# Den Europæiske Unions L 144/8. j

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 144 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang8. juni 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 144

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang8. juni 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 860/2005 af 30. maj 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 27/2005 for så vidt angår fiskerimulighederne i grønlandske, færøske og islandske farvande og torskefiskeri i Nordsøen og om ændring af forordning (EF) nr. 2270/2004 for så vidt angår fiskerimulighederne for dybhavshajer og skolæst | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 861/2005 af 7. juni 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 9 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 862/2005 af 7. juni 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polytetrafluorethylen (PTFE) i granulatform med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina | 11 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 863/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 459/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse | 37 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 864/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 615/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det slovakiske interventionsorgans besiddelse | 39 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 2707/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af mælk og visse mejeriprodukter til skoleelever | 41 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 860/2005 af 30. maj 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 27/2005 for så vidt angår fiskerimulighederne i grønlandske, færøske og islandske farvande og torskefiskeri i Nordsøen og om ændring af forordning (EF) nr. 2270/2004 for så vidt angår fiskerimulighederne for dybhavshajer og skolæst

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 861/2005 af 7. juni 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

9

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 862/2005 af 7. juni 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polytetrafluorethylen (PTFE) i granulatform med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina

11

Kommissionens forordning (EF) nr. 863/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 459/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse

37

Kommissionens forordning (EF) nr. 864/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 615/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det slovakiske interventionsorgans besiddelse

39

Kommissionens forordning (EF) nr. 865/2005 af 7. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 2707/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af mælk og visse mejeriprodukter til skoleelever

41

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 10. maj 2005 om indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union | 42 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 3. juni 2005 om EF-tilskud til medlemsstaternes 2005-programmer for fiskerikontrol, -inspektion og -overvågning
  (meddelt under nummer K(2005) 1630) | 43 |
| | * | Kommissionens beslutning af 6. juni 2005 om tildeling af en ekstra dag til havs til Danmark og Det Forenede Kongerige i henhold til bilag IVa til Rådets forordning (EF) nr. 27/2005
  (meddelt under nummer K(2005) 1657) | 51 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 10. maj 2005 om indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union

42

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 3. juni 2005 om EF-tilskud til medlemsstaternes 2005-programmer for fiskerikontrol, -inspektion og -overvågning
  (meddelt under nummer K(2005) 1630)

(meddelt under nummer K(2005) 1630)

43

*

Kommissionens beslutning af 6. juni 2005 om tildeling af en ekstra dag til havs til Danmark og Det Forenede Kongerige i henhold til bilag IVa til Rådets forordning (EF) nr. 27/2005
  (meddelt under nummer K(2005) 1657)

(meddelt under nummer K(2005) 1657)

51

| | | Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets afgørelse 2005/426/FUSP af 6. juni 2005 om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) | 52 |
| | * | Rådets fælles holdning 2005/427/FUSP af 6. juni 2005 om ajourføring af fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og om ophævelse af fælles holdning 2005/220/FUSP | 54 |
| | * | Rådets afgørelse 2005/428/FUSP af 6. juni 2005 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/221/FUSP | 59 |

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

*

Rådets afgørelse 2005/426/FUSP af 6. juni 2005 om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

52

*

Rådets fælles holdning 2005/427/FUSP af 6. juni 2005 om ajourføring af fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og om ophævelse af fælles holdning 2005/220/FUSP

54

*

Rådets afgørelse 2005/428/FUSP af 6. juni 2005 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/221/FUSP

59

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 860/2005

af 30. maj 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 27/2005 for så vidt angår fiskerimulighederne i grønlandske, færøske og islandske farvande og torskefiskeri i Nordsøen og om ændring af forordning (EF) nr. 2270/2004 for så vidt angår fiskerimulighederne for dybhavshajer og skolæst

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 20,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 423/2004 af 26. februar 2004 om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (2), særlig artikel 8,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 27/2005 (3) fastsættes der for 2005 fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 27/2005 (3) fastsættes der for 2005 fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger.

| (2) | Det er nødvendigt at rette en række regnefejl, der blev begået ved tildelingen af kvoter for bestemte arter til nogle medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Det er nødvendigt at rette en række regnefejl, der blev begået ved tildelingen af kvoter for bestemte arter til nogle medlemsstater.

| (3) | Med henblik på en bedre beslutningstagning, der er baseret på velfunderet videnskabelig rådgivning og de bedste tilgængelige oplysninger, bør der for EF-fartøjer gælde samme forpligtelse til at indberette fangster af ikke-kvoterede arter i EF-farvande opdelt efter art og område. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på en bedre beslutningstagning, der er baseret på velfunderet videnskabelig rådgivning og de bedste tilgængelige oplysninger, bør der for EF-fartøjer gælde samme forpligtelse til at indberette fangster af ikke-kvoterede arter i EF-farvande opdelt efter art og område.

| (4) | Efter proceduren i aftalen om fiskeri og havmiljøet mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island (4) har Fællesskabet haft konsultationer med Island om fiskerirettighederne for 2005. Resultatet af konsultationerne bør indgå i forordning (EF) nr. 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

Efter proceduren i aftalen om fiskeri og havmiljøet mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island (4) har Fællesskabet haft konsultationer med Island om fiskerirettighederne for 2005. Resultatet af konsultationerne bør indgå i forordning (EF) nr. 27/2005.

| (5) | De grønlandske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at Fællesskabet har adgang til at fiske 1 000 tons krabber af slægten Chionoecetes i grønlandske farvande. Det er endvidere blevet aftalt med de grønlandske myndigheder, at hele rødfiskekvoten i område V og XIV kan fiskes med flydetrawl. |
| --- | --- |

(5)

De grønlandske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at Fællesskabet har adgang til at fiske 1 000 tons krabber af slægten Chionoecetes i grønlandske farvande. Det er endvidere blevet aftalt med de grønlandske myndigheder, at hele rødfiskekvoten i område V og XIV kan fiskes med flydetrawl.

| (6) | Det er blevet klart, at tildeling af flere fiskedage pr. kalendermåned i Nordsøen til fartøjer, der fisker med trukne redskaber, hvori der er monteret et vindue med kvadratmasker på 120 mm, kunne bringe genopretningen af torskebestanden i fare og ville være i modstrid med artikel 8 i forordning (EF) nr. 423/2004. Nordsøen bør derfor udgå af listen over områder, som tildelingen af ekstra dage gælder for. De tekniske specifikationer for det 120 mm store kvadratmaskevindue bør ligeledes præciseres. |
| --- | --- |

(6)

Det er blevet klart, at tildeling af flere fiskedage pr. kalendermåned i Nordsøen til fartøjer, der fisker med trukne redskaber, hvori der er monteret et vindue med kvadratmasker på 120 mm, kunne bringe genopretningen af torskebestanden i fare og ville være i modstrid med artikel 8 i forordning (EF) nr. 423/2004. Nordsøen bør derfor udgå af listen over områder, som tildelingen af ekstra dage gælder for. De tekniske specifikationer for det 120 mm store kvadratmaskevindue bør ligeledes præciseres.

| (7) | Fiskerimulighederne for dybhavshajer i ICES-underområde X (EF-farvande og internationale farvande) bør forhøjes til 120 tons, således at dybhavshajer, der tages som uundgåelige bifangster i andre fiskerier, kan landes. |
| --- | --- |

(7)

Fiskerimulighederne for dybhavshajer i ICES-underområde X (EF-farvande og internationale farvande) bør forhøjes til 120 tons, således at dybhavshajer, der tages som uundgåelige bifangster i andre fiskerier, kan landes.

| (8) | Reglerne om fiskeri, hvor der veksles mellem de områder, der er fastsat i bilag IVa og IVc til forordning (EF) nr. 27/2005, bør ikke hindre et fartøj i at udnytte det maksimale antal dage, der er til rådighed i bilag IVa. Derfor bør reglerne ændres. |
| --- | --- |

(8)

Reglerne om fiskeri, hvor der veksles mellem de områder, der er fastsat i bilag IVa og IVc til forordning (EF) nr. 27/2005, bør ikke hindre et fartøj i at udnytte det maksimale antal dage, der er til rådighed i bilag IVa. Derfor bør reglerne ændres.

| (9) | Ved forordning (EF) nr. 2270/2004 (5) fastsættes der fiskerimuligheder for EF-fiskerfartøjer for visse dybhavsbestande for 2005 og 2006. |
| --- | --- |

(9)

Ved forordning (EF) nr. 2270/2004 (5) fastsættes der fiskerimuligheder for EF-fiskerfartøjer for visse dybhavsbestande for 2005 og 2006.

| (10) | Fiskerimulighederne for skolæst i ICES-afsnit Vb og underområde VI og VII (EF-farvande og internationale farvande) er ikke rigtigt beregnet i forordning (EF) nr. 2270/2004 og bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Fiskerimulighederne for skolæst i ICES-afsnit Vb og underområde VI og VII (EF-farvande og internationale farvande) er ikke rigtigt beregnet i forordning (EF) nr. 2270/2004 og bør derfor ændres.

| (11) | For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for dette fiskeri så hurtigt som muligt. På grund af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt at muliggøre en fravigelse af den periode på seks uger, der er omhandlet i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber. |
| --- | --- |

(11)

For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for dette fiskeri så hurtigt som muligt. På grund af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt at muliggøre en fravigelse af den periode på seks uger, der er omhandlet i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber.

| (12) | Forordning (EF) nr. 27/2005 og nr. 2270/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(12)

Forordning (EF) nr. 27/2005 og nr. 2270/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EF) nr. 27/2005

Forordning (EF) nr. 27/2005 ændres således:

| 1) | Artikel 5, stk. 2, affattes således:
  »2.   EF-fartøjer har under iagttagelse af betingelserne i artikel 9, 16 og 17 og under overholdelse af de kvoter, der er fastsat i bilag I, tilladelse til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområderne omkring Jan Mayen.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 5, stk. 2, affattes således:

»2.   EF-fartøjer har under iagttagelse af betingelserne i artikel 9, 16 og 17 og under overholdelse af de kvoter, der er fastsat i bilag I, tilladelse til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområderne omkring Jan Mayen.«

| 2) | I artikel 9 tilføjes følgende stykke:
  »EF-fartøjers fiskeri i farvande, der henhører under Islands jurisdiktion, er begrænset til det område, der er afgrænset af de rette linjer mellem følgende skæringspunkter: | Det sydvestlige område






  1. | 63° 12′ N og 23° 05′ V gennem 62° 00′ N og 26° 00′ V |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 9 tilføjes følgende stykke:

»EF-fartøjers fiskeri i farvande, der henhører under Islands jurisdiktion, er begrænset til det område, der er afgrænset af de rette linjer mellem følgende skæringspunkter:

Det sydvestlige område

1.

63° 12′ N og 23° 05′ V gennem 62° 00′ N og 26° 00′ V

| 2. | 62° 58′ N og 22° 25′ V |
| --- | --- |

2.

62° 58′ N og 22° 25′ V

| 3. | 63° 06′ N og 21° 30′ V |
| --- | --- |

3.

63° 06′ N og 21° 30′ V

| 4. | 63° 03′ N og 21° 00′ V derfra 180° 00′ S |
| --- | --- |

4.

63° 03′ N og 21° 00′ V derfra 180° 00′ S

| | Det sydøstlige område






  1. | 63° 14′ N og 10° 40′ V |
| --- | --- | --- |

Det sydøstlige område

1.

63° 14′ N og 10° 40′ V

| 2. | 63° 14′ N og 11° 23′ V |
| --- | --- |

2.

63° 14′ N og 11° 23′ V

| 3. | 63° 35′ N og 12° 21′ V |
| --- | --- |

3.

63° 35′ N og 12° 21′ V

| 4. | 64° 00′ N og 12° 30′ V |
| --- | --- |

4.

64° 00′ N og 12° 30′ V

| 5. | 63° 53′ N og 13° 30′ V |
| --- | --- |

5.

63° 53′ N og 13° 30′ V

| 6. | 63° 36′ N og 14° 30′ V |
| --- | --- |

6.

63° 36′ N og 14° 30′ V

| 7. | 63° 10′ N og 17° 00′ V derfra 180° 00′ S.« |
| --- | --- |

7.

63° 10′ N og 17° 00′ V derfra 180° 00′ S.«

| 3) | Bilag I B, I C, I D, IVa, IVc og VI ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilag I B, I C, I D, IVa, IVc og VI ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Ændringer af forordning (EF) nr. 2270/2004

Bilaget til forordning (EF) nr. 2270/2004 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2005.

På Rådets vegne

F. BODEN

Formand

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUT L 70 af 9.3.2004, s. 8.

2

(3)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1.

3

(4)  EFT L 161 af 2.7.1993, s. 2.

4

(5)  EUT L 396 af 31.12.2004, s. 4.

5

---

BILAG I

I bilagene til forordning (EF) nr. 27/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag I B:






  a) | Oplysningerne om arten lange i område III (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:














  »Art | : | Lange

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag I B:

a)

Oplysningerne om arten lange i område III (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:

»Art

:

Lange

Molva molva

| Område | : | III (EF-farvande og internationale farvande) |
| --- | --- | --- |

Område

:

III (EF-farvande og internationale farvande)

Belgien

10 (1)

Danmark

76

Tyskland

10

Sverige

30

Det Forenede Kongerige

10 (1)

EF

136

| b) | Oplysningerne om arten dybvandsreje i område IIa (EF-farvande) og IV (EF-farvande) affattes således:














  »Art | : | Dybvandsreje

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Oplysningerne om arten dybvandsreje i område IIa (EF-farvande) og IV (EF-farvande) affattes således:

»Art

:

Dybvandsreje

Pandalus borealis

| Område | : | IIa (EF-farvande), IV (EF-farvande)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Område

:

IIa (EF-farvande), IV (EF-farvande)

PRA/2AC4-C

Danmark

3 700

Nederlandene

35

Sverige

149

Det Forenede Kongerige

1 096

EF

4 980

TAC

4 980

Præventiv TAC, hvor artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse.«

| c) | Oplysningerne under »Kombineret kvote« i EF-farvandene i område Vb, VI og VII affattes således:














  »Art | : | Kombineret kvote |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Oplysningerne under »Kombineret kvote« i EF-farvandene i område Vb, VI og VII affattes således:

»Art

:

Kombineret kvote

| Område | : | EF-farvandene i område Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Område

:

EF-farvandene i område Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EF

Ikke relevant

Norge

600 (2)

TAC

Ikke relevant

| d) | Oplysningerne om »Andre arter« i EF-farvandene i område IIa, IV og VIa nord for 56° 30' N affattes således:














  »Art | : | Andre arter |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Oplysningerne om »Andre arter« i EF-farvandene i område IIa, IV og VIa nord for 56° 30' N affattes således:

»Art

:

Andre arter

| Område | : | EF-farvandene i område IIa, IV, VIa nord for 56° 30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Område

:

EF-farvandene i område IIa, IV, VIa nord for 56° 30' N

OTH/2A46AN

EF

Ikke relevant

Norge

4 720 (3)

Færøerne

400 (4)

TAC

Ikke relevant

| 2) | I bilag I C:






  a) | Oplysningerne om krabber af slægten Chionoecetes i NAFO-område 0,1 (grønlandske farvande) affattes således:














  »Art | : | Arter af krabbeslægten

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag I C:

a)

Oplysningerne om krabber af slægten Chionoecetes i NAFO-område 0,1 (grønlandske farvande) affattes således:

»Art

:

Arter af krabbeslægten

Chionoecetes spp.

| Område | : | NAFO 0,1 (grønlandske farvande)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Område

:

NAFO 0,1 (grønlandske farvande)

PCR/N01GRN

Irland

125

Spanien

875

EF

1 000

TAC

Ikke relevant

Præventiv TAC, hvis artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 ikke finder anvendelse.«

| b) | Oplysningerne om arten lodde i område V, XIV (grønlandske farvande) affattes således:














  »Art | : | Lodde

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Oplysningerne om arten lodde i område V, XIV (grønlandske farvande) affattes således:

»Art

:

Lodde

Mallotus villosus

| Område | : | V, XIV (grønlandske farvande)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Område

:

V, XIV (grønlandske farvande)

CAP/514GRN

Alle medlemsstater

0

EF

50 050 (5)
   (6)

TAC

Ikke relevant

| c) | Oplysningerne om arten rødfisk i område V, XIV (grønlandske farvande) erstattes af følgende:














  »Art | : | Rødfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Oplysningerne om arten rødfisk i område V, XIV (grønlandske farvande) erstattes af følgende:

»Art

:

Rødfisk

Sebastes spp.

| Område | : | V, XIV (grønlandske farvande)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Område

:

V, XIV (grønlandske farvande)

RED/514GRN

Tyskland

11 794 (10)

Frankrig

60 (10)

Det Forenede Kongerige

84 (10)

EF

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

Ikke relevant

Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.

| Art | : | Rødfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Art

:

Rødfisk

Sebastes spp.

| Område | : | Va (islandske farvande)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Område

:

Va (islandske farvande)

RED/05A-IS

Belgien

100 (11)
   (12)

Tyskland

1 690 (11)
   (12)

Frankrig

50 (11)
   (12)

Det Forenede Kongerige

1 160 (11)
   (12)

EF

3 000 (11)
   (12)

TAC

Ikke relevant

| 3) | I bilag I D affattes oplysningerne om arten hvid skægbrosme i NAFO-område 3NO således:














  »Art | : | Hvid skægbrosme

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I bilag I D affattes oplysningerne om arten hvid skægbrosme i NAFO-område 3NO således:

»Art

:

Hvid skægbrosme

Urophycis tenuis

| Område | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO |
| --- | --- | --- |

Område

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO

Spanien

2 165

Portugal

2 835

EF

5 000

TAC

8 500

Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse.«

| 4) | I bilag IVa:






  a) | affattes tabel II således:
  »Tabel II — Undtagelser fra dage til stede i området og til havs, jf. tabel I, og tilknyttede betingelser








  Område | Redskab defineret i punkt 4 | Dokumenteret 2002-fangst for fartøjer (13) | Dage |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Område omhandlet i punkt 2 | Punkt 4, litra a), punkt 4, litra e) | Mindre end 5 % af hver af arterne torsk, tunge og rødspætte | Ingen restriktioner mht. dage (14) |
| Område omhandlet i punkt 2 | Punkt 4, litra a), punkt 4, litra b) | Mindre end 5 % torsk | 100-< 120 mm indtil 13 ≥ 120 mm indtil 14 |
| Kattegat og Nordsøen | Punkt 4, litra c), redskab med maskestørrelse på mindst 220 mm | Mindre end 5 % torsk og mere end 5 % pighvar og stenbider | Indtil 15 dage |
| Kattegat og Skagerrak | Punkt 4, litra a), redskab med vindue med 120 mm-kvadratmasker (15) | Finder ikke anvendelse | 12 dage |
| Den østlige del af Den Engelske Kanal | Punkt 4, litra c), toggergarn med en maskestørrelse på højst 110 mm | Fartøjer, som er til havs i højst 24 timer | 19 dage |

4)

I bilag IVa:

a)

affattes tabel II således:

»Tabel II — Undtagelser fra dage til stede i området og til havs, jf. tabel I, og tilknyttede betingelser

Område

Redskab defineret i punkt 4

Dokumenteret 2002-fangst for fartøjer (13)

Dage

Område omhandlet i punkt 2

Punkt 4, litra a), punkt 4, litra e)

Mindre end 5 % af hver af arterne torsk, tunge og rødspætte

Ingen restriktioner mht. dage (14)

Område omhandlet i punkt 2

Punkt 4, litra a), punkt 4, litra b)

Mindre end 5 % torsk

100-< 120 mm indtil 13 ≥ 120 mm indtil 14

Kattegat og Nordsøen

Punkt 4, litra c), redskab med maskestørrelse på mindst 220 mm

Mindre end 5 % torsk og mere end 5 % pighvar og stenbider

Indtil 15 dage

Kattegat og Skagerrak

Punkt 4, litra a), redskab med vindue med 120 mm-kvadratmasker (15)

Finder ikke anvendelse

12 dage

Den østlige del af Den Engelske Kanal

Punkt 4, litra c), toggergarn med en maskestørrelse på højst 110 mm

Fartøjer, som er til havs i højst 24 timer

19 dage

| b) | Tillæg 1, punkt 4, litra a), andet punktum, affattes således:
  »Vinduet indsættes i toppanelet«. |
| --- | --- |

b)

Tillæg 1, punkt 4, litra a), andet punktum, affattes således:

»Vinduet indsættes i toppanelet«.

| 5) | Punkt 6, litra a), i bilag IVc affattes således:






  »6. | a) | Det maksimale antal dage i en kalendermåned, som et fiskerfartøj må være til stede i området og til havs, hvis det medfører fiskeredskaber som omhandlet i punkt 4, fremgår af tabel I.
  Hvis et fartøj på en fangstrejse krydser mellem to områder, modregnes dagen i det område, hvor fartøjet var længst tid den pågældende dag.
  Det antal dage, som et fartøj er til stede i det område, som tilsammen består af området omhandlet i punkt 2 i dette bilag og området omhandlet i punkt 2 i bilag IVa, må ikke overstige det antal dage, som er fastsat i tabel I i dette bilag. Det antal dage, som fartøjet er til stede i området omhandlet i punkt 2 i bilag IVa, skal dog være i overensstemmelse med det maksimale antal dage, der er fastsat i bilag IVa.
  Tabel I — Maksimalt antal dage til stede i området og til havs pr. fiskeredskab







  Område omhandlet i punkt 2: | Fiskeredskabsgruppe omhandlet i punkt: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4, litra a) | 4, litra b) |
| 2. | Den vestlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VIIe) |

5)

Punkt 6, litra a), i bilag IVc affattes således:

»6.

a)

Det maksimale antal dage i en kalendermåned, som et fiskerfartøj må være til stede i området og til havs, hvis det medfører fiskeredskaber som omhandlet i punkt 4, fremgår af tabel I.

Hvis et fartøj på en fangstrejse krydser mellem to områder, modregnes dagen i det område, hvor fartøjet var længst tid den pågældende dag.

Det antal dage, som et fartøj er til stede i det område, som tilsammen består af området omhandlet i punkt 2 i dette bilag og området omhandlet i punkt 2 i bilag IVa, må ikke overstige det antal dage, som er fastsat i tabel I i dette bilag. Det antal dage, som fartøjet er til stede i området omhandlet i punkt 2 i bilag IVa, skal dog være i overensstemmelse med det maksimale antal dage, der er fastsat i bilag IVa.

Tabel I — Maksimalt antal dage til stede i området og til havs pr. fiskeredskab

Område omhandlet i punkt 2:

Fiskeredskabsgruppe omhandlet i punkt:

4, litra a)

4, litra b)

2.

