   Dokumenteeritud avaldamata teave

B.   Dokumenteerimata avaldamata teave

Lepinguosalised või nende osalejad käsitlevad käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel nõupidamistel esitatud avaldamata dokumenteerimata või eelisõiguslikku teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või ühisprojektidest tulenevat teavet käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe suhtes sätestatud põhimõtte kohaselt, tingimusel et sellise avaldamata või muu salajase või eelisõigusliku teabe vastuvõtjat on edastamise ajal siiski teavitatud edastatava teabe salajasusest.

C.   Kontrollimine

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et avaldamata teavet, mida ta saab käesoleva lepingu kohaselt, kontrollitakse lepingus sätestatud tingimustel. Kui üks lepinguosalistest märkab, et ta ei suuda täita lõigete A ja B sätteid levitamisest hoidumise kohta või et see võib tõenäoliselt juhtuda, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

----

(1)  Käesolevates juhtpõhimõtetes osutatud mõistete määratlused on sätestatud II lisas.

(2)  Selliste THKde tunnusjooned on esitatud III lisas.

II LISA

MÕISTED

1.   INTELLEKTUAALOMAND– Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.

2.   OSALEJA– käesoleva lepingu kohaselt projektis osalevad füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas lepinguosalised.

3.   ÜHISED TEADUSUURINGUD– lepinguosaliste ühiselt tehtav ja/või rahastatav teadustöö, mida tehakse vajaduse korral koostöös mõlema lepinguosalise osalejatega.

4.   TEAVE– teaduslikud või tehnilised andmed ning uurimis- ja arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ÜHISTEST TEADUSUURINGUTEST, samuti kogu muu teave, mida lepinguosalised ja/või ÜHISTES TEADUSUURINGUTES osalejad peavad vajalikuks edastada või vahetada vastavalt käesolevale lepingule või selle alusel tehtava teadustöö kohaselt.

III LISA

ÜHISE TEHNOLOOGIAHALDUSKAVA (THK) TUNNUSJOONED

THK on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik kokkulepe ühiste teadusuuringute tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste kohta. Intellektuaalomandi osas hõlmab THK tavaliselt muu hulgas järgmist: omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused uurimis- ja arendustegevuseks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ja oodatavad tulemused.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

2. juuni 2005,

millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti VIII lisa A liidet teatavate Läti piima-, kala- ja lihasektori ettevõtete osas

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1609 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/420/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, (1) eriti selle VIII lisa 4. peatüki B jao I alajao punkti 1 alapunkti d,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2003. aasta ühinemisakti VIII lisa A liide asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

(2)ELT C 227 E, 23.9.2003, lk 104.

(3)ELT L 156, 30.4.2004, lk 78.

(4)ELT L 160, 30.4.2004, lk 61.

----

LISA

“A liide,

millele on osutatud VIII lisa 4. peatüki B jao I alajao punktis 1 (1)

Ettevõtete loetelu koos puuduste ja nende kõrvaldamise tähtaegadega

LIHAETTEVÕTTED

----

(1)  VIII lisa teksti vt ELT L 236, 23.9.2003, lk 824.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

3. juuni 2005,

millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti IX lisa B liidet seoses teatavate Leedu liha-, piima- ja kalasektori ettevõtetega

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1633 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/421/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, (1) eriti selle IX lisa 5. peatüki B jao I alajao alapunkti d,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2003. aasta ühinemisakti IX lisa B liide asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

----

(1)ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

(2)ELT L 160, 30.4.2004, lk 62.

(3)ELT L 160, 30.4.2004, lk 68

----

LISA

“B liide,

millele on osutatud IX lisa 5. peatüki B jao I alajaos (1)

Ettevõtete loetelu koos puuduste ja nende kõrvaldamise tähtaegadega

LIHAETTEVÕTTED

Esialgne loetelu

Täiendav loetelu

KALAETTEVÕTTED

Esialgne loetelu

Täiendav loetelu

PIIMAETTEVÕTTED

Esialgne loetelu

Täiendav loetelu

----

(1)  Lisa IX teksti vt ELT L 236, 23.9.2003, lk 836.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

3. juuni 2005,

millega lubatakse Prantsusmaal kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1626 all)

(Autentne on üksnes prantsuskeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/422/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/24/EMÜ veisekasvatuse statistiliste vaatluste kohta, (1) eelkõige selle artikli 1 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaal lubatakse direktiivi 93/24/EMÜ nõuete täitmiseks vajalike statistiliste andmete saamiseks kasutada nimetatud direktiivis ettenähtud veisekarja maikuu statistilise vaatluse asemel määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi.

Artikkel 2

Juhul kui artiklis 1 nimetatud süsteem ei ole enam sobiv või kui selle sisu ei võimalda enam saada usaldusväärseid statistilisi andmeid veiste kohta üldiselt või mõnede kategooriate kohta, võtab Prantsusmaa veisekarja või asjaomaste kategooriate hindamiseks uuesti kasutusele statistiliste vaatluste süsteemi.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 3. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

----

(1)EÜT L 149, 21.6.1993, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2)EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(3)EÜT L 140, 24.5.2001, lk 69.

(4)EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

----