# Az Európai Unió L 165/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 165 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. június 25. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 165

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. június 25.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 971/2005/EK rendelete (2005. június 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 972/2005/EK rendelete (2005. június 24.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a fagyasztott marhahúsoknak az 715/2005/EK rendeletben szabályozott kontingensére benyújtott behozatali jogok iránti kérelmeknek | 3 |
| | | A Bizottság 973/2005/EK rendelete (2005. június 24.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsokra vonatkozóan 2005 júniusában benyújtott importjogosultság iránti kérelmeknek | 4 |
| | | A Bizottság 974/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 júniusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 5 |
| | | A Bizottság 975/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 júniusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 7 |
| | | A Bizottság 976/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a 2032/2004/EK rendeletben említett pályázati eljárás keretében bizonyos harmadik országokba exportált hosszú szemű hántolt B rizs kivitele után járó export-visszatérítés maximális összegének megállapításáról | 9 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 971/2005/EK rendelete (2005. június 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 972/2005/EK rendelete (2005. június 24.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a fagyasztott marhahúsoknak az 715/2005/EK rendeletben szabályozott kontingensére benyújtott behozatali jogok iránti kérelmeknek

3

A Bizottság 973/2005/EK rendelete (2005. június 24.) annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsokra vonatkozóan 2005 júniusában benyújtott importjogosultság iránti kérelmeknek

4

A Bizottság 974/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 júniusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

5

A Bizottság 975/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 júniusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

7

A Bizottság 976/2005/EK rendelete (2005. június 24.) a 2032/2004/EK rendeletben említett pályázati eljárás keretében bizonyos harmadik országokba exportált hosszú szemű hántolt B rizs kivitele után járó export-visszatérítés maximális összegének megállapításáról

9

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Az EU–Marokkó Társulási Tanács 1/2004 határozata (2004. április 19.) a versenyszabályok végrehajtásához szükséges szabályok elfogadásáról | 10 |
| | * | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató | 14 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. május 19.) a Belgium által a Sioen Fibres S.A. javára nyújtani tervezett állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 1622. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | A Bizottság határozata (2004. június 30.) az energiaadó alóli, 2002. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó mentességre vonatkozó, Svédország által megvalósított támogatásrendszerről
  (az értesítés a C(2004) 2210. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. június 24.) a 2004/614/EK határozatnak a dél-afrikai madárinfluenzával kapcsolatos védekezési intézkedések alkalmazásának időtartama tekintetében történő harmadik módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1863. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. június 24.) a közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodással és annak a közösségi hangfelvétel-kereskedelemre gyakorolt hatásaival kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről | 32 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Az EU–Marokkó Társulási Tanács 1/2004 határozata (2004. április 19.) a versenyszabályok végrehajtásához szükséges szabályok elfogadásáról

10

*

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató

14

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. május 19.) a Belgium által a Sioen Fibres S.A. javára nyújtani tervezett állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 1622. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 1622. számú dokumentummal történt)

1

15

*

A Bizottság határozata (2004. június 30.) az energiaadó alóli, 2002. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó mentességre vonatkozó, Svédország által megvalósított támogatásrendszerről
  (az értesítés a C(2004) 2210. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 2210. számú dokumentummal történt)

1

21

*

A Bizottság határozata (2005. június 24.) a 2004/614/EK határozatnak a dél-afrikai madárinfluenzával kapcsolatos védekezési intézkedések alkalmazásának időtartama tekintetében történő harmadik módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1863. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 1863. számú dokumentummal történt)

1

31

*

A Bizottság határozata (2005. június 24.) a közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodással és annak a közösségi hangfelvétel-kereskedelemre gyakorolt hatásaival kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről

32

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a glifozát gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce terméknek (Brassica napus L., GT73 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról szóló, 2005. június 22-i 2005/465/EK bizottsági határozathoz (HL L 164., 2005.6.24.) | 34 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a glifozát gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce terméknek (Brassica napus L., GT73 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról szóló, 2005. június 22-i 2005/465/EK bizottsági határozathoz (HL L 164., 2005.6.24.)

Brassica napus

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/1

---

A BIZOTTSÁG 971/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. június 24-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 62,6 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 48,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 85,7 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,1 |
| 999 | 89,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 66,5 |
| 528 | 56,5 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,3 |
| 400 | 102,8 |
| 508 | 107,1 |
| 512 | 67,0 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 47,6 |
| 804 | 93,7 |
| 999 | 77,7 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,8 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 266,1 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 246,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 166,0 |
| 999 | 166,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

62,6

204

35,2

999

48,9

0707 00 05

052

85,7

999

85,7

0709 90 70

052

89,1

999

89,1

0805 50 10

388

66,5

528

56,5

624

71,1

999

64,7

0808 10 80

388

93,3

400

102,8

508

107,1

512

67,0

524

46,4

528

63,7

720

47,6

804

93,7

999

77,7

0809 10 00

052

187,8

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

266,1

068

148,4

400

325,6

999

246,7

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

166,0

999

166,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/3

---

A BIZOTTSÁG 972/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a fagyasztott marhahúsoknak az 715/2005/EK rendeletben szabályozott kontingensére benyújtott behozatali jogok iránti kérelmeknek

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 0202 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott húsára, illetve a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozóan vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig) szóló, 2005. május 12-i 715/2005/EK tanácsi rendeletre (2),

mivel:

Az 715/2005/EK rendelet 1. cikke 53 000 tonnában rögzítette a kontingens keretébe tartozó azon mennyiséget, amelyre a közösségi piaci szereplők behozatali jog iránti kérelmet nyújthatnak be, azon 0201, 0202, 0206 10 95 és a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó marhahús-mennyiségek alapján, melyet 2004. május 1-je és 2005. április 30-a közötti időszakban importáltak a megfelelő vámrendelkezések mellett. Mivel a behozatali jog iránti kérelmekben megjelölt mennyiségek meghaladják az 1. cikkben említett rendelkezésre álló mennyiséget, az 715/2005/EK rendelet 5. cikke rendelkezései értelmében egy csökkentési együtthatót kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 715/2005/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtott valamennyi behozatali jog iránti kérelem a kérelmezett mennyiség 18,363334 %-ának erejéig elfogadásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK rendelettel (HL L 328., 2004.10.31., 67. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 121., 2005.5.13., 48. o.

2

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/4

---

A BIZOTTSÁG 973/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

annak meghatározásáról, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsokra vonatkozóan 2005 júniusában benyújtott importjogosultság iránti kérelmeknek

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig) szóló, 2005. május 12-i 716/2005/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 716/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése rögzítette a 2005. július 1. és 2006. június 30. között speciális feltételek mellett behozható, feldolgozásra szánt fagyasztott marhahús mennyiségét. |
| --- | --- |

(1)

Az 716/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése rögzítette a 2005. július 1. és 2006. június 30. között speciális feltételek mellett behozható, feldolgozásra szánt fagyasztott marhahús mennyiségét.

| (2) | Az 716/2005/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kérelmezett mennyiségeket esetlegesen csökkenteni lehet. A benyújtott kérelmekben megjelölt mennyiségek összértéke meghaladja a rendelkezésre álló mennyiséget. Ezért ilyen körülmények között és a rendelkezésre álló mennyiségek igazságos elosztására törekedve, a kérelmezett mennyiségeket arányos mértékben csökkenteni kell, |
| --- | --- |

(2)

Az 716/2005/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a kérelmezett mennyiségeket esetlegesen csökkenteni lehet. A benyújtott kérelmekben megjelölt mennyiségek összértéke meghaladja a rendelkezésre álló mennyiséget. Ezért ilyen körülmények között és a rendelkezésre álló mennyiségek igazságos elosztására törekedve, a kérelmezett mennyiségeket arányos mértékben csökkenteni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 716/2005/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakra benyújtott valamennyi behozatali engedély iránti kérelem elfogadásra kerül az alábbi, csontos húsban kifejezett mennyiségek erejéig:

| a) | az 716/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett tartósított termékek előállítására szánt hús esetében a kérelmezett mennyiségek 5,166817 %-ának erejéig; |
| --- | --- |

a)

az 716/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett tartósított termékek előállítására szánt hús esetében a kérelmezett mennyiségek 5,166817 %-ának erejéig;

| b) | az 716/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett termékek előállítására szánt hús esetében a kérelmezett mennyiségek 32,725815 %-ának erejéig. |
| --- | --- |

b)

az 716/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett termékek előállítására szánt hús esetében a kérelmezett mennyiségek 32,725815 %-ának erejéig.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 121., 2005.5.13., 53. o.

2

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/5

---

A BIZOTTSÁG 974/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 júniusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló 774/94/EK tanácsi rendeletben előírt behozatali szabályoknak a sertéshúságazatban történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. június 22-i 1432/94/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005 harmadik negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők. |
| --- | --- |

(1)

A 2005 harmadik negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők.

| (2) | Meg kell határozni a soron következő időszakban rendelkezésre álló mennyiségeket. |
| --- | --- |

(2)

Meg kell határozni a soron következő időszakban rendelkezésre álló mennyiségeket.

| (3) | Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni, |
| --- | --- |

(3)

Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra az 1432/94/EK rendelet értelmében benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek az I. mellékletben feltüntetett mértékben kerülnek elfogadásra.

(2)   Az 1432/94/EK rendelet értelmében a 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra a II. mellékletben feltüntetett összmennyiségre lehet benyújtani behozatali engedély iránti kérelmeket.

(3)   Az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 156., 1994.6.23., 14. o. A legutóbb a 341/2005/EK rendelettel (HL L 53., 2005.2.26., 28. o.) módosított rendelet.

1

---

I MELLÉKLET

| Csoport | A 2005. július 1. és szeptemberig 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Csoport

A 2005. július 1. és szeptemberig 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke

1

100,00

---

II. MELLÉKLET

| (t) |
| --- |
| Csoport | A 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség |
| 1 | 7 000,0 |

(t)

Csoport

A 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség

1

7 000,0

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/7

---

A BIZOTTSÁG 975/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 júniusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a sertéshúságazat termékeire vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és igazgatásának szabályozásáról szóló, 2003. augusztus 18-i 1458/2003/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005. harmadik negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők. |
| --- | --- |

(1)

A 2005. harmadik negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők.

| (2) | Ki kell számítani a fennmaradó mennyiséget, amely hozzáadódik a következő időszakban rendelkezésre álló mennyiséghez, |
| --- | --- |

(2)

Ki kell számítani a fennmaradó mennyiséget, amely hozzáadódik a következő időszakban rendelkezésre álló mennyiséghez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra az 1458/2003/EK rendelet értelmében benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek az I. mellékletben feltüntetett mértékben kerülnek elfogadásra.

(2)   Az 1458/2003/EK rendelet rendelkezéseinek értelmében a 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra a II. mellékletben feltüntetett összmennyiségre lehet benyújtani behozatali engedély iránti kérelmeket.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 208., 2003.8.19., 3. o. A 341/2005/EK rendelettel (HL L 53., 2005.2.26., 28. o.) módosított rendelet.

1

---

I MELLÉKLET

| Csoport | A 2005. július 1-jetől és szeptember 30-ig közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Csoport

A 2005. július 1-jetől és szeptember 30-ig közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

II. MELLÉKLET

| (t) |
| --- |
| Csoport | A 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség |
| G2 | 15 875,0 |
| G3 | 2 500,0 |
| G4 | 1 500,0 |
| G5 | 3 050,0 |
| G6 | 7 500,0 |
| G7 | 2 750,0 |

(t)

Csoport

A 2005. október 1. és december 31. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség

G2

15 875,0

G3

2 500,0

G4

1 500,0

G5

3 050,0

G6

7 500,0

G7

2 750,0

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/9

---

A BIZOTTSÁG 976/2005/EK RENDELETE

(2005. június 24.)

a 2032/2004/EK rendeletben említett pályázati eljárás keretében bizonyos harmadik országokba exportált hosszú szemű hántolt B rizs kivitele után járó export-visszatérítés maximális összegének megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel, a rizs piacának közös szervezéséről szóló 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2032/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot írt ki a rizs kivitele után járó export-visszatérítésre. |
| --- | --- |

(1)

A 2032/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot írt ki a rizs kivitele után járó export-visszatérítésre.

| (2) | A legutóbb az 584/75/EGK bizottsági rendelet (3) 5. cikke értelmében a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1785/2003/EK rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás szerint határozhat úgy, hogy rögzíti a maximális export-visszatérítés összegét. Ehhez különösen az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében feltüntetett kritériumokat kell figyelembe venni. Pályázatnyertesnek minősül minden olyan ajánlattevő, akiknek ajánlata a maximális export-visszatérítés összegével egyenlő, vagy annál alacsonyabb. |
| --- | --- |

(2)

A legutóbb az 584/75/EGK bizottsági rendelet (3) 5. cikke értelmében a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1785/2003/EK rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás szerint határozhat úgy, hogy rögzíti a maximális export-visszatérítés összegét. Ehhez különösen az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdésében feltüntetett kritériumokat kell figyelembe venni. Pályázatnyertesnek minősül minden olyan ajánlattevő, akiknek ajánlata a maximális export-visszatérítés összegével egyenlő, vagy annál alacsonyabb.

| (3) | A fenti kritériumoknak a rizspiac jelenlegi helyzetére való alkalmazása eredményeképpen az export-visszatérítés maximális összegét az 1. cikkben említett összegben kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A fenti kritériumoknak a rizspiac jelenlegi helyzetére való alkalmazása eredményeképpen az export-visszatérítés maximális összegét az 1. cikkben említett összegben kell megállapítani.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hosszú szemű hántolt B rizs egyes harmadik országokba történő exportálása után járó maximális visszatérítés a 2032/2004/EK rendeletben említett pályázati eljárás keretében 2005. június 20-tól 23-ig benyújtott ajánlatok alapján 57,00 EUR/t-ban került megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

1

(2)  HL L 353., 2004.11.27., 6. o.