Den vestlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VIIe)

20

20«

| 6) | Del I i bilag VI affattes således:
  »DEL I

  KVANTITATIVE BEGRÆNSNINGER FOR SÅ VIDT ANGÅR LICENSER OG FISKERITILLADELSER TIL EF-FARTØJER, DER FISKER I TREDJELANDES FARVANDE










  Fiskeriområde | Fiskeri | Antal licenser | Fordeling af licenserne blandt medlemsstaterne | Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norske farvande og fiskerizonen omkring Jan Mayen | Sild, nord for 62° 00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Demersale arter, nord for 62° 00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrel, syd for 62° 00' N, notfiskeri | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | ikke relevant |
| Makrel, syd for 62° 00' N, trawlfiskeri | 19 | | ikke relevant |
| Makrel, nord for 62° 00' N, notfiskeri | 11 (17) | DK: 11 | ikke relevant |
| Industriarter, syd for 62° 00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Færøske farvande | Enhver form for trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Direkte fiskeri efter torsk og kuller med en mindstemaskestørrelse på 135 mm, begrænset til området syd for 62° 28' N og øst for 6° 30' V | 8 (18) | | 4 |
| Trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer. I perioderne 1. marts-31. maj og 1. oktober-31. december må disse fartøjer fiske i området mellem 61° 20' N og 62° 00' N og mellem 12-21 sømil fra basislinjerne | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Trawlfiskeri efter byrkelange med en mindstemaskestørrelse på 100 mm i området syd for 61° 30' N og vest for 9°00'V og i området mellem 7° 00' V og 9° 00' V syd for 60° 30' N og i området sydvest for en linje mellem 60° 30' N, 7° 00' V og 60° 00' N, 6° 00' V | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Direkte trawlfiskeri efter sej med en mindstemaskestørrelse på 120 mm og med mulighed for at benytte rundstropper omkring fangstposen | 70 | | 22 (20) |
| Fiskeri efter blåhvilling. Det samlede antal licenser kan forhøjes med fire fartøjer med henblik på at danne par, hvis de færøske myndigheder indfører særlige regler for adgang til et område, som benævnes »hovedfiskeriområdet for blåhvilling« | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Linefiskeri | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrelfiskeri | 12 | DK: 12 | 12 |
| Sildefiskeri nord for 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Island | Alle fiskerier | 18 | | 5 |
| Den Russiske Føderations farvande | Alle fiskerier | pm | | pm |
| Torskefiskeri | 7 (21) | | pm |
| Brislingefiskeri | pm | | pm |

6)

Del I i bilag VI affattes således:

»DEL I

KVANTITATIVE BEGRÆNSNINGER FOR SÅ VIDT ANGÅR LICENSER OG FISKERITILLADELSER TIL EF-FARTØJER, DER FISKER I TREDJELANDES FARVANDE

Fiskeriområde

Fiskeri

Antal licenser

Fordeling af licenserne blandt medlemsstaterne

Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt

Norske farvande og fiskerizonen omkring Jan Mayen

Sild, nord for 62° 00' N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Demersale arter, nord for 62° 00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrel, syd for 62° 00' N, notfiskeri

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

ikke relevant

Makrel, syd for 62° 00' N, trawlfiskeri

19

ikke relevant

Makrel, nord for 62° 00' N, notfiskeri

11 (17)

DK: 11

ikke relevant

Industriarter, syd for 62° 00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Færøske farvande

Enhver form for trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Direkte fiskeri efter torsk og kuller med en mindstemaskestørrelse på 135 mm, begrænset til området syd for 62° 28' N og øst for 6° 30' V

8 (18)

4

Trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer. I perioderne 1. marts-31. maj og 1. oktober-31. december må disse fartøjer fiske i området mellem 61° 20' N og 62° 00' N og mellem 12-21 sømil fra basislinjerne

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Trawlfiskeri efter byrkelange med en mindstemaskestørrelse på 100 mm i området syd for 61° 30' N og vest for 9°00'V og i området mellem 7° 00' V og 9° 00' V syd for 60° 30' N og i området sydvest for en linje mellem 60° 30' N, 7° 00' V og 60° 00' N, 6° 00' V

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Direkte trawlfiskeri efter sej med en mindstemaskestørrelse på 120 mm og med mulighed for at benytte rundstropper omkring fangstposen

70

22 (20)

Fiskeri efter blåhvilling. Det samlede antal licenser kan forhøjes med fire fartøjer med henblik på at danne par, hvis de færøske myndigheder indfører særlige regler for adgang til et område, som benævnes »hovedfiskeriområdet for blåhvilling«

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Linefiskeri

10

UK: 10

6

Makrelfiskeri

12

DK: 12

12

Sildefiskeri nord for 62° N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Island

Alle fiskerier

18

5

Den Russiske Føderations farvande

Alle fiskerier

pm

pm

Torskefiskeri

7 (21)

pm

Brislingefiskeri

pm

pm

---

(1)  Må ikke fiskes i afsnit IIIb, c, d.«

(2)  Udelukkende fisket med langline, inkl. langhaler, Mora mora og skælbrosme.«

(3)  Begrænset til IIa og IV. Omfatter fiskeri, som ikke er nævnt særskilt.

(4)  Begrænset til bifangster af helt i IV og VIa.«

(5)  Hvoraf 45 930 tons er tildelt Island.

(6)  Skal fiskes før 30. april 2005.«

(7)  Kan fiskes med flydetrawl. Fangster fra bundtrawlfiskeriet og flydetrawlfiskeriet skal indberettes særskilt. Kan fiskes øst eller vest for Grønland.

(8)  3 500 tons, der skal fiskes med flydetrawl, er tildelt Norge.

(9)  500 tons er tildelt Færøerne. Bundtrawlsfangster og flydetrawlsfangster skal indberettes særskilt.

(10)  Foreløbig kvote i afventen af afslutningen af fiskerikonsultationerne med Danmark (på Færøernes og Grønlands vegne) for 2005’s vedkommende.

(11)  Inkl. uundgåelige bifangster (torsk ikke tilladt).

(12)  Skal fiskes i perioden juli-december.«

(13)  Som dokumenteret i EF-logbogen — gennemsnitlig årlig landing i levende vægt.

(14)  Fartøjet kan være til stede i området alle den pågældende måneds dage.

(15)  Fartøjer, der er omfattet af denne undtagelse, skal opfylde betingelserne i tillæg 1 til dette bilag.«

(16)  Denne fordeling gælder for notfiskeri og trawlfiskeri.

(17)  Skal udvælges blandt de 11 licenser til notfiskeri efter makrel, syd for 62° 00' N.

(18)  Ifølge aftalen fra 1999 er tallene for direkte fiskeri efter torsk og kuller medregnet i tallene for »Enhver form for trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer«.

(19)  Disse tal vedrører det maksimale antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt.

(20)  Disse tal er medregnet i tallene for »Trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer«.

(21)  Gælder kun for fartøjer, der fører lettisk flag.«

---

BILAG II

I del 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 2270/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Oplysningerne om arten dybhavshajer i område X (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:














  »Art | : | Dybhavshajer |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Oplysningerne om arten dybhavshajer i område X (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:

»Art

:

Dybhavshajer

| Område | : | X (EF-farvande og internationale farvande) |
| --- | --- | --- |

Område

:

X (EF-farvande og internationale farvande)

Portugal

120

EF (1)

120

| 2) | Oplysningerne om arten skolæst i område Vb, VI og VII (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:














  »Art | : | Skolæst

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Oplysningerne om arten skolæst i område Vb, VI og VII (EF-farvande og internationale farvande) affattes således:

»Art

:

Skolæst

Coryphaenoides rupestris

| Område | : | Vb, VI, VII (EF-farvande og internationale farvande) |
| --- | --- | --- |

Område

:

Vb, VI, VII (EF-farvande og internationale farvande)

Tyskland

10

Estland

77

Spanien

85

Frankrig

4 327

Irland

341

Litauen

99

Polen

50

Det Forenede Kongerige

254

Andre (2)

10

EF

5 253

---

(1)  Udelukkende for bifangster. Direkte fiskeri er ikke tilladt under denne kvote.«

(2)  Udelukkende for bifangster. Direkte fiskeri er ikke tilladt under denne kvote.«

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/9

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 861/2005

af 7. juni 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 8. juni 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 7. juni 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 862/2005

af 7. juni 2005

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af polytetrafluorethylen (PTFE) i granulatform med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 9. september 2004 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af polytetrafluorethylenharpiks som granulater (»PTFE«) med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina (»Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 9. september 2004 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af polytetrafluorethylenharpiks som granulater (»PTFE«) med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina (»Kina«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 26. juli 2004 af European Chemical Industry Council (»CEFIC« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 80 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af PTFE. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 26. juli 2004 af European Chemical Industry Council (»CEFIC« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 80 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af PTFE. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Rusland og i Kina, importører/forhandlere og deres sammenslutninger, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, de pågældende eksportlandes repræsentanter samt klageren og alle kendte EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Rusland og i Kina, importører/forhandlere og deres sammenslutninger, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, de pågældende eksportlandes repræsentanter samt klageren og alle kendte EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, der var anført i klagen, blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte dumpingens omfang, jf. artikel 17 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, der var anført i klagen, blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte dumpingens omfang, jf. artikel 17 i grundforordningen.

| (5) | For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter fra Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres PTFE-relaterede aktiviteter i undersøgelsesperioden (1. juli 2003 til 30. juni 2004). |
| --- | --- |

(5)

For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter fra Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres PTFE-relaterede aktiviteter i undersøgelsesperioden (1. juli 2003 til 30. juni 2004).

| (6) | Efter en gennemgang af oplysningerne fra de eksporterende producenter og på grund af det lave antal besvarelser af stikprøvespørgsmålene blev det besluttet, at der ikke var brug for stikprøveudtagning med hensyn til eksportørerne i Kina. |
| --- | --- |

(6)

Efter en gennemgang af oplysningerne fra de eksporterende producenter og på grund af det lave antal besvarelser af stikprøvespørgsmålene blev det besluttet, at der ikke var brug for stikprøveudtagning med hensyn til eksportørerne i Kina.

| (7) | For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Tre eksporterende producenter returnerede formularen med anmodning om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(7)

For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Tre eksporterende producenter returnerede formularen med anmodning om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

| (8) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra tre kinesiske eksporterende producenter, to russiske eksporterende producenter, tre EF-producenter og en ikke-forretningsmæssigt forbundet importør. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra tre kinesiske eksporterende producenter, to russiske eksporterende producenter, tre EF-producenter og en ikke-forretningsmæssigt forbundet importør.

| (9) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig fastlæggelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | EF-producenter






  — | Dupont de Nemours BV, Nederlandene |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig fastlæggelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

EF-producenter

—

Dupont de Nemours BV, Nederlandene

| — | Dyneon, Tyskland |
| --- | --- |

—

Dyneon, Tyskland

| — | Solvay Solexys, Italien. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Italien.

| b) | Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør






  — | Resyncom, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

b)

Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør

—

Resyncom, Tyskland.

| c) | Eksporterende producenter i Kina






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Kina

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co. Ltd

| — | Shanghai 3F New Material Company Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co. Ltd

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co. Ltd og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co. Ltd og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co. Ltd.

| d) | Eksporterende producenter i Rusland






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Priborlab Ltd |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Rusland

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Priborlab Ltd

| — | Open Joint Stock Company »Halogen«. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company »Halogen«.

| e) | Forretningsmæssigt forbundne importører






  — | Chemical Goods Ltd, UK. |
| --- | --- | --- |

e)

Forretningsmæssigt forbundne importører

—

Chemical Goods Ltd, UK.

| (10) | Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland, i dette tilfælde Amerikas Forenede Stater (»USA«):






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., USA |
| --- | --- | --- |

(10)

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland, i dette tilfælde Amerikas Forenede Stater (»USA«):

—

AGC Chemicals Americas, Inc., USA

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA.

3.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2003 til 30. juni 2004 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2003 til 30. juni 2004 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Generelt

| (12) | Fluorholdige polymerer er en højperformant plastgruppe, hvoraf polytetrafluorethylen (PTFE) er det produkt, der er bedst kendt og mest anvendt. |
| --- | --- |

(12)

Fluorholdige polymerer er en højperformant plastgruppe, hvoraf polytetrafluorethylen (PTFE) er det produkt, der er bedst kendt og mest anvendt.

| (13) | PTFE i granulatform er et kemisk produkt (en fluorholdig polymer), som har en række fremragende resistensegenskaber (f.eks. har det højt smeltepunkt, stor termisk stabilitet, kan ikke opløses, er ikke brændbart og har lav dielektricitetskonstant). Det bruges som komponent i en lang række forskellige industrisektorer, f.eks. den kemiske, mekaniske og elektriske sektor (isolator i kabler), automobilsektoren, byggesektoren (som isolationsmateriale), køkkengrej (pander), tekstilsektoren eller den biomedicinske sektor (kirurgiske instrumenter). Det mest kendte handelsmærke, som dette produkt markedsføres under, er »Teflon«. |
| --- | --- |

(13)

PTFE i granulatform er et kemisk produkt (en fluorholdig polymer), som har en række fremragende resistensegenskaber (f.eks. har det højt smeltepunkt, stor termisk stabilitet, kan ikke opløses, er ikke brændbart og har lav dielektricitetskonstant). Det bruges som komponent i en lang række forskellige industrisektorer, f.eks. den kemiske, mekaniske og elektriske sektor (isolator i kabler), automobilsektoren, byggesektoren (som isolationsmateriale), køkkengrej (pander), tekstilsektoren eller den biomedicinske sektor (kirurgiske instrumenter). Det mest kendte handelsmærke, som dette produkt markedsføres under, er »Teflon«.

2.   Den pågældende vare

| (14) | Den pågældende vare er såkaldt polytetrafluorethylen (PTFE) i granulatform, med indhold på ikke over 3 % af andre monomerenheder end tetrafluoroethylen, uden fyldstoffer, i form af pulver eller pellets, undtagen mikroniserede materialer, samt råpolymerer heraf (reagenskugler), sidstnævnte i både våd og tør form. Uanset at der findes flere forskellige produkttyper på grund af forskellig form, gennemsnitlig partikelstørrelse, varmebehandling eller indhold af blandede monomerer, udgør de alle en og samme vare i forbindelse med denne procedure, da de har samme fysiske egenskaber og i det væsentlige også samme grundlæggende anvendelsesformål. Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare er såkaldt polytetrafluorethylen (PTFE) i granulatform, med indhold på ikke over 3 % af andre monomerenheder end tetrafluoroethylen, uden fyldstoffer, i form af pulver eller pellets, undtagen mikroniserede materialer, samt råpolymerer heraf (reagenskugler), sidstnævnte i både våd og tør form. Uanset at der findes flere forskellige produkttyper på grund af forskellig form, gennemsnitlig partikelstørrelse, varmebehandling eller indhold af blandede monomerer, udgør de alle en og samme vare i forbindelse med denne procedure, da de har samme fysiske egenskaber og i det væsentlige også samme grundlæggende anvendelsesformål. Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 3904 61 00.

3.   Samme vare

| (15) | Det blev konkluderet, at den pågældende vare og det PTFE, der blev produceret og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, det PTFE, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i begge eksportlandene, og det PTFE, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, i det væsentlige havde de samme fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(15)

Det blev konkluderet, at den pågældende vare og det PTFE, der blev produceret og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, det PTFE, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i begge eksportlandene, og det PTFE, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, i det væsentlige havde de samme fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

| (16) | De to importører hævdede, at i forbindelse med visse anvendelsesformål konkurrerer den vare, der importeres fra Rusland og Kina, ikke med det PTFE, der fremstilles og sælges på EF-markedet. Dette gælder primært PTFE-skrot eller »off-spec«-materialer (dvs. materialer, der ikke opfylder specifikationerne), som bruges til at fremstille PTFE med fin partikelstørrelse. Dette produkt med fin partikelstørrelse bruges f.eks. som tilsætningsstof i plastforarbejdning, i trykfarver eller i overfladebelægninger til metaller. Denne påstand måtte afvises, da det blev konstateret, at EF-erhvervsgrenen også fremstiller skrot eller »off-spec«-materialer, som sælges til de samme kunder. |
| --- | --- |

(16)

De to importører hævdede, at i forbindelse med visse anvendelsesformål konkurrerer den vare, der importeres fra Rusland og Kina, ikke med det PTFE, der fremstilles og sælges på EF-markedet. Dette gælder primært PTFE-skrot eller »off-spec«-materialer (dvs. materialer, der ikke opfylder specifikationerne), som bruges til at fremstille PTFE med fin partikelstørrelse. Dette produkt med fin partikelstørrelse bruges f.eks. som tilsætningsstof i plastforarbejdning, i trykfarver eller i overfladebelægninger til metaller. Denne påstand måtte afvises, da det blev konstateret, at EF-erhvervsgrenen også fremstiller skrot eller »off-spec«-materialer, som sælges til de samme kunder.

C.   DUMPING

1.   Generel metode

| (17) | I det følgende beskrives den generelle metode. I den efterfølgende redegørelse for undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for de pågældende lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland. |
| --- | --- |

(17)

I det følgende beskrives den generelle metode. I den efterfølgende redegørelse for undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for de pågældende lande beskrives derfor kun aspekter, der er specifikke for hvert enkelt eksportland.

1.1.   Normal værdi

| (18) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter undersøgt, om deres hjemmemarkedssalg af PTFE var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter undersøgt, om deres hjemmemarkedssalg af PTFE var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (19) | Kommissionen undersøgte derefter, hvilke af de typer PTFE, der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Med hensyn til undersøgelsen på grundlag af varetype fandt Kommissionen, at de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet og eksporteret, og som havde nogenlunde samme gennemsnitlige partikelstørrelse, varmebehandling og indhold af comonomerer, var identiske eller direkte sammenlignelige. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen undersøgte derefter, hvilke af de typer PTFE, der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Med hensyn til undersøgelsen på grundlag af varetype fandt Kommissionen, at de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet og eksporteret, og som havde nogenlunde samme gennemsnitlige partikelstørrelse, varmebehandling og indhold af comonomerer, var identiske eller direkte sammenlignelige.

| (20) | For hver type, som de eksporterende producenter solgte på hjemmemarkedet, og som fandtes at være direkte sammenlignelige med den type PTFE, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type PTFE blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type PTFE, der eksporteredes til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(20)

For hver type, som de eksporterende producenter solgte på hjemmemarkedet, og som fandtes at være direkte sammenlignelige med den type PTFE, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type PTFE blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type PTFE, der eksporteredes til Fællesskabet.

| (21) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hjemmemarkedssalget af hver type PTFE, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, ved at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder af den pågældende type PTFE. Eftersom salgsmængden af hver type PTFE, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hjemmemarkedssalget af hver type PTFE, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, ved at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder af den pågældende type PTFE. Eftersom salgsmængden af hver type PTFE, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.

1.2.   Eksportpris

| (22) | Eksportprisen blev i alle tilfælde fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(22)

Eksportprisen blev i alle tilfælde fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

1.3.   Sammenligning

| (23) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget hensigtsmæssige justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. |
| --- | --- |

(23)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget hensigtsmæssige justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.

1.4.   Dumpingmargen

| (24) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen for hver af de eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype. |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen for hver af de eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype.

1.5.   Folkerepublikken Kina

1.5.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (25) | I antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, der opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(25)

I antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, der opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

| (26) | Til orientering er de kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, som de ansøgende selskaber skal godtgøre, at de opfylder, kort beskrevet nedenfor:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger skal træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(26)

Til orientering er de kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, som de ansøgende selskaber skal godtgøre, at de opfylder, kort beskrevet nedenfor:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger skal træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig statslig indgriben.

| 2) | Regnskaber skal underkastes uafhængig revision efter internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Regnskaber skal underkastes uafhængig revision efter internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4)

Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.

| 5) | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (27) | Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos disse selskaber for at indhente og efterprøve alle de nødvendige oplysninger, som var afgivet i anmodningerne om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(27)

Tre eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos disse selskaber for at indhente og efterprøve alle de nødvendige oplysninger, som var afgivet i anmodningerne om markedsøkonomisk behandling.

| (28) | Undersøgelsen viste, at ingen af ovennævnte tre selskaber opfyldte de påkrævne kriterier, og deres anmodninger måtte derfor afvises. Følgende tabel viser resultatet for de tre selskaber med hensyn til opfyldelsen af hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).










  Selskab | Kriterier |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2, stk. 7, litra c),
  første led | Artikel 2, stk. 7, litra c),
  andet led | Artikel 2, stk. 7, litra c),
  tredje led | Artikel 2, stk. 7, litra c),
  fjerde led | Artikel 2, stk. 7, litra c),
  femte led |
| 1 | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Opfyldt | Opfyldt |
| 2 | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Opfyldt | Opfyldt |
| 3 | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Ikke opfyldt | Opfyldt |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører. |

(28)

Undersøgelsen viste, at ingen af ovennævnte tre selskaber opfyldte de påkrævne kriterier, og deres anmodninger måtte derfor afvises. Følgende tabel viser resultatet for de tre selskaber med hensyn til opfyldelsen af hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

Selskab

Kriterier

Artikel 2, stk. 7, litra c),

første led

Artikel 2, stk. 7, litra c),

andet led

Artikel 2, stk. 7, litra c),

tredje led

Artikel 2, stk. 7, litra c),

fjerde led

Artikel 2, stk. 7, litra c),

femte led

1

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

2

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Opfyldt

Opfyldt

3

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Ikke opfyldt

Opfyldt

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører.

| (29) | De pågældende selskaber fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle tre selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(29)

De pågældende selskaber fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle tre selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (30) | Et selskab satte spørgsmålstegn ved, om Kommissionens praksis med at vurdere markedsøkonomisk behandling på grundlag af de fem kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), kunne anses for at være i overensstemmelse med GATT/WTO-bestemmelserne. Det blev yderligere fremført, at Kommissionen baserede sine afgørelser på indikationer og formodninger, og at artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ikke blev anvendt på objektiv vis. |
| --- | --- |

(30)

Et selskab satte spørgsmålstegn ved, om Kommissionens praksis med at vurdere markedsøkonomisk behandling på grundlag af de fem kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), kunne anses for at være i overensstemmelse med GATT/WTO-bestemmelserne. Det blev yderligere fremført, at Kommissionen baserede sine afgørelser på indikationer og formodninger, og at artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ikke blev anvendt på objektiv vis.

| (31) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne undersøgelse, herunder vurderingen af, om en eksporterende producent driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, finder sted i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i grundforordningen, som er i fuld overensstemmelse med WTO-forpligtelserne. |
| --- | --- |

(31)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne undersøgelse, herunder vurderingen af, om en eksporterende producent driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, finder sted i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i grundforordningen, som er i fuld overensstemmelse med WTO-forpligtelserne.

| (32) | Som Retten i Første Instans har bekræftet det, har den eksporterende producent bevisbyrden for at påvise, at den opfylder betingelser i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Hvis der ikke fremlægges bevis herfor, skal anmodningen om markedsøkonomisk behandling afvises. En sådan konklusion træffes på grundlag af en objektiv analyse af underbygget dokumentation, som de pågældende selskaber har fået forelagt, og som kan underkastes domstolsprøvelse. |
| --- | --- |

(32)

Som Retten i Første Instans har bekræftet det, har den eksporterende producent bevisbyrden for at påvise, at den opfylder betingelser i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Hvis der ikke fremlægges bevis herfor, skal anmodningen om markedsøkonomisk behandling afvises. En sådan konklusion træffes på grundlag af en objektiv analyse af underbygget dokumentation, som de pågældende selskaber har fået forelagt, og som kan underkastes domstolsprøvelse.

| (33) | Hvad angår det første kriterium, dvs. at virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og at omkostningerne skal afspejle markedsværdierne, blev det for et selskabs vedkommende konkluderet, at der ikke forelå noget bevis for, at det overholdt sine vedtægter. Der forelå således ikke noget bevis for, at dette selskabs beslutninger ikke i betydeligt omfang kunne påvirkes af staten, bl.a. gennem den statsejede aktionær. Selskabet gjorde indsigelse mod Kommissionens konklusioner, idet det fremførte, at dets vedtægter er en pålidelig garanti for, at staten ikke kan udøve nogen betydelig indflydelse på dets beslutninger, og at den statsejede aktionær under alle omstændigheder er et forvaltningsorgan, som handler på vegne af et privat selskab. Selskabsvedtægterne fastlægger ikke desto mindre selskabets organisation og beslutningsprocedurer. Da det fremgik af undersøgelsen, at selskabsvedtægterne ikke blev overholdt og nemt kunne ændres af selskabet selv, kan det med rimelighed konkluderes, at selskabsvedtægternes eventuelle bestemmelser med henblik på at sikre, at staten ikke i betydeligt omfang kan påvirke selskabets beslutninger, er upålidelige og ikke giver nogen garanti i så henseende. Desuden fremkom selskabet ikke med nogen anden forklaring end »synliggørelse« til spørgsmålet om, hvorfor den statsejede trustfond var dets faktiske aktionær. Under et kontrolbesøg på stedet blev det derimod hævdet, at selskabet derved bl.a. kunne få bedre adgang til finansiering i fremtiden. Risikoen for statslig indgriben blev derfor anset for at være betydelig.
  Selskabet fremførte desuden det argument, at priserne på dets råvarer – i modsætning til Kommissionens konklusioner – faktisk afspejlede markedsværdierne. Ud over den omstændighed, at der ikke blev forelagt noget bevis herfor, blev der foretaget lignende indkøb af råvarer til forskellige priser, og selskabet kunne ikke give nogen rimelig forklaring på disse store prisforskelle.
  Det måtte derfor konkluderes, at den eksporterende producent ikke fremlagde tilstrækkelig dokumentation for, at selskabet drev virksomhed under markedsøkonomiske vilkår. Ingen af de argumenter, der blev fremført af det pågældende selskab, efter at det havde fået forelagt de pågældende oplysninger, kunne ændre denne konklusion, og påstanden måtte afvises. |
| --- | --- |

(33)

Hvad angår det første kriterium, dvs. at virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og at omkostningerne skal afspejle markedsværdierne, blev det for et selskabs vedkommende konkluderet, at der ikke forelå noget bevis for, at det overholdt sine vedtægter. Der forelå således ikke noget bevis for, at dette selskabs beslutninger ikke i betydeligt omfang kunne påvirkes af staten, bl.a. gennem den statsejede aktionær. Selskabet gjorde indsigelse mod Kommissionens konklusioner, idet det fremførte, at dets vedtægter er en pålidelig garanti for, at staten ikke kan udøve nogen betydelig indflydelse på dets beslutninger, og at den statsejede aktionær under alle omstændigheder er et forvaltningsorgan, som handler på vegne af et privat selskab. Selskabsvedtægterne fastlægger ikke desto mindre selskabets organisation og beslutningsprocedurer. Da det fremgik af undersøgelsen, at selskabsvedtægterne ikke blev overholdt og nemt kunne ændres af selskabet selv, kan det med rimelighed konkluderes, at selskabsvedtægternes eventuelle bestemmelser med henblik på at sikre, at staten ikke i betydeligt omfang kan påvirke selskabets beslutninger, er upålidelige og ikke giver nogen garanti i så henseende. Desuden fremkom selskabet ikke med nogen anden forklaring end »synliggørelse« til spørgsmålet om, hvorfor den statsejede trustfond var dets faktiske aktionær. Under et kontrolbesøg på stedet blev det derimod hævdet, at selskabet derved bl.a. kunne få bedre adgang til finansiering i fremtiden. Risikoen for statslig indgriben blev derfor anset for at være betydelig.

Selskabet fremførte desuden det argument, at priserne på dets råvarer – i modsætning til Kommissionens konklusioner – faktisk afspejlede markedsværdierne. Ud over den omstændighed, at der ikke blev forelagt noget bevis herfor, blev der foretaget lignende indkøb af råvarer til forskellige priser, og selskabet kunne ikke give nogen rimelig forklaring på disse store prisforskelle.

Det måtte derfor konkluderes, at den eksporterende producent ikke fremlagde tilstrækkelig dokumentation for, at selskabet drev virksomhed under markedsøkonomiske vilkår. Ingen af de argumenter, der blev fremført af det pågældende selskab, efter at det havde fået forelagt de pågældende oplysninger, kunne ændre denne konklusion, og påstanden måtte afvises.

| (34) | Et selskab fremførte det argument, at den manglende tilstedeværelse af et beslutningsdygtigt flertal på generalforsamlingerne, som giver den statsejede aktionær mulighed for at udøve betydelig indflydelse på selskabets beslutninger, ikke var relevant, da de driftsmæssige beslutninger ikke afhang af sådanne forsamlinger. Den statslige indflydelse er imidlertid også relevant, når den ikke udelukkende vedrører driftsmæssige beslutninger. Ifølge selskabets vedtægter har generalforsamlingen desuden bl.a. beføjelse til at træffe afgørelser om drift og investeringsplaner og undersøge og godkende budget og slutregnskaber samt planen for selskabets overskudsfordeling. Derfor kan staten i betydeligt omfang påvirke selskabets beslutninger om den slags vigtige spørgsmål. Det blev også fremført, at den omstændighed at eksportsalget fandt sted via en delvis statsejet forhandler i det halve af undersøgelsesperioden, ikke var en begrundelse for at konkludere, at der var tale om statslig indgriben. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende forhandler var involveret i salg af den pågældende vare (herunder undertegnelse af kontrakter, modtagelse af betalinger og udstedelse af fakturaer til kunder), men ikke indgav anmodning om markedsøkonomisk behandling. Selskabet var således ikke i stand til at påvise, at det drev virksomhed uden omfattende statslig indgriben. |
| --- | --- |

(34)

Et selskab fremførte det argument, at den manglende tilstedeværelse af et beslutningsdygtigt flertal på generalforsamlingerne, som giver den statsejede aktionær mulighed for at udøve betydelig indflydelse på selskabets beslutninger, ikke var relevant, da de driftsmæssige beslutninger ikke afhang af sådanne forsamlinger. Den statslige indflydelse er imidlertid også relevant, når den ikke udelukkende vedrører driftsmæssige beslutninger. Ifølge selskabets vedtægter har generalforsamlingen desuden bl.a. beføjelse til at træffe afgørelser om drift og investeringsplaner og undersøge og godkende budget og slutregnskaber samt planen for selskabets overskudsfordeling. Derfor kan staten i betydeligt omfang påvirke selskabets beslutninger om den slags vigtige spørgsmål. Det blev også fremført, at den omstændighed at eksportsalget fandt sted via en delvis statsejet forhandler i det halve af undersøgelsesperioden, ikke var en begrundelse for at konkludere, at der var tale om statslig indgriben. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende forhandler var involveret i salg af den pågældende vare (herunder undertegnelse af kontrakter, modtagelse af betalinger og udstedelse af fakturaer til kunder), men ikke indgav anmodning om markedsøkonomisk behandling. Selskabet var således ikke i stand til at påvise, at det drev virksomhed uden omfattende statslig indgriben.

| (35) | Et selskab påstod også, at den statsejede aktionær, der ejede aktiemajoriteten i selskabet, og som derfor udpegede flertallet af bestyrelsesmedlemmerne, ikke kunne udøve nogen betydelig indflydelse på selskabets beslutninger. Det skal i den sammenhæng erindres, at det i de tilfælde, hvor staten har mulighed for at udøve betydelig indflydelse på selskabets beslutninger, uanset om dette er en juridisk eller faktisk mulighed, i overensstemmelse med Kommissionens faste praksis vurderes, at det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen ikke er opfyldt. Påstanden måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(35)

Et selskab påstod også, at den statsejede aktionær, der ejede aktiemajoriteten i selskabet, og som derfor udpegede flertallet af bestyrelsesmedlemmerne, ikke kunne udøve nogen betydelig indflydelse på selskabets beslutninger. Det skal i den sammenhæng erindres, at det i de tilfælde, hvor staten har mulighed for at udøve betydelig indflydelse på selskabets beslutninger, uanset om dette er en juridisk eller faktisk mulighed, i overensstemmelse med Kommissionens faste praksis vurderes, at det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen ikke er opfyldt. Påstanden måtte derfor afvises.

| (36) | Hvad angår det andet kriterium, dvs. at selskaberne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, påstod alle tre selskaber, at de opfyldte kriteriet, fordi deres regnskaber blev revideret uafhængigt. Det blev imidlertid konstateret, at revisorernes rapporter for selskaberne indeholdt betydelige uoverensstemmelser i forhold til selskabsregnskaberne, eller at ændringer i de pågældende selskabers regnskabspolitik ikke var behandlet, således som det ifølge internationale regnskabsstandarder ellers er påkrævet. I et tilfælde blev det også konstateret, at de beløb, der var anført i revisorens regnskabsbemærkninger, ikke var i overensstemmelse med selskabsregnskaberne. Et andet selskab fremlagde ikke en engelsk udgave af de fuldstændige årsregnskaber, herunder revisorens bemærkninger dertil, hvilket gjorde det umuligt at foretage en korrekt undersøgelse. Det måtte derfor konkluderes, at ingen af de pågældende tre selskabers regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, i grundforordningen, og påstandene blev afvist. |
| --- | --- |

(36)

Hvad angår det andet kriterium, dvs. at selskaberne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, påstod alle tre selskaber, at de opfyldte kriteriet, fordi deres regnskaber blev revideret uafhængigt. Det blev imidlertid konstateret, at revisorernes rapporter for selskaberne indeholdt betydelige uoverensstemmelser i forhold til selskabsregnskaberne, eller at ændringer i de pågældende selskabers regnskabspolitik ikke var behandlet, således som det ifølge internationale regnskabsstandarder ellers er påkrævet. I et tilfælde blev det også konstateret, at de beløb, der var anført i revisorens regnskabsbemærkninger, ikke var i overensstemmelse med selskabsregnskaberne. Et andet selskab fremlagde ikke en engelsk udgave af de fuldstændige årsregnskaber, herunder revisorens bemærkninger dertil, hvilket gjorde det umuligt at foretage en korrekt undersøgelse. Det måtte derfor konkluderes, at ingen af de pågældende tre selskabers regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, i grundforordningen, og påstandene blev afvist.

| (37) | Med hensyn til det tredje kriterium påstod de tre selskaber, at der i modsætning til, hvad Kommissionen havde konkluderet, ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. Et selskab var ikke enigt i, at der ikke forelå nogen dokumentation for, at dets brugsret til jord afspejlede markedsværdierne, og det forelagde offentlig information vedrørende jordpriser. Denne information blev forelagt betydeligt efter fristen for at indgive en veldokumenteret anmodning om markedsøkonomisk behandling og kunne ikke længere efterprøves, hvorfor den måtte afvises. Hvad angik det andet selskab, blev det konstateret, at det havde købt sine produktionsfaciliteter for den pågældende vare fra et statsejet selskab, men med betydelig rabat i forhold til den værdi, der var fastlagt af uafhængige vurderingsmænd. Dets nedskrivning af anlægsaktiver blev også anset for at være i uoverensstemmelse med reglerne. For det tredje selskabs vedkommende blev det konstateret, at det modtog banklånsgarantier fra sin statsejede aktionær og håndterede en afregningskonto på en sådan måde, at det ikke var muligt at forbinde fakturaer og betalinger. Det betyder, at der er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

(37)

Med hensyn til det tredje kriterium påstod de tre selskaber, at der i modsætning til, hvad Kommissionen havde konkluderet, ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. Et selskab var ikke enigt i, at der ikke forelå nogen dokumentation for, at dets brugsret til jord afspejlede markedsværdierne, og det forelagde offentlig information vedrørende jordpriser. Denne information blev forelagt betydeligt efter fristen for at indgive en veldokumenteret anmodning om markedsøkonomisk behandling og kunne ikke længere efterprøves, hvorfor den måtte afvises. Hvad angik det andet selskab, blev det konstateret, at det havde købt sine produktionsfaciliteter for den pågældende vare fra et statsejet selskab, men med betydelig rabat i forhold til den værdi, der var fastlagt af uafhængige vurderingsmænd. Dets nedskrivning af anlægsaktiver blev også anset for at være i uoverensstemmelse med reglerne. For det tredje selskabs vedkommende blev det konstateret, at det modtog banklånsgarantier fra sin statsejede aktionær og håndterede en afregningskonto på en sådan måde, at det ikke var muligt at forbinde fakturaer og betalinger. Det betyder, at der er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| (38) | Det blev derfor konkluderet, at de pågældende selskaber ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led, i grundforordningen, og deres påstande måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(38)

Det blev derfor konkluderet, at de pågældende selskaber ikke opfyldte betingelserne i artikel 2, stk. 7, litra c), tredje led, i grundforordningen, og deres påstande måtte derfor afvises.

| (39) | Det selskab, som ikke opfyldte det fjerde kriterium, anførte, at konkurslovgivningen gav retlig sikkerhed og stabilitet, i modsætning til det, som Kommissionen havde konkluderet. Kommissionen fandt imidlertid, at dette selskab havde betydelige finansielle vanskeligheder efter i en række år at have været tabsgivende, og at det var blevet reddet af sin statsejede aktionær. Selv om sådanne betydelige finansielle vanskeligheder, som selskabet anførte det, ikke nødvendigvis fører til konkurs, tyder det forhold, at den statsejede aktionær reddede selskabet (bl.a. gennem gældsafskrivning) i en situation, hvor en aktionær under normale markedsvilkår ikke ville have gjort dette, på, at anvendelsen af den pågældende lovgivning på dette særlige tilfælde er tvivlsom. Det måtte derfor konkluderes, at der ikke forelå noget bevis for, at konkurslovgivningen i praksis blev anvendt på selskabet. Da der ikke forelå noget bevis herfor, blev dette kriterium anset for ikke at være opfyldt. |
| --- | --- |

(39)

Det selskab, som ikke opfyldte det fjerde kriterium, anførte, at konkurslovgivningen gav retlig sikkerhed og stabilitet, i modsætning til det, som Kommissionen havde konkluderet. Kommissionen fandt imidlertid, at dette selskab havde betydelige finansielle vanskeligheder efter i en række år at have været tabsgivende, og at det var blevet reddet af sin statsejede aktionær. Selv om sådanne betydelige finansielle vanskeligheder, som selskabet anførte det, ikke nødvendigvis fører til konkurs, tyder det forhold, at den statsejede aktionær reddede selskabet (bl.a. gennem gældsafskrivning) i en situation, hvor en aktionær under normale markedsvilkår ikke ville have gjort dette, på, at anvendelsen af den pågældende lovgivning på dette særlige tilfælde er tvivlsom. Det måtte derfor konkluderes, at der ikke forelå noget bevis for, at konkurslovgivningen i praksis blev anvendt på selskabet. Da der ikke forelå noget bevis herfor, blev dette kriterium anset for ikke at være opfyldt.

| (40) | Det rådgivende udvalg blev hørt, og de direkte berørte parter blev informeret herom. Eksportørernes vigtigste argumenter er allerede behandlet ovenfor. EF-erhvervsgrenen fik også mulighed for at fremsætte bemærkninger, og den tilsluttede sig afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(40)

Det rådgivende udvalg blev hørt, og de direkte berørte parter blev informeret herom. Eksportørernes vigtigste argumenter er allerede behandlet ovenfor. EF-erhvervsgrenen fik også mulighed for at fremsætte bemærkninger, og den tilsluttede sig afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling.

1.5.2.   Individuel behandling

| (41) | Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, med undtagelse af de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for at få individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(41)

Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, med undtagelse af de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for at få individuel behandling, jf. artikel 9, stk. 5, i grundforordningen.

| (42) | Ud over markedsøkonomisk behandling anmodede de tre eksporterende producenter også om individuel behandling, i tilfælde af at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(42)

Ud over markedsøkonomisk behandling anmodede de tre eksporterende producenter også om individuel behandling, i tilfælde af at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (43) | Da ingen af de tre selskaber var i stand til at påvise, at den faktiske eller potentielle statslige indgriben ikke var af en sådan art, at den kunne påvirke deres eksportpriser og -mængder eller deres salgsbetingelser, måtte det konkluderes, at de ikke opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). |
| --- | --- |

(43)

Da ingen af de tre selskaber var i stand til at påvise, at den faktiske eller potentielle statslige indgriben ikke var af en sådan art, at den kunne påvirke deres eksportpriser og -mængder eller deres salgsbetingelser, måtte det konkluderes, at de ikke opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).

| (44) | På samme måde blev det også for alle tre selskabers vedkommende fundet, at risikoen for omgåelse af foranstaltningerne ikke kunne udelukkes, hvis disse eksportører blev indrømmet individuelle toldsatser. Denne risiko er en følge af ovennævnte faktiske eller potentielle statslige indgriben i selskabernes drift. I betragtning af PTFE-produktets art og fremtrædelsesform er det sædvanligvis meget vanskeligt, især for toldmyndighederne, at identificere, hvem der har produceret det PTFE, der importeres. Derfor blev risikoen for omgåelse af foranstaltninger gennem eksport via et selskab med en lavere toldsats anset for at være betydelig, og dette forhold forværres yderligere af den omstændighed, at der er betydelig risiko for statslig indgriben. Betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra e), var derfor ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(44)

På samme måde blev det også for alle tre selskabers vedkommende fundet, at risikoen for omgåelse af foranstaltningerne ikke kunne udelukkes, hvis disse eksportører blev indrømmet individuelle toldsatser. Denne risiko er en følge af ovennævnte faktiske eller potentielle statslige indgriben i selskabernes drift. I betragtning af PTFE-produktets art og fremtrædelsesform er det sædvanligvis meget vanskeligt, især for toldmyndighederne, at identificere, hvem der har produceret det PTFE, der importeres. Derfor blev risikoen for omgåelse af foranstaltninger gennem eksport via et selskab med en lavere toldsats anset for at være betydelig, og dette forhold forværres yderligere af den omstændighed, at der er betydelig risiko for statslig indgriben. Betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra e), var derfor ikke opfyldt.

| (45) | Da ingen af selskaberne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, besluttes det foreløbigt, at de ikke indrømmes individuel behandling. |
| --- | --- |

(45)

Da ingen af selskaberne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, besluttes det foreløbigt, at de ikke indrømmes individuel behandling.

1.5.3.   Normal værdi

1.5.3.1.   Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling

| (46) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«). |
| --- | --- |

(46)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).

| (47) | I indledningsmeddelelsen blev USA nævnt som et egnet tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. To eksporterende producenter i Kina fremførte, at USA ikke var et hensigtsmæssigt valg, og foreslog i stedet Rusland. Det blev fremført, at USA’s marked for PTFE ikke er tilstrækkeligt konkurrencepræget, eftersom der siden 1988 har været indført antidumpingtold på import fra Italien og Japan. Det blev også fremført, at den største producent i USA er forretningsmæssigt forbundet med en af klagerne i EU. Desuden blev det fremført, at der er forskelle på det tekniske niveau og med hensyn til kvalitet og endeligt anvendelsesformål mellem det PTFE, der sælges på USA’s marked, og det PTFE, kinesiske producenter eksporterer til Fællesskabet. Det blev endvidere fremført, at der er forskelle med hensyn til adgangen til råvarer, da USA-producenterne er nødt til at importere flusspat og dermed er konfronteret med de eksportkontingenter, der er indført af Kina, som tegner sig for 50 % af verdensproduktionen af dette produkt. De kinesiske eksportører kunne på den anden side få direkte adgang til flusspat produceret i Kina. Endelig blev det fremført, at Kinas økonomiske udvikling (med lavere arbejdskraftomkostninger end i USA) ligger tættere på Ruslands, som også er genstand for den samme undersøgelse. |
| --- | --- |

(47)

I indledningsmeddelelsen blev USA nævnt som et egnet tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. To eksporterende producenter i Kina fremførte, at USA ikke var et hensigtsmæssigt valg, og foreslog i stedet Rusland. Det blev fremført, at USA’s marked for PTFE ikke er tilstrækkeligt konkurrencepræget, eftersom der siden 1988 har været indført antidumpingtold på import fra Italien og Japan. Det blev også fremført, at den største producent i USA er forretningsmæssigt forbundet med en af klagerne i EU. Desuden blev det fremført, at der er forskelle på det tekniske niveau og med hensyn til kvalitet og endeligt anvendelsesformål mellem det PTFE, der sælges på USA’s marked, og det PTFE, kinesiske producenter eksporterer til Fællesskabet. Det blev endvidere fremført, at der er forskelle med hensyn til adgangen til råvarer, da USA-producenterne er nødt til at importere flusspat og dermed er konfronteret med de eksportkontingenter, der er indført af Kina, som tegner sig for 50 % af verdensproduktionen af dette produkt. De kinesiske eksportører kunne på den anden side få direkte adgang til flusspat produceret i Kina. Endelig blev det fremført, at Kinas økonomiske udvikling (med lavere arbejdskraftomkostninger end i USA) ligger tættere på Ruslands, som også er genstand for den samme undersøgelse.

| (48) | Det skal bemærkes, at PTFE kun fremstilles i nogle få lande. En indisk producent henvendte sig for at støtte påstandene om dumping mod de kinesiske eksporterende producenter og blev anmodet om at samarbejde som en producent i et potentielt referenceland. Den indiske producent ønskede imidlertid ikke at samarbejde. |
| --- | --- |

(48)

Det skal bemærkes, at PTFE kun fremstilles i nogle få lande. En indisk producent henvendte sig for at støtte påstandene om dumping mod de kinesiske eksporterende producenter og blev anmodet om at samarbejde som en producent i et potentielt referenceland. Den indiske producent ønskede imidlertid ikke at samarbejde.

| (49) | Hvad angår det foreslåede valg af Rusland, blev de oplysninger vedrørende den normale værdi, der var forelagt af de russiske eksporterende producenter, af de grunde, der er anført i betragtning 70 til 75, anset for at være upålidelige og kunne derfor ikke bruges. Følgelig kunne anvendelsen af sådanne oplysninger til fastsættelsen af den normale værdi for kinesiske eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke accepteres. Desuden anses et land, som også er genstand for en undersøgelse, normalt ikke for at været et egnet referenceland, da dets hjemmemarked kan være fordrejet. |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår det foreslåede valg af Rusland, blev de oplysninger vedrørende den normale værdi, der var forelagt af de russiske eksporterende producenter, af de grunde, der er anført i betragtning 70 til 75, anset for at være upålidelige og kunne derfor ikke bruges. Følgelig kunne anvendelsen af sådanne oplysninger til fastsættelsen af den normale værdi for kinesiske eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke accepteres. Desuden anses et land, som også er genstand for en undersøgelse, normalt ikke for at været et egnet referenceland, da dets hjemmemarked kan være fordrejet.

| (50) | Med hensyn til valget af USA viste analysen af alle de foreliggende oplysninger, at USA syntes at være det mest hensigtsmæssige referenceland. USA har et stort og yderst konkurrencepræget marked for den pågældende vare, med tre producenter og — trods antidumpingtolden — en betydelig import (over 20 % af hjemmemarkedet), bl.a. fra Kina og Rusland. Tolden på import af PTFE er lavere i USA (5,8 %) end i Rusland (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Med hensyn til valget af USA viste analysen af alle de foreliggende oplysninger, at USA syntes at være det mest hensigtsmæssige referenceland. USA har et stort og yderst konkurrencepræget marked for den pågældende vare, med tre producenter og — trods antidumpingtolden — en betydelig import (over 20 % af hjemmemarkedet), bl.a. fra Kina og Rusland. Tolden på import af PTFE er lavere i USA (5,8 %) end i Rusland (10 %).

| (51) | Hvad angår forbindelserne mellem en producent i referencelandet og i Fællesskabet, er dette ikke i sig selv en grund til at betragte valget af USA som urimeligt. De oplysninger, som producenterne i USA indgav, blev kontrolleret af Kommissionen, som var fuldt ud tilfreds med både deres relevans og pålidelighed. |
| --- | --- |

(51)

Hvad angår forbindelserne mellem en producent i referencelandet og i Fællesskabet, er dette ikke i sig selv en grund til at betragte valget af USA som urimeligt. De oplysninger, som producenterne i USA indgav, blev kontrolleret af Kommissionen, som var fuldt ud tilfreds med både deres relevans og pålidelighed.

| (52) | Argumentet vedrørende forskellene med hensyn til adgangen til råvarer (flusspat) blev heller ikke anset for at være en hindring for at vælge USA. Der blev ikke forelagt nogen beviser for, hvilken virkning de kinesiske eksportkontingenter har for USA-markedet, således at der kunne sættes tal på en sådan eventuel virkning. Det blev imidlertid konstateret, at flusspat kun er den fjerdevigtigste råvare i PTFE og derfor kun bør tegne sig en meget beskeden del af produktionsomkostningerne (skønsmæssigt mindre end 5 %). Under disse omstændigheder vil de kinesiske eksportkontingenters virkninger for USA-markedet for PTFE være minimale. Desuden er chloroform et langt vigtigere PTFE-input, og her er Kina ufordelagtigt stillet på grund af sin afhængighed af import og den høje antidumpingtold, der gælder over for adskillige eksportlande. Derfor blev det konkluderet, at de eventuelle forskelle med hensyn til adgangen til råvarer mellem USA og Kina ikke er af et sådant omfang, at de gør det urimeligt at vælge USA som referenceland. |
| --- | --- |

(52)

Argumentet vedrørende forskellene med hensyn til adgangen til råvarer (flusspat) blev heller ikke anset for at være en hindring for at vælge USA. Der blev ikke forelagt nogen beviser for, hvilken virkning de kinesiske eksportkontingenter har for USA-markedet, således at der kunne sættes tal på en sådan eventuel virkning. Det blev imidlertid konstateret, at flusspat kun er den fjerdevigtigste råvare i PTFE og derfor kun bør tegne sig en meget beskeden del af produktionsomkostningerne (skønsmæssigt mindre end 5 %). Under disse omstændigheder vil de kinesiske eksportkontingenters virkninger for USA-markedet for PTFE være minimale. Desuden er chloroform et langt vigtigere PTFE-input, og her er Kina ufordelagtigt stillet på grund af sin afhængighed af import og den høje antidumpingtold, der gælder over for adskillige eksportlande. Derfor blev det konkluderet, at de eventuelle forskelle med hensyn til adgangen til råvarer mellem USA og Kina ikke er af et sådant omfang, at de gør det urimeligt at vælge USA som referenceland.

| (53) | Hvad angår de fysiske og tekniske forskelle og endelige anvendelsesformål, fremgår det af de foreliggende oplysninger, at den vare, der eksporteres af de kinesiske producenter, selv om den på grund af forskellige forureningsgrader normalt er af lavere kvalitet end det PTFE, der fremstilles i USA, dog er i overensstemmelse med industristandarderne og generelt anvendes til samme formål. For dog at tage hensyn til muligheden for forskellige forureningsgrader mellem den pågældende vare og den samme vare, og da der ikke foreligger noget andet grundlag, blev der foreløbigt fastsat en justering på 10 % på grundlag af skøn fra producenterne i USA. |
| --- | --- |

(53)

Hvad angår de fysiske og tekniske forskelle og endelige anvendelsesformål, fremgår det af de foreliggende oplysninger, at den vare, der eksporteres af de kinesiske producenter, selv om den på grund af forskellige forureningsgrader normalt er af lavere kvalitet end det PTFE, der fremstilles i USA, dog er i overensstemmelse med industristandarderne og generelt anvendes til samme formål. For dog at tage hensyn til muligheden for forskellige forureningsgrader mellem den pågældende vare og den samme vare, og da der ikke foreligger noget andet grundlag, blev der foreløbigt fastsat en justering på 10 % på grundlag af skøn fra producenterne i USA.

| (54) | Endelig blev der med hensyn til forskellen mellem den økonomiske udvikling i USA og Kina ikke forelagt nogen dokumentation, der kunne påvise, om og i hvilket omfang den normale værdi var berørt af en sådan forskel. Desuden er en sådan forskel i sig selv ikke en relevant faktor for valget af et referenceland. Rent faktisk vil det formodentlig føre til en lavere normal værdi at vælge et moderne og omkostningseffektivt marked med en kraftig konkurrence frem for et referenceland med nogenlunde samme økonomiske udvikling som det ikke-markedsøkonomiske land. |
| --- | --- |

(54)

Endelig blev der med hensyn til forskellen mellem den økonomiske udvikling i USA og Kina ikke forelagt nogen dokumentation, der kunne påvise, om og i hvilket omfang den normale værdi var berørt af en sådan forskel. Desuden er en sådan forskel i sig selv ikke en relevant faktor for valget af et referenceland. Rent faktisk vil det formodentlig føre til en lavere normal værdi at vælge et moderne og omkostningseffektivt marked med en kraftig konkurrence frem for et referenceland med nogenlunde samme økonomiske udvikling som det ikke-markedsøkonomiske land.

| (55) | I betragtning af ovenstående blev det konkluderet, at USA var det mest egnede referenceland, og at valget af USA derfor forekom rimeligt og berettiget, jf. artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(55)

I betragtning af ovenstående blev det konkluderet, at USA var det mest egnede referenceland, og at valget af USA derfor forekom rimeligt og berettiget, jf. artikel 2, stk. 7, i grundforordningen.

| (56) | Kommissionen sendte et mere detaljeret spørgeskema til producenterne i USA og anmodede om oplysninger vedrørende salgspriserne på hjemmemarkedet og produktionsomkostningerne for den samme vare. Producentens besvarelse blev efterprøvet på stedet. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen sendte et mere detaljeret spørgeskema til producenterne i USA og anmodede om oplysninger vedrørende salgspriserne på hjemmemarkedet og produktionsomkostningerne for den samme vare. Producentens besvarelse blev efterprøvet på stedet.

| (57) | I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen blev den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra to producenter i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på USA’s hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, idet disse blev anset for at være solgt i normal handel og i repræsentative mængder. |
| --- | --- |

(57)

I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen blev den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra to producenter i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på USA’s hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, idet disse blev anset for at være solgt i normal handel og i repræsentative mængder.

| (58) | Til fastsættelsen af den normale værdi benyttede Kommissionen samme metode som den, der er beskrevet i betragtning 18 til 28. |
| --- | --- |

(58)

Til fastsættelsen af den normale værdi benyttede Kommissionen samme metode som den, der er beskrevet i betragtning 18 til 28.