2

(3)  HL L 61., 1975.3.7., 25. o. A legutóbb az 1948/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 18. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/10

---

AZ EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2004 HATÁROZATA

(2004. április 19.)

a versenyszabályok végrehajtásához szükséges szabályok elfogadásáról

(2005/466/EK)

AZ EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásra (a továbbiakban: a „megállapodás”) (1),

mivel:

| (1) | Az EU és Marokkó között legkésőbb 2012. február 28-ig szabadkereskedelmi területet kell létrehozni. |
| --- | --- |

(1)

Az EU és Marokkó között legkésőbb 2012. február 28-ig szabadkereskedelmi területet kell létrehozni.

| (2) | A megállapodás 36. cikkének (3) bekezdése a felek közötti együttműködésre vonatkozóan igazgatási szabályok létrehozását írja elő a fenti cikk (1) és (2) bekezdése végrehajtásának, valamint a technikai együttműködésre vonatkozó intézkedések elfogadásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 36. cikkének (3) bekezdése a felek közötti együttműködésre vonatkozóan igazgatási szabályok létrehozását írja elő a fenti cikk (1) és (2) bekezdése végrehajtásának, valamint a technikai együttműködésre vonatkozó intézkedések elfogadásának megkönnyítése érdekében.

| (3) | A megállapodás 36. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Társulási Tanács a megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül elfogadja a versenyszabályok végrehajtásához szükséges szabályokat, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 36. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Társulási Tanács a megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül elfogadja a versenyszabályok végrehajtásához szükséges szabályokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

(1)   A feleknek a versenyszabályok végrehajtásért felelős illetékes hatóságai közötti együttműködési mechanizmus meghatározását a melléklet tartalmazza.

(2)   A felek versenyhatóságai tájékoztatják a Társulási Tanács belső piaci albizottságát a végrehajtásról és az (1) bekezdésben említett mechanizmus keretében létrehozott együttműködésről.

(3)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2004. április 19-én.

a Társulási Tanács részéről

B. COWEN

---

(1)  HL L 70., 2000.3.18., 2. o. A legutóbb a 2003. december 30-i levélváltással (HL L 345., 2003.12.31., 119. o.) módosított megállapodás.

1

---

MELLÉKLET

EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS

A feleknek a versenyszabályok végrehajtásáért felelős illetékes hatóságai közötti együttműködési mechanizmus

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.   Célkitűzések

| 1.1. | A megállapodás 36. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával ellentétes gyakorlatok esetét a megfelelő jogszabályokkal összhangban kell szabályozni, oly módon, hogy elkerülhető legyen a kereskedelmet és a gazdasági fejlődést hátrányosan érintő bármilyen hatás, valamint az ilyen gyakorlatoknak a másik fél jelentős érdekeire tett esetleges negatív kihatásai. |
| --- | --- |

1.1.

A megállapodás 36. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával ellentétes gyakorlatok esetét a megfelelő jogszabályokkal összhangban kell szabályozni, oly módon, hogy elkerülhető legyen a kereskedelmet és a gazdasági fejlődést hátrányosan érintő bármilyen hatás, valamint az ilyen gyakorlatoknak a másik fél jelentős érdekeire tett esetleges negatív kihatásai.

| 1.2. | A felek versenyhatóságainak az ilyen esetek szabályozása tekintetében való hatáskörét az adott fél hatályos versenyjogi szabályai határozzák meg, beleértve azon eseteket is, amikor e szabályokat az adott fél területén kívül található vállalkozásokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.2.

A felek versenyhatóságainak az ilyen esetek szabályozása tekintetében való hatáskörét az adott fél hatályos versenyjogi szabályai határozzák meg, beleértve azon eseteket is, amikor e szabályokat az adott fél területén kívül található vállalkozásokra kell alkalmazni.

| 1.3. | A rendelkezések célja a felek közti együttműködés és koordináció elősegítése versenyjoguk alkalmazása terén, annak elkerülése érdekében, hogy a versenykorlátozások az Európai Unió és Marokkó közti kereskedelem fokozatos liberalizációjának várható jótékony hatásait gátolják vagy megsemmisítsék. |
| --- | --- |

1.3.

A rendelkezések célja a felek közti együttműködés és koordináció elősegítése versenyjoguk alkalmazása terén, annak elkerülése érdekében, hogy a versenykorlátozások az Európai Unió és Marokkó közti kereskedelem fokozatos liberalizációjának várható jótékony hatásait gátolják vagy megsemmisítsék.

2.   Fogalommeghatározások

E szabályok alkalmazásában:

| a) | „versenyjog”:






  i. | az Európai Közösség (a „Közösség”) esetében az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet (1) és a Közösség által e területen elfogadott másodlagos jogszabályok; |
| --- | --- | --- |

a)

„versenyjog”:

i.

az Európai Közösség (a „Közösség”) esetében az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet (1) és a Közösség által e területen elfogadott másodlagos jogszabályok;

| ii. | Marokkó esetében az árak és a verseny szabadságáról szóló, 1421. Rabí Al-Avval hónap 2-i (2000. június 5-i) 06/99. számú törvény, valamint a kapcsolódó másodlagos jogszabályok; |
| --- | --- |

ii.

Marokkó esetében az árak és a verseny szabadságáról szóló, 1421. Rabí Al-Avval hónap 2-i (2000. június 5-i) 06/99. számú törvény, valamint a kapcsolódó másodlagos jogszabályok;

| b) | „versenyhatóság”:






  i. | a Közösség esetében az Európai Közösségek Bizottsága, a közösségi versenyjogszabályok által ráruházott hatáskörök gyakorlása révén; és |
| --- | --- | --- |

b)

„versenyhatóság”:

i.

a Közösség esetében az Európai Közösségek Bizottsága, a közösségi versenyjogszabályok által ráruházott hatáskörök gyakorlása révén; és

| ii. | Marokkó esetében a Gazdasági és Általános Ügyekért és a Gazdaság Felzárkóztatásáért felelős Minisztérium; |
| --- | --- |

ii.

Marokkó esetében a Gazdasági és Általános Ügyekért és a Gazdaság Felzárkóztatásáért felelős Minisztérium;

| c) | „végrehajtási intézkedések”: a versenyjogi rendelkezések alkalmazására irányuló, valamelyik fél versenyhatósága által végrehajtott vizsgálat vagy eljárás révén végzett valamennyi tevékenység, amely szankciót vagy korrekciós intézkedéseket vonhat maga után; |
| --- | --- |

c)

„végrehajtási intézkedések”: a versenyjogi rendelkezések alkalmazására irányuló, valamelyik fél versenyhatósága által végrehajtott vizsgálat vagy eljárás révén végzett valamennyi tevékenység, amely szankciót vagy korrekciós intézkedéseket vonhat maga után;

| d) | „versenyellenes cselekmény” és a „versenykorlátozó magatartás és gyakorlat”: bármely magatartás vagy művelet, amelyet valamelyik fél versenyjoga nem engedélyez, és amely szankciót vagy korrekciós intézkedéseket vonhat maga után. |
| --- | --- |

d)

„versenyellenes cselekmény” és a „versenykorlátozó magatartás és gyakorlat”: bármely magatartás vagy művelet, amelyet valamelyik fél versenyjoga nem engedélyez, és amely szankciót vagy korrekciós intézkedéseket vonhat maga után.

II. FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS KOORDINÁCIÓ

3.   Értesítés

| 3.1. | Mindkét fél versenyhatósága értesíti a másik fél versenyhatóságát az általa tett végrehajtási intézkedésekről, ha azok:






  a) | az értesítő fél véleménye szerint a másik fél végrehajtási intézkedései vonatkozásában jelentőséggel bírhatnak; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Mindkét fél versenyhatósága értesíti a másik fél versenyhatóságát az általa tett végrehajtási intézkedésekről, ha azok:

a)

az értesítő fél véleménye szerint a másik fél végrehajtási intézkedései vonatkozásában jelentőséggel bírhatnak;

| b) | nagymértékben befolyásolhatják a másik fél jelentős érdekeit; |
| --- | --- |

b)

nagymértékben befolyásolhatják a másik fél jelentős érdekeit;

| c) | olyan versenykorlátozásokhoz kapcsolódnak, amelyek a másik fél területén közvetlen és lényeges hatást fejthetnek ki; és |
| --- | --- |

c)

olyan versenykorlátozásokhoz kapcsolódnak, amelyek a másik fél területén közvetlen és lényeges hatást fejthetnek ki; és

| d) | olyan versenyellenes cselekményeket érintenek, amelyeket elsősorban a másik fél területén követtek el; |
| --- | --- |

d)

olyan versenyellenes cselekményeket érintenek, amelyeket elsősorban a másik fél területén követtek el;

| e) | valamely, a másik fél területén tett fellépést bizonyos feltételekhez kötnek vagy megtiltanak. |
| --- | --- |

e)

valamely, a másik fél területén tett fellépést bizonyos feltételekhez kötnek vagy megtiltanak.

| 3.2. | Amennyire lehetséges, és nem ellentétes a felek versenyjogi rendelkezéseivel, valamint nem akadályoz folyamatban lévő vizsgálatot, az értesítést az eljárás kezdeti szakaszában kell megküldeni, lehetővé téve ezzel az értesített versenyhatóság számára, hogy kifejezhesse véleményét. E versenyhatóság döntésének meghozatalakor a kapott véleményeket kellőképpen figyelembe veszi. |
| --- | --- |

3.2.

Amennyire lehetséges, és nem ellentétes a felek versenyjogi rendelkezéseivel, valamint nem akadályoz folyamatban lévő vizsgálatot, az értesítést az eljárás kezdeti szakaszában kell megküldeni, lehetővé téve ezzel az értesített versenyhatóság számára, hogy kifejezhesse véleményét. E versenyhatóság döntésének meghozatalakor a kapott véleményeket kellőképpen figyelembe veszi.

| 3.3. | A fenti 3.1. pontban előírt értesítéseknek kellően részletesnek kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a másik fél érdekeinek felmérését. |
| --- | --- |

3.3.

A fenti 3.1. pontban előírt értesítéseknek kellően részletesnek kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a másik fél érdekeinek felmérését.

| 3.4. | A felek vállalják, hogy lehetőség szerint – a rendelkezésükre álló adminisztratív erőforrások függvényében – megküldik a fenti értesítéseket. |
| --- | --- |

3.4.

A felek vállalják, hogy lehetőség szerint – a rendelkezésükre álló adminisztratív erőforrások függvényében – megküldik a fenti értesítéseket.

4.   Információcsere és titkosság

| 4.1. | A felek olyan jellegű információkat cserélnek egymással, amelyek elősegítik saját versenyjogi rendelkezéseik helyes alkalmazását és egymás jogi kereteinek alaposabb megismerését. |
| --- | --- |

4.1.

A felek olyan jellegű információkat cserélnek egymással, amelyek elősegítik saját versenyjogi rendelkezéseik helyes alkalmazását és egymás jogi kereteinek alaposabb megismerését.

| 4.2. | Az információcserére az adott fél jogszabályaiban meghatározott titoktartási előírások vonatkoznak. Azon titkos információk, amelyek terjesztése kifejezetten tilos, vagy amelyek terjesztésük esetén a másik fél számára hátrányosak lehetnek, az információ kibocsátójának kifejezett beleegyezése nélkül nem közölhetők. Amennyire lehetséges, mindkét versenyhatóság megőrzi mindazon információk titkosságát, amelyeket a másik versenyhatóság a szabályok alapján titkos információként adott át a számára, és hasonlóképpen, az információt rendelkezésre bocsátó versenyhatóság felhatalmazása hiányában megtagadja harmadik felek ezen információk átadására vonatkozó kérésének teljesítését. |
| --- | --- |

4.2.

Az információcserére az adott fél jogszabályaiban meghatározott titoktartási előírások vonatkoznak. Azon titkos információk, amelyek terjesztése kifejezetten tilos, vagy amelyek terjesztésük esetén a másik fél számára hátrányosak lehetnek, az információ kibocsátójának kifejezett beleegyezése nélkül nem közölhetők. Amennyire lehetséges, mindkét versenyhatóság megőrzi mindazon információk titkosságát, amelyeket a másik versenyhatóság a szabályok alapján titkos információként adott át a számára, és hasonlóképpen, az információt rendelkezésre bocsátó versenyhatóság felhatalmazása hiányában megtagadja harmadik felek ezen információk átadására vonatkozó kérésének teljesítését.

5.   A végrehajtási intézkedések koordinációja

| 5.1. | Mindkét versenyhatóság értesítheti a másik versenyhatóságot a végrehajtási intézkedések egy adott ügyben történő koordinációjára irányuló kívánságáról. Ez az összehangolás nem akadályozza meg a versenyhatóságokat abban, hogy önálló döntéseket hozzanak. |
| --- | --- |

5.1.

Mindkét versenyhatóság értesítheti a másik versenyhatóságot a végrehajtási intézkedések egy adott ügyben történő koordinációjára irányuló kívánságáról. Ez az összehangolás nem akadályozza meg a versenyhatóságokat abban, hogy önálló döntéseket hozzanak.

| 5.2. | Az összehangolás mértékének meghatározásakor a versenyhatóságok az alábbiakat veszik figyelembe:






  a) | az összehangolás valószínűsíthető eredményei; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Az összehangolás mértékének meghatározásakor a versenyhatóságok az alábbiakat veszik figyelembe:

a)

az összehangolás valószínűsíthető eredményei;

| b) | szükséges-e további információkat szerezni; |
| --- | --- |

b)

szükséges-e további információkat szerezni;

| c) | a költségek csökkentése a versenyhatóságok és az érintett gazdasági szereplők számára; és |
| --- | --- |

c)

a költségek csökkentése a versenyhatóságok és az érintett gazdasági szereplők számára; és

| d) | a saját törvényhozásuk alapján előírt határidők. |
| --- | --- |

d)

a saját törvényhozásuk alapján előírt határidők.

6.   Konzultáció az egyik fél jelentős érdekeinek a másik fél területén való megsértésekor.

| 6.1. | Mindkét fél, a lehetséges mértékben és a jogszabályaival összhangban, figyelembe veszi a másik fél jelentős érdekeit a végrehajtási intézkedések alkalmazásakor. Ha valamelyik versenyhatóság úgy véli, hogy a másik fél által annak versenyjogi rendelkezéseivel összhangban tett végrehajtási intézkedések az általa képviselt fél jelentős érdekeit sérthetik, ezzel kapcsolatos véleményét közli a másik versenyhatósággal, vagy konzultációt kezdeményez vele. Az erre felkért versenyhatóság – versenyjogi rendelkezései alkalmazása során hozott intézkedései végrehajtásának, valamint a végső döntés meghozatalát illető szabadságának sérelme nélkül – gondosan és jóhiszeműen megvizsgálja a kérelmező versenyhatóság véleményét, különösen a végrehajtási intézkedés szükségleteinek és célkitűzéseinek teljesítésére szolgáló egyéb lehetséges eszközökre vonatkozó javaslatokat. |
| --- | --- |

6.1.