1.5.4.   Eksportpris

| (59) | Alt eksportsalget til Fællesskabet fra de kinesiske eksporterende producenter fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(59)

Alt eksportsalget til Fællesskabet fra de kinesiske eksporterende producenter fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

1.5.5.   Sammenligning

| (60) | Der blev foretaget justeringer for forskelle i rabatter og afslag, provision og omkostninger til transport, forsikring, emballage, kredit, kundeservice og bankgebyrer i de tilfælde, hvor det var hensigtsmæssigt og berettiget. |
| --- | --- |

(60)

Der blev foretaget justeringer for forskelle i rabatter og afslag, provision og omkostninger til transport, forsikring, emballage, kredit, kundeservice og bankgebyrer i de tilfælde, hvor det var hensigtsmæssigt og berettiget.

| (61) | Som anført i betragtning 53 blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en justering af den normale værdi for forskellige forureningsgrader mellem den vare, de kinesiske producenter solgte til Fællesskabet, og den vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA. |
| --- | --- |

(61)

Som anført i betragtning 53 blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en justering af den normale værdi for forskellige forureningsgrader mellem den vare, de kinesiske producenter solgte til Fællesskabet, og den vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA.

| (62) | Desuden undergik en af de varetyper, der blev eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter, en anderledes varmebehandling i forhold til den sammenlignelige varetype, der blev solgt i referencelandet. Der blev derfor foretaget en justering i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen. I mangel af mere pålidelige oplysninger blev justeringen foretaget på grundlag af den prisforskel, der blev konstateret i referencelandet for disse specifikke egenskaber. |
| --- | --- |

(62)

Desuden undergik en af de varetyper, der blev eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter, en anderledes varmebehandling i forhold til den sammenlignelige varetype, der blev solgt i referencelandet. Der blev derfor foretaget en justering i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen. I mangel af mere pålidelige oplysninger blev justeringen foretaget på grundlag af den prisforskel, der blev konstateret i referencelandet for disse specifikke egenskaber.

| (63) | Hvad angik en varetype, der blev eksporteret af de kinesiske producenter, med en gennemsnitlig partikelstørrelse på mellem 100 og 400 mikron, blev der i undersøgelsesperioden ikke fremstillet nogen direkte tilsvarende varetype af de samarbejdsvillige producenter i USA, og der kunne ikke fastlægges noget skøn over markedsforskellen. Ikke desto mindre blev det på grundlag af oplysningerne fra en producent i USA foreløbigt konkluderet, at denne varetype med uens partikelstørrelser, som de kinesiske eksportører solgte, havde kendetegn, der lå tæt op ad kendetegnene for non-free flow-PTFE (eller mindre end 100 mikron). Det blev derfor anset for at være hensigtsmæssigt foreløbigt at basere den normale værdi for den pågældende type på den normale værdi, der var konstateret for non-free flow-PTFE ved salg på USA's marked. |
| --- | --- |

(63)

Hvad angik en varetype, der blev eksporteret af de kinesiske producenter, med en gennemsnitlig partikelstørrelse på mellem 100 og 400 mikron, blev der i undersøgelsesperioden ikke fremstillet nogen direkte tilsvarende varetype af de samarbejdsvillige producenter i USA, og der kunne ikke fastlægges noget skøn over markedsforskellen. Ikke desto mindre blev det på grundlag af oplysningerne fra en producent i USA foreløbigt konkluderet, at denne varetype med uens partikelstørrelser, som de kinesiske eksportører solgte, havde kendetegn, der lå tæt op ad kendetegnene for non-free flow-PTFE (eller mindre end 100 mikron). Det blev derfor anset for at være hensigtsmæssigt foreløbigt at basere den normale værdi for den pågældende type på den normale værdi, der var konstateret for non-free flow-PTFE ved salg på USA's marked.

| (64) | Der blev også foretaget en justering for de anførte forskelle i den kinesiske momsgodtgørelse. |
| --- | --- |

(64)

Der blev også foretaget en justering for de anførte forskelle i den kinesiske momsgodtgørelse.

1.5.6.   Dumpingmargen

| (65) | For hver af de kinesiske eksporterende producenter blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat i referencelandet for de varetyper, som eksporteredes til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, der eksporteredes til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(65)

For hver af de kinesiske eksporterende producenter blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat i referencelandet for de varetyper, som eksporteredes til Fællesskabet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, der eksporteredes til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

| (66) | Som anført i betragtning 41 til 43 blev ingen af de tre samarbejdsvillige kinesiske selskaber indrømmet individuel behandling. Derfor blev der fastlagt en landsdækkende dumpingmargen på grundlag af det vejede gennemsnit af den dumpingmargen, der var konstateret for hver af de tre kinesiske producenter. |
| --- | --- |

(66)

Som anført i betragtning 41 til 43 blev ingen af de tre samarbejdsvillige kinesiske selskaber indrømmet individuel behandling. Derfor blev der fastlagt en landsdækkende dumpingmargen på grundlag af det vejede gennemsnit af den dumpingmargen, der var konstateret for hver af de tre kinesiske producenter.

| (67) | Udtrykt i procent af nettoprisen cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den landsdækkende dumpingmargen på 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Udtrykt i procent af nettoprisen cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den landsdækkende dumpingmargen på 99,7 %.

| (68) | Eftersom de tre kendte eksporterende producenter syntes at tegne sig for hele den kinesiske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet, var der ingen grund til at antage, at der var nogen eksporterende producent, som ikke samarbejdede. Derfor konkluderes det foreløbigt, at den landsdækkende dumpingmargen bør fastsættes til samme niveau. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom de tre kendte eksporterende producenter syntes at tegne sig for hele den kinesiske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet, var der ingen grund til at antage, at der var nogen eksporterende producent, som ikke samarbejdede. Derfor konkluderes det foreløbigt, at den landsdækkende dumpingmargen bør fastsættes til samme niveau.

1.6.   Rusland

| (69) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaer fra to kendte eksporterende producenter og fra selskaber, der var forretningsmæssigt forbundet med en af eksportørerne (en forhandler i Rusland og en importør i Fællesskabet). |
| --- | --- |

(69)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaer fra to kendte eksporterende producenter og fra selskaber, der var forretningsmæssigt forbundet med en af eksportørerne (en forhandler i Rusland og en importør i Fællesskabet).

1.6.1.   Manglende samarbejdsvilje

| (70) | Begge selskabers besvarelser var særdeles mangelfulde. Desuden fremgik det ved kontrol på stedet i begge tilfælde, at disse selskaber havde videregivet ufuldstændige, urigtige og vildledende oplysninger. |
| --- | --- |

(70)

Begge selskabers besvarelser var særdeles mangelfulde. Desuden fremgik det ved kontrol på stedet i begge tilfælde, at disse selskaber havde videregivet ufuldstændige, urigtige og vildledende oplysninger.

| (71) | I et af selskaberne var regnskaberne således særdeles mangelfulde og blev anset for at være upålidelige. Derfor kunne det ikke kontrolleres, om de videregivne oplysninger var komplette og nøjagtige. Desuden var der betydelige dele af besvarelsen af spørgeskemaet, som slet ikke kunne kontrolleres (eftersom selskabet ikke havde forelagt nogen afstemning med sine regnskaber), og i nogle tilfælde nægtede selskabet tilmed at forelægge visse oplysninger, der var nødvendige for beregningen af dumpingmargenen, eller indgav ikke sådanne oplysninger rettidigt, hvilket betød, at de ikke længere kunne kontrolleres. |
| --- | --- |

(71)

I et af selskaberne var regnskaberne således særdeles mangelfulde og blev anset for at være upålidelige. Derfor kunne det ikke kontrolleres, om de videregivne oplysninger var komplette og nøjagtige. Desuden var der betydelige dele af besvarelsen af spørgeskemaet, som slet ikke kunne kontrolleres (eftersom selskabet ikke havde forelagt nogen afstemning med sine regnskaber), og i nogle tilfælde nægtede selskabet tilmed at forelægge visse oplysninger, der var nødvendige for beregningen af dumpingmargenen, eller indgav ikke sådanne oplysninger rettidigt, hvilket betød, at de ikke længere kunne kontrolleres.

| (72) | Det andets selskabs besvarelse var også mangelfuld, og ved kontrol på stedet blev det konstateret, at selskabet havde videregivet vildledende oplysninger af væsentlig art vedrørende sin organisationsstruktur. F.eks. blev det ved kontrol på stedet konstateret, at selskabet i begyndelsen af undersøgelsesperioden faktisk var blevet opdelt i to enheder (hvoraf den ene fremstillede den pågældende vare). Den omstændighed, at der ikke var givet oplysning om den komplekse selskabsstruktur før kontrolbesøget, hæmmede i væsentlig grad undersøgelsen på grund af de vidtrækkende konsekvenser med hensyn til regnskaber og fastlæggelse af omkostninger. |
| --- | --- |

(72)

Det andets selskabs besvarelse var også mangelfuld, og ved kontrol på stedet blev det konstateret, at selskabet havde videregivet vildledende oplysninger af væsentlig art vedrørende sin organisationsstruktur. F.eks. blev det ved kontrol på stedet konstateret, at selskabet i begyndelsen af undersøgelsesperioden faktisk var blevet opdelt i to enheder (hvoraf den ene fremstillede den pågældende vare). Den omstændighed, at der ikke var givet oplysning om den komplekse selskabsstruktur før kontrolbesøget, hæmmede i væsentlig grad undersøgelsen på grund af de vidtrækkende konsekvenser med hensyn til regnskaber og fastlæggelse af omkostninger.

| (73) | Desuden forelagde selskabet ikke visse væsentlige elementer af besvarelsen, herunder reviderede årsregnskaber, idet det påstod, at disse ikke var til rådighed. Under kontrolbesøget viste det sig imidlertid at være forkert. Dertil kom, at selskabet i begyndelsen af undersøgelseskontrollen genindgav væsentlige dele af sin besvarelse af spørgeskemaet og dermed forhindrede en kontrol heraf. |
| --- | --- |

(73)

Desuden forelagde selskabet ikke visse væsentlige elementer af besvarelsen, herunder reviderede årsregnskaber, idet det påstod, at disse ikke var til rådighed. Under kontrolbesøget viste det sig imidlertid at være forkert. Dertil kom, at selskabet i begyndelsen af undersøgelseskontrollen genindgav væsentlige dele af sin besvarelse af spørgeskemaet og dermed forhindrede en kontrol heraf.

| (74) | Nævnte selskabs forretningsmæssigt forbundne forhandler i Rusland, jf. ovenstående betragtning, samarbejdede ikke. Selskabet forhindrede faktisk kontrollen ved at nægte adgang til oplysninger om dets organisation, salg af den pågældende vare og betalinger, således at denne part ikke kunne anses for at være en samarbejdsvillig part. Og endelig kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandler i UK ikke forelægge nogen finansielle tal for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(74)

Nævnte selskabs forretningsmæssigt forbundne forhandler i Rusland, jf. ovenstående betragtning, samarbejdede ikke. Selskabet forhindrede faktisk kontrollen ved at nægte adgang til oplysninger om dets organisation, salg af den pågældende vare og betalinger, således at denne part ikke kunne anses for at være en samarbejdsvillig part. Og endelig kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandler i UK ikke forelægge nogen finansielle tal for undersøgelsesperioden.

| (75) | På denne baggrund blev det konkluderet, at dumpingmargenen for begge eksporterende producenter ikke kunne fastsættes på grundlag af deres egne oplysninger. Dumpingmargenen blev derfor foreløbig fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(75)

På denne baggrund blev det konkluderet, at dumpingmargenen for begge eksporterende producenter ikke kunne fastsættes på grundlag af deres egne oplysninger. Dumpingmargenen blev derfor foreløbig fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

1.6.2.   Normal værdi

| (76) | Da der ikke forelå andre oplysninger, blev den normale værdi foreløbigt beregnet på grundlag af oplysningerne i klagen. Der blev beregnet en gennemsnitlig normal værdi på grundlag af de priser, der var anført i begge eksporterende producenters prislister for hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. I mangel af et mere hensigtsmæssigt grundlag blev der beregnet en samlet normal værdi for den pågældende vare som helhed. |
| --- | --- |

(76)

Da der ikke forelå andre oplysninger, blev den normale værdi foreløbigt beregnet på grundlag af oplysningerne i klagen. Der blev beregnet en gennemsnitlig normal værdi på grundlag af de priser, der var anført i begge eksporterende producenters prislister for hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. I mangel af et mere hensigtsmæssigt grundlag blev der beregnet en samlet normal værdi for den pågældende vare som helhed.

1.6.3.   Eksportpris

| (77) | Eksportprisen blev foreløbigt beregnet på grundlag af Eurostat-data for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(77)

Eksportprisen blev foreløbigt beregnet på grundlag af Eurostat-data for undersøgelsesperioden.

1.6.4.   Sammenligning

| (78) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), blev der foretaget justeringer af den normale værdi for at tage hensyn til, at priserne i prislisterne indbefattede andre leveringsbetingelser end ab fabrik, og af eksportprisen for at tage hensyn til forskelle med hensyn til leveringsbetingelser og andre omkostninger mellem incoterms ab fabrik og cif. |
| --- | --- |

(78)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), blev der foretaget justeringer af den normale værdi for at tage hensyn til, at priserne i prislisterne indbefattede andre leveringsbetingelser end ab fabrik, og af eksportprisen for at tage hensyn til forskelle med hensyn til leveringsbetingelser og andre omkostninger mellem incoterms ab fabrik og cif.

| (79) | Alle justeringer blev foretaget på grundlag af oplysninger fra klageren. |
| --- | --- |

(79)

Alle justeringer blev foretaget på grundlag af oplysninger fra klageren.

1.6.5.   Dumpingmargen

| (80) | Den foreløbige dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris som fastlagt ovenfor. |
| --- | --- |

(80)

Den foreløbige dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris som fastlagt ovenfor.

| (81) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af nettoprisen cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den foreløbige dumpingmargen på 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af nettoprisen cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den foreløbige dumpingmargen på 36,6 %.

| (82) | Eftersom ovennævnte to selskaber tegnede sig for alt eksportsalget fra Rusland til Fællesskabet, og da der ikke var nogen grund til at antage, at der var nogen eksporterende producent, som havde afholdt sig fra at samarbejde, blev resttolden fastsat til samme niveau. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom ovennævnte to selskaber tegnede sig for alt eksportsalget fra Rusland til Fællesskabet, og da der ikke var nogen grund til at antage, at der var nogen eksporterende producent, som havde afholdt sig fra at samarbejde, blev resttolden fastsat til samme niveau.

D.   SKADE

1.   Produktion i Fællesskabet

| (83) | Det vides, at den pågældende vare i Fællesskabet fremstilles i Tyskland, Italien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Polen af:






  — | tre producenter, på hvis vegne klagen blev indgivet, og som tegner sig for mere end 80 % af EF-produktionen, og |
| --- | --- | --- |

(83)

Det vides, at den pågældende vare i Fællesskabet fremstilles i Tyskland, Italien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Polen af:

—

tre producenter, på hvis vegne klagen blev indgivet, og som tegner sig for mere end 80 % af EF-produktionen, og

| — | to andre EF-producenter, som ikke var klagere. Kun den ene har indgivet generelle oplysninger til Kommissionen. Ingen af de to producenter var imod nærværende procedure. |
| --- | --- |

—

to andre EF-producenter, som ikke var klagere. Kun den ene har indgivet generelle oplysninger til Kommissionen. Ingen af de to producenter var imod nærværende procedure.

| (84) | Kommissionen har konkluderet, at alle ovennævnte selskaber kan betragtes som EF-producenter, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Alle ovennævnte selskabers produktion udgør EF-produktionen, som er fastlagt ved at sammenlægge den produktionsmængde, der er indberettet af de tre producenter, som støtter klagen, og de to ikke-klagende producenters anslåede produktion som anført i klagen. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen har konkluderet, at alle ovennævnte selskaber kan betragtes som EF-producenter, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Alle ovennævnte selskabers produktion udgør EF-produktionen, som er fastlagt ved at sammenlægge den produktionsmængde, der er indberettet af de tre producenter, som støtter klagen, og de to ikke-klagende producenters anslåede produktion som anført i klagen.

2.   Erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (85) | Den kumulerede produktion hos de tre EF-producenter, der samarbejdede med Kommissionen, udgør 81 % af den samlede produktion af PTFE i granulatform i Fællesskabet. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(85)

Den kumulerede produktion hos de tre EF-producenter, der samarbejdede med Kommissionen, udgør 81 % af den samlede produktion af PTFE i granulatform i Fællesskabet. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

3.   Forbruget i Fællesskabet

| (86) | EF-forbruget blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på EF-markedet plus de andre EF-producenters salg plus importen fra Rusland, Kina og de øvrige tredjelande under KN-kode ex 3904 61 00. Det skal bemærkes, at importen fra Rusland under KN-kode 3904 61 00 omfatter den pågældende vare og andre varer. Den samlede import af PTFE fra Rusland blev derfor anslået på grundlag af den metode, der var fulgt i klagen. For de øvrige lande var der ingen oplysninger, som tydede på, at importen under den pågældende KN-kode omfattede andet end PTFE i granulatform. |
| --- | --- |

(86)

EF-forbruget blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på EF-markedet plus de andre EF-producenters salg plus importen fra Rusland, Kina og de øvrige tredjelande under KN-kode ex 3904 61 00. Det skal bemærkes, at importen fra Rusland under KN-kode 3904 61 00 omfatter den pågældende vare og andre varer. Den samlede import af PTFE fra Rusland blev derfor anslået på grundlag af den metode, der var fulgt i klagen. For de øvrige lande var der ingen oplysninger, som tydede på, at importen under den pågældende KN-kode omfattede andet end PTFE i granulatform.

| (87) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt det åbenbare forbrug i Fællesskabet fra 16 185 tons til 14 725 tons, dvs. med 9 %. Dette fald i forbruget skyldtes i vid udstrækning den generelle økonomiske afmatning i perioden efter 2002. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (tons) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt det åbenbare forbrug i Fællesskabet fra 16 185 tons til 14 725 tons, dvs. med 9 %. Dette fald i forbruget skyldtes i vid udstrækning den generelle økonomiske afmatning i perioden efter 2002.

2001

2002

2003

UP

Forbruget i Fællesskabet (tons)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indeks (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (88) | Kommissionen undersøgte, om importen af PTFE i granulatform med oprindelse i Rusland og Kina skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen undersøgte, om importen af PTFE i granulatform med oprindelse i Rusland og Kina skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

| (89) | Den dumpingmargen, der blev fastsat for importen fra hvert af de pågældende lande, lå over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og importmængden fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig, jf. artikel 5, stk. 7, i grundforordningen (de tegnede sig for en markedsandel på henholdsvis 10,8 % og 23,7 % i undersøgelsesperioden). |
| --- | --- |

(89)

Den dumpingmargen, der blev fastsat for importen fra hvert af de pågældende lande, lå over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og importmængden fra hvert af disse lande var ikke ubetydelig, jf. artikel 5, stk. 7, i grundforordningen (de tegnede sig for en markedsandel på henholdsvis 10,8 % og 23,7 % i undersøgelsesperioden).

| (90) | Med hensyn til konkurrencevilkårene fremgik det af undersøgelsen, at det PTFE i granulatform, der blev importeret fra de pågældende lande, og det, der blev fremstillet af EF-erhvervsgrenen, var mage til hinanden hvad angik alle de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. På det grundlag var PTFE med oprindelse i Rusland og Kina på den ene side og PTFE produceret og solgt i Fællesskabet på den anden side indbyrdes ombyttelige. På samme måde blev de markedsført i Fællesskabet gennem sammenlignelige salgskanaler og på nogenlunde samme kommercielle vilkår. Kommissionen fandt også, at priserne på eksportvarerne fra Rusland og Kina havde fulgt nogenlunde samme tendens i den betragtede periode, og at de i begge tilfælde var betydeligt lavere end EF-priserne. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til konkurrencevilkårene fremgik det af undersøgelsen, at det PTFE i granulatform, der blev importeret fra de pågældende lande, og det, der blev fremstillet af EF-erhvervsgrenen, var mage til hinanden hvad angik alle de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. På det grundlag var PTFE med oprindelse i Rusland og Kina på den ene side og PTFE produceret og solgt i Fællesskabet på den anden side indbyrdes ombyttelige. På samme måde blev de markedsført i Fællesskabet gennem sammenlignelige salgskanaler og på nogenlunde samme kommercielle vilkår. Kommissionen fandt også, at priserne på eksportvarerne fra Rusland og Kina havde fulgt nogenlunde samme tendens i den betragtede periode, og at de i begge tilfælde var betydeligt lavere end EF-priserne.

| (91) | De russiske eksporterende producenter fremførte det argument, at PTFE importeret fra Rusland og PTFE importeret fra Kina var underlagt forskellige konkurrencevilkår, og at importen med oprindelse i Rusland derfor ikke burde indgå i kumulationen. Det blev i den forbindelse fremført, at tendenserne for importen fra Rusland var nedadgående i den betragtede periode, mens importen fra Kina fulgte en voksende tendens. For det andet blev det fremhævet, at importen fra Kina og Rusland primært var koncentreret i en enkelt medlemsstat (Italien). Derfor var russiske og kinesiske PTFE-produkter ikke konkurrerende produkter i de andre 24 medlemsstater. |
| --- | --- |

(91)

De russiske eksporterende producenter fremførte det argument, at PTFE importeret fra Rusland og PTFE importeret fra Kina var underlagt forskellige konkurrencevilkår, og at importen med oprindelse i Rusland derfor ikke burde indgå i kumulationen. Det blev i den forbindelse fremført, at tendenserne for importen fra Rusland var nedadgående i den betragtede periode, mens importen fra Kina fulgte en voksende tendens. For det andet blev det fremhævet, at importen fra Kina og Rusland primært var koncentreret i en enkelt medlemsstat (Italien). Derfor var russiske og kinesiske PTFE-produkter ikke konkurrerende produkter i de andre 24 medlemsstater.

| (92) | Trods den faldende tendens er mængden af import fra Rusland imidlertid stadigvæk langtfra ubetydelig, med en markedsandel på 23,7 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. Desuden var det PTFE, der blev eksporteret fra Rusland, af nogenlunde samme kvalitet som det PTFE, der blev eksporteret fra Kina, og var bestemt til lignende endelige anvendelsesformål. Som nævnt ovenfor fulgte priserne på eksportvarerne fra Rusland og Kina desuden nogenlunde samme tendens i den betragtede periode og var i begge tilfælde betydeligt lavere end EF-priserne. Endelig bør det bemærkes, at EF-erhvervsgrenens salg også primært var koncentreret i Italien og derfor var i direkte konkurrence med importen fra Rusland og Kina. PTFE produceret af EF-erhvervsgrenen blev solgt gennem samme type distributionskanaler i Italien som PTFE fra Rusland og Kina. Det skal også bemærkes, at der ikke var nogen tegn på, at de russiske og kinesiske importvarer, der blev indført i Italien, ikke blev videresolgt til andre dele af EF-markedet og derfor ligeledes var i konkurrence med EF-varer også uden for Italien. Argumentet om, at der gjaldt forskellige konkurrencevilkår for den vare, der blev importeret fra Rusland, og den vare, der blev importeret fra Kina, måtte på den baggrund afvises. |
| --- | --- |

(92)

Trods den faldende tendens er mængden af import fra Rusland imidlertid stadigvæk langtfra ubetydelig, med en markedsandel på 23,7 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. Desuden var det PTFE, der blev eksporteret fra Rusland, af nogenlunde samme kvalitet som det PTFE, der blev eksporteret fra Kina, og var bestemt til lignende endelige anvendelsesformål. Som nævnt ovenfor fulgte priserne på eksportvarerne fra Rusland og Kina desuden nogenlunde samme tendens i den betragtede periode og var i begge tilfælde betydeligt lavere end EF-priserne. Endelig bør det bemærkes, at EF-erhvervsgrenens salg også primært var koncentreret i Italien og derfor var i direkte konkurrence med importen fra Rusland og Kina. PTFE produceret af EF-erhvervsgrenen blev solgt gennem samme type distributionskanaler i Italien som PTFE fra Rusland og Kina. Det skal også bemærkes, at der ikke var nogen tegn på, at de russiske og kinesiske importvarer, der blev indført i Italien, ikke blev videresolgt til andre dele af EF-markedet og derfor ligeledes var i konkurrence med EF-varer også uden for Italien. Argumentet om, at der gjaldt forskellige konkurrencevilkår for den vare, der blev importeret fra Rusland, og den vare, der blev importeret fra Kina, måtte på den baggrund afvises.

| (93) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt, og at importen fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt. |
| --- | --- |

(93)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt, og at importen fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt.

5.   Importen fra de pågældende lande

5.1.   Importens omfang og markedsandel

| (94) | Selv om importen af den pågældende vare fra Rusland og Kina til Fællesskabet faldt fra 6 281 tons i 2001 til 4 838 tons i 2002, har den siden 2002 været voksende og nåede i undersøgelsesperioden op på 5 079 tons. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import fra Rusland og Kina (tons) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Selv om importen af den pågældende vare fra Rusland og Kina til Fællesskabet faldt fra 6 281 tons i 2001 til 4 838 tons i 2002, har den siden 2002 været voksende og nåede i undersøgelsesperioden op på 5 079 tons.

2001

2002

2003

IP

Import fra Rusland og Kina (tons)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indeks (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Den tilsvarende markedsandel faldt fra 38,8 % i 2001 til 34,5 % i undersøgelsesperioden, men var fortsat meget stor. Det skal bemærkes, at markedsandelen har været støt voksende siden 2002, nemlig fra 33,8 % til 34,5 % i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De russiske og kinesiske importvarers markedsandel | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Den tilsvarende markedsandel faldt fra 38,8 % i 2001 til 34,5 % i undersøgelsesperioden, men var fortsat meget stor. Det skal bemærkes, at markedsandelen har været støt voksende siden 2002, nemlig fra 33,8 % til 34,5 % i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

IP

De russiske og kinesiske importvarers markedsandel

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Priser

| (96) | De importerede varers gennemsnitspris faldt betydeligt. De faldt således fra 7 236 EUR/ton i 2001 til 4 092 EUR/ton i undersøgelsesperioden, dvs. med 43 % i løbet af den betragtede periode. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitspris på importvarer fra Rusland og Kina (EUR/ton) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

De importerede varers gennemsnitspris faldt betydeligt. De faldt således fra 7 236 EUR/ton i 2001 til 4 092 EUR/ton i undersøgelsesperioden, dvs. med 43 % i løbet af den betragtede periode.

2001

2002

2003

UP

Gennemsnitspris på importvarer fra Rusland og Kina (EUR/ton)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indeks (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3.   Prisunderbud

| (97) | For at undersøge prisunderbuddet blev EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspriser pr. varetype ved salg til uafhængige kunder på EF-markedet sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpriser for den pågældende vare. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til niveauet ab fabrik. Priserne på de pågældende importvarer var på cif-niveau med en justering for at tage hensyn til told og omkostninger efter import. |
| --- | --- |

(97)

For at undersøge prisunderbuddet blev EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspriser pr. varetype ved salg til uafhængige kunder på EF-markedet sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpriser for den pågældende vare. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til niveauet ab fabrik. Priserne på de pågældende importvarer var på cif-niveau med en justering for at tage hensyn til told og omkostninger efter import.

| (98) | Nogle interesserede parter fremførte det argument, at kvaliteten af de varer, EF-erhvervsgrenen fremstiller, generelt er højere end kvaliteten af den pågældende vare, der importeres fra Kina og Rusland. På grundlag af den dokumentation, der kom frem under undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at det var berettiget at foretage en justering for kvalitetsforskelle, som primært er kendetegnet ved materialets ringere fysiske egenskaber og uensartede karakter, dvs. væsentlige forskelle i partikelstørrelse i en varetype og urenheder. De russiske eksporterende producenter hævdede, at det PTFE, de fremstillede og eksporterede, følgelig kun kan bruges, hvis det forarbejdes yderligere, hvilket indebærer ekstra omkostninger. Der var imidlertid ikke nogen af de interesserede parter, som var i stand til at sætte præcise tal på markedsværdien af disse kvalitetsforskelle eller på omkostningerne til forarbejdningen af det importerede PTFE. En række parter skønnede, at der burde foretages en justering på 30 % på grundlag af den påståede prisforskel mellem de forskellige kvaliteter. Dette skøn svarede til de russiske eksporterende producenters skøn. På den baggrund og i betragtning af at der ikke var mere pålidelige oplysninger til rådighed i den sammenhæng, blev prisen cif Fællesskabets grænse foreløbigt justeret 30 % op for de samarbejdsvillige eksporterende producenter fra begge lande. Det skal bemærkes, at dette spørgsmål vil blive undersøgt yderligere med henblik på at nå frem til endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(98)

Nogle interesserede parter fremførte det argument, at kvaliteten af de varer, EF-erhvervsgrenen fremstiller, generelt er højere end kvaliteten af den pågældende vare, der importeres fra Kina og Rusland. På grundlag af den dokumentation, der kom frem under undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at det var berettiget at foretage en justering for kvalitetsforskelle, som primært er kendetegnet ved materialets ringere fysiske egenskaber og uensartede karakter, dvs. væsentlige forskelle i partikelstørrelse i en varetype og urenheder. De russiske eksporterende producenter hævdede, at det PTFE, de fremstillede og eksporterede, følgelig kun kan bruges, hvis det forarbejdes yderligere, hvilket indebærer ekstra omkostninger. Der var imidlertid ikke nogen af de interesserede parter, som var i stand til at sætte præcise tal på markedsværdien af disse kvalitetsforskelle eller på omkostningerne til forarbejdningen af det importerede PTFE. En række parter skønnede, at der burde foretages en justering på 30 % på grundlag af den påståede prisforskel mellem de forskellige kvaliteter. Dette skøn svarede til de russiske eksporterende producenters skøn. På den baggrund og i betragtning af at der ikke var mere pålidelige oplysninger til rådighed i den sammenhæng, blev prisen cif Fællesskabets grænse foreløbigt justeret 30 % op for de samarbejdsvillige eksporterende producenter fra begge lande. Det skal bemærkes, at dette spørgsmål vil blive undersøgt yderligere med henblik på at nå frem til endelige konklusioner.

| (99) | Det fremgik af en sammenligning, at de pågældende varer med oprindelse i Kina og Rusland blev solgt i Fællesskabet til priser, der underbød EF-erhvervsgrenens priser med henholdsvis 24 % og 17 % i undersøgelsesperioden udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(99)

Det fremgik af en sammenligning, at de pågældende varer med oprindelse i Kina og Rusland blev solgt i Fællesskabet til priser, der underbød EF-erhvervsgrenens priser med henholdsvis 24 % og 17 % i undersøgelsesperioden udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens priser.

6.   EF-erhvervsgrenens situation

| (100) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation fra 2001 til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(100)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation fra 2001 til undersøgelsesperioden.

6.1.   Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (101) | EF-erhvervsgrenens produktionsmængde voksede med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden fra 6 798 tons til 7 326 tons. Trods et fald i EF-forbruget i samme periode bør det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen på grund af dumpingimporten måtte sænke sine salgspriser for at kunne konkurrere med de pågældende importvarer. Det betød, at den måtte øge produktionen for at dække den øgede efterspørgsel efter sine produkter. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

EF-erhvervsgrenens produktionsmængde voksede med 8 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden fra 6 798 tons til 7 326 tons. Trods et fald i EF-forbruget i samme periode bør det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen på grund af dumpingimporten måtte sænke sine salgspriser for at kunne konkurrere med de pågældende importvarer. Det betød, at den måtte øge produktionen for at dække den øgede efterspørgsel efter sine produkter.

2001

2002

2003

UP

Produktion (tons)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indeks (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Produktionskapaciteten faldt en anelse, nemlig med 8 % i den betragtede periode. I samme periode forblev EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse stabil på 80 %. Faldet i kapacitetsudnyttelsen mellem 2001 og 2002 er en følge af forbrugsfaldet og den generelle økonomiske afmatning i denne periode. Som anført ovenfor måtte EF-erhvervsgrenen derfor sænke sine priser og således øge sit salg for at konkurrere med importvarerne fra de pågældende lande, for hvilke priserne var faldet med næsten 40 % i 2004 (jf. betragtning 96). EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse blev således genoprettet, men rentabiliteten faldt drastisk (jf. betragtning 110). | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (tons) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Kapacitetsudnyttelse | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Produktionskapaciteten faldt en anelse, nemlig med 8 % i den betragtede periode. I samme periode forblev EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse stabil på 80 %. Faldet i kapacitetsudnyttelsen mellem 2001 og 2002 er en følge af forbrugsfaldet og den generelle økonomiske afmatning i denne periode. Som anført ovenfor måtte EF-erhvervsgrenen derfor sænke sine priser og således øge sit salg for at konkurrere med importvarerne fra de pågældende lande, for hvilke priserne var faldet med næsten 40 % i 2004 (jf. betragtning 96). EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse blev således genoprettet, men rentabiliteten faldt drastisk (jf. betragtning 110).

2001

2002

2003

UP

Produktionskapacitet (tons)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indeks (2001 = 100)

100

107

107

108

Kapacitetsudnyttelse

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (103) | I løbet af den betragtede periode voksede EF-erhvervsgrenens EF-salg udtrykt i mængde med 15 % fra 4 223 tons i 2001 til 4 845 tons i undersøgelsesperioden. Denne udvikling bør ses i lyset af den omstændighed, at EF-erhvervsgrenen, da den var konfronteret med de importerede lavprisvarer fra Rusland og Kina, havde valget mellem enten at opretholde sine salgspriser og til gengæld se sine salgsmængder og markedsandel falde eller at sænke sine salgspriser for i videst muligt omfang at opretholde stordriftsfordelene. Alle EF-producenterne sænkede deres salgspriser fra og med 2001 i et forsøg på at opretholde eller endog øge deres salgsmængde for at nå op på den kritiske produktionsmasse, der er nødvendig for at dække de faste omkostninger. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-salg (tons) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

I løbet af den betragtede periode voksede EF-erhvervsgrenens EF-salg udtrykt i mængde med 15 % fra 4 223 tons i 2001 til 4 845 tons i undersøgelsesperioden. Denne udvikling bør ses i lyset af den omstændighed, at EF-erhvervsgrenen, da den var konfronteret med de importerede lavprisvarer fra Rusland og Kina, havde valget mellem enten at opretholde sine salgspriser og til gengæld se sine salgsmængder og markedsandel falde eller at sænke sine salgspriser for i videst muligt omfang at opretholde stordriftsfordelene. Alle EF-producenterne sænkede deres salgspriser fra og med 2001 i et forsøg på at opretholde eller endog øge deres salgsmængde for at nå op på den kritiske produktionsmasse, der er nødvendig for at dække de faste omkostninger.

2001

2002

2003

UP

EF-salg (tons)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indeks (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | EF-erhvervsgrenens markedsandel voksede fra 26,1 % i 2001 til 32,9 % i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EF-markedsandel | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

EF-erhvervsgrenens markedsandel voksede fra 26,1 % i 2001 til 32,9 % i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

EF-markedsandel

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Lagre

| (105) | Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens lagerniveauer faldt en anelse i den betragtede periode, men at de dog kan anses for at være generelt set stabile. Dette er i tråd med EF-erhvervsgrenens politik om at opretholde minimale lagerbeholdninger. Lagerbeholdningerne anses derfor ikke for at være en vigtig indikator for vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation. Det skal også bemærkes, at lagerbeholdningerne lå på et niveau, der af denne erhvervsgren anses for at være normal. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre (tons) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens lagerniveauer faldt en anelse i den betragtede periode, men at de dog kan anses for at være generelt set stabile. Dette er i tråd med EF-erhvervsgrenens politik om at opretholde minimale lagerbeholdninger. Lagerbeholdningerne anses derfor ikke for at være en vigtig indikator for vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation. Det skal også bemærkes, at lagerbeholdningerne lå på et niveau, der af denne erhvervsgren anses for at være normal.

2001

2002

2003

UP

Lagre (tons)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indeks (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4.   Priser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

| (106) | EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris pr. ton er faldet betydeligt mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig med 22 %. Dette konstante prisfald i den betragtede periode er en nøglefaktor i vurderingen af sagen. Det bemærkes, at prisfaldet for de russiske og kinesiske importvarer tilmed var betydeligt større end EF-erhvervsgrenens prisfald. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris pr. ton er faldet betydeligt mellem 2001 og undersøgelsesperioden, nemlig med 22 %. Dette konstante prisfald i den betragtede periode er en nøglefaktor i vurderingen af sagen. Det bemærkes, at prisfaldet for de russiske og kinesiske importvarer tilmed var betydeligt større end EF-erhvervsgrenens prisfald.

2001

2002

2003

UP

Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indeks (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5.   Vækst

| (107) | Mens EF-forbruget faldt med 9 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, voksede EF-erhvervsgrenens markedsandel med 6,8 procentpoint fra 26,1 % i 2001 til 32,9 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(107)

Mens EF-forbruget faldt med 9 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden, voksede EF-erhvervsgrenens markedsandel med 6,8 procentpoint fra 26,1 % i 2001 til 32,9 % i undersøgelsesperioden.

6.6.   Investeringer og evne til at rejse kapital

| (108) | I løbet af 2001, da investeringsafkastet var betydeligt, foretog EF-erhvervsgrenen store investeringer, nemlig for 8,3 mio. EUR. Efter 2001 faldt investeringerne brat og faldt derefter yderligere fra 4,7 mio. EUR i 2002 til 3,4 mio. EUR i undersøgelsesperioden. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (1 000 EUR) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

I løbet af 2001, da investeringsafkastet var betydeligt, foretog EF-erhvervsgrenen store investeringer, nemlig for 8,3 mio. EUR. Efter 2001 faldt investeringerne brat og faldt derefter yderligere fra 4,7 mio. EUR i 2002 til 3,4 mio. EUR i undersøgelsesperioden.

2001

2002

2003

UP

Investeringer (1 000 EUR)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indeks (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Med hensyn til evnen til at rejse kapital tilhører alle de samarbejdsvillige EF-producenter større grupper og finansieres via interne »cash pooling«-ordninger. Selv om ingen af selskaberne gav udtryk for at have nogen vanskeligheder med at rejse kapital til deres aktiviteter i den betragtede periode, kan denne indikator derfor ikke anses for på god vis at afspejle EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(109)

Med hensyn til evnen til at rejse kapital tilhører alle de samarbejdsvillige EF-producenter større grupper og finansieres via interne »cash pooling«-ordninger. Selv om ingen af selskaberne gav udtryk for at have nogen vanskeligheder med at rejse kapital til deres aktiviteter i den betragtede periode, kan denne indikator derfor ikke anses for på god vis at afspejle EF-erhvervsgrenens situation.

6.7.   Rentabilitet, investeringsafkast og likviditet

| (110) | I løbet af den betragtede periode faldt EF-producenternes rentabilitet betydeligt, nemlig fra 9,3 % i 2001 til 0,1 % i undersøgelsesperioden. Investeringsafkastet fulgte nogenlunde samme nedadgående tendens som den, der sås for rentabiliteten. Denne dramatiske tendens i rentabilitet og investeringsafkast ville helt sikkert have været værre, hvis EF-erhvervsgrenen havde opretholdt sine priser, fordi den i så tilfælde ville have oplevet et fald i markedsandel og salgsmængder med deraf følgende mindskede stordriftsfordele. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Investeringsafkast | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

I løbet af den betragtede periode faldt EF-producenternes rentabilitet betydeligt, nemlig fra 9,3 % i 2001 til 0,1 % i undersøgelsesperioden. Investeringsafkastet fulgte nogenlunde samme nedadgående tendens som den, der sås for rentabiliteten. Denne dramatiske tendens i rentabilitet og investeringsafkast ville helt sikkert have været værre, hvis EF-erhvervsgrenen havde opretholdt sine priser, fordi den i så tilfælde ville have oplevet et fald i markedsandel og salgsmængder med deraf følgende mindskede stordriftsfordele.

2001

2002

2003

UP

Rentabilitet

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Investeringsafkast

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Den likviditet, der hidrørte fra den samme vare, faldt betydeligt fra 10 mio. EUR i 2001 til 4,2 mio. EUR i undersøgelsesperioden, dvs. med 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (1 000 EUR) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Den likviditet, der hidrørte fra den samme vare, faldt betydeligt fra 10 mio. EUR i 2001 til 4,2 mio. EUR i undersøgelsesperioden, dvs. med 58 %.

2001

2002

2003

UP

Likviditet (1 000 EUR)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indeks (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8.   Beskæftigelse og produktivitet

| (112) | Beskæftigelsen faldt med 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Produktiviteten voksede med 17 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden som følge af de vigtige foranstaltninger, der var truffet for at forbedre omkostningseffektiviteten, herunder personalenedskæringer og fjernelse af flaskehalse i produktionen. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Produktion pr. ansat (tons pr. ansat) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Beskæftigelsen faldt med 10 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Produktiviteten voksede med 17 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden som følge af de vigtige foranstaltninger, der var truffet for at forbedre omkostningseffektiviteten, herunder personalenedskæringer og fjernelse af flaskehalse i produktionen.

2001

2002

2003

UP

Beskæftigelse

123

111

117

111

Indeks (2001 = 100)

100

90

95

90

Produktion pr. ansat (tons pr. ansat)

55

53

61

66

Indeks (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9.   Lønninger

| (113) | Arbejdskraftomkostningerne voksede med 6 % i den betragtede periode, fra 6,2 mio. EUR i 2001 til 6,5 mio. EUR i undersøgelsesperioden. Denne udvikling følger blot stigningen i leveomkostningerne. Som følge af personalenedskæringerne steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faktisk med 17 %, fra 50 239 EUR til 58 842 EUR. | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Arbejdskraftomkostningerne voksede med 6 % i den betragtede periode, fra 6,2 mio. EUR i 2001 til 6,5 mio. EUR i undersøgelsesperioden. Denne udvikling følger blot stigningen i leveomkostningerne. Som følge af personalenedskæringerne steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faktisk med 17 %, fra 50 239 EUR til 58 842 EUR.

2001

2002

2003

UP

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indeks (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10.   Dumpingmargenens størrelse

| (114) | I betragtning af dumpingimportens omfang og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener, som også er væsentlige, ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(114)

I betragtning af dumpingimportens omfang og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener, som også er væsentlige, ikke anses for at være ubetydelige.

6.11.   Overvindelse af tidligere dumping

| (115) | EF-erhvervsgrenen var ikke i en situation, hvor den skulle overvinde følgerne af en tidligere skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(115)

EF-erhvervsgrenen var ikke i en situation, hvor den skulle overvinde følgerne af en tidligere skadevoldende dumping.

7.   Konklusion om skade

| (116) | Selv om mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Kina faldt fra 6 281 tons til 5 079 tons mellem 2001 og undersøgelsesperioden, var den konstant høj i hele den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt fra 38,8 % i 2001 til 34,5 % i undersøgelsesperioden, men var fortsat på et meget højt niveau. Dumpingimportens gennemsnitspriser faldt drastisk i den betragtede periode, nemlig med 43 %, og var konstant lavere end EF-erhvervsgrenens priser, hvilket resulterede i et betydeligt prisunderbud på 17,4 % for Ruslands vedkommende og på 24,5 % for Kinas vedkommende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(116)

Selv om mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Kina faldt fra 6 281 tons til 5 079 tons mellem 2001 og undersøgelsesperioden, var den konstant høj i hele den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt fra 38,8 % i 2001 til 34,5 % i undersøgelsesperioden, men var fortsat på et meget højt niveau. Dumpingimportens gennemsnitspriser faldt drastisk i den betragtede periode, nemlig med 43 %, og var konstant lavere end EF-erhvervsgrenens priser, hvilket resulterede i et betydeligt prisunderbud på 17,4 % for Ruslands vedkommende og på 24,5 % for Kinas vedkommende i undersøgelsesperioden.

| (117) | Det fremgår af en undersøgelse af EF-erhvervsgrenens situation, jf. ovenfor, at EF-erhvervsgrenens generelle situation blev forværret mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Selv om udviklingen med hensyn til markedsandel og salgsmængder var positiv, forbedrede dette ikke den generelle negative situation. Således viste de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. salgsværdi, rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, likviditet og beskæftigelse en negativ udvikling i den betragtede periode. Som det fremgår af betragtning 101, 102 og 103, skal EF-erhvervsgrenens øgede produktion og salgsmængder og større markedsandel ses i lyset af det betydelige prisfald i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenens deraf følgende beslutning om at sænke sine salgspriser for dermed at opretholde eller øge sin salgsmængde og nå op på den kritiske produktionsmasse, der er nødvendig for at dække de faste omkostninger. Dette havde yderst alvorlige følger for EF-erhvervsgrenens rentabilitet, som faldt væsentligt fra 9,3 % i 2001 til 0,1 % i undersøgelsesperioden, med betydelige tab i 2003 (– 3,2 %). Det skal desuden bemærkes, at forbruget kun faldt mellem 2001 og 2002, men var stabilt eller endda voksede en anelse mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenen i det mindste kunne drage delvis fordel af denne beskedne stigning i forbruget ved at øge sin salgsmængde. |
| --- | --- |

(117)

Det fremgår af en undersøgelse af EF-erhvervsgrenens situation, jf. ovenfor, at EF-erhvervsgrenens generelle situation blev forværret mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Selv om udviklingen med hensyn til markedsandel og salgsmængder var positiv, forbedrede dette ikke den generelle negative situation. Således viste de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. salgsværdi, rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, likviditet og beskæftigelse en negativ udvikling i den betragtede periode. Som det fremgår af betragtning 101, 102 og 103, skal EF-erhvervsgrenens øgede produktion og salgsmængder og større markedsandel ses i lyset af det betydelige prisfald i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenens deraf følgende beslutning om at sænke sine salgspriser for dermed at opretholde eller øge sin salgsmængde og nå op på den kritiske produktionsmasse, der er nødvendig for at dække de faste omkostninger. Dette havde yderst alvorlige følger for EF-erhvervsgrenens rentabilitet, som faldt væsentligt fra 9,3 % i 2001 til 0,1 % i undersøgelsesperioden, med betydelige tab i 2003 (– 3,2 %). Det skal desuden bemærkes, at forbruget kun faldt mellem 2001 og 2002, men var stabilt eller endda voksede en anelse mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenen i det mindste kunne drage delvis fordel af denne beskedne stigning i forbruget ved at øge sin salgsmængde.

| (118) | Endelig fandt Kommissionen, jf. betragtning 105, at den lette nedgang i lagerbeholdningerne ikke var en betydningsfuld faktor, eftersom den var i overensstemmelse med EF-erhvervsgrenens politik om at opretholde minimale lagerbeholdninger. |
| --- | --- |

(118)

Endelig fandt Kommissionen, jf. betragtning 105, at den lette nedgang i lagerbeholdningerne ikke var en betydningsfuld faktor, eftersom den var i overensstemmelse med EF-erhvervsgrenens politik om at opretholde minimale lagerbeholdninger.

| (119) | Nedgangen i rentabiliteten var sammenfaldende med et brat prisfald. Erhvervsgrenen kompenserede i en vis udstrækning for prisfaldet ved at øge produktion og salg, hvilket resulterede i en større markedsandel. Trods disse positive virkninger er EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldet kraftigt. Det blev derfor konkluderet, at den positive udvikling i skadesindikatorer som salgsmængde og markedsandel ikke opvejede EF-erhvervsgrenens generelt forværrede situation, da den ikke ændrede den omstændighed, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation virkelig var kritisk. Stigningen i salgsmængde og markedsandel blev derfor ikke anset for at være afgørende for vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(119)

Nedgangen i rentabiliteten var sammenfaldende med et brat prisfald. Erhvervsgrenen kompenserede i en vis udstrækning for prisfaldet ved at øge produktion og salg, hvilket resulterede i en større markedsandel. Trods disse positive virkninger er EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldet kraftigt. Det blev derfor konkluderet, at den positive udvikling i skadesindikatorer som salgsmængde og markedsandel ikke opvejede EF-erhvervsgrenens generelt forværrede situation, da den ikke ændrede den omstændighed, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation virkelig var kritisk. Stigningen i salgsmængde og markedsandel blev derfor ikke anset for at være afgørende for vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (120) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 5, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(120)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 5, i grundforordningen.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (121) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Rusland og Kina har påført EF-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(121)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Rusland og Kina har påført EF-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (122) | Det skal bemærkes, at selv om importen fra Rusland og Kina generelt faldt mellem 2001 og undersøgelsesperioden, har den dog siden 2002 udvist en voksende tendens. Importen faldt således fra 6 281 tons til 4 838 tons i perioden fra 2001 til 2002. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden voksede den mængde af den pågældende vare, der blev importeret fra Rusland og Kina til Fællesskabet, imidlertid fra 4 838 tons til 5 079 tons. Den tilsvarende andel af EF-markedet voksede fra 33,8 % i 2002 til 34,5 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(122)

Det skal bemærkes, at selv om importen fra Rusland og Kina generelt faldt mellem 2001 og undersøgelsesperioden, har den dog siden 2002 udvist en voksende tendens. Importen faldt således fra 6 281 tons til 4 838 tons i perioden fra 2001 til 2002. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden voksede den mængde af den pågældende vare, der blev importeret fra Rusland og Kina til Fællesskabet, imidlertid fra 4 838 tons til 5 079 tons. Den tilsvarende andel af EF-markedet voksede fra 33,8 % i 2002 til 34,5 % i undersøgelsesperioden.

| (123) | Endnu vigtigere er det, at det generelle fald i de importerede mængder (som stadig forblev på meget høje niveauer og tegnede sig for større markedsandele end EF-erhvervsgrenens salgsmængder) blev ledsaget af et betydeligt fald i importvarernes priser. De kollapsede praktisk taget. Dette fandt sted samtidig med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i samme periode. Denne forværring fremgår navnlig af salgspriser, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og beskæftigelse. Som nævnt ovenfor lå priserne på de varer, der blev importeret fra Rusland og Kina, betydeligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser, med underbudsmargener på 17,4 % og 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Endnu vigtigere er det, at det generelle fald i de importerede mængder (som stadig forblev på meget høje niveauer og tegnede sig for større markedsandele end EF-erhvervsgrenens salgsmængder) blev ledsaget af et betydeligt fald i importvarernes priser. De kollapsede praktisk taget. Dette fandt sted samtidig med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i samme periode. Denne forværring fremgår navnlig af salgspriser, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og beskæftigelse. Som nævnt ovenfor lå priserne på de varer, der blev importeret fra Rusland og Kina, betydeligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser, med underbudsmargener på 17,4 % og 24,5 %.

| (124) | Ved analysen af virkningerne af dumpingimporten blev det vurderet, at prisen er et vigtigt konkurrenceelement. Og selv når der ses bort fra kvalitetsforskellene, lå priserne på dumpingimporten betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser og priserne på de varer, der blev eksporteret fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(124)

Ved analysen af virkningerne af dumpingimporten blev det vurderet, at prisen er et vigtigt konkurrenceelement. Og selv når der ses bort fra kvalitetsforskellene, lå priserne på dumpingimporten betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser og priserne på de varer, der blev eksporteret fra andre tredjelande.

| (125) | Med hensyn til såkaldte »modificerede« kvaliteter, som ikke produceres af de russiske eller kinesiske eksportører, blev det hos en af EF-producenterne kontrolleret, at der her ikke var nogen skadevoldende situation, hvilket blev bekræftet af en positiv udvikling i rentabiliteten. På de dele af markedet, hvor samme producent måtte konkurrere med dumpingimporten fra Rusland og Kina, var producentens finansielle situation imidlertid klart negativ. |
| --- | --- |

(125)

Med hensyn til såkaldte »modificerede« kvaliteter, som ikke produceres af de russiske eller kinesiske eksportører, blev det hos en af EF-producenterne kontrolleret, at der her ikke var nogen skadevoldende situation, hvilket blev bekræftet af en positiv udvikling i rentabiliteten. På de dele af markedet, hvor samme producent måtte konkurrere med dumpingimporten fra Rusland og Kina, var producentens finansielle situation imidlertid klart negativ.

| (126) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at presset fra de pågældende importvarer, som fra 2002 tegnede sig for en voksende mængde og markedsandel og blev solgt til yderst lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle for forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(126)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at presset fra de pågældende importvarer, som fra 2002 tegnede sig for en voksende mængde og markedsandel og blev solgt til yderst lave dumpingpriser, spillede en afgørende rolle for forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.

3.   Virkninger af andre faktorer

3.1.   Udviklingen i forbruget

| (127) | EF-forbruget var, selv om det var faldet med 12 % mellem 2001 og 2002, derefter stabilt frem til undersøgelsesperioden og voksede tilmed en anelse. Denne nedgang i forbruget svarer imidlertid ikke til nedgangen i den samlede EF-markedsværdi, som faldt med 39 % i samme periode og altså betydeligt mere end forbruget. Dette betydelige fald i markedsværdien skyldes et væsentlig fald i priserne på de importvarer, der er genstand for undersøgelsen, og EF-erhvervsgrenen var nødt til at følge dette prisfald for at opretholde sine markedsandele og sin kapacitetsudnyttelse. Det bemærkes, at den generelle nedgang i EF-forbruget ikke hindrede EF-erhvervsgrenen i at øge sine salgsmængder (med 15 % i den betragtede periode), men at de øgede salgsmængder blev ledsaget af et voldsomt fald i salgsværdien, som påførte EF-erhvervsgrenen betydelige finansielle tab. Dette viser, at den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, snarere skyldes nedgangen i salgsværdien end faldet i forbruget. |
| --- | --- |

(127)

EF-forbruget var, selv om det var faldet med 12 % mellem 2001 og 2002, derefter stabilt frem til undersøgelsesperioden og voksede tilmed en anelse. Denne nedgang i forbruget svarer imidlertid ikke til nedgangen i den samlede EF-markedsværdi, som faldt med 39 % i samme periode og altså betydeligt mere end forbruget. Dette betydelige fald i markedsværdien skyldes et væsentlig fald i priserne på de importvarer, der er genstand for undersøgelsen, og EF-erhvervsgrenen var nødt til at følge dette prisfald for at opretholde sine markedsandele og sin kapacitetsudnyttelse. Det bemærkes, at den generelle nedgang i EF-forbruget ikke hindrede EF-erhvervsgrenen i at øge sine salgsmængder (med 15 % i den betragtede periode), men at de øgede salgsmængder blev ledsaget af et voldsomt fald i salgsværdien, som påførte EF-erhvervsgrenen betydelige finansielle tab. Dette viser, at den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, snarere skyldes nedgangen i salgsværdien end faldet i forbruget.

| (128) | Som nævnt i betragtning 87 var årsagen til det faldende EF-forbrug den generelle, verdensomspændende økonomiske afmatning. I den forbindelse bør det bemærkes, at PTFE-markedet er cyklisk og stærkt afhængigt af den globale økonomiske udvikling. Denne afhængighed forklarer også, hvorfor forbruget faldt til trods for nedgangen i salgspriserne. |
| --- | --- |

(128)

Som nævnt i betragtning 87 var årsagen til det faldende EF-forbrug den generelle, verdensomspændende økonomiske afmatning. I den forbindelse bør det bemærkes, at PTFE-markedet er cyklisk og stærkt afhængigt af den globale økonomiske udvikling. Denne afhængighed forklarer også, hvorfor forbruget faldt til trods for nedgangen i salgspriserne.

| (129) | Det bør også bemærkes, at importpriserne faldt betydeligt mere end EF-forbruget i samme periode. Forbruget faldt således med 9 %, mens importpriserne faldt med 43 % i den betragtede periode. Importpriserne var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode og blev derudover sænket betydeligt i undersøgelsesperioden. I betragtning af det voldsomme og konstante prisfald (hvorimod forbruget, selv om det faldt mellem 2001 og 2002, dog var relativt stabilt derefter) blev det konkluderet, at den væsentlige skade, der var påført, ikke skyldtes en nedgang i forbruget, men snarere dumpingimporten fra de pågældende lande, som tvang EF-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser. |
| --- | --- |

(129)

Det bør også bemærkes, at importpriserne faldt betydeligt mere end EF-forbruget i samme periode. Forbruget faldt således med 9 %, mens importpriserne faldt med 43 % i den betragtede periode. Importpriserne var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode og blev derudover sænket betydeligt i undersøgelsesperioden. I betragtning af det voldsomme og konstante prisfald (hvorimod forbruget, selv om det faldt mellem 2001 og 2002, dog var relativt stabilt derefter) blev det konkluderet, at den væsentlige skade, der var påført, ikke skyldtes en nedgang i forbruget, men snarere dumpingimporten fra de pågældende lande, som tvang EF-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser.

3.2.   Import fra andre tredjelande end Rusland og Kina

| (130) | Det skal understreges, at den pågældende vare kun er en del af de varer, der er tariferet under KN-kode 3904 61 00. Da der imidlertid ikke foreligger nogen oplysninger, som tyder på, at der importeres andre varer under denne KN-position end PTFE i granulatform, anses Eurostats importtal for hele KN-positionen for kun at vedrøre den pågældende vare. Importen fra andre tredjelande end Rusland og Pakistan faldt en smule fra 4 270 tons i 2001 til 3 699 tons i undersøgelsesperioden. Disse landes markedsandel faldt derfor samlet set fra 26,4 % i 2001 til 25,1 % i undersøgelsesperioden. De enkelte lande, der primært eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet, er Japan og USA. USA øgede sin markedsandel fra 13 % i 2001 til 23 % i undersøgelsesperioden, mens Japans markedsandel faldt fra 15 % til 11 % i samme periode. |
| --- | --- |

(130)

Det skal understreges, at den pågældende vare kun er en del af de varer, der er tariferet under KN-kode 3904 61 00. Da der imidlertid ikke foreligger nogen oplysninger, som tyder på, at der importeres andre varer under denne KN-position end PTFE i granulatform, anses Eurostats importtal for hele KN-positionen for kun at vedrøre den pågældende vare. Importen fra andre tredjelande end Rusland og Pakistan faldt en smule fra 4 270 tons i 2001 til 3 699 tons i undersøgelsesperioden. Disse landes markedsandel faldt derfor samlet set fra 26,4 % i 2001 til 25,1 % i undersøgelsesperioden. De enkelte lande, der primært eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet, er Japan og USA. USA øgede sin markedsandel fra 13 % i 2001 til 23 % i undersøgelsesperioden, mens Japans markedsandel faldt fra 15 % til 11 % i samme periode.

| (131) | Ifølge Eurostat er gennemsnitsprisen for importvarer fra andre lande end Rusland og Kina stort set forblevet uændret eller er faldet en anelse i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden. I hele perioden lå priserne på importvarer fra andre lande næsten 50 % over priserne på importvarer fra Rusland og Kina. De var også højere end EF-erhvervsgrenens priser. Importen fra andre tredjelande udgjorde derfor ikke i samme grad et konkurrencemæssigt pres for EF-erhvervsgrenen som importen fra Rusland og Kina. |
| --- | --- |

(131)

Ifølge Eurostat er gennemsnitsprisen for importvarer fra andre lande end Rusland og Kina stort set forblevet uændret eller er faldet en anelse i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden. I hele perioden lå priserne på importvarer fra andre lande næsten 50 % over priserne på importvarer fra Rusland og Kina. De var også højere end EF-erhvervsgrenens priser. Importen fra andre tredjelande udgjorde derfor ikke i samme grad et konkurrencemæssigt pres for EF-erhvervsgrenen som importen fra Rusland og Kina.

| (132) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke kan være en afgørende årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(132)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke kan være en afgørende årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

3.3.   De ikke-klagende EF-producenters resultater (»øvrige EF-producenter«)

| (133) | To EF-producenter, som tegner sig for ca. 19 % af den samlede EF-produktion, gav ikke udtrykkeligt udtryk for, at de hverken modsatte sig eller støttede klagen. Konklusionerne vedrørende øvrige EF-producenter blev i vid udstrækning baseret på skøn fra klageren, men også på oplysninger fra en af disse producenter. De øvrige EF-producenters salgsmængder faldt fra ca. 1 411 tons i 2001 til 1 102 tons i undersøgelsesperioden. Deres andel af EF-markedet faldt fra 25 % til 19 % i samme periode. Ifølge oplysningerne fra en af de ikke-klagende producenter var gennemsnitspriserne pr. enhed i den betragtede periode en anelse lavere end de samarbejdsvillige EF-producenters priser, men langt højere end de russiske og kinesiske producenters priser. På grundlag af disse oplysninger kan det med rimelighed antages, at de øvrige EF-producenter også led skade som følge af dumpingimporten, hvilket hovedsagelig kom til udtryk i form af tabte markedsandele. Derfor konkluderes det foreløbigt, at de varer, der blev produceret og solgt af de øvrige EF-producenter, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(133)

To EF-producenter, som tegner sig for ca. 19 % af den samlede EF-produktion, gav ikke udtrykkeligt udtryk for, at de hverken modsatte sig eller støttede klagen. Konklusionerne vedrørende øvrige EF-producenter blev i vid udstrækning baseret på skøn fra klageren, men også på oplysninger fra en af disse producenter. De øvrige EF-producenters salgsmængder faldt fra ca. 1 411 tons i 2001 til 1 102 tons i undersøgelsesperioden. Deres andel af EF-markedet faldt fra 25 % til 19 % i samme periode. Ifølge oplysningerne fra en af de ikke-klagende producenter var gennemsnitspriserne pr. enhed i den betragtede periode en anelse lavere end de samarbejdsvillige EF-producenters priser, men langt højere end de russiske og kinesiske producenters priser. På grundlag af disse oplysninger kan det med rimelighed antages, at de øvrige EF-producenter også led skade som følge af dumpingimporten, hvilket hovedsagelig kom til udtryk i form af tabte markedsandele. Derfor konkluderes det foreløbigt, at de varer, der blev produceret og solgt af de øvrige EF-producenter, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

3.4.   EF-erhvervsgrenens eksport

| (134) | EF-erhvervsgrenens eksport af PTFE til lande uden for Fællesskabet voksede en smule i den betragtede periode (med 3 %) og udgjorde 12,7 % af EF-erhvervsgrenens samlede salg i undersøgelsesperioden. Rentabiliteten i forbindelse med denne eksport var imidlertid højere end fortjenesten af salg på EF-markedet i den betragtede periode. Derfor kan EF-erhvervsgrenens eksport ikke anses for at have haft nogen negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(134)

EF-erhvervsgrenens eksport af PTFE til lande uden for Fællesskabet voksede en smule i den betragtede periode (med 3 %) og udgjorde 12,7 % af EF-erhvervsgrenens samlede salg i undersøgelsesperioden. Rentabiliteten i forbindelse med denne eksport var imidlertid højere end fortjenesten af salg på EF-markedet i den betragtede periode. Derfor kan EF-erhvervsgrenens eksport ikke anses for at have haft nogen negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

3.5.   EF-erhvervsgrenens effektivitet

| (135) | EF-erhvervsgrenen tilstræbte i hele den betragtede periode konstant at rationalisere sin produktionsproces. EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt således konstant i hele den betragtede periode og med 13 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Trods den betragtelige mindskelse af produktionsomkostningerne kunne EF-erhvervsgrenen ikke drage fordel af sin øgede effektivitet, men var tvunget til at sælge sine produkter til priser, som var lavere end eller lig med omkostningerne. EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldt derfor betydeligt. På dette grundlag blev det konkluderet, at EF-erhvervsgrenen var levedygtig og effektiv, og at den påførte skade ikke var skyldtes ineffektive produktionsprocesser men derimod dumpingimporten fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(135)

EF-erhvervsgrenen tilstræbte i hele den betragtede periode konstant at rationalisere sin produktionsproces. EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt således konstant i hele den betragtede periode og med 13 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Trods den betragtelige mindskelse af produktionsomkostningerne kunne EF-erhvervsgrenen ikke drage fordel af sin øgede effektivitet, men var tvunget til at sælge sine produkter til priser, som var lavere end eller lig med omkostningerne. EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldt derfor betydeligt. På dette grundlag blev det konkluderet, at EF-erhvervsgrenen var levedygtig og effektiv, og at den påførte skade ikke var skyldtes ineffektive produktionsprocesser men derimod dumpingimporten fra de pågældende lande.

4.   Konklusion

| (136) | Den betydelige markedsandel, som importen fra Rusland og Kina tegnede sig for, og det betragtelige fald i deres salgspriser samt det prisunderbudsniveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, var sammenfaldende med den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(136)

Den betydelige markedsandel, som importen fra Rusland og Kina tegnede sig for, og det betragtelige fald i deres salgspriser samt det prisunderbudsniveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, var sammenfaldende med den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (137) | Udviklingen i EF-forbruget, importen fra andre tredjelande, EF-erhvervsgrenens eksport, de øvrige EF-producenters resultater og omkostningsudviklingen blev analyseret, men kunne ikke anses for at være en afgørende årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(137)

Udviklingen i EF-forbruget, importen fra andre tredjelande, EF-erhvervsgrenens eksport, de øvrige EF-producenters resultater og omkostningsudviklingen blev analyseret, men kunne ikke anses for at være en afgørende årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (138) | På baggrund af ovennævnte analyse, hvor der er skelnet mellem alle kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det således foreløbigt, at importen fra Rusland og Kina har forvoldt Fællesskabet væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(138)

På baggrund af ovennævnte analyse, hvor der er skelnet mellem alle kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det således foreløbigt, at importen fra Rusland og Kina har forvoldt Fællesskabet væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

F.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

| (139) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Det er blevet overvejet, hvilke virkninger eventuelle foranstaltninger vil have for alle parter i proceduren, og hvilke følger det vil få, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger. |
| --- | --- |

(139)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Det er blevet overvejet, hvilke virkninger eventuelle foranstaltninger vil have for alle parter i proceduren, og hvilke følger det vil få, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger.

1.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (140) | Fluorholdige polymerer er en højperformant plastgruppe, hvoraf PTFE er det produkt, der er bedst kendt og mest anvendt. Alle de EF-producenter, som undersøgelsen har omfattet, er helt eller delvis specialiserede inden for PTFE, med individuelle kendetegn hvad angår produktionsproces, kvalitet, anvendelsesformål markedsføringskanaler osv. |
| --- | --- |

(140)

Fluorholdige polymerer er en højperformant plastgruppe, hvoraf PTFE er det produkt, der er bedst kendt og mest anvendt. Alle de EF-producenter, som undersøgelsen har omfattet, er helt eller delvis specialiserede inden for PTFE, med individuelle kendetegn hvad angår produktionsproces, kvalitet, anvendelsesformål markedsføringskanaler osv.

| (141) | Indførelsen af foranstaltninger forventes at hindre yderligere fordrejninger og genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet. EF-erhvervsgrenen skulle så kunne hæve sine salgspriser og dermed opnå rimelige fortjenstniveauer, som er nødvendige for at forbedre den finansielle situation og sætte den i stand til at foretage løbende investeringer i sine produktionsfaciliteter og dermed sikre sin overlevelse. |
| --- | --- |

(141)

Indførelsen af foranstaltninger forventes at hindre yderligere fordrejninger og genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet. EF-erhvervsgrenen skulle så kunne hæve sine salgspriser og dermed opnå rimelige fortjenstniveauer, som er nødvendige for at forbedre den finansielle situation og sætte den i stand til at foretage løbende investeringer i sine produktionsfaciliteter og dermed sikre sin overlevelse.

| (142) | Hvis der derimod ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er det sandsynligt, at forværringen af EF-erhvervsgrenens allerede alvorlige situation fortsætter. Erhvervsgrenen vil ikke være i stand til at foretage de investeringer, der kræves for at kunne konkurrere effektivt med dumpingimporten fra de pågældende tredjelande. Det vil sandsynligvis også i nær fremtid tvinge flere selskaber til at indstille produktionen og fyre deres ansatte. Hvis EF-produktionen indstilles, vil PTFE-brugerne blive mere afhængige af leverandører uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(142)

Hvis der derimod ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er det sandsynligt, at forværringen af EF-erhvervsgrenens allerede alvorlige situation fortsætter. Erhvervsgrenen vil ikke være i stand til at foretage de investeringer, der kræves for at kunne konkurrere effektivt med dumpingimporten fra de pågældende tredjelande. Det vil sandsynligvis også i nær fremtid tvinge flere selskaber til at indstille produktionen og fyre deres ansatte. Hvis EF-produktionen indstilles, vil PTFE-brugerne blive mere afhængige af leverandører uden for Fællesskabet.

| (143) | Derfor konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, den har været udsat for, og derfor er i EF-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(143)

Derfor konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, den har været udsat for, og derfor er i EF-erhvervsgrenens interesse.

2.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører/forhandleres og -brugeres interesser

| (144) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte importører/forhandlere. Kun to importører/forhandlere, der tegner sig for næsten 30 % af den samlede import fra Rusland og Kina, besvarede spørgeskemaet. Kommissionen sendte også spørgeskemaer til alle kendte brugere i Fællesskabet (i alt ni) og modtog tre (delvise) besvarelser af spørgeskemaet. Brugerne tegnede sig for kun 14 % af EF-forbruget. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte importører/forhandlere. Kun to importører/forhandlere, der tegner sig for næsten 30 % af den samlede import fra Rusland og Kina, besvarede spørgeskemaet. Kommissionen sendte også spørgeskemaer til alle kendte brugere i Fællesskabet (i alt ni) og modtog tre (delvise) besvarelser af spørgeskemaet. Brugerne tegnede sig for kun 14 % af EF-forbruget.

| (145) | PTFE bruges som komponent i en lang række forskellige industrisektorer, herunder den kemiske, mekaniske og elektriske sektor (isolator i kabler), automobilsektoren, byggesektoren (som isolationsmateriale), køkkengrej (pander), tekstilsektoren, den biomedicinske sektor (kirurgiske instrumenter), sektoren for halvledere og rumfartssektoren. Det mest kendte handelsmærke, som dette produkt markedsføres under, er »Teflon«. |
| --- | --- |

(145)

PTFE bruges som komponent i en lang række forskellige industrisektorer, herunder den kemiske, mekaniske og elektriske sektor (isolator i kabler), automobilsektoren, byggesektoren (som isolationsmateriale), køkkengrej (pander), tekstilsektoren, den biomedicinske sektor (kirurgiske instrumenter), sektoren for halvledere og rumfartssektoren. Det mest kendte handelsmærke, som dette produkt markedsføres under, er »Teflon«.

| (146) | De samarbejdsvillige brugere var producenter af halvfabrikata, som videre blev brugt i flere forskellige industrisektorer som f.eks. automobilsektoren og den elektroniske sektor. Disse brugere hævdede, at de ikke kunne overvælte eventuelle stigninger i omkostningerne til PTFE (brugt som råvare) på deres kunder, fordi markedet for halvfabrikata var prisfølsomt. De fremførte det argument, at eventuelle prisstigninger vil sætte dem i en ikke-konkurrencedygtig position i forhold til producenter uden for Fællesskabet, som ikke ville være omfattet af en antidumpingtold på PTFE. |
| --- | --- |

(146)

De samarbejdsvillige brugere var producenter af halvfabrikata, som videre blev brugt i flere forskellige industrisektorer som f.eks. automobilsektoren og den elektroniske sektor. Disse brugere hævdede, at de ikke kunne overvælte eventuelle stigninger i omkostningerne til PTFE (brugt som råvare) på deres kunder, fordi markedet for halvfabrikata var prisfølsomt. De fremførte det argument, at eventuelle prisstigninger vil sætte dem i en ikke-konkurrencedygtig position i forhold til producenter uden for Fællesskabet, som ikke ville være omfattet af en antidumpingtold på PTFE.

| (147) | De samarbejdsvillige brugere indgav ingen oplysninger om det importerede PTFE’s andel af deres samlede produktionsomkostninger. Det var derfor ikke muligt at beregne de eventuelle virkninger af en antidumpingtold for disse brugere. Under alle omstændigheder bemærkes det, at PTFE i granulatform tegner sig for en forholdsvis lav andel af de samlede omkostninger i sektorer som f.eks. den kemiske industri, fremstilling af husholdnings- og fritidsartikler samt el-, maskin- eller automobilindustrien, idet PTFE ofte bruges i form af mikrokomponenter. PTFE bruges også i meget små mængder i forbrugsvarer; f.eks. kan der i en anorak være indlagt ca. 20 gram PTFE. På den baggrund blev det foreløbigt konkluderet, at de finansielle virkninger for de endelige brugere må anses for at være ubetydelige. Det blev også bemærket, at disse brugeres rentabilitet ifølge deres egne oplysninger var betydelig i undersøgelsesperioden. Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningerne af en eventuel antidumpingtold ville være ubetydelige. |
| --- | --- |

(147)

De samarbejdsvillige brugere indgav ingen oplysninger om det importerede PTFE’s andel af deres samlede produktionsomkostninger. Det var derfor ikke muligt at beregne de eventuelle virkninger af en antidumpingtold for disse brugere. Under alle omstændigheder bemærkes det, at PTFE i granulatform tegner sig for en forholdsvis lav andel af de samlede omkostninger i sektorer som f.eks. den kemiske industri, fremstilling af husholdnings- og fritidsartikler samt el-, maskin- eller automobilindustrien, idet PTFE ofte bruges i form af mikrokomponenter. PTFE bruges også i meget små mængder i forbrugsvarer; f.eks. kan der i en anorak være indlagt ca. 20 gram PTFE. På den baggrund blev det foreløbigt konkluderet, at de finansielle virkninger for de endelige brugere må anses for at være ubetydelige. Det blev også bemærket, at disse brugeres rentabilitet ifølge deres egne oplysninger var betydelig i undersøgelsesperioden. Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningerne af en eventuel antidumpingtold ville være ubetydelige.

| (148) | Endelig fremførte aftagerindustrien, at EF-erhvervsgrenen ikke havde tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme EF-markedets efterspørgsel på PTFE. |
| --- | --- |

(148)

Endelig fremførte aftagerindustrien, at EF-erhvervsgrenen ikke havde tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme EF-markedets efterspørgsel på PTFE.

| (149) | Det skal understreges, at eventuelle foranstaltninger ikke skal hindre import til Fællesskabet, men sikre, at importen ikke finder sted til skadevoldende dumpingpriser. Som nævnt i betragtning 147 forventes det desuden, at virkningerne af antidumpingtolden for brugerindustrien vil være ubetydelige, og antidumpingtolden vil derfor ikke nødvendigvis forhindre de endelige brugere i at indhente PTFE fra de samme leverandører, selv om prisen er højere. |
| --- | --- |

(149)

Det skal understreges, at eventuelle foranstaltninger ikke skal hindre import til Fællesskabet, men sikre, at importen ikke finder sted til skadevoldende dumpingpriser. Som nævnt i betragtning 147 forventes det desuden, at virkningerne af antidumpingtolden for brugerindustrien vil være ubetydelige, og antidumpingtolden vil derfor ikke nødvendigvis forhindre de endelige brugere i at indhente PTFE fra de samme leverandører, selv om prisen er højere.

| (150) | Det skal også bemærkes, at EF-forbruget faldt med 12 % fra 2001 til 2002 og derefter var praktisk taget stabilt frem til undersøgelsesperioden, med en beskeden vækst på 3 % siden 2002. Det skal endvidere understreges, at EF-producenterne stadig råder over uudnyttet produktionskapacitet. Denne kapacitet og eksporten fra andre tredjelande udgør alternative kilder, der kan sikre forsyningen til aftagerindustrien. Det er derfor usandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil føre til forsyningsmangel. |
| --- | --- |

(150)

Det skal også bemærkes, at EF-forbruget faldt med 12 % fra 2001 til 2002 og derefter var praktisk taget stabilt frem til undersøgelsesperioden, med en beskeden vækst på 3 % siden 2002. Det skal endvidere understreges, at EF-producenterne stadig råder over uudnyttet produktionskapacitet. Denne kapacitet og eksporten fra andre tredjelande udgør alternative kilder, der kan sikre forsyningen til aftagerindustrien. Det er derfor usandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil føre til forsyningsmangel.

3.   EF-råvareleverandørernes interesser

| (151) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte EF-leverandører af de vigtigste råvarer (herunder chlorodifluormethan (R22) og vandfrit hydrogenfluorid) til EF-erhvervsgrenen. Der blev udvist meget stor samarbejdsvilje, idet der blev modtaget fem besvarelser, bl.a. fra tre leverandører, der var indbyrdes forbundet. Hovedparten af disse leverandører arbejdede tæt sammen med EF-erhvervsgrenen og andre producenter af PTFE i granulatform i Fællesskabet. En stor del af deres omsætning (75 %) stammede fra salget til PTFE-producenter. Derfor ville eventuelle mindskelser af EF-erhvervsgrenens indkøb få betydelige følger for situationen hos disse selskaber, som tilsammen beskæftigede 176 personer, der arbejdede direkte med produktionen af de pågældende råvarer. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte EF-leverandører af de vigtigste råvarer (herunder chlorodifluormethan (R22) og vandfrit hydrogenfluorid) til EF-erhvervsgrenen. Der blev udvist meget stor samarbejdsvilje, idet der blev modtaget fem besvarelser, bl.a. fra tre leverandører, der var indbyrdes forbundet. Hovedparten af disse leverandører arbejdede tæt sammen med EF-erhvervsgrenen og andre producenter af PTFE i granulatform i Fællesskabet. En stor del af deres omsætning (75 %) stammede fra salget til PTFE-producenter. Derfor ville eventuelle mindskelser af EF-erhvervsgrenens indkøb få betydelige følger for situationen hos disse selskaber, som tilsammen beskæftigede 176 personer, der arbejdede direkte med produktionen af de pågældende råvarer.

| (152) | En anden leverandør fremførte, at hvis der ikke blev indført foranstaltninger, ville der opstå risiko for, at EF-produktionen af PTFE ville blive flyttet til lande uden for Fællesskabet. Dette selskab hævdede, at råvareleverandørerne som følge heraf ville blive tvunget til at søge kunder uden for Fællesskabet på tredjelandsmarkeder, hvor de ville skulle konkurrere med de pågældende landes egne traditionelle råvareleverandører. Eksporten af råvarer ville desuden resultere i ekstra omkostninger, som ville undergrave leverandørindustriens allerede lave fortjenstmargener. Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger er i leverandørindustriens interesse. |
| --- | --- |

(152)

En anden leverandør fremførte, at hvis der ikke blev indført foranstaltninger, ville der opstå risiko for, at EF-produktionen af PTFE ville blive flyttet til lande uden for Fællesskabet. Dette selskab hævdede, at råvareleverandørerne som følge heraf ville blive tvunget til at søge kunder uden for Fællesskabet på tredjelandsmarkeder, hvor de ville skulle konkurrere med de pågældende landes egne traditionelle råvareleverandører. Eksporten af råvarer ville desuden resultere i ekstra omkostninger, som ville undergrave leverandørindustriens allerede lave fortjenstmargener. Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger er i leverandørindustriens interesse.

4.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (153) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger, og at det vil være i Fællesskabets interesse, at der anvendes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(153)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger, og at det vil være i Fællesskabets interesse, at der anvendes foranstaltninger.

G.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Niveau for afhjælpning af skade

| (154) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade. |
| --- | --- |

(154)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade.

| (155) | Ved fastlæggelsen af toldsatserne blev der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, som vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(155)

Ved fastlæggelsen af toldsatserne blev der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, som vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (156) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det vurderet, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. Til denne beregning blev der anvendt en fortjenstmargen på 9,3 % af omsætningen, som var EF-erhvervsgrenens fortjenstniveau inden det bratte fald i priserne på importvarerne fra de pågældende lande i 2001. Dette blev anset for at være et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis der ikke havde fundet skadevoldende dumping sted. |
| --- | --- |

(156)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det vurderet, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. Til denne beregning blev der anvendt en fortjenstmargen på 9,3 % af omsætningen, som var EF-erhvervsgrenens fortjenstniveau inden det bratte fald i priserne på importvarerne fra de pågældende lande i 2001. Dette blev anset for at være et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis der ikke havde fundet skadevoldende dumping sted.

| (157) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere EF-producenternes salgspriser med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(157)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere EF-producenternes salgspriser med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi.

| (158) | For Ruslands vedkommende blev skadesmargenen på grund af de russiske eksportørers manglende samarbejde, jf. betragtning 70 til 75, fastlagt på grundlag af eksporttallene fra Eurostat. Det skal bemærkes, jf. betragtning 98, at cif-eksportprisen blev justeret for at tage hensyn til kvalitetsforskellen mellem PTFE fremstillet i Fællesskabet og PTFE importeret fra Rusland og Kina. Eftersom alt eksportsalget af PTFE fra Rusland fandt sted til forhandlere, hvorimod EF-erhvervsgrenen primært solgte til brugere, blev der også foretaget en justering for at tage hensyn til forskellige handelsled. Da der ikke forelå andre, mere pålidelige oplysninger, blev denne justering foreløbigt sat til 5 %, hvilket blev anset for at være en rimelig fortjenstmargen for en uafhængig importør. |
| --- | --- |

(158)

For Ruslands vedkommende blev skadesmargenen på grund af de russiske eksportørers manglende samarbejde, jf. betragtning 70 til 75, fastlagt på grundlag af eksporttallene fra Eurostat. Det skal bemærkes, jf. betragtning 98, at cif-eksportprisen blev justeret for at tage hensyn til kvalitetsforskellen mellem PTFE fremstillet i Fællesskabet og PTFE importeret fra Rusland og Kina. Eftersom alt eksportsalget af PTFE fra Rusland fandt sted til forhandlere, hvorimod EF-erhvervsgrenen primært solgte til brugere, blev der også foretaget en justering for at tage hensyn til forskellige handelsled. Da der ikke forelå andre, mere pålidelige oplysninger, blev denne justering foreløbigt sat til 5 %, hvilket blev anset for at være en rimelig fortjenstmargen for en uafhængig importør.

| (159) | For Kinas vedkommende blev der, i betragtning af at ingen af de samarbejdsvillige kinesiske producenter blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, beregnet en foreløbigt samlet, landsdækkende skadeafhjælpningsmargen som et vejet gennemsnit af de skadesmargener, der var fastsat for alle de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(159)

For Kinas vedkommende blev der, i betragtning af at ingen af de samarbejdsvillige kinesiske producenter blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, beregnet en foreløbigt samlet, landsdækkende skadeafhjælpningsmargen som et vejet gennemsnit af de skadesmargener, der var fastsat for alle de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (160) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Rusland og Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(160)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Rusland og Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadesmargenen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (161) | Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:








  Eksportland | Skadeafhjælpningsmargen | Dumpingmargen | Foreslået antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Rusland | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:

Eksportland

Skadeafhjælpningsmargen

Dumpingmargen

Foreslået antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Rusland

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (162) | For at sikre en god forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, som gav sig til kende inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af endelige foranstaltninger — |
| --- | --- |

(162)

For at sikre en god forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, som gav sig til kende inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af endelige foranstaltninger —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på såkaldt polytetrafluorethylen i granulatform, med indhold på ikke over 3 % af andre monomerenheder end tetrafluoroethylen, uden fyldstoffer, i form af pulver eller pellets, undtagen mikroniserede materialer, samt råpolymerer heraf (reagenskugler), sidstnævnte i både våd og tør form, henhørende under KN-kode ex 3904 61 00 (Taric-kode 3904610050) med oprindelse i Rusland og Folkerepublikken Kina.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer:

| Land | Toldsats |
| --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 62,7 % |
| Rusland | 36,6 % |

Land

Toldsats

Folkerepublikken Kina

62,7 %

Rusland

36,6 %

3.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

Artikel 2

Interesserede parter kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse for en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 225 af 9.9.2004, s. 18.

2

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/37

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 863/2005

af 7. juni 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 459/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Procedurerne og betingelserne for salg af korn fra interventionsorganerne er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (2). |
| --- | --- |

(1)

Procedurerne og betingelserne for salg af korn fra interventionsorganerne er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (2).

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 459/2005 (3) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 130 663 t blød hvede, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 459/2005 (3) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 130 663 t blød hvede, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse.

| (3) | Østrig har underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at forøge den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, med 30 000 t. I betragtning af markedssituationen bør Østrigs anmodning imødekommes. |
| --- | --- |

(3)

Østrig har underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at forøge den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, med 30 000 t. I betragtning af markedssituationen bør Østrigs anmodning imødekommes.

| (4) | Da den mængde, der udbydes i licitation, forøges, er det nødvendigt at ændre de mængder, der er oplagret pr. oplagringsregion som anført i bilag I til forordning (EF) nr. 459/2005. |
| --- | --- |

(4)

Da den mængde, der udbydes i licitation, forøges, er det nødvendigt at ændre de mængder, der er oplagret pr. oplagringsregion som anført i bilag I til forordning (EF) nr. 459/2005.

| (5) | Forordning (EF) nr. 459/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 459/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 459/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  1.   Licitationen omfatter maksimalt 160 663 t blød hvede med henblik på eksport til alle tredjelande undtagen Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Schweiz, Serbien og Montenegro (4) og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
  2.   Oplagringsområderne for de 160 663 t blød hvede er anført i bilag I. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

1.   Licitationen omfatter maksimalt 160 663 t blød hvede med henblik på eksport til alle tredjelande undtagen Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Schweiz, Serbien og Montenegro (4) og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

2.   Oplagringsområderne for de 160 663 t blød hvede er anført i bilag I.

| 2) | Bilag I erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EFT L 191 af 31.7.1993, s. 76. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 749/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 75 af 22.3.2005, s. 9. Ændret ved forordning (EF) nr. 698/2005 (EUT L 114 af 4.5.2005, s. 7).

3

(4)  Inkl. Kosovo, jf. FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999.«

4

---

BILAG

»BILAG I

| (t) |
| --- |
| Oplagringssted | Mængde |
| Burgenland, Niederösterreich og Oberösterreich | 160 663« |

(t)

Oplagringssted

Mængde

Burgenland, Niederösterreich og Oberösterreich

160 663«

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/39

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 864/2005

af 7. juni 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 615/2005 for så vidt angår den mængde, der er omfattet af den løbende licitation for udførsel af blød hvede, som er i det slovakiske interventionsorgans besiddelse

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Procedurerne og betingelserne for salg af korn fra interventionsorganerne er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (2). |
| --- | --- |

(1)

Procedurerne og betingelserne for salg af korn fra interventionsorganerne er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/93 (2).

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 615/2005 (3) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 65 000 t blød hvede, som er i det slovakiske interventionsorgans besiddelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 615/2005 (3) blev der indledt en løbende licitation med henblik på eksport af 65 000 t blød hvede, som er i det slovakiske interventionsorgans besiddelse.

| (3) | Slovakiet har underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at forøge den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, med 26 982 t. I betragtning af markedssituationen bør Slovakiets anmodning imødekommes. |
| --- | --- |

(3)

Slovakiet har underrettet Kommissionen om, at landets interventionsorgan har til hensigt at forøge den mængde, der udbydes i licitation med henblik på udførsel, med 26 982 t. I betragtning af markedssituationen bør Slovakiets anmodning imødekommes.

| (4) | Da den mængde, der udbydes i licitation, forøges, er det nødvendigt at ændre de mængder, der er oplagret pr. oplagringsregion som anført i bilag I til forordning (EF) nr. 615/2005. |
| --- | --- |

(4)

Da den mængde, der udbydes i licitation, forøges, er det nødvendigt at ændre de mængder, der er oplagret pr. oplagringsregion som anført i bilag I til forordning (EF) nr. 615/2005.

| (5) | Forordning (EF) nr. 615/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 615/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 615/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  1.   Licitationen omfatter maksimalt 91 982 t blød hvede med henblik på eksport til alle tredjelande undtagen Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Schweiz, Serbien og Montenegro (4) og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
  2.   Oplagringsområderne for de 91 982 t blød hvede er anført i bilag I. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

1.   Licitationen omfatter maksimalt 91 982 t blød hvede med henblik på eksport til alle tredjelande undtagen Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Liechtenstein, Rumænien, Schweiz, Serbien og Montenegro (4) og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

2.   Oplagringsområderne for de 91 982 t blød hvede er anført i bilag I.

| 2) | Bilag I erstattes af teksten i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EFT L 191 af 31.7.1993, s. 76. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 749/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 10).

2

(3)  EUT L 103 af 22.4.2005, s. 9.

3

(4)  Inkl. Kosovo, jf. FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999.«

4

---

BILAG

»BILAG I

| (t) |
| --- |
| Oplagringssted | Mængde |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta — Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom og Rybany | 91 982« |

(t)

Oplagringssted

Mængde

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta — Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom og Rybany

91 982«

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/41

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 865/2005

af 7. juni 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 2707/2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår EF-støtte til uddeling af mælk og visse mejeriprodukter til skoleelever

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 15 og artikel 47, andet led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1255/1999 fastsættes beløbene for støtten til uddeling af mejeriprodukter til skoleelever for perioden fra 1. juli 2004 til 30. juni 2005. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1255/1999 fastsættes beløbene for støtten til uddeling af mejeriprodukter til skoleelever for perioden fra 1. juli 2004 til 30. juni 2005.

| (2) | For at gøre det lettere for de nationale administrationer og de organer, der gennemfører ordningen, at udbetale støtten blev der ved udgangen af skoleåret 2003/04 indsat en overgangsbestemmelse i Kommissionens forordning (EF) nr. 2707/2000 (2) for det tilfælde, at støttebeløbene skulle blive ændret. |
| --- | --- |

(2)

For at gøre det lettere for de nationale administrationer og de organer, der gennemfører ordningen, at udbetale støtten blev der ved udgangen af skoleåret 2003/04 indsat en overgangsbestemmelse i Kommissionens forordning (EF) nr. 2707/2000 (2) for det tilfælde, at støttebeløbene skulle blive ændret.

| (3) | De medlemsstater, hvor skoleåret 2004/05 slutter efter den 30. juni, vil fortsat have vanskeligheder i forbindelse med støttens udbetaling på grund af det ændrede støttebeløb. Det er derfor hensigtsmæssigt også at anvende samme bestemmelse i skoleåret 2004/05. |
| --- | --- |

(3)

De medlemsstater, hvor skoleåret 2004/05 slutter efter den 30. juni, vil fortsat have vanskeligheder i forbindelse med støttens udbetaling på grund af det ændrede støttebeløb. Det er derfor hensigtsmæssigt også at anvende samme bestemmelse i skoleåret 2004/05.

| (4) | Forordning (EF) nr. 2707/2000 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 2707/2000 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING

Artikel 1

Artikel 4, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 2707/2000 affattes således:

»For skoleåret 2004/05 kan den kurs, der gælder den første dag i juni, også anvendes i juli, hvis en medlemsstats skoleår slutter i juli.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EFT L 311 af 12.12.2000, s. 37. Ændret ved forordning (EF) nr. 816/2004 (EUT L 153 af 30.4.2004, s. 19).

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/42

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 10. maj 2005

om indgåelse af en tillægsprotokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union

(2005/423/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 310, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3, andet afsnit,

under henvisning til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 6, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side blev undertegnet på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne den 16. december 2004. |
| --- | --- |

(1)

Tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side blev undertegnet på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne den 16. december 2004.

| (2) | Tillægsprotokollen bør godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Tillægsprotokollen bør godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

1.   Tillægsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes herved på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne.

Teksten til tillægsprotokollen er knyttet til denne afgørelse (1).

2.   Formanden for Rådet giver den notifikation, der er omhandlet i artikel 13 i protokollen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2005.

På Rådets vegne

J. KRECKÉ

Formand

---

(1)  EUT L 38 af 10.2.2005, s. 3.

1

---

Kommissionen

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/43

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. juni 2005

om EF-tilskud til medlemsstaternes 2005-programmer for fiskerikontrol, -inspektion og -overvågning

(meddelt under nummer K(2005) 1630)

(2005/424/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 2004/465/EF af 29. april 2004 om EF-tilskud til medlemsstaternes programmer for fiskerikontrol (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Medlemsstaterne har sendt Kommissionen deres fiskerikontrolprogrammer for 2005 sammen med ansøgninger om EF-tilskud til udgifterne til gennemførelse af projekterne i disse programmer. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterne har sendt Kommissionen deres fiskerikontrolprogrammer for 2005 sammen med ansøgninger om EF-tilskud til udgifterne til gennemførelse af projekterne i disse programmer.

| (2) | Ansøgninger vedrørende de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 4 i beslutning 2004/465/EF, kan komme i betragtning til EF-tilskud. |
| --- | --- |

(2)

Ansøgninger vedrørende de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 4 i beslutning 2004/465/EF, kan komme i betragtning til EF-tilskud.

| (3) | Der bør fastsættes maksimumsbeløb og sats for EF-tilskuddet samt betingelser for ydelse af dette tilskud. |
| --- | --- |

(3)

Der bør fastsættes maksimumsbeløb og sats for EF-tilskuddet samt betingelser for ydelse af dette tilskud.

| (4) | De elektroniske fartøjslokaliseringsanordninger bør opfylde kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer (2). |
| --- | --- |

(4)

De elektroniske fartøjslokaliseringsanordninger bør opfylde kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer (2).

| (5) | Pilotprojekterne bør opfylde betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1461/2003 af 18. august 2003 om betingelser for pilotprojekter for elektronisk transmission af oplysninger om fiskeriaktivitet og for telemåling (3). |
| --- | --- |

(5)

Pilotprojekterne bør opfylde betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1461/2003 af 18. august 2003 om betingelser for pilotprojekter for elektronisk transmission af oplysninger om fiskeriaktivitet og for telemåling (3).

| (6) | Medlemsstaterne skal ifølge artikel 8 i beslutning 2004/465/EF indgå deres udgiftsforpligtelser senest 12 måneder efter udgangen af det år, hvor de underrettes om nærværende beslutning. De skal desuden overholde de bestemmelser, der i beslutning 2004/465/EF er fastsat for iværksættelse af projekter og indsendelse af ansøgninger om godtgørelse. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne skal ifølge artikel 8 i beslutning 2004/465/EF indgå deres udgiftsforpligtelser senest 12 måneder efter udgangen af det år, hvor de underrettes om nærværende beslutning. De skal desuden overholde de bestemmelser, der i beslutning 2004/465/EF er fastsat for iværksættelse af projekter og indsendelse af ansøgninger om godtgørelse.

| (7) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(7)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Emne

Ved denne beslutning fastsættes det, at der ydes EF-tilskud til de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 4 i beslutning 2004/465/EF, for 2005. Endvidere fastsætter den EF-tilskuddet til hver medlemsstat, tilskudssatsen og betingelserne for ydelse af sådant tilskud.

Artikel 2

Ny teknologi og it-net

Til anskaffelse og installation af og teknisk bistand til computerteknologi og etablering af it-net, så dataudvekslingen i forbindelse med overvågning og kontrol af fiskeri bliver effektiv og sikker, ydes der et tilskud på 50 % af de støtteberettigede udgifter inden for de grænser, der er fastsat i bilag I.

Artikel 3

Elektroniske fartøjslokaliseringsanordninger

1.   Til udgifterne til anskaffelse og installation om bord på fiskerfartøjer af elektroniske fartøjslokaliseringsanordninger, der gør det muligt for fartøjsovervågningscentre at fjernovervåge fiskeriet ved hjælp af et fartøjsovervågningssystem (FOS), ydes der et tilskud på højst 4 500 EUR pr. fartøj inden for de grænser, der er fastsat i bilag II.

2.   Inden for den beløbsramme på 4 500 EUR, der er fastsat i stk. 1, ydes der for de første 1 500 EUR af de støtteberettigede udgifter et tilskud på 100 %.

3.   EF-tilskuddet til de støtteberettigede udgifter mellem 1 500 EUR og 4 500 EUR pr. fartøj kan højst udgøre 50 % af disse udgifter.

4.   Elektroniske lokaliseringsanordninger skal for at være støtteberettiget opfylde kravene i forordning (EF) nr. 2244/2003.

Artikel 4

Pilotprojekter om ny teknologi

1.   Til pilotprojekter om indførelse af ny teknologi til forbedret fiskerikontrol ydes der et tilskud på 50 % af de støtteberettigede udgifter inden for de grænser, der er fastsat i bilag III.

2.   Pilotprojekter skal opfylde betingelserne i forordning (EF) nr. 1461/2003.

Artikel 5

Uddannelse

Til uddannelses- og udvekslingsprogrammer for offentligt ansatte med ansvar for overvågnings- og kontrolopgaver på fiskeriområdet ydes der et tilskud på 50 % af de støtteberettigede udgifter inden for de grænser, der er fastsat i bilag IV.

Artikel 6

Seminarer og medieredskaber

Til initiativer som fx seminarer og medieredskaber, der skal gøre fiskere og andre aktører, såsom inspektører, offentlige anklagere og dommere, samt den brede offentlighed mere bevidste om nødvendigheden af at bekæmpe uansvarligt og ulovligt fiskeri, og seminarer og medieredskaber vedrørende gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks regler ydes der et tilskud på 75 % af de støtteberettigede udgifter inden for de grænser, der er fastsat i bilag V.

Artikel 7

Skibe og luftfartøjer til fiskerikontrol

Til anskaffelse og modernisering af skibe og luftfartøjer, som de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne anvender til overvågning og kontrol af fiskeri, ydes der inden for de grænser, der er fastsat i bilag VI, et tilskud på højst:

| — | 50 % af de støtteberettigede udgifter, der afholdes af de medlemsstater, som tiltrådte pr. 1. maj 2004 |
| --- | --- |

—

50 % af de støtteberettigede udgifter, der afholdes af de medlemsstater, som tiltrådte pr. 1. maj 2004

| — | 25 % af de støtteberettigede udgifter, der afholdes af andre medlemsstater. |
| --- | --- |

—

25 % af de støtteberettigede udgifter, der afholdes af andre medlemsstater.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Joe BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 157 af 30.4.2004, s. 114. Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 36.

1

(2)  EUT L 333 af 20.12.2003, s. 17.

2

(3)  EUT L 208 af 19.8.2003, s. 14.

3

---

BILAG I

NY TEKNOLOGI OG IT-NET

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 525 000 | 262 500 |
| Tyskland | 50 000 | 25 000 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 310 000 | 155 000 |
| Spanien | 719 828 | 359 914 |
| Frankrig | 150 000 | 75 000 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 1 783 200 | 891 600 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nederlandene | 417 325 | 208 663 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 60 000 | 30 000 |
| Portugal | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 600 000 | 300 000 |
| Sverige | 111 200 | 55 600 |
| Det Forenede Kongerige | 767 453 | 383 727 |
| I alt | 8 639 712 | 4 319 857 |

(EUR)

Medlemsstat

Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

0

0

Tjekkiet

0

0

Danmark

525 000

262 500

Tyskland

50 000

25 000

Estland

0

0

Grækenland

310 000

155 000

Spanien

719 828

359 914

Frankrig

150 000

75 000

Irland

0

0

Italien

1 783 200

891 600

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

0

0

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

577 446

288 723

Nederlandene

417 325

208 663

Østrig

0

0

Polen

60 000

30 000

Portugal

2 568 260

1 284 130

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

600 000

300 000

Sverige

111 200

55 600

Det Forenede Kongerige

767 453

383 727

I alt

8 639 712

4 319 857

---

BILAG II

ELEKTRONISKE FARTØJSLOKALISERINGSANORDNINGER

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | 0 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 0 | 0 |
| Spanien | 0 | 0 |
| Frankrig | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederlandene | 0 | 0 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 849 955 | 611 793 |
| I alt | 849 955 | 611 793 |

(EUR)

Medlemsstat

Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

0

0

Tjekkiet

0

0

Danmark

0

0

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grækenland

0

0

Spanien

0

0

Frankrig

0

0

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

0

0

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

0

0

Nederlandene

0

0

Østrig

0

0

Polen

0

0

Portugal

0

0

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Det Forenede Kongerige

849 955

611 793

I alt

849 955

611 793

---

BILAG III

PILOTPROJEKTER OM NY TEKNOLOGI

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Udgifter forudset i det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 750 000 | 375 000 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 370 000 | 185 000 |
| Spanien | 0 | 0 |
| Frankrig | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 265 000 | 132 500 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederlandene | 0 | 0 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 166 070 | 83 035 |
| Det Forenede Kongerige | 458 628 | 229 314 |
| I alt | 2 009 698 | 1 004 849 |

(EUR)

Medlemsstat

Udgifter forudset i det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

0

0

Tjekkiet

0

0

Danmark

750 000

375 000

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grækenland

370 000

185 000

Spanien

0

0

Frankrig

0

0

Irland

0

0

Italien

265 000

132 500

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

0

0

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

0

0

Nederlandene

0

0

Østrig

0

0

Polen

0

0

Portugal

0

0

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

0

0

Sverige

166 070

83 035

Det Forenede Kongerige

458 628

229 314

I alt

2 009 698

1 004 849

---

BILAG IV

UDDANNELSE

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 15 000 | 7 500 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 150 000 | 75 000 |
| Tyskland | 52 100 | 26 050 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 40 000 | 20 000 |
| Spanien | 230 236 | 115 118 |
| Frankrig | 34 050 | 17 025 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 1 191 075 | 595 538 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 12 000 | 6 000 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederlandene | 178 620 | 89 310 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 95 588 | 47 794 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 30 000 | 15 000 |
| Sverige | 40 000 | 20 000 |
| Det Forenede Kongerige | 191 564 | 95 782 |
| I alt | 2 260 233 | 1 130 117 |

(EUR)

Medlemsstat

Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

15 000

7 500

Tjekkiet

0

0

Danmark

150 000

75 000

Tyskland

52 100

26 050

Estland

0

0

Grækenland

40 000

20 000

Spanien

230 236

115 118

Frankrig

34 050

17 025

Irland

0

0

Italien

1 191 075

595 538

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

12 000

6 000

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

0

0

Nederlandene

178 620

89 310

Østrig

0

0

Polen

0

0

Portugal

95 588

47 794

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

30 000

15 000

Sverige

40 000

20 000

Det Forenede Kongerige

191 564

95 782

I alt

2 260 233

1 130 117

---

BILAG V

SEMINARER OG MEDIEREDSKABER

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 0 | 0 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 40 000 | 30 000 |
| Tyskland | 0 | 0 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 75 000 | 56 250 |
| Spanien | 6 000 | 4 500 |
| Frankrig | 0 | 0 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 8 000 | 6 000 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederlandene | 0 | 0 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 0 | 0 |
| Portugal | 75 000 | 56 250 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 0 | 0 |
| I alt | 204 000 | 153 000 |

(EUR)

Medlemsstat

Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

0

0

Tjekkiet

0

0

Danmark

40 000

30 000

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Grækenland

75 000

56 250

Spanien

6 000

4 500

Frankrig

0

0

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

8 000

6 000

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

0

0

Nederlandene

0

0

Østrig

0

0

Polen

0

0

Portugal

75 000

56 250

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Det Forenede Kongerige

0

0

I alt

204 000

153 000

---

BILAG VI

SKIBE OG LUFTFARTØJER TIL FISKERIKONTROL

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram | EF-tilskud |
| Belgien | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Tjekkiet | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | 0 |
| Tyskland | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Estland | 0 | 0 |
| Grækenland | 0 | 0 |
| Spanien | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Frankrig | 286 000 | 71 500 |
| Irland | 0 | 0 |
| Italien | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 |
| Litauen | 210 000 | 105 000 |
| Luxembourg | 0 | 0 |
| Ungarn | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nederlandene | 0 | 0 |
| Østrig | 0 | 0 |
| Polen | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugal | 720 000 | 180 000 |
| Slovenien | 0 | 0 |
| Slovakiet | 0 | 0 |
| Finland | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 30 384 810 | 7 596 203 |
| I alt | 102 432 864 | 26 560 717 |

(EUR)

Medlemsstat

Forventede udgifter til det nationale fiskerikontrolprogram

EF-tilskud

Belgien

11 550 000

2 887 500

Tjekkiet

0

0

Danmark

0

0

Tyskland

51 331 250

12 832 813

Estland

0

0

Grækenland

0

0

Spanien

4 350 804

1 087 701

Frankrig

286 000

71 500

Irland

0

0

Italien

0

0

Cypern

0

0

Letland

0

0

Litauen

210 000

105 000

Luxembourg

0

0

Ungarn

0

0

Malta

0

0

Nederlandene

0

0

Østrig

0

0

Polen

3 600 000

1 800 000

Portugal

720 000

180 000

Slovenien

0

0

Slovakiet

0

0

Finland

0

0

Sverige

0

0

Det Forenede Kongerige

30 384 810

7 596 203

I alt

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/51

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 6. juni 2005

om tildeling af en ekstra dag til havs til Danmark og Det Forenede Kongerige i henhold til bilag IVa til Rådets forordning (EF) nr. 27/2005

(meddelt under nummer K(2005) 1657)

(Kun den danske og den engelske udgave er autentiske)

(2005/425/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 27/2005 af 22. december 2004 om fastsættelse for 2005 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (1), særlig punkt 6, litra e), i bilag IVa, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I punkt 6, litra a), i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 fastsættes det antal dage, som visse EF-fiskerfartøjer kan være til havs i de geografiske områder, som er fastsat i punkt 2 i samme bilag, fra 1. februar 2005 til 31. december 2005. |
| --- | --- |

(1)

I punkt 6, litra a), i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 fastsættes det antal dage, som visse EF-fiskerfartøjer kan være til havs i de geografiske områder, som er fastsat i punkt 2 i samme bilag, fra 1. februar 2005 til 31. december 2005.

| (2) | Ifølge bilagets punkt 6, litra e), kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat tildele denne medlemsstat en ekstra dag, som et fartøj kan være til havs med fiskeredskaber om bord, der er omhandlet i punkt 4, litra a), med en maskestørrelse på over 120 mm, såfremt den pågældende medlemsstat har udviklet et system med automatiske suspenderinger af fiskerilicenser i tilfælde af overtrædelser. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge bilagets punkt 6, litra e), kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat tildele denne medlemsstat en ekstra dag, som et fartøj kan være til havs med fiskeredskaber om bord, der er omhandlet i punkt 4, litra a), med en maskestørrelse på over 120 mm, såfremt den pågældende medlemsstat har udviklet et system med automatiske suspenderinger af fiskerilicenser i tilfælde af overtrædelser.

| (3) | Danmark og Det Forenede Kongerige har indsendt en anmodning og udleveret oplysninger om et system med automatiske suspenderinger af fiskerilicenser i tilfælde af overtrædelser for fiskerfartøjer, der har bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber om bord med en maskestørrelse på over 120 mm undtagen bomtrawl. |
| --- | --- |

(3)

Danmark og Det Forenede Kongerige har indsendt en anmodning og udleveret oplysninger om et system med automatiske suspenderinger af fiskerilicenser i tilfælde af overtrædelser for fiskerfartøjer, der har bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber om bord med en maskestørrelse på over 120 mm undtagen bomtrawl.

| (4) | På baggrund af disse oplysninger bør Danmark og Det Forenede Kongerige have tildelt en ekstra dag for fiskerfartøjer, der har fiskeredskaber som nævnt i punkt 4, litra a), i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 med en maskestørrelse på over 120 mm om bord — |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af disse oplysninger bør Danmark og Det Forenede Kongerige have tildelt en ekstra dag for fiskerfartøjer, der har fiskeredskaber som nævnt i punkt 4, litra a), i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 med en maskestørrelse på over 120 mm om bord —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Fartøjer fra Danmark og Det Forenede Kongerige, der har bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber om bord med en maskestørrelse på over 120 mm undtagen bomtrawl, tildeles hver kalendermåned en ekstra dag ud over det antal, der er fastsat i punkt 6, litra a), i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005.

Artikel 2

Et fartøj, der har fået tildelt en ekstra dag i henhold til artikel 1, må ikke overdrage denne dag til et andet fartøj, medmindre

| a) | modtagerfartøjet til enhver tid anvender et fiskeredskab med en maskestørrelse på over 120 mm |
| --- | --- |

a)

modtagerfartøjet til enhver tid anvender et fiskeredskab med en maskestørrelse på over 120 mm

| b) | betingelserne i punkt 10 i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 er opfyldt. |
| --- | --- |

b)

betingelserne i punkt 10 i bilag IVa til forordning (EF) nr. 27/2005 er opfyldt.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juni 2005.

På Kommissionens vegne

Joe BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 12 af 14.1.2005, s. 1.

1

---

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/52

---

RÅDETS AFGØRELSE 2005/426/FUSP

af 6. juni 2005

om gennemførelse af fælles holdning 2004/694/FUSP om yderligere foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet til Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til fælles holdning 2004/694/FUSP (1), særlig artikel 2, sammenholdt med artikel 23, stk. 2, andet led, i traktaten om Den Europæiske Union, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved fælles holdning 2004/694/FUSP vedtog Rådet foranstaltninger med henblik på at indefryse alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører de fysiske personer, mod hvem Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) har rejst tiltale. |
| --- | --- |

(1)

Ved fælles holdning 2004/694/FUSP vedtog Rådet foranstaltninger med henblik på at indefryse alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører de fysiske personer, mod hvem Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) har rejst tiltale.

| (2) | Rådet vedtog den 18. april 2005 afgørelse 2005/316/FUSP, ved hvilken listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP blev ændret. |
| --- | --- |

(2)

Rådet vedtog den 18. april 2005 afgørelse 2005/316/FUSP, ved hvilken listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP blev ændret.

| (3) | Efter at Vujadin POPOVIC og Nebojsa PAVKOVIC er overført til ICTY’s forvaringsenhed, bør deres navne fjernes fra listen. |
| --- | --- |

(3)

Efter at Vujadin POPOVIC og Nebojsa PAVKOVIC er overført til ICTY’s forvaringsenhed, bør deres navne fjernes fra listen.

| (4) | ICTY vedtog den 22. april 2005 en kendelse om tilladelse til med alle forbehold at trække tiltalen mod Goran BOROVNICA tilbage, idet denne anses for at være afgået ved døden. Hans navn bør ligeledes fjernes fra listen. |
| --- | --- |

(4)

ICTY vedtog den 22. april 2005 en kendelse om tilladelse til med alle forbehold at trække tiltalen mod Goran BOROVNICA tilbage, idet denne anses for at være afgået ved døden. Hans navn bør ligeledes fjernes fra listen.

| (5) | Listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Listen i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Listen over personer i bilaget til fælles holdning 2004/694/FUSP erstattes af listen i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 6. juni 2005.

På Rådets vegne

J. KRECKÉ

Formand

---

(1)  EUT L 315 af 14.10.2004, s. 52. Senest ændret ved afgørelse 2005/316/FUSP (EUT L 100 af 20.4.2005, s. 54).

1

---

BILAG

»BILAG

Liste over de i artikel 1 omhandlede personer

| | Navn: DJORDJEVIC Vlastimir
  Fødselsdato: 1948
  Fødested: Vladicin Han, Serbien og Montenegro
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Navn: DJORDJEVIC Vlastimir

Fødselsdato: 1948

Fødested: Vladicin Han, Serbien og Montenegro

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| | Navn: GOTOVINA Ante
  Fødselsdato: 12.10.1955
  Fødested: Øen Pasman, Zadar kommune, Republikken Kroatien
  Nationalitet: kroatisk — fransk |
| --- | --- |

Navn: GOTOVINA Ante

Fødselsdato: 12.10.1955

Fødested: Øen Pasman, Zadar kommune, Republikken Kroatien

Nationalitet: kroatisk — fransk

| | Navn: HADZIC Goran
  Fødselsdato: 7.9.1958
  Fødested: Vinkovci, Republikken Kroatien
  Nationalitet: serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Navn: HADZIC Goran

Fødselsdato: 7.9.1958

Fødested: Vinkovci, Republikken Kroatien

Nationalitet: serbisk-montenegrinsk

| | Navn: KARADZIC Radovan
  Fødselsdato: 19.6.1945
  Fødested: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbien og Montenegro
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Navn: KARADZIC Radovan

Fødselsdato: 19.6.1945

Fødested: Petnjica, Savnik, Montenegro, Serbien og Montenegro

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Navn: LUKIC Milan
  Fødselsdato: 6.9.1967
  Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  Muligvis serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Navn: LUKIC Milan

Fødselsdato: 6.9.1967

Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

Muligvis serbisk-montenegrinsk

| | Navn: LUKIC Sredoje
  Fødselsdato: 5.4.1961
  Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  Muligvis serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Navn: LUKIC Sredoje

Fødselsdato: 5.4.1961

Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

Muligvis serbisk-montenegrinsk

| | Navn: MLADIC Ratko
  Fødselsdato: 12.3.1942
  Fødested: Bozanovici, Kalinovik kommune, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk
  Muligvis serbisk-montenegrinsk |
| --- | --- |

Navn: MLADIC Ratko

Fødselsdato: 12.3.1942

Fødested: Bozanovici, Kalinovik kommune, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

Muligvis serbisk-montenegrinsk

| | Navn: TOLIMIR Zdravko
  Fødselsdato: 27.11.1948
  Fødested:
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Navn: TOLIMIR Zdravko

Fødselsdato: 27.11.1948

Fødested:

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Navn: ZELENOVIC Dragan
  Fødselsdato: 12.2.1961
  Fødested: Foca, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk |
| --- | --- |

Navn: ZELENOVIC Dragan

Fødselsdato: 12.2.1961

Fødested: Foca, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk

| | Navn: ZUPLJANIN Stojan
  Fødselsdato: 22.9.1951
  Fødested: Kotor Varos, Bosnien-Hercegovina
  Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk« |
| --- | --- |

Navn: ZUPLJANIN Stojan

Fødselsdato: 22.9.1951

Fødested: Kotor Varos, Bosnien-Hercegovina

Nationalitet: bosnisk-hercegovinsk«

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/54

---

RÅDETS FÆLLES HOLDNING 2005/427/FUSP

af 6. juni 2005

om ajourføring af fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og om ophævelse af fælles holdning 2005/220/FUSP

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 15 og 34, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 27. december 2001 fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 27. december 2001 fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (1).

| (2) | Den 14. marts 2005 vedtog Rådet fælles holdning 2005/220/FUSP om ajourføring af fælles holdning 2001/931/FUSP. |
| --- | --- |

(2)

Den 14. marts 2005 vedtog Rådet fælles holdning 2005/220/FUSP om ajourføring af fælles holdning 2001/931/FUSP.

| (3) | Ifølge fælles holdning 2001/931/FUSP skal der foretages en revision med regelmæssige mellemrum. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge fælles holdning 2001/931/FUSP skal der foretages en revision med regelmæssige mellemrum.

| (4) | Ifølge en beslutning truffet den 2. maj 2005 af Sanktionskomitéen nedsat under De Forenede Nationers Sikkerhedsråd ved resolution 1267 (1999), bør bilaget til fælles holdning 2001/931/FUSP ajourføres og fælles holdning 2005/220/FUSP ophæves. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge en beslutning truffet den 2. maj 2005 af Sanktionskomitéen nedsat under De Forenede Nationers Sikkerhedsråd ved resolution 1267 (1999), bør bilaget til fælles holdning 2001/931/FUSP ajourføres og fælles holdning 2005/220/FUSP ophæves.

| (5) | Der er udarbejdet en liste i overensstemmelse med kriterierne i artikel 1, stk. 4, i fælles holdning 2001/931/FUSP — |
| --- | --- |

(5)

Der er udarbejdet en liste i overensstemmelse med kriterierne i artikel 1, stk. 4, i fælles holdning 2001/931/FUSP —

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING:

Artikel 1

Listen over de personer, grupper og enheder, som er omfattet af fælles holdning 2001/931/FUSP, er anført i bilaget hertil.

Artikel 2

Fælles holdning 2005/220/FUSP ophæves.

Artikel 3

Denne fælles holdning har virkning fra datoen for vedtagelsen.

Artikel 4

Denne fælles holdning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 6. juni 2005.

På Rådets vegne

J. KRECKÉ

Formand

---

(1)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93. Senest ændret ved fælles holdning 2005/220/FUSP (EUT L 69 af 16.3.2005, s. 59).

1

---

BILAG

Liste over de i artikel 1 omhandlede personer, grupper og enheder (1)

1.   PERSONER

| 1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), født den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), født den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem af Gestoras Pro-amnistía), født den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem af Gestoras Pro-amnistía), født den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 10.11.1971 i Beasai (Guipúzcoa), identitetskort nr. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 10.11.1971 i Beasai (Guipúzcoa), identitetskort nr. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 11. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 12. | ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), født den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), født den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født den 1960 i Libanon; libanesisk statsborger |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født den 1960 i Libanon; libanesisk statsborger

| 15. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), født den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), født den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), født den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), født den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al Hijra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al Hijra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko Eneko (ETA-aktivist), født den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko Eneko (ETA-aktivist), født den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, María Soledad (ETA-aktivist), født den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, María Soledad (ETA-aktivist), født den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), født den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), født den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger

| 25. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem af Kas/Ekin), født de 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem af Kas/Ekin), født de 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), født den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), født den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem af Jarrai/Haika/Segi), født den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem af Jarrai/Haika/Segi), født den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem af Jarrai/Haika/Segi), født den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem af Jarrai/Haika/Segi), født den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al Takfir og al-Hijra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luís (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luís (ETA-aktivist; medlem af K. Madrid), født den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al Takfir og al-Hijra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al Hijra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al Hijra)

| 41. | SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne |
| --- | --- |

41.

SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne

| 42. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem af Herri Batasuna/E.H/Batasuna), født den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem af Herri Batasuna/E.H/Batasuna), født den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), født den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), født den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem af Kas/Ekin), født den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem af Kas/Ekin), født den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr. 15.254.214

2.   GRUPPER OG ENHEDER

| 1. | Abu Nidal Organisation (ANO) (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation (ANO) (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade

| 3. | Al-Aqsa. e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa. e.V.

| 4. | Al-Takfir og al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir og al-Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (Territoriale Antiimperialistiske Enheder) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (Territoriale Antiimperialistiske Enheder)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini — Occasionalmente Spettacolare (Håndværkerkollektivet Ild og Lignende — Til Tider Spektakulært) |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini — Occasionalmente Spettacolare (Håndværkerkollektivet Ild og Lignende — Til Tider Spektakulært)

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Væbnede Enheder for Kommunismen) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (Væbnede Enheder for Kommunismen)

| 8. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC — Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mod Kapital, Fængsler, deres Fængselsbetjente og Fængselsceller) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC — Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mod Kapital, Fængsler, deres Fængselsbetjente og Fængselsceller)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Den Baskiske Befrielseshær (ETA) (følgende organisationer deltager i terrorgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok)) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Den Baskiske Befrielseshær (ETA) (følgende organisationer deltager i terrorgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok))

| 13. | Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe) (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe) (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre (de antifascistiske modstandsgrupper 1. oktober) (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre (de antifascistiske modstandsgrupper 1. oktober) (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (International Solidaritet) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (International Solidaritet)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 24. | Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær |
| --- | --- |

24.

Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær

| 25. | New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA) |
| --- | --- |

25.

New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA)

| 26. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)

| 27. | Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF) |
| --- | --- |

27.

Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF)

| 28. | Palestinian Islamic Jihad /Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinian Islamic Jihad /Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ)

| 29. | Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP) |
| --- | --- |

29.

Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC)

| 31. | * Real IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA

| 32. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (De Røde Brigader til Opbygning af det Kæmpende Kommunistiske Parti) |
| --- | --- |

32.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (De Røde Brigader til Opbygning af det Kæmpende Kommunistiske Parti)

| 33. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 34. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC) |
| --- | --- |

34.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC)

| 35. | * De Revolutionære Celler/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* De Revolutionære Celler/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Den Revolutionære Organisation 17. November/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Den Revolutionære Organisation 17. November/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol)

| 38. | * Folkets Revolutionære Kamp/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Folkets Revolutionære Kamp/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti) |
| --- | --- |

39.

Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti)

| 40. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa-foreningen i Nederlandene) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa-foreningen i Nederlandene)

| 41. | * Brigata XX Luglio (Brigaden af 20. Juli) |
| --- | --- |

41.

* Brigata XX Luglio (Brigaden af 20. Juli)

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia) |
| --- | --- |

43.

Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia)

| 44. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Enheden for Revolutionært Proletarisk Initiativ) |
| --- | --- |

44.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Enheden for Revolutionært Proletarisk Initiativ)

| 45. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Enheder til Proletarisk Initiativ) |
| --- | --- |

45.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Enheder til Proletarisk Initiativ)

| 46. | * F.A.I. — Federazione Anarchica Informale (Den Uformelle Anarkistiske Sammenslutning) |
| --- | --- |

46.

* F.A.I. — Federazione Anarchica Informale (Den Uformelle Anarkistiske Sammenslutning)

---

(1)  Personer, grupper og enheder, der er mærket med *, er kun omfattet af artikel 4 i fælles holdning 2001/931/FUSP.

---

| 8.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 144/59

---

RÅDETS AFGØRELSE 2005/428/FUSP

af 6. juni 2005

om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/221/FUSP

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 14. marts 2005 afgørelse 2005/221/FUSP om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2004/306/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 14. marts 2005 afgørelse 2005/221/FUSP om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2004/306/EF (2).

| (2) | Ifølge en beslutning truffet den 2. maj 2005 af Sanktionskomitéen, nedsat under De Forenede Nationers Sikkerhedsråd ved resolution 1267 (1999), bør der vedtages en ajourført liste over personer, grupper og enheder, som er omfattet af forordning (EF) nr. 2580/2001 — |
| --- | --- |

(2)

Ifølge en beslutning truffet den 2. maj 2005 af Sanktionskomitéen, nedsat under De Forenede Nationers Sikkerhedsråd ved resolution 1267 (1999), bør der vedtages en ajourført liste over personer, grupper og enheder, som er omfattet af forordning (EF) nr. 2580/2001 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001, er følgende:

| 1. | PERSONER






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONER

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 6. | ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født den 1960 i Libanon; libanesisk statsborger |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født den 1960 i Libanon; libanesisk statsborger

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 25. | SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne |
| --- | --- |

25.

SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 2. | GRUPPER OG ENHEDER






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO) (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPPER OG ENHEDER

1.

Abu Nidal Organisation (ANO) (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade

| 3. | Al-Aqsa. e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa. e.V.

| 4. | Al-Takfir og al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir og al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe) (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe) (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 9. | Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 15. | Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær |
| --- | --- |

15.

Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær

| 16. | New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA) |
| --- | --- |

16.

New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af NPA)

| 17. | Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF)

| 18. | Palestinian Islamic Jihad/Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinian Islamic Jihad/Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP) |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC)

| 21. | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC) |
| --- | --- |

21.

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC)

| 22. | Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol)

| 23. | Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti) |
| --- | --- |

23.

Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti)

| 24. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa-foreningen i Nederlandene) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa-foreningen i Nederlandene)

| 25. | Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia). |
| --- | --- |

25.

Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia).

Artikel 2

Afgørelse 2005/221/FUSP ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den har virkning fra dagen for offentliggørelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 6. juni 2005.

På Rådets vegne

J. KRECKÉ

Formand

---

(1)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 745/2003 (EUT L 106 af 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  EUT L 69 af 16.3.2005, s. 64.

2

---