Mindkét fél, a lehetséges mértékben és a jogszabályaival összhangban, figyelembe veszi a másik fél jelentős érdekeit a végrehajtási intézkedések alkalmazásakor. Ha valamelyik versenyhatóság úgy véli, hogy a másik fél által annak versenyjogi rendelkezéseivel összhangban tett végrehajtási intézkedések az általa képviselt fél jelentős érdekeit sérthetik, ezzel kapcsolatos véleményét közli a másik versenyhatósággal, vagy konzultációt kezdeményez vele. Az erre felkért versenyhatóság – versenyjogi rendelkezései alkalmazása során hozott intézkedései végrehajtásának, valamint a végső döntés meghozatalát illető szabadságának sérelme nélkül – gondosan és jóhiszeműen megvizsgálja a kérelmező versenyhatóság véleményét, különösen a végrehajtási intézkedés szükségleteinek és célkitűzéseinek teljesítésére szolgáló egyéb lehetséges eszközökre vonatkozó javaslatokat.

| 6.2. | Amennyiben valamelyik versenyhatóság úgy véli, hogy egy vagy több, a felek valamelyikének területén található vállalkozás olyan versenyellenes cselekményeket követ vagy követett el, bármi is legyen annak a forrása, amely súlyosan sérti a az általa képviselt fél érdekeit, konzultációt kezdeményezhet a másik fél versenyhatóságával, ez a lehetőség azonban nem sérti a versenyjogi rendelkezéseivel összhangban tett esetleges fellépéseit és az érintett versenyhatóságnak a végső döntés meghozatalát illető szabadságát. A megkeresett versenyhatóság hatályos jogszabályaival összhangban meghozza a megfelelő korrekciós intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.2.

Amennyiben valamelyik versenyhatóság úgy véli, hogy egy vagy több, a felek valamelyikének területén található vállalkozás olyan versenyellenes cselekményeket követ vagy követett el, bármi is legyen annak a forrása, amely súlyosan sérti a az általa képviselt fél érdekeit, konzultációt kezdeményezhet a másik fél versenyhatóságával, ez a lehetőség azonban nem sérti a versenyjogi rendelkezéseivel összhangban tett esetleges fellépéseit és az érintett versenyhatóságnak a végső döntés meghozatalát illető szabadságát. A megkeresett versenyhatóság hatályos jogszabályaival összhangban meghozza a megfelelő korrekciós intézkedéseket.

7.   Technikai együttműködés

| 7.1. | A felek készek a szükséges technikai együttműködésre, amely lehetővé teszi számukra, hogy – a rendelkezésre álló források függvényében – hasznosítsák egymás tapasztalatait, és elősegítsék versenyjoguk és versenypolitikájuk alkalmazását. |
| --- | --- |

7.1.

A felek készek a szükséges technikai együttműködésre, amely lehetővé teszi számukra, hogy – a rendelkezésre álló források függvényében – hasznosítsák egymás tapasztalatait, és elősegítsék versenyjoguk és versenypolitikájuk alkalmazását.

| 7.2. | A megállapodás végrehajtását kísérő program során az alábbi együttműködési tevékenységeket lehet figyelembe venni:






  a) | a tisztviselők számára gyakorlati tapasztalatok szerzését lehetővé tévő képzési programok; |
| --- | --- | --- |

7.2.

A megállapodás végrehajtását kísérő program során az alábbi együttműködési tevékenységeket lehet figyelembe venni:

a)

a tisztviselők számára gyakorlati tapasztalatok szerzését lehetővé tévő képzési programok;

| b) | szemináriumok, különösen tisztviselők számára; valamint |
| --- | --- |

b)

szemináriumok, különösen tisztviselők számára; valamint

| c) | versenyjogi és -politikai tanulmányok, fejlesztésük elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

versenyjogi és -politikai tanulmányok, fejlesztésük elősegítése érdekében.

8.   A végrehajtás részletes szabályainak irányítása

Az e tárgyban folytatott együttműködés nyomon követését és értékelését a megállapodás keretében a Társulási Tanács 2003. február 24-i határozatával létrehozott belső piaci albizottság biztosítja.

9.   A szabályok módosítása és frissítése

A Társulási Tanács a versenyhatóságokkal való konzultációt követően módosíthatja ezeket a szabályokat.

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 1. o. A legutóbb az 1310/97/EK rendelettel (HL L 180., 1997.7.9., 1. o.) módosított rendelet.

1

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/14

---

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló európai megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv hatálybalépésére vonatkozó tájékoztató

A Bulgáriával kötött európai megállapodáshoz a 10 új tagállamnak az Európai Unióhoz történt csatlakozása figyelembevétele céljából csatolt kiegészítő jegyzőkönyv – melynek megkötéséről a Tanács és a Bizottság 2005. április 18-án határozott (1) – 2005. július 1-jén lép hatályba, azt követően, hogy az e jegyzőkönyv 10. cikkében megállapított eljárásokat 2005. június 13-ig lefolytatták.

---

(1)  HL L 155., 2005.6.17., 1. o.

---

Bizottság

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/15

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. május 19.)

a Belgium által a Sioen Fibres S.A. javára nyújtani tervezett állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 1622. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/467/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívták az érdekelteket, hogy az említett cikkeknek (1), megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A belga hatóságok 2002. december 20-án kelt levelükben jelentették be azon szándékukat, hogy támogatást kívánnak nyújtani a Sioen Fibres S.A. vállalat (a továbbiakban: „Sioen”) számára ipari poliészterszálat előállító berendezésekbe történő befektetéshez. A Bizottság 2002. február 12-i levelében kiegészítő információkat kért, amire a belga hatóságok 2003. március 11-én levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(1)

A belga hatóságok 2002. december 20-án kelt levelükben jelentették be azon szándékukat, hogy támogatást kívánnak nyújtani a Sioen Fibres S.A. vállalat (a továbbiakban: „Sioen”) számára ipari poliészterszálat előállító berendezésekbe történő befektetéshez. A Bizottság 2002. február 12-i levelében kiegészítő információkat kért, amire a belga hatóságok 2003. március 11-én levélben válaszoltak.

| (2) | A Bizottság határozatáról 2003. május 2-i levelében értesítette Belgiumot, amely szerint ezen támogatás ellen megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság határozatáról 2003. május 2-i levelében értesítette Belgiumot, amely szerint ezen támogatás ellen megindítja a Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében előírt eljárást.

| (3) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették (2). A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be az illető támogatásra vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették (2). A Bizottság felszólította az érdekelteket, hogy nyújtsák be az illető támogatásra vonatkozó észrevételeiket.

| (4) | A Bizottság 2003. július 8-án kapta meg Belgium észrevételeit. A műselyem és szintetikus szál nemzetközi bizottsága (CIRFS) 2003. július 10-én, a vegyi szálakat termelők spanyol egyesülete (Profibra) pedig 2003. július 15-én nyújtotta be észrevételeit. E harmadik érdekelt felek észrevételeit továbbították Belgiumnak, aki erre válaszul 2003. október 8-án ismertette észrevételeit. 2003. november 7-én a belga hatóságok és a Sioen megbeszélést tartottak. A CIRFS 2003. november 27-én beleegyezett abba, hogy a 2003. július 10-i álláspontjában szereplő információk egy részét, amelyet eredetileg szigorúan bizalmas információnak minősítettek, a belga hatóságok rendelkezésére bocsássák. Ezen információkat 2003. december 1-jén megküldték Belgiumnak. Belgium 2004. január 19-én ismertette észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2003. július 8-án kapta meg Belgium észrevételeit. A műselyem és szintetikus szál nemzetközi bizottsága (CIRFS) 2003. július 10-én, a vegyi szálakat termelők spanyol egyesülete (Profibra) pedig 2003. július 15-én nyújtotta be észrevételeit. E harmadik érdekelt felek észrevételeit továbbították Belgiumnak, aki erre válaszul 2003. október 8-án ismertette észrevételeit. 2003. november 7-én a belga hatóságok és a Sioen megbeszélést tartottak. A CIRFS 2003. november 27-én beleegyezett abba, hogy a 2003. július 10-i álláspontjában szereplő információk egy részét, amelyet eredetileg szigorúan bizalmas információnak minősítettek, a belga hatóságok rendelkezésére bocsássák. Ezen információkat 2003. december 1-jén megküldték Belgiumnak. Belgium 2004. január 19-én ismertette észrevételeit.

II.   RÉSZLETES LEÍRÁS

| (5) | A Sioen a szintetikus szálak ágazatban tevékenységet folytató nagyvállalat. 99,99 %-ban a Sioen Industries S.A. tulajdonában áll, amelynek 2001-es árbevétele 226,02 millió euró volt, és 3 900 személyt foglalkoztatott. |
| --- | --- |

(5)

A Sioen a szintetikus szálak ágazatban tevékenységet folytató nagyvállalat. 99,99 %-ban a Sioen Industries S.A. tulajdonában áll, amelynek 2001-es árbevétele 226,02 millió euró volt, és 3 900 személyt foglalkoztatott.

| (6) | A Sioen a támogatásra jogosult befektetések összegét a 2001. május és 2003. június közötti időszakra 19,46 millió euróban állapítja meg. A kérdéses befektetés célja a vállalat nagy szilárdságú ipari poliészterszálat illető termelőkapacitásának fejlesztése (3). A szál bevont szövetek előállítására szolgál, amelyeket különböző végtermékek gyártásához használnak (pl. kamionponyva, sátorvászon, légzsák). Belgium szerint a szál nem szolgál textilipari felhasználásra (ruha- vagy szőnyeggyártás). A befektetés 39 munkahely teremtését tenné lehetővé. |
| --- | --- |

(6)

A Sioen a támogatásra jogosult befektetések összegét a 2001. május és 2003. június közötti időszakra 19,46 millió euróban állapítja meg. A kérdéses befektetés célja a vállalat nagy szilárdságú ipari poliészterszálat illető termelőkapacitásának fejlesztése (3). A szál bevont szövetek előállítására szolgál, amelyeket különböző végtermékek gyártásához használnak (pl. kamionponyva, sátorvászon, légzsák). Belgium szerint a szál nem szolgál textilipari felhasználásra (ruha- vagy szőnyeggyártás). A befektetés 39 munkahely teremtését tenné lehetővé.

| (7) | A befektetés által a termelőkapacitás a 2002-es évi 8 500 tonnáról 2003-ra évi 14 850 tonnára emelkedne (4). Belgium szerint kizárt, hogy a berendezések könnyen és alacsony költségek mellett átállíthatóak lennének más típusú szálak gyártására. A tényleges éves termelés 2002-ben 7 650 tonna volt és 2003-tól kezdődően 13 543 tonnára növekedett. A Sioen Industries függőleges struktúrája keretében a teljes termelési mennyiséget kizárólag a csoporton belüli használatra szánják. |
| --- | --- |

(7)

A befektetés által a termelőkapacitás a 2002-es évi 8 500 tonnáról 2003-ra évi 14 850 tonnára emelkedne (4). Belgium szerint kizárt, hogy a berendezések könnyen és alacsony költségek mellett átállíthatóak lennének más típusú szálak gyártására. A tényleges éves termelés 2002-ben 7 650 tonna volt és 2003-tól kezdődően 13 543 tonnára növekedett. A Sioen Industries függőleges struktúrája keretében a teljes termelési mennyiséget kizárólag a csoporton belüli használatra szánják.

| (8) | A tervezett, 2,86 millió euro összegű támogatást olyan engedélyezett támogatási rendszer (5) keretében kell biztosítani, amely azonban nem terjed ki a szintetikus szál iparára vonatkozó támogatásra. A támogatás iránti kérelmet a vallon hatóságoknál 2001. május 18-án nyújtották be, amelyet a vallon hatóságok 2002. augusztus 29-én a Bizottság engedélyezésének fenntartásával jóvá is hagytak. A Hainaut régió számára engedélyezett folyósítható támogatás felső határa a közösségi rendelkezések értelmében (a Szerződés 87. cikke (3) bekezdés c) pontja) a nagyvállalatok számára 17,5 % nettó támogatástartalom. |
| --- | --- |

(8)

A tervezett, 2,86 millió euro összegű támogatást olyan engedélyezett támogatási rendszer (5) keretében kell biztosítani, amely azonban nem terjed ki a szintetikus szál iparára vonatkozó támogatásra. A támogatás iránti kérelmet a vallon hatóságoknál 2001. május 18-án nyújtották be, amelyet a vallon hatóságok 2002. augusztus 29-én a Bizottság engedélyezésének fenntartásával jóvá is hagytak. A Hainaut régió számára engedélyezett folyósítható támogatás felső határa a közösségi rendelkezések értelmében (a Szerződés 87. cikke (3) bekezdés c) pontja) a nagyvállalatok számára 17,5 % nettó támogatástartalom.

| (9) | A Bizottság a vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában – a piaci helyzetre, valamint a támogatott befektetésnek a termelőkapacitásra gyakorolt hatására való tekintettel, – kétségbe vonta, hogy a támogatás megfelel a szintetikus szálak ágazatának támogatásaira vonatkozó szabályozásban (a továbbiakban: „szabályozás”) kifejtett feltételekkel, melyek azt célozzák, hogy összeegyeztethető legyen a közös piaccal (6). |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában – a piaci helyzetre, valamint a támogatott befektetésnek a termelőkapacitásra gyakorolt hatására való tekintettel, – kétségbe vonta, hogy a támogatás megfelel a szintetikus szálak ágazatának támogatásaira vonatkozó szabályozásban (a továbbiakban: „szabályozás”) kifejtett feltételekkel, melyek azt célozzák, hogy összeegyeztethető legyen a közös piaccal (6).

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (10) | A következőképpen foglalhatók össze a CIRFS által benyújtott észrevételek: |
| --- | --- |

(10)

A következőképpen foglalhatók össze a CIRFS által benyújtott észrevételek:

| (11) | A CIRFS utal arra, hogy a szintetikus szálak ágazata különösen érzékeny a versenyhelyzet állami támogatások által kiváltott torzulására. Ebben az ágazatban, ahova a nagy szilárdságú ipari poliészterszál előállítása is sorolható, az állami támogatások – hacsak nem ellenőrzik őket nagyon szigorúan, – lényegüket tekintve a közös érdekkel ellentétes módon kihatással lehetnek a kereskedelmi feltételekre. |
| --- | --- |

(11)

A CIRFS utal arra, hogy a szintetikus szálak ágazata különösen érzékeny a versenyhelyzet állami támogatások által kiváltott torzulására. Ebben az ágazatban, ahova a nagy szilárdságú ipari poliészterszál előállítása is sorolható, az állami támogatások – hacsak nem ellenőrzik őket nagyon szigorúan, – lényegüket tekintve a közös érdekkel ellentétes módon kihatással lehetnek a kereskedelmi feltételekre.

| (12) | Arra a kérdésre, hogy a kínálati oldalon fennáll-e strukturális hiány, a CIRFS megjegyzi, hogy amennyiben a számítások a bejelentést megelőző két év éves átlagán alapulnak, a belga hatóságok számításai nem jeleznek ilyen jellegű hiányt. Ezen feltételezés, úgy tűnik, egybevág a CIRFS bizalmas adataival, amelyeket tagjai bevallásai és a nem tagokat illető becslések alapján állítottak össze, és amelyek szerint a kapacitáskihasználás a Közösségben 88,06 % (2000-ben), illetve 88,23 % volt (2002-ben). |
| --- | --- |

(12)

Arra a kérdésre, hogy a kínálati oldalon fennáll-e strukturális hiány, a CIRFS megjegyzi, hogy amennyiben a számítások a bejelentést megelőző két év éves átlagán alapulnak, a belga hatóságok számításai nem jeleznek ilyen jellegű hiányt. Ezen feltételezés, úgy tűnik, egybevág a CIRFS bizalmas adataival, amelyeket tagjai bevallásai és a nem tagokat illető becslések alapján állítottak össze, és amelyek szerint a kapacitáskihasználás a Közösségben 88,06 % (2000-ben), illetve 88,23 % volt (2002-ben).

| (13) | A piacra gyakorolt hatást illetően a CIRFS megjegyzi, hogy a Sioen azon befektetései, amelyekhez állami támogatást terveztek, jelentős kapacitásnövekedést jelentene mind a Sioen, mind az egész ágazat számára. Erre vonatkozólag a CIRFS azt is kijelenti, hogy tagjai között jelenleg egyetlen termelő sem könyvel el elégséges tőkehozadékot és az eladások száma sem kielégítő, olyannyira nem, hogy bármely állami támogatás versenyképességi helyzetükre nézve kifejezetten negatív hatással lenne. A CIRFS ezen kívül azt is kifejti, hogy egy konkurens termelő éppenhogy lábra állt a bíróság által kimondott szanálási eljárást követően, és hogy a szanálási tervére súlyos kihatással lehet, ha valamelyik konkurense állami támogatásban részesülne. Egyéb közösségi termelők 59 millió euróra becsülték az általuk ezen tevékenységbe az elmúlt öt év során befektetett összeget, anélkül hogy még a kedvezményezett régiókban is befektetési támogatásban részesülhettek volna. A CIRFS arra számít, hogy a piacon a továbbiakban is erős marad a verseny, illetve hogy a haszonkulcs az elkövetkezendő néhány évben alacsony szinten marad nemcsak a közösségi termelők közötti verseny, hanem a dömpingimportok miatt is. |
| --- | --- |

(13)

A piacra gyakorolt hatást illetően a CIRFS megjegyzi, hogy a Sioen azon befektetései, amelyekhez állami támogatást terveztek, jelentős kapacitásnövekedést jelentene mind a Sioen, mind az egész ágazat számára. Erre vonatkozólag a CIRFS azt is kijelenti, hogy tagjai között jelenleg egyetlen termelő sem könyvel el elégséges tőkehozadékot és az eladások száma sem kielégítő, olyannyira nem, hogy bármely állami támogatás versenyképességi helyzetükre nézve kifejezetten negatív hatással lenne. A CIRFS ezen kívül azt is kifejti, hogy egy konkurens termelő éppenhogy lábra állt a bíróság által kimondott szanálási eljárást követően, és hogy a szanálási tervére súlyos kihatással lehet, ha valamelyik konkurense állami támogatásban részesülne. Egyéb közösségi termelők 59 millió euróra becsülték az általuk ezen tevékenységbe az elmúlt öt év során befektetett összeget, anélkül hogy még a kedvezményezett régiókban is befektetési támogatásban részesülhettek volna. A CIRFS arra számít, hogy a piacon a továbbiakban is erős marad a verseny, illetve hogy a haszonkulcs az elkövetkezendő néhány évben alacsony szinten marad nemcsak a közösségi termelők közötti verseny, hanem a dömpingimportok miatt is.

| (14) | A Profibra észrevételei a következőképpen foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(14)

A Profibra észrevételei a következőképpen foglalhatók össze:

| (15) | A Profibra 2003. július 15-i levelében adott hangot aggodalmainak a Sioen javára tervezett támogatás kapcsán. Eszerint a Sioen támogatás iránti kérelme alaptalan. A Profibra megállapítja, hogy a Sioen által tervezet kapacitásnövelés saját jelenlegi kapacitásának 74,4 %-át teszi ki, ami a teljes európai kapacitás 3,5 %-ával egyenlő. A támogatás iránti kérelem – a jelenlegi foglalkoztatási feltételek, a globalizált környezet mellett, valamint az európai piachoz való hozzáférés korlátozása hiányában – ellentmond minden vállalkozói és gazdasági logikának. A Profibra kétségbe vonja azt is, hogy hiány áll fenn a kínálati oldalon, hiszen a kapacitáskihasználás 2000-ben 86,7 % és 2001-ben 89,5 % volt. Az egyesület hivatkozik továbbá a behozatalok jelentős növekedésére, és leszögezi, hogy az ágazatban egy olyan vállalat, amely a kapacitáskihasználásra nézve nem éri el a legalább 85–90 %-os minimumszintet, minden valószínűség szerint csak veszteséges gazdálkodást folytathat. |
| --- | --- |

(15)

A Profibra 2003. július 15-i levelében adott hangot aggodalmainak a Sioen javára tervezett támogatás kapcsán. Eszerint a Sioen támogatás iránti kérelme alaptalan. A Profibra megállapítja, hogy a Sioen által tervezet kapacitásnövelés saját jelenlegi kapacitásának 74,4 %-át teszi ki, ami a teljes európai kapacitás 3,5 %-ával egyenlő. A támogatás iránti kérelem – a jelenlegi foglalkoztatási feltételek, a globalizált környezet mellett, valamint az európai piachoz való hozzáférés korlátozása hiányában – ellentmond minden vállalkozói és gazdasági logikának. A Profibra kétségbe vonja azt is, hogy hiány áll fenn a kínálati oldalon, hiszen a kapacitáskihasználás 2000-ben 86,7 % és 2001-ben 89,5 % volt. Az egyesület hivatkozik továbbá a behozatalok jelentős növekedésére, és leszögezi, hogy az ágazatban egy olyan vállalat, amely a kapacitáskihasználásra nézve nem éri el a legalább 85–90 %-os minimumszintet, minden valószínűség szerint csak veszteséges gazdálkodást folytathat.

IV.   BELGIUM ÉSZREVÉTELEI

| (16) | A Bizottság vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában kifejtett kétségeihez és a harmadik felek észrevételeihez Belgium a következőket fűzi hozzá: |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában kifejtett kétségeihez és a harmadik felek észrevételeihez Belgium a következőket fűzi hozzá:

| (17) | Belgium kifejti, hogy a CIRFS és a Profibra olyan szakmai egyesületek, amelyek a nagy szilárdságú ipari poliészterszál legfontosabb előállítóit képviselik, amelynek a Sioen nem tagja. Belgium kétségbe vonja ezen észrevételek pártatlanságát, amelyek szerinte megalapozatlanok, pontatlanok és kétértelműek. Felkéri a Bizottságot, hogy ezen észrevételeket megfontoltan kezelje, annál is inkább, mivel a szóban forgó piac vonatkozásában nincsenek hivatalos statisztikák. |
| --- | --- |

(17)

Belgium kifejti, hogy a CIRFS és a Profibra olyan szakmai egyesületek, amelyek a nagy szilárdságú ipari poliészterszál legfontosabb előállítóit képviselik, amelynek a Sioen nem tagja. Belgium kétségbe vonja ezen észrevételek pártatlanságát, amelyek szerinte megalapozatlanok, pontatlanok és kétértelműek. Felkéri a Bizottságot, hogy ezen észrevételeket megfontoltan kezelje, annál is inkább, mivel a szóban forgó piac vonatkozásában nincsenek hivatalos statisztikák.

| (18) | Belgium arra nézve, hogy a kínálati oldalon fennáll-e strukturális hiány, megjegyzi, hogy a nagy szilárdságú ipari poliészterszál esetében nem állnak rendelkezésre hivatalos statisztikák. A Sioen annak érdekében, hogy a kapacitáskihasználás mértékét a lehető legpontosabban felbecsülje, információkat szerzett a legfőbb piaci termelőknél a termelési kapacitást és a fogyasztást illetően. Ezen in tempore non suspecto beszerzett információk alapján Belgium szerint a nagy szilárdságú ipari poliészterszál esetében a kapacitáskihasználás mértéke túllépi a 90 %-t. Ebből a belga hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy az ágazatban a 2000–2002 közötti időszakban a kínálatban strukturális hiány állt fenn, amit állítólag több szakértő is megerősített. |
| --- | --- |

(18)

Belgium arra nézve, hogy a kínálati oldalon fennáll-e strukturális hiány, megjegyzi, hogy a nagy szilárdságú ipari poliészterszál esetében nem állnak rendelkezésre hivatalos statisztikák. A Sioen annak érdekében, hogy a kapacitáskihasználás mértékét a lehető legpontosabban felbecsülje, információkat szerzett a legfőbb piaci termelőknél a termelési kapacitást és a fogyasztást illetően. Ezen in tempore non suspecto beszerzett információk alapján Belgium szerint a nagy szilárdságú ipari poliészterszál esetében a kapacitáskihasználás mértéke túllépi a 90 %-t. Ebből a belga hatóságok azt a következtetést vonják le, hogy az ágazatban a 2000–2002 közötti időszakban a kínálatban strukturális hiány állt fenn, amit állítólag több szakértő is megerősített.

| (19) | A Sioen erre vonatkozóan azt is elmondja, hogy az általa előállított szál magas többletértékkel rendelkezik, illetve hogy 1999 óta a piacra viszonylag magas árstabilitás jellemző. A vállalat ezenkívül visszautasítja a CIRFS azon állításait is, amely szerint a haszonkulcsok az ágazaton belül erős nyomásnak lennének kitéve. Erre vonatkozólag kiemeli, hogy a CIRFS tagjai a nagy szilárdságú ipari poliészterszál piacánál kevésbé jövedelmező piacokon tevékenykednek, míg a Sioen a jó eredményeket a minőség folyamatos javítását középpontba helyező fontos K+F-tevékenységeinek, valamint a „niche-market”-eken való nagyon jövedelmező jelenlétének köszönheti. |
| --- | --- |

(19)

A Sioen erre vonatkozóan azt is elmondja, hogy az általa előállított szál magas többletértékkel rendelkezik, illetve hogy 1999 óta a piacra viszonylag magas árstabilitás jellemző. A vállalat ezenkívül visszautasítja a CIRFS azon állításait is, amely szerint a haszonkulcsok az ágazaton belül erős nyomásnak lennének kitéve. Erre vonatkozólag kiemeli, hogy a CIRFS tagjai a nagy szilárdságú ipari poliészterszál piacánál kevésbé jövedelmező piacokon tevékenykednek, míg a Sioen a jó eredményeket a minőség folyamatos javítását középpontba helyező fontos K+F-tevékenységeinek, valamint a „niche-market”-eken való nagyon jövedelmező jelenlétének köszönheti.

| (20) | Belgium úgy ítéli meg, hogy a Sioen kapacitásának növelése megfelel a szabályozásnak. Annak érdekében, hogy meghatározza, a kapacitás jelentős mértékben módosul-e, a Bizottságnak – a szabályozás értelmében – több tényezőt is figyelembe kellene vennie. |
| --- | --- |

(20)

Belgium úgy ítéli meg, hogy a Sioen kapacitásának növelése megfelel a szabályozásnak. Annak érdekében, hogy meghatározza, a kapacitás jelentős mértékben módosul-e, a Bizottságnak – a szabályozás értelmében – több tényezőt is figyelembe kellene vennie.

| (21) | Elsősorban azt fejti ki Belgium, hogy a Sioen kapacitásának növeléséből adódó többlettermelés teljes egészében a csoporton belül kerül felhasználásra. A Sioen termelése tehát nem lenne semmiféle kihatással a nagy szilárdságú ipari poliészterszálat előállító egyéb termelők áraira vagy haszonkulcsaira. |
| --- | --- |

(21)

Elsősorban azt fejti ki Belgium, hogy a Sioen kapacitásának növeléséből adódó többlettermelés teljes egészében a csoporton belül kerül felhasználásra. A Sioen termelése tehát nem lenne semmiféle kihatással a nagy szilárdságú ipari poliészterszálat előállító egyéb termelők áraira vagy haszonkulcsaira.

| (22) | Másodsorban, a támogatás egy csúcstechnológiai befektetési projektet érint, ami lehetővé teszi a Sioen számára, hogy nagyon sajátos tulajdonságokkal rendelkező termékkel lássa el csoportját. Ez a csoporton belül kifejlesztett és folyamatosan javított ipari poliészterszál nem áll rendelkezésre a piacon. Következésképpen a SIOEN kapacitásának növelését a függőleges struktúrája vezérli, és a termelés teljes mértékben belső felhasználásra kerül a csoporton belül. |
| --- | --- |

(22)

Másodsorban, a támogatás egy csúcstechnológiai befektetési projektet érint, ami lehetővé teszi a Sioen számára, hogy nagyon sajátos tulajdonságokkal rendelkező termékkel lássa el csoportját. Ez a csoporton belül kifejlesztett és folyamatosan javított ipari poliészterszál nem áll rendelkezésre a piacon. Következésképpen a SIOEN kapacitásának növelését a függőleges struktúrája vezérli, és a termelés teljes mértékben belső felhasználásra kerül a csoporton belül.

| (23) | Harmadsorban, Belgium kiemeli, hogy a kapacitás 3,5 %-os növelése nem jelentős az európai piac vonatkozásában, 5 % alatt marad, amit a Bizottság a Sioen-t illető 1999-es határozatában nem tekintett jelentős növekedésnek (7). Amennyiben a szóban forgó ügyben a Bizottság úgy döntene, hogy a kapacitás növelését a vállalat szintjén és nem az európai piac vonatkozásában értékeli, az azt jelentené, hogy ellentmond saját 1999-es határozatának. |
| --- | --- |

(23)

Harmadsorban, Belgium kiemeli, hogy a kapacitás 3,5 %-os növelése nem jelentős az európai piac vonatkozásában, 5 % alatt marad, amit a Bizottság a Sioen-t illető 1999-es határozatában nem tekintett jelentős növekedésnek (7). Amennyiben a szóban forgó ügyben a Bizottság úgy döntene, hogy a kapacitás növelését a vállalat szintjén és nem az európai piac vonatkozásában értékeli, az azt jelentené, hogy ellentmond saját 1999-es határozatának.

| (24) | Végezetül Belgium kihangsúlyozza azt is, hogy a kapacitás növelésének vállalati szinten való értékelése hátrányos lenne a kistermelőkkel szemben, hiszen a kapacitás növelése egy nagyvállalat esetében, aminek a termelőkapacitása eredendően magasabb, összehasonlításban alacsonyabb növekedéshez vezetne. |
| --- | --- |

(24)

Végezetül Belgium kihangsúlyozza azt is, hogy a kapacitás növelésének vállalati szinten való értékelése hátrányos lenne a kistermelőkkel szemben, hiszen a kapacitás növelése egy nagyvállalat esetében, aminek a termelőkapacitása eredendően magasabb, összehasonlításban alacsonyabb növekedéshez vezetne.

V.   A TÁMOGATÁS MEGÍTÉLÉSE

1.   Támogatás fennállása

| (25) | A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy amennyiben e szerződés másként nem rendelkezik, az olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti, és ezáltal torzítja vagy torzíthatja a versenyt, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, amennyiben hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(25)

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy amennyiben e szerződés másként nem rendelkezik, az olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti, és ezáltal torzítja vagy torzíthatja a versenyt, összeegyeztethetetlen a közös piaccal, amennyiben hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (26) | A Sioen javára tervezett támogatás állami alapokból finanszírozott juttatásokból áll. A támogatás lehetővé tenné a vállalat számára a szóban forgó befektetés kivitelezését anélkül, hogy a költségeket teljes egészében saját maga vállalná. A Sioen olyan ágazatban tevékenykedik, amelyben jelentős a tagállamok közötti kereskedelem és kemények a versenyfeltételek, ahogy erről a 2002. december 31-ig érvényben lévő ágazati szabályozás tanúskodik (8). A Sioen javára tervezett juttatás tehát a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(26)

A Sioen javára tervezett támogatás állami alapokból finanszírozott juttatásokból áll. A támogatás lehetővé tenné a vállalat számára a szóban forgó befektetés kivitelezését anélkül, hogy a költségeket teljes egészében saját maga vállalná. A Sioen olyan ágazatban tevékenykedik, amelyben jelentős a tagállamok közötti kereskedelem és kemények a versenyfeltételek, ahogy erről a 2002. december 31-ig érvényben lévő ágazati szabályozás tanúskodik (8). A Sioen javára tervezett juttatás tehát a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősül.

2.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (27) | A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése felsorolja a Szerződéssel összeegyeztethető támogatások típusait. A tervezett támogatás természetét és tárgyát, valamint a vállalat földrajzi elhelyezkedését figyelembe véve a szóban forgó projektre nem alkalmazható az említett bekezdés a), b) és c) pontja. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdése olyan egyéb támogatástípusokat sorol fel, melyek összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a projektet a mouscron-i (Hainaut régió) „Blanc Ballot” területre telepítették. Ez a terület a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja értelmében támogatásra jogosult. A nagyvállatok számára az engedélyezett maximális támogatásintenzitás 17,5 % (nettó támogatástartalom). Belgium a regionális támogatások esetében alkalmazható felső határ 50 %-ának megfelelő támogatásintenzitást kíván biztosítani. |
| --- | --- |

(27)

A Szerződés 87. cikkének (2) bekezdése felsorolja a Szerződéssel összeegyeztethető támogatások típusait. A tervezett támogatás természetét és tárgyát, valamint a vállalat földrajzi elhelyezkedését figyelembe véve a szóban forgó projektre nem alkalmazható az említett bekezdés a), b) és c) pontja. A Szerződés 87. cikke (3) bekezdése olyan egyéb támogatástípusokat sorol fel, melyek összeegyeztethetőnek tekinthetők a közös piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a projektet a mouscron-i (Hainaut régió) „Blanc Ballot” területre telepítették. Ez a terület a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja értelmében támogatásra jogosult. A nagyvállatok számára az engedélyezett maximális támogatásintenzitás 17,5 % (nettó támogatástartalom). Belgium a regionális támogatások esetében alkalmazható felső határ 50 %-ának megfelelő támogatásintenzitást kíván biztosítani.

| (28) | A szintetikus szálak termelői számára nyújtott, az ilyen jellegű tevékenységeket segítő támogatások biztosításának feltételei 1977 óta keretszabályozás formájában kerültek rögzítésre, amely tartalmát és alkalmazási területét több alkalommal, legutóbb 1996-ban módosították (9). 2003. január 1-je óta a keretszabályozás hatályát vesztette, és a szintetikus szálak ágazata esetében nem engedélyezhető semmilyen támogatás (10). Mindazonáltal a nagy befektetési projektek javára történő regionális célú támogatások multiszektorális szabályozásáról szóló bizottsági közlemény 39. pontja utolsó mondata értelmében (11), „a Bizottság által 2003. január 1-je előtt bejegyzett értesítések [...] a szintetikus szálak ágazata tekintetében az értesítéskor érvényben lévő feltételek fényében kerülnek megvizsgálásra.” A kérdéses támogatást ily módon a keretszabályozás értelmében kell értékelni, mivel 2002. december 20-án jelentették be. |
| --- | --- |

(28)

A szintetikus szálak termelői számára nyújtott, az ilyen jellegű tevékenységeket segítő támogatások biztosításának feltételei 1977 óta keretszabályozás formájában kerültek rögzítésre, amely tartalmát és alkalmazási területét több alkalommal, legutóbb 1996-ban módosították (9). 2003. január 1-je óta a keretszabályozás hatályát vesztette, és a szintetikus szálak ágazata esetében nem engedélyezhető semmilyen támogatás (10). Mindazonáltal a nagy befektetési projektek javára történő regionális célú támogatások multiszektorális szabályozásáról szóló bizottsági közlemény 39. pontja utolsó mondata értelmében (11), „a Bizottság által 2003. január 1-je előtt bejegyzett értesítések [...] a szintetikus szálak ágazata tekintetében az értesítéskor érvényben lévő feltételek fényében kerülnek megvizsgálásra.” A kérdéses támogatást ily módon a keretszabályozás értelmében kell értékelni, mivel 2002. december 20-án jelentették be.

| (29) | A keretszabályozás értelmében kötelező minden olyan támogatási projekt bejelentése, amely nem felel meg a de minimis feltételnek, illetve – bármilyen formában is eszközöljék e támogatást, és függetlenül attól, hogy a Bizottság engedélyezte-e az arra vonatkozó támogatási rendszert, vagy nem – a szintetikus szálak gyártói számára az alábbi esetekben közvetlen támogatást képez:






  — | minden típusú, poliészterből, poliamidból, akrilból vagy polipropilénből álló szálak és cérnák extrudálása és/vagy szövése, a felhasználástól függetlenül, |
| --- | --- | --- |

(29)

A keretszabályozás értelmében kötelező minden olyan támogatási projekt bejelentése, amely nem felel meg a de minimis feltételnek, illetve – bármilyen formában is eszközöljék e támogatást, és függetlenül attól, hogy a Bizottság engedélyezte-e az arra vonatkozó támogatási rendszert, vagy nem – a szintetikus szálak gyártói számára az alábbi esetekben közvetlen támogatást képez:

—

minden típusú, poliészterből, poliamidból, akrilból vagy polipropilénből álló szálak és cérnák extrudálása és/vagy szövése, a felhasználástól függetlenül,

| — | polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben ez a folyamat az alkalmazott berendezések alapján szerves része az extrudálásnak, |
| --- | --- |

—

polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben ez a folyamat az alkalmazott berendezések alapján szerves része az extrudálásnak,

| — | minden olyan kiegészítő eljárás, amely kapcsolódik az extrudálást és/vagy a szövést végző kapacitás egyidejű kialakításához a leendő kedvezményezett által, vagy egy annak vállalatcsoportjához tartozó másik olyan vállalat által, amely a kérdéses ipari tevékenységet tekintve normális esetben, az alkalmazott berendezéseket figyelembe véve, része ezen kapacitásnak. |
| --- | --- |

—

minden olyan kiegészítő eljárás, amely kapcsolódik az extrudálást és/vagy a szövést végző kapacitás egyidejű kialakításához a leendő kedvezményezett által, vagy egy annak vállalatcsoportjához tartozó másik olyan vállalat által, amely a kérdéses ipari tevékenységet tekintve normális esetben, az alkalmazott berendezéseket figyelembe véve, része ezen kapacitásnak.

| (30) | A tervezett támogatást a szóban forgó esetben a keretszabályozás értelmében szintetikus szálak előállításának támogatásához biztosítanák, vagyis az ipari poliészterszál extrudálásához szükséges új kapacitás kialakításához. Így a tervezett támogatásról a Bizottságot megfelelő módon értesítették. |
| --- | --- |

(30)

A tervezett támogatást a szóban forgó esetben a keretszabályozás értelmében szintetikus szálak előállításának támogatásához biztosítanák, vagyis az ipari poliészterszál extrudálásához szükséges új kapacitás kialakításához. Így a tervezett támogatásról a Bizottságot megfelelő módon értesítették.

| (31) | A keretszabályozás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek az ellenőrzés alkalmazási területébe tartozó projektek esetében a Bizottság általi vizsgálat során alkalmazandóak. Előirányozza többek közt, hogy annak megítélésekor, vajon a tervezett támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal, a legfontosabb szempont az, hogy milyen hatást gyakorolnak a támogatások az azonos termékek, vagyis az olyan szálak és cérnák piacára, amelyek gyártását elősegítenék a kérdéses támogatások. A nagyvállalatok (tehát az olyan vállalatok, amelyek nem kis- és középvállalkozásnak számító vállalatok) számára biztosított befektetési támogatások a keretszabályozás értelmében csak akkor engedélyezhetőek az alkalmazható támogatási felsőhatár 50 %-áig, amennyiben azok a megfelelő kapacitások jelentős csökkenéséhez vezetnek, vagy a szóban forgó termék piacán a kínálatban strukturális hiány áll fenn és nem vezetnek a megfelelő kapacitás jelentős növekedéséhez. A Sioen nagyvállalatnak számít, hiszen csoportja több mint 250 személyt foglalkoztat és több mint 40 millió euró árbevétellel rendelkezik (12). |
| --- | --- |

(31)

A keretszabályozás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek az ellenőrzés alkalmazási területébe tartozó projektek esetében a Bizottság általi vizsgálat során alkalmazandóak. Előirányozza többek közt, hogy annak megítélésekor, vajon a tervezett támogatások összeegyeztethetőek-e a közös piaccal, a legfontosabb szempont az, hogy milyen hatást gyakorolnak a támogatások az azonos termékek, vagyis az olyan szálak és cérnák piacára, amelyek gyártását elősegítenék a kérdéses támogatások. A nagyvállalatok (tehát az olyan vállalatok, amelyek nem kis- és középvállalkozásnak számító vállalatok) számára biztosított befektetési támogatások a keretszabályozás értelmében csak akkor engedélyezhetőek az alkalmazható támogatási felsőhatár 50 %-áig, amennyiben azok a megfelelő kapacitások jelentős csökkenéséhez vezetnek, vagy a szóban forgó termék piacán a kínálatban strukturális hiány áll fenn és nem vezetnek a megfelelő kapacitás jelentős növekedéséhez. A Sioen nagyvállalatnak számít, hiszen csoportja több mint 250 személyt foglalkoztat és több mint 40 millió euró árbevétellel rendelkezik (12).

| (32) | A Bizottság véleménye szerint a kapacitásnövekedést a vállalat szintjén kell értékelni. A támogatásban részesülő projekt következtében előálló kapacitásbeli változások értékeléséhez következésképpen össze kell hasonlítani a kedvezményezett támogatás előtti és utáni kapacitását (a támogatásból keletkező többletkapacitás hozzáadásával és a maradék kapacitás levonásával). |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság véleménye szerint a kapacitásnövekedést a vállalat szintjén kell értékelni. A támogatásban részesülő projekt következtében előálló kapacitásbeli változások értékeléséhez következésképpen össze kell hasonlítani a kedvezményezett támogatás előtti és utáni kapacitását (a támogatásból keletkező többletkapacitás hozzáadásával és a maradék kapacitás levonásával).

| (33) | Belgium észrevételeiben hivatkozik a Bizottság 1999. július 28-i határozatára (13), amelyben a Bizottságnak nem volt ellenvetése a Sioen javára nyújtott támogatás tekintetében. Belgium megjegyzi, hogy a Sioen kapacitásának növekedését akkoriban a piac teljes kapacitásához mérve értékelték, és a kapacitás ebből következő 5 %-os növekedését jelentéktelennek ítélték meg. A Bizottság azonban úgy tekinti, hogy az idézett ügyben minden szempontból kivételes és a maitól eltérő helyzet állt fenn, mivel a vállalat a befektetés előtt egyáltalán nem rendelkezett exdrudáló kapacitással. Az újonnan keletkezett kapacitásnak a piac teljes kapacitásához mért értékelése az adott esetben igazolt volt, hiszen a Sioen új piaci szereplő volt és nem rendelkezett semmilyen termelési kapacitással a kérdéses termékek előállításában. Amennyiben a Bizottság a vállalat szintjén értékelte volna a kapacitást, az új piaci szereplő teljes új kapacitása lényegénél fogva „jelentős” növekedéssel járt volna. Ez a megközelítésmód az új piaci szereplőkkel szemben diszkriminatív lett volna. Jelenleg viszont a Sioen már fennálló vállalat, amelynek már létező termelési kapacitása van, ennek következtében a továbbiakban nem igazolt, hogy a Bizottság eltérjen azon állandó gyakorlatától, hogy a kapacitást a vállalat szintjén mérje fel. |
| --- | --- |

(33)

Belgium észrevételeiben hivatkozik a Bizottság 1999. július 28-i határozatára (13), amelyben a Bizottságnak nem volt ellenvetése a Sioen javára nyújtott támogatás tekintetében. Belgium megjegyzi, hogy a Sioen kapacitásának növekedését akkoriban a piac teljes kapacitásához mérve értékelték, és a kapacitás ebből következő 5 %-os növekedését jelentéktelennek ítélték meg. A Bizottság azonban úgy tekinti, hogy az idézett ügyben minden szempontból kivételes és a maitól eltérő helyzet állt fenn, mivel a vállalat a befektetés előtt egyáltalán nem rendelkezett exdrudáló kapacitással. Az újonnan keletkezett kapacitásnak a piac teljes kapacitásához mért értékelése az adott esetben igazolt volt, hiszen a Sioen új piaci szereplő volt és nem rendelkezett semmilyen termelési kapacitással a kérdéses termékek előállításában. Amennyiben a Bizottság a vállalat szintjén értékelte volna a kapacitást, az új piaci szereplő teljes új kapacitása lényegénél fogva „jelentős” növekedéssel járt volna. Ez a megközelítésmód az új piaci szereplőkkel szemben diszkriminatív lett volna. Jelenleg viszont a Sioen már fennálló vállalat, amelynek már létező termelési kapacitása van, ennek következtében a továbbiakban nem igazolt, hogy a Bizottság eltérjen azon állandó gyakorlatától, hogy a kapacitást a vállalat szintjén mérje fel.

| (34) | A Bizottság megjegyzi – Belgium azon érvét illetően, hogy a kínálatban fennálló strukturális hiány esetén a kapacitás növekedését a piac teljes kapacitásához mérten kell értékelni –, hogy a szabályozás értelmében a kapacitást attól függetlenül kell kiszámítani, hogy a kínálatban fennáll-e strukturális hiány. A keretszabályozás azonban kevésbé szigorú feltételeket szab meg, amennyiben a kínálatban strukturális hiány áll fenn, hiszen a nagyvállalatok esetében nem feltétel, hogy a támogatás a „kapacitások jelentős csökkenéséhez” vezessen, csak ne váltsa ki a „kapacitások jelentős növekedését”. A keretszabályozás a kínálatban fennálló strukturális hiány esetén nem tekinti pótlólagos előnynek, hogy a kapacitás növekedését ne a vállalat szintjén, hanem a teljes piac kapacitásához képest mérjék. Ebből következik, hogy a támogatás – függetlenül attól, hogy a kínálatban strukturális hiány áll-e fenn, – semmi esetben sem vezethet a kapacitások jelentős növekedéséhez. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság megjegyzi – Belgium azon érvét illetően, hogy a kínálatban fennálló strukturális hiány esetén a kapacitás növekedését a piac teljes kapacitásához mérten kell értékelni –, hogy a szabályozás értelmében a kapacitást attól függetlenül kell kiszámítani, hogy a kínálatban fennáll-e strukturális hiány. A keretszabályozás azonban kevésbé szigorú feltételeket szab meg, amennyiben a kínálatban strukturális hiány áll fenn, hiszen a nagyvállalatok esetében nem feltétel, hogy a támogatás a „kapacitások jelentős csökkenéséhez” vezessen, csak ne váltsa ki a „kapacitások jelentős növekedését”. A keretszabályozás a kínálatban fennálló strukturális hiány esetén nem tekinti pótlólagos előnynek, hogy a kapacitás növekedését ne a vállalat szintjén, hanem a teljes piac kapacitásához képest mérjék. Ebből következik, hogy a támogatás – függetlenül attól, hogy a kínálatban strukturális hiány áll-e fenn, – semmi esetben sem vezethet a kapacitások jelentős növekedéséhez.

| (35) | Belgium az eljárás megkezdését követően a gépgyártótól származó dokumentumok alapján a Bizottsággal szemben megerősítette és kifejtette, hogy a megfelelő gépeket nem lehet könnyen átállítani különböző típusú szálak előállítására. A Bizottság ennek alapján elfogadja a kapacitás mérésére használt módszert. Belgium szerint a befektetés révén az ipari poliészterszál termelésének kapacitása (1 100 dtex-átlagértéknél) évi 8 500 tonnáról (2002-ben) évi 14 850 tonnára módosul (2003-tól), ami a vállalat szintjén jelentős, kb. 75 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

(35)

Belgium az eljárás megkezdését követően a gépgyártótól származó dokumentumok alapján a Bizottsággal szemben megerősítette és kifejtette, hogy a megfelelő gépeket nem lehet könnyen átállítani különböző típusú szálak előállítására. A Bizottság ennek alapján elfogadja a kapacitás mérésére használt módszert. Belgium szerint a befektetés révén az ipari poliészterszál termelésének kapacitása (1 100 dtex-átlagértéknél) évi 8 500 tonnáról (2002-ben) évi 14 850 tonnára módosul (2003-tól), ami a vállalat szintjén jelentős, kb. 75 %-os növekedést jelent.

| (36) | A Bizottság úgy tekinti, hogy mivel a Sioen jelentős mértékben növeli kapacitását, felment annak megállapítása alól, hogy jelen esetben a kérdéses piacon fennáll-e strukturális hiány. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság úgy tekinti, hogy mivel a Sioen jelentős mértékben növeli kapacitását, felment annak megállapítása alól, hogy jelen esetben a kérdéses piacon fennáll-e strukturális hiány.

| (37) | A Bizottság nem fogadja el a Sioen azon érvét, amely szerint a kapacitás növeléséből fakadó termelés nem lenne semmiféle kihatással az ipari poliészterszálat előállító egyéb termelők áraira vagy haszonkulcsaira, mivel teljes mértékben csoporton belüli, saját felhasználásra kerül. Még akkor is, ha az új termelés a Sioen csoporton belül a függőleges struktúra keretében teljes mértékben belső felhasználásra kerül, nem lehet kizárni, hogy a szálat egyéb körülmények között harmadik termelő szállítaná, ahogy az kiderül a két másik érdekelt fél állásfoglalásából. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság nem fogadja el a Sioen azon érvét, amely szerint a kapacitás növeléséből fakadó termelés nem lenne semmiféle kihatással az ipari poliészterszálat előállító egyéb termelők áraira vagy haszonkulcsaira, mivel teljes mértékben csoporton belüli, saját felhasználásra kerül. Még akkor is, ha az új termelés a Sioen csoporton belül a függőleges struktúra keretében teljes mértékben belső felhasználásra kerül, nem lehet kizárni, hogy a szálat egyéb körülmények között harmadik termelő szállítaná, ahogy az kiderül a két másik érdekelt fél állásfoglalásából.

| (38) | Figyelembe véve a támogatandó befektetés termelési kapacitásra való hatását, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás nem teljesíti a szabályozásban meghatározott, a közös piaccal való megfelelést illető legfőbb feltételeket, mivel az érintett kapacitások jelentős növekedéséhez vezetne. Következésképpen szükségtelen a szabályozásban meghatározott másik két feltétel értékelése (a kérdéses termék piaci helyzete, az érintett termék innovatív jellege). A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a közösségi kapacitásokat illetően a harmadik felek (CIRFS és Profibra) által benyújtott információkat, valamint a Belgium által az eredeti értesítésben az azt megelőző két évet illetően (a kapacitáskihasználás mértéke 90 %–nál alacsonyabb) közölt adatokat figyelembe véve nem világos, hogy az érintett termék piacán a kínálatban fennáll-e strukturális hiány. |
| --- | --- |

(38)

Figyelembe véve a támogatandó befektetés termelési kapacitásra való hatását, a Bizottság úgy véli, hogy a támogatás nem teljesíti a szabályozásban meghatározott, a közös piaccal való megfelelést illető legfőbb feltételeket, mivel az érintett kapacitások jelentős növekedéséhez vezetne. Következésképpen szükségtelen a szabályozásban meghatározott másik két feltétel értékelése (a kérdéses termék piaci helyzete, az érintett termék innovatív jellege). A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a közösségi kapacitásokat illetően a harmadik felek (CIRFS és Profibra) által benyújtott információkat, valamint a Belgium által az eredeti értesítésben az azt megelőző két évet illetően (a kapacitáskihasználás mértéke 90 %–nál alacsonyabb) közölt adatokat figyelembe véve nem világos, hogy az érintett termék piacán a kínálatban fennáll-e strukturális hiány.

| (39) | Jelen esetben a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében előírt egyéb mentességek egyike sem alkalmazható. A befektetés régiójára nem vonatkozik a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja. Nyilvánvaló, hogy a támogatás nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítása, vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése érdekében nyújtott támogatás, mint ahogy előírja azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja. Végezetül sem a belga hatóságok nem hivatkoztak rá, sem a Bizottság nem állapította meg, hogy a támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja értelmében egy másik horizontális vagy ágazati célkitűzés megvalósítását szolgálhatná, |
| --- | --- |

(39)

Jelen esetben a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésében előírt egyéb mentességek egyike sem alkalmazható. A befektetés régiójára nem vonatkozik a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja. Nyilvánvaló, hogy a támogatás nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítása, vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése érdekében nyújtott támogatás, mint ahogy előírja azt a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja. Végezetül sem a belga hatóságok nem hivatkoztak rá, sem a Bizottság nem állapította meg, hogy a támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontja értelmében egy másik horizontális vagy ágazati célkitűzés megvalósítását szolgálhatná,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Belgium által a Sioen Fibres S.A. javára nyújtani tervezett, 2,86 millió euró összegű állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

Ezt a támogatási intézkedést ennélfogva nem lehet végrehajtani.

2. cikk

Belgium tájékoztatja a Bizottságot az e határozatról szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül a határozathoz való alkalmazkodás érdekében tett intézkedésekről.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. május 19-én.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 141., 2003.6.17., 4. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Az érintett termék KN-kódja: 5402 20 00.

3

(4)  A szövést illetően a kapacitást 1 100 dtex-átlagérték alapján számították ki.

4

(5)  N 226/2000. sz. támogatás, Belgium, az 1992. június 25-i rendelettel módosított, a gazdasági növekedésről szóló, 1970. december 30-i törvény által létrehozott regionális célú támogatási rendszer (vallon régió), (HL C 37., 2001.2.3., 48. o.).

5

(6)  HL C 94., 1996.3.30., 11. o. Érvényességének meghosszabbítása: HL C 24., 1999.1.29., 18. o. és HL C 368., 2001.12.22., 10. o.

6

(7)  N 118/99. sz. támogatás (HL C 340., 1999.11.27., 5. o.).

7

(8)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

8

(9)  Ibidem.

9

(10)  Lásd a nagy befektetési projektek javára nyújtott regionális célú támogatások multiszektorális szabályozásáról szóló bizottsági közleményt (HL C 70., 2002.3.19., 8. o.), különösen a 30. és 39. pontok 2003-as évre szóló rendelkezéseit, továbbá a nagy befektetési projektek javára nyújtott regionális célú támogatások multiszektorális szabályozásának módosításáról szóló bizottsági közleményt (2002) a strukturális nehézségekkel küszködő ágazatok listájának felállítására és az EK-Szerződés 88. cikke (1) bekezdése értelmében az autóipart és a szintetikus szálak iparát illető intézkedések javaslatára vonatkozóan (HL C 263., 2003.11.1., 3. o.), különösen annak második albekezdését.

10

(11)  Lásd a 10. lábjegyzetet.

11

(12)  Lásd a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 1996. április 3-i 96/280/EK bizottsági ajánlást (HL L 107., 1996.4.30., 4. o.).

12

(13)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

13

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. június 30.)

az energiaadó alóli, 2002. január 1-jétől 2004. június 30-ig tartó mentességre vonatkozó, Svédország által megvalósított támogatásrendszerről

(az értesítés a C(2004) 2210. számú dokumentummal történt)

(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/468/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének (1) albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel arra, hogy az érdekelt felek felszólítást kaptak arra, hogy a fent hivatkozott 88. cikk (2) bekezdésének (1) albekezdésében foglalt rendelkezésnek megfelelően (1) nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2003. június 11-i keltezésű levelében tájékoztatta Svédországot arról, hogy – tekintettel a feldolgozóipar érdekében bevezetett, a villamos energia után fizetendő energiaadó alóli mentességre – kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2003. június 11-i keltezésű levelében tájékoztatta Svédországot arról, hogy – tekintettel a feldolgozóipar érdekében bevezetett, a villamos energia után fizetendő energiaadó alóli mentességre – kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárást.

| (2) | A 2003. július 9-i keltezésű, és a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott (A/34842) levélben Svédország észrevételt tett az eljárás megindításával kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(2)

A 2003. július 9-i keltezésű, és a Bizottság által ugyanazon a napon iktatott (A/34842) levélben Svédország észrevételt tett az eljárás megindításával kapcsolatosan.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2003. augusztus 9-én került kihirdetésre az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a támogatással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2003. augusztus 9-én került kihirdetésre az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a támogatással kapcsolatban.

| (4) | A Svéd Vállalkozók Szövetsége (Svenskt näringsliv) 2003. szeptember 29-én megtette észrevételeit a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(4)

A Svéd Vállalkozók Szövetsége (Svenskt näringsliv) 2003. szeptember 29-én megtette észrevételeit a Bizottság részére.

| (5) | A Svéd Vállalkozók Szövetségének észrevételeit a Bizottság időben megkapta (3) és továbbította a svéd kormány részére, amely lehetőséget kapott a reagálásra. Svédország nem fűzött észrevételt a beadványhoz. |
| --- | --- |

(5)

A Svéd Vállalkozók Szövetségének észrevételeit a Bizottság időben megkapta (3) és továbbította a svéd kormány részére, amely lehetőséget kapott a reagálásra. Svédország nem fűzött észrevételt a beadványhoz.

II.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (6) | Az energiaadó-törvényt („Lagen om skatt på energi”) Svédország 1957-ben fogadta el. A törvény alapján energiaadót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra és a villamos energiára. A törvény pozitívan hat a környezetre, mert energiatakarékosságra és energiahatékonyságra ösztönöz. |
| --- | --- |

(6)

Az energiaadó-törvényt („Lagen om skatt på energi”) Svédország 1957-ben fogadta el. A törvény alapján energiaadót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra és a villamos energiára. A törvény pozitívan hat a környezetre, mert energiatakarékosságra és energiahatékonyságra ösztönöz.

| (7) | A villamosenergia-adót a háztartásoknak, a szolgáltató ágazatban tevékenykedő társaságoknak, valamint a feldolgozóipari társaságoknak kell teljes mértékben kifizetniük a gyártási eljárástól eltérő célra felhasznált fűtési villamos energia után. |
| --- | --- |

(7)

A villamosenergia-adót a háztartásoknak, a szolgáltató ágazatban tevékenykedő társaságoknak, valamint a feldolgozóipari társaságoknak kell teljes mértékben kifizetniük a gyártási eljárástól eltérő célra felhasznált fűtési villamos energia után.

| (8) | Az energiaadó-törvény 11. fejezetének 3. cikke szerint a feldolgozóipari tevékenységek során felhasznált villamos energia (NACE Rev. 1, C-D szakaszok) teljes mértékben mentes az energiaadó alól (4). A mentességet jelen formájában 1993. január 1-jén, vagyis Svédország EGK-hoz, illetve az EU-hoz való csatlakozását megelőzően vezették be. Ettől az időponttól fogva a törvényt illetően változás nem történt. |
| --- | --- |

(8)

Az energiaadó-törvény 11. fejezetének 3. cikke szerint a feldolgozóipari tevékenységek során felhasznált villamos energia (NACE Rev. 1, C-D szakaszok) teljes mértékben mentes az energiaadó alól (4). A mentességet jelen formájában 1993. január 1-jén, vagyis Svédország EGK-hoz, illetve az EU-hoz való csatlakozását megelőzően vezették be. Ettől az időponttól fogva a törvényt illetően változás nem történt.

| (9) | A villamos áram után fizetendő adó mértéke a vizsgált időszakban kWh-ként 0,198 SEK és 0,241 SEK között változott. |
| --- | --- |

(9)

A villamos áram után fizetendő adó mértéke a vizsgált időszakban kWh-ként 0,198 SEK és 0,241 SEK között változott.

| (10) | A svéd hatóságok szerint az adónem teljes eltörlése évente mintegy 11 milliárd SEK (kb. 1,19 milliárd EUR) állami bevételkieséssel jár. |
| --- | --- |

(10)

A svéd hatóságok szerint az adónem teljes eltörlése évente mintegy 11 milliárd SEK (kb. 1,19 milliárd EUR) állami bevételkieséssel jár.

| (11) | A Bizottság azért kezdeményezte az eljárást, mert kétségei merültek fel az intézkedés állami támogatás jellegével és az állítólagos támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottság figyelembe vette, hogy az adómentesség rendszere az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az állítólagos támogatás összeegyeztethető-e a környezetvédelmi célú állami támogatásokra vonatkozó (5) közösségi keretszabállyal (a továbbiakban: „a keretszabály”). |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság azért kezdeményezte az eljárást, mert kétségei merültek fel az intézkedés állami támogatás jellegével és az állítólagos támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban. A Bizottság figyelembe vette, hogy az adómentesség rendszere az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az állítólagos támogatás összeegyeztethető-e a környezetvédelmi célú állami támogatásokra vonatkozó (5) közösségi keretszabállyal (a továbbiakban: „a keretszabály”).

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL TETT ÉSZREVÉTELEK

| (12) | A Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy érvel, hogy a villamos energiára és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adók ugyanazon energiaadó-rendszer két komponensének tekintendők. Ennek oka, hogy a két adó között szoros kapcsolat áll fenn: a villamos energia iránti túlzott igény kialakulásának elkerülése érdekében a szén-dioxid-adó növekedését ellensúlyozni kell a villamosenergia-adó megfelelő növelésével. |
| --- | --- |

(12)

A Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy érvel, hogy a villamos energiára és a szén-dioxid-kibocsátásra kivetett adók ugyanazon energiaadó-rendszer két komponensének tekintendők. Ennek oka, hogy a két adó között szoros kapcsolat áll fenn: a villamos energia iránti túlzott igény kialakulásának elkerülése érdekében a szén-dioxid-adó növekedését ellensúlyozni kell a villamosenergia-adó megfelelő növelésével.

| (13) | Összességében az energiaadó 1993-tól 2004-ig 27 milliárd SEK-kel (kb. 3 milliárd EUR) nőtt. Ez az emelkedés nem lett volna lehetséges, ha a feldolgozóipari ágazat nem kapott volna teljes mentességet az energiaadó alól. Ezért a villamosenergia-adó alóli teljes adómentesség nem okoz állami bevételkiesést, azaz az intézkedést nem állami erőforrások finanszírozzák. |
| --- | --- |

(13)

Összességében az energiaadó 1993-tól 2004-ig 27 milliárd SEK-kel (kb. 3 milliárd EUR) nőtt. Ez az emelkedés nem lett volna lehetséges, ha a feldolgozóipari ágazat nem kapott volna teljes mentességet az energiaadó alól. Ezért a villamosenergia-adó alóli teljes adómentesség nem okoz állami bevételkiesést, azaz az intézkedést nem állami erőforrások finanszírozzák.

| (14) | A Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy véli, hogy a rendszer logikájából következik a svéd feldolgozóipar mentessége, hiszen érdekében áll a villamosenergia-megtakarítás, mert ezeknél a társaságoknál a villamos energia jelentős költségtényező. A svéd ipar versenyképességének fenntartása érdekében az energiaadók általános növelése mellett az iparágat mentesíteni kell a villamosenergia-adó alól. |
| --- | --- |

(14)

A Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy véli, hogy a rendszer logikájából következik a svéd feldolgozóipar mentessége, hiszen érdekében áll a villamosenergia-megtakarítás, mert ezeknél a társaságoknál a villamos energia jelentős költségtényező. A svéd ipar versenyképességének fenntartása érdekében az energiaadók általános növelése mellett az iparágat mentesíteni kell a villamosenergia-adó alól.

| (15) | A svéd kormány által meghatározott okok miatt (lásd a 21. preambulumbekezdést) a Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy véli, hogy az intézkedés nem torzítja a versenyt és nem jár ennek veszélyével, és nem is kedvezményez bizonyos ágazatot. |
| --- | --- |

(15)

A svéd kormány által meghatározott okok miatt (lásd a 21. preambulumbekezdést) a Svéd Vállalkozók Szövetsége úgy véli, hogy az intézkedés nem torzítja a versenyt és nem jár ennek veszélyével, és nem is kedvezményez bizonyos ágazatot.

| (16) | A Svéd Vállalkozók Szövetsége szerint a visszatérítési igény semmiképpen nem jogszerű az alábbi okok miatt: |
| --- | --- |

(16)

A Svéd Vállalkozók Szövetsége szerint a visszatérítési igény semmiképpen nem jogszerű az alábbi okok miatt:

| (17) | Először, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint (6) visszatérítési igényt csak jogosulatlan támogatás esetén lehet érvényesíteni, és a jogosulatlan támogatást a rendelet 1. cikke így határozza meg: „olyan új támogatás, amely a Szerződés 93. cikke (3) bekezdésének megsértésével lép hatályba”. Mivel a Bizottság, a vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatának 2.2. pontjában arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés létező támogatásnak minősül, ezért visszatérítési igényt visszamenőleges hatállyal érvényesíteni nem lehet. |
| --- | --- |

(17)

Először, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint (6) visszatérítési igényt csak jogosulatlan támogatás esetén lehet érvényesíteni, és a jogosulatlan támogatást a rendelet 1. cikke így határozza meg: „olyan új támogatás, amely a Szerződés 93. cikke (3) bekezdésének megsértésével lép hatályba”. Mivel a Bizottság, a vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatának 2.2. pontjában arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés létező támogatásnak minősül, ezért visszatérítési igényt visszamenőleges hatállyal érvényesíteni nem lehet.

| (18) | Másodszor, a kedvezményezettek jogos várakozásai miatt visszatérítési igény nem érvényesíthető. A kérdéses törvényt a svéd kormány javaslatára a svéd parlament fogadta el. A társaságok nem kérdőjelezhetik meg saját parlamentjük határozatait. Annál is inkább, mert léteznek korábbi bizottsági határozatok (7), amelyek a feldolgozóipari ágazat tekintetében hozott intézkedéseket általános jellegű intézkedésekként hagyják jóvá. Továbbá az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (8)2004. január 1-jétől lehetővé teszi a nagy villamosenergia-fogyasztók esetében a villamos energia nulla kulcsos adójának fenntartását. A körültekintő kereskedő jogosan várhatja el, hogy az adott dátumot megelőző két évre vonatkozóan is ez legyen a helyzet. |
| --- | --- |

(18)

Másodszor, a kedvezményezettek jogos várakozásai miatt visszatérítési igény nem érvényesíthető. A kérdéses törvényt a svéd kormány javaslatára a svéd parlament fogadta el. A társaságok nem kérdőjelezhetik meg saját parlamentjük határozatait. Annál is inkább, mert léteznek korábbi bizottsági határozatok (7), amelyek a feldolgozóipari ágazat tekintetében hozott intézkedéseket általános jellegű intézkedésekként hagyják jóvá. Továbbá az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (8)2004. január 1-jétől lehetővé teszi a nagy villamosenergia-fogyasztók esetében a villamos energia nulla kulcsos adójának fenntartását. A körültekintő kereskedő jogosan várhatja el, hogy az adott dátumot megelőző két évre vonatkozóan is ez legyen a helyzet.

| (19) | Harmadszor, egy visszatérítési igény sértené az arányosság elvét. A visszatérítési igény célja az állítólagosan eltorzított verseny helyreállítása. Mivel a Svéd Vállalkozók Szövetsége véleménye szerint az intézkedés nem sérti a versenyt, illetve nem jár ilyen veszéllyel, a visszatérítési igény nem jogszerű és nem fűződik hozzá közös érdek. Továbbá az érintett társaságok közül soknak nehézséget jelentene a támogatás visszafizetése, bizonyos társaságok esetében még a csőd veszélye sem zárható ki. |
| --- | --- |

(19)

Harmadszor, egy visszatérítési igény sértené az arányosság elvét. A visszatérítési igény célja az állítólagosan eltorzított verseny helyreállítása. Mivel a Svéd Vállalkozók Szövetsége véleménye szerint az intézkedés nem sérti a versenyt, illetve nem jár ilyen veszéllyel, a visszatérítési igény nem jogszerű és nem fűződik hozzá közös érdek. Továbbá az érintett társaságok közül soknak nehézséget jelentene a támogatás visszafizetése, bizonyos társaságok esetében még a csőd veszélye sem zárható ki.

| (20) | Végül, a Svéd Vállalkozók Szövetsége osztja a svéd kormány véleményét (lásd alább a 28. preambulumbekezdést) abban, hogy a Bizottság nem teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét. |
| --- | --- |

(20)

Végül, a Svéd Vállalkozók Szövetsége osztja a svéd kormány véleményét (lásd alább a 28. preambulumbekezdést) abban, hogy a Bizottság nem teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét.

IV.   A SVÉD KORMÁNY ÁLTAL TETT ÉSZREVÉTELEK

| (21) | A svéd feldolgozóipar nagyobb arányban használ fel villamos energiát, mint más országokbeli versenytársak, amelyek inkább szenet vagy földgázt használnak. Mivel ez utóbbi energiaforrások sok tagállamban adómentesek, Svédország indokoltnak tartja a svéd feldolgozóipar villamosenergia-adó alóli mentesítését. Továbbá az energia területén a svéd adókulcsok általában magasabbak, mint a legtöbb tagországban. Ezeknek az adókulcsoknak az elérése nem lett volna lehetséges bizonyos ágazatok villamosenergia-adó alól való mentesítése nélkül. |
| --- | --- |

(21)

A svéd feldolgozóipar nagyobb arányban használ fel villamos energiát, mint más országokbeli versenytársak, amelyek inkább szenet vagy földgázt használnak. Mivel ez utóbbi energiaforrások sok tagállamban adómentesek, Svédország indokoltnak tartja a svéd feldolgozóipar villamosenergia-adó alóli mentesítését. Továbbá az energia területén a svéd adókulcsok általában magasabbak, mint a legtöbb tagországban. Ezeknek az adókulcsoknak az elérése nem lett volna lehetséges bizonyos ágazatok villamosenergia-adó alól való mentesítése nélkül.

| (22) | Ezért a svéd kormány nem ért egyet azzal, hogy az adómentesség a svéd ipar részére más tagállamokkal szemben előnyt biztosít. |
| --- | --- |

(22)

Ezért a svéd kormány nem ért egyet azzal, hogy az adómentesség a svéd ipar részére más tagállamokkal szemben előnyt biztosít.

| (23) | A svéd kormány 2001. március 16-i levelében elfogadta a keretszabály 75–77. pontjaiban javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(23)

A svéd kormány 2001. március 16-i levelében elfogadta a keretszabály 75–77. pontjaiban javasolt intézkedéseket.

| (24) | A 2001. november 8-i osztrák energiaadó-visszatérítésről szóló C-143/99. (9) sz. bírósági döntés („Adria-Wien Pipeline”) tisztázta, hogy egy adott iparág energiaadó alóli mentesítése állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(24)

A 2001. november 8-i osztrák energiaadó-visszatérítésről szóló C-143/99. (9) sz. bírósági döntés („Adria-Wien Pipeline”) tisztázta, hogy egy adott iparág energiaadó alóli mentesítése állami támogatásnak minősül.

| (25) | A svéd kormány állítása szerint amikor Svédország elfogadta a keretszabály szerinti megfelelő intézkedéseket, még nem volt világos, hogy az intézkedés állami támogatásnak tekintendő-e. Az Adria-Wien-Pipeline döntést követően a svéd kormány számára világossá vált, hogy az intézkedés olyan komponenseket tartalmaz, amelyek problémákat vetnek fel az állami támogatás területén. Mindazonáltal Svédország úgy érvel, hogy mivel az energiaadó szakmailag bonyolult, elegendő időt kell biztosítani a kormányhatározat és a módosított szabályok hatálybalépése között. Tervezik, hogy 2004. július 1-jétől olyan energiaadót vetnek ki a feldolgozóipar villamosenergia-felhasználására, amely összhangban van az új energiairányelv minimális szintjeivel. |
| --- | --- |

(25)

A svéd kormány állítása szerint amikor Svédország elfogadta a keretszabály szerinti megfelelő intézkedéseket, még nem volt világos, hogy az intézkedés állami támogatásnak tekintendő-e. Az Adria-Wien-Pipeline döntést követően a svéd kormány számára világossá vált, hogy az intézkedés olyan komponenseket tartalmaz, amelyek problémákat vetnek fel az állami támogatás területén. Mindazonáltal Svédország úgy érvel, hogy mivel az energiaadó szakmailag bonyolult, elegendő időt kell biztosítani a kormányhatározat és a módosított szabályok hatálybalépése között. Tervezik, hogy 2004. július 1-jétől olyan energiaadót vetnek ki a feldolgozóipar villamosenergia-felhasználására, amely összhangban van az új energiairányelv minimális szintjeivel.

| (26) | Svédországban energiaadót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra és a villamos energiára, és szén-dioxid-adót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra. A svéd kormány szerint ezek az adók egy olyan egységes adórendszer részei, amelynek célja az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése. Ezért a svéd kormány szerint a Bizottságnak az összeegyeztethetőség értékelésekor az adórendszer összes komponenséből együttesen eredő adóterhelést kellene figyelembe vennie, nem pedig külön értékelnie a villamosenergia-adó alóli mentességet. |
| --- | --- |

(26)

Svédországban energiaadót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra és a villamos energiára, és szén-dioxid-adót vetnek ki az ásványi tüzelőanyagokra. A svéd kormány szerint ezek az adók egy olyan egységes adórendszer részei, amelynek célja az energiahatékonyság növelése és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése. Ezért a svéd kormány szerint a Bizottságnak az összeegyeztethetőség értékelésekor az adórendszer összes komponenséből együttesen eredő adóterhelést kellene figyelembe vennie, nem pedig külön értékelnie a villamosenergia-adó alóli mentességet.

| (27) | A svéd kormány több alkalommal olyan információkat nyújtott be a Bizottság részére, amelyek az egész támogatási rendszert érthetővé teszik (10). Ezért Svédország teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelességét, hogy a meglévő támogatási rendszer vizsgálatához minden szükséges információt benyújtson a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(27)

A svéd kormány több alkalommal olyan információkat nyújtott be a Bizottság részére, amelyek az egész támogatási rendszert érthetővé teszik (10). Ezért Svédország teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelességét, hogy a meglévő támogatási rendszer vizsgálatához minden szükséges információt benyújtson a Bizottság részére.

| (28) | A svéd kormány úgy véli, hogy a Bizottság megsértette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdését, amely előírja, hogy a Bizottságnak a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatát megelőzően tájékoztatnia kell a tagállamot, ha az úgy véli, hogy egy intézkedés a közös piaccal összeegyeztethetetlenné vált. A Bizottság ilyen információközlés nélkül javasolt megfelelő intézkedéseket, mégpedig nem is egy egyedi rendszer, hanem minden olyan rendszer tekintetében, amelyek az új környezetvédelmi keretszabály hatálybalépésekor érvényben voltak. |
| --- | --- |

(28)

A svéd kormány úgy véli, hogy a Bizottság megsértette a 659/1999/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdését, amely előírja, hogy a Bizottságnak a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatát megelőzően tájékoztatnia kell a tagállamot, ha az úgy véli, hogy egy intézkedés a közös piaccal összeegyeztethetetlenné vált. A Bizottság ilyen információközlés nélkül javasolt megfelelő intézkedéseket, mégpedig nem is egy egyedi rendszer, hanem minden olyan rendszer tekintetében, amelyek az új környezetvédelmi keretszabály hatálybalépésekor érvényben voltak.

| (29) | Eljárási szabálytalanságok miatt a támogatás nem illegális és visszatérítési igény nem érvényesíthető. |
| --- | --- |

(29)

Eljárási szabálytalanságok miatt a támogatás nem illegális és visszatérítési igény nem érvényesíthető.

| (30) | A kormánydokumentum („Regeringsformen”) 2. fejezetének 10. cikke (2) bekezdése szerint adót kivetni csak akkor lehet, ha az olyan rendelkezésen alapul, amely hatályban volt, amikor az adó kivetéséhez vezető esemény megtörtént. |
| --- | --- |

(30)

A kormánydokumentum („Regeringsformen”) 2. fejezetének 10. cikke (2) bekezdése szerint adót kivetni csak akkor lehet, ha az olyan rendelkezésen alapul, amely hatályban volt, amikor az adó kivetéséhez vezető esemény megtörtént.

| (31) | Mivel a svéd energiaadó-törvény nem tartalmaz olyan rendelkezést, amelynek alapján a feldolgozóipari társaságok kötelesek lennének villamosenergia-adót fizetni, a törvény módosítása olyan visszamenőleges hatályú adóztatásnak minősülne, amelyet a svéd alkotmány tilt. |
| --- | --- |

(31)

Mivel a svéd energiaadó-törvény nem tartalmaz olyan rendelkezést, amelynek alapján a feldolgozóipari társaságok kötelesek lennének villamosenergia-adót fizetni, a törvény módosítása olyan visszamenőleges hatályú adóztatásnak minősülne, amelyet a svéd alkotmány tilt.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (32) | A Bizottság a 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás bevezetéséről szóló határozatában azt állapította meg, hogy az intézkedés a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontja i. alpontjában foglalt meghatározás értelmében Svédország Európai Unióhoz való csatlakozásáig, 2002. január 1-ig fennálló támogatásnak minősült. Svédország kifejezetten elfogadta a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedéseket, amelyek szerint minden meglévő környezetvédelmi támogatásrendszert összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal (77. pont). A Bizottság megállapította, hogy ebben az esetben ez nem történt meg. Svédországot ezért felkérték, hogy nyújtson be minden olyan észrevételt, amely érintheti a 2002. január 1-jétől 2005. december 31-ig tartó időszak vizsgálatát. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság a 88. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás bevezetéséről szóló határozatában azt állapította meg, hogy az intézkedés a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontja i. alpontjában foglalt meghatározás értelmében Svédország Európai Unióhoz való csatlakozásáig, 2002. január 1-ig fennálló támogatásnak minősült. Svédország kifejezetten elfogadta a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedéseket, amelyek szerint minden meglévő környezetvédelmi támogatásrendszert összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal (77. pont). A Bizottság megállapította, hogy ebben az esetben ez nem történt meg. Svédországot ezért felkérték, hogy nyújtson be minden olyan észrevételt, amely érintheti a 2002. január 1-jétől 2005. december 31-ig tartó időszak vizsgálatát.

| (33) | A svéd kormány által a 2003. július 9-i keltezésű levélben benyújtott észrevételek kifejezetten a Bizottság által kért időszakot fedik le. A svéd kormány az egész időszak tekintetében élt védekezési jogával. |
| --- | --- |

(33)

A svéd kormány által a 2003. július 9-i keltezésű levélben benyújtott észrevételek kifejezetten a Bizottság által kért időszakot fedik le. A svéd kormány az egész időszak tekintetében élt védekezési jogával.

| (34) | Ugyanezen időszak tekintetében harmadik feleknek is lehetőségük volt a rendszer alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tenni. A Svéd Vállalkozók Szövetsége 2003. szeptember 29-i keltezésű levelében nyújtotta be az energiaadó-mentességgel kapcsolatos észrevételeit. Tehát az ő észrevételezési jogaik sem csorbultak. |
| --- | --- |

(34)

Ugyanezen időszak tekintetében harmadik feleknek is lehetőségük volt a rendszer alkalmazásával kapcsolatban észrevételeket tenni. A Svéd Vállalkozók Szövetsége 2003. szeptember 29-i keltezésű levelében nyújtotta be az energiaadó-mentességgel kapcsolatos észrevételeit. Tehát az ő észrevételezési jogaik sem csorbultak.

| (35) | Az energiaadóról szóló törvény módosításáról szóló törvény (1994:1776) (11) egy új villamosenergiaadó-rendszert vezetett be. A törvény 2004. július 1-jei hatálybaléptetéséről a Bizottságot 2004. április 1-jei keltezésű levélben értesítették (12). Ezért erre az intézkedésre vonatkozóan a Bizottság egy külön határozatot fog hozni. |
| --- | --- |

(35)

Az energiaadóról szóló törvény módosításáról szóló törvény (1994:1776) (11) egy új villamosenergiaadó-rendszert vezetett be. A törvény 2004. július 1-jei hatálybaléptetéséről a Bizottságot 2004. április 1-jei keltezésű levélben értesítették (12). Ezért erre az intézkedésre vonatkozóan a Bizottság egy külön határozatot fog hozni.

| (36) | Ezért ez az összeegyeztethetőségi értékelés arra az időszakra vonatkozik, amely 2002. január 1-jén kezdődik és a jelenlegi rendszer érvénytelenítéséig tart. |
| --- | --- |

(36)

Ezért ez az összeegyeztethetőségi értékelés arra az időszakra vonatkozik, amely 2002. január 1-jén kezdődik és a jelenlegi rendszer érvénytelenítéséig tart.

| (37) | Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, négy kritériumnak kell egyszerre megfelelnie. Az intézkedésnek kedvezményeznie kell bizonyos vállalkozásokat, szelektív jellegűnek, és állami finanszírozásúnak kell lennie, valamint befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(37)

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, négy kritériumnak kell egyszerre megfelelnie. Az intézkedésnek kedvezményeznie kell bizonyos vállalkozásokat, szelektív jellegűnek, és állami finanszírozásúnak kell lennie, valamint befolyásolnia kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (38) | Amikor a Bizottság azt vizsgálja, hogy az intézkedés előnyt biztosít-e a kedvezményezetteknek, olyan társaságokat kell összehasonlítania, amelyeknek jogi és tényleges helyzete összemérhető (13). Ezért a Bizottság nem hasonlíthatja közvetlenül össze a svéd feldolgozóipart más európai feldolgozóiparral, hanem a svéd feldolgozóipar részére rendelkezésre álló előnyöket kell összehasonlítania más svédországi társaságok helyzetével. Ebből a szempontból az a tény, hogy az intézkedés mentesíti a feldolgozóipari ágazat társaságait valamely költségtől, amelyet egyébként viselniük kellene, előnyt biztosít a svéd ipar más ágazatainak társaságaival szemben. Ha egy adómentesség csak bizonyos vállalkozások számára áll rendelkezésre, akkor az intézkedés kedvezményezi azokat más vállalkozásokkal szemben, és ez a verseny torzításához vezethet. |
| --- | --- |

(38)

Amikor a Bizottság azt vizsgálja, hogy az intézkedés előnyt biztosít-e a kedvezményezetteknek, olyan társaságokat kell összehasonlítania, amelyeknek jogi és tényleges helyzete összemérhető (13). Ezért a Bizottság nem hasonlíthatja közvetlenül össze a svéd feldolgozóipart más európai feldolgozóiparral, hanem a svéd feldolgozóipar részére rendelkezésre álló előnyöket kell összehasonlítania más svédországi társaságok helyzetével. Ebből a szempontból az a tény, hogy az intézkedés mentesíti a feldolgozóipari ágazat társaságait valamely költségtől, amelyet egyébként viselniük kellene, előnyt biztosít a svéd ipar más ágazatainak társaságaival szemben. Ha egy adómentesség csak bizonyos vállalkozások számára áll rendelkezésre, akkor az intézkedés kedvezményezi azokat más vállalkozásokkal szemben, és ez a verseny torzításához vezethet.

| (39) | A mentesség a feldolgozóipari ágazat vállalkozásaira korlátozódik (NACE Rev. 1, C-D szakaszok). Az Európai Bíróság (14) megállapította, hogy „sem a jogosult vállalkozások nagy száma, sem azoknak az ágazatoknak a sokszínűsége és mérete, amelyekhez a nevezett vállalkozások tartoznak, nem lehet alapja olyan következtetésnek, hogy egy állami kezdeményezés általános jellegű intézkedésnek minősül...”. A Svéd Vállalkozók Szövetsége arra hivatkozik, hogy a Bizottság segélyekről szóló N 255/96 és NN 72/A/2000 határozataiban általános jellegű intézkedésnek ismerte el a svéd szén-dioxid-adórendszert. Ez nem felel meg a tényeknek. Az első határozat a szén-dioxid-adórendszert piackonform állami támogatásnak minősíti. A második határozat ugyanazon rendszer meghosszabbításával foglalkozik, és ugyanazon rendelkezések alapján jóváhagyja azt. Ezzel szemben a Bizottság szokásos gyakorlata (15) az, és ezt az Európai Bíróság esetjoga (16) is megerősíti, hogy az energiaigényes iparágak vagy a gazdaság egy adott ágazata tekintetében adott mentességeket szelektív jellegű intézkedéseknek minősíti. Ezért a Bizottság azt állapítja meg, hogy az adómentesség szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(39)

A mentesség a feldolgozóipari ágazat vállalkozásaira korlátozódik (NACE Rev. 1, C-D szakaszok). Az Európai Bíróság (14) megállapította, hogy „sem a jogosult vállalkozások nagy száma, sem azoknak az ágazatoknak a sokszínűsége és mérete, amelyekhez a nevezett vállalkozások tartoznak, nem lehet alapja olyan következtetésnek, hogy egy állami kezdeményezés általános jellegű intézkedésnek minősül...”. A Svéd Vállalkozók Szövetsége arra hivatkozik, hogy a Bizottság segélyekről szóló N 255/96 és NN 72/A/2000 határozataiban általános jellegű intézkedésnek ismerte el a svéd szén-dioxid-adórendszert. Ez nem felel meg a tényeknek. Az első határozat a szén-dioxid-adórendszert piackonform állami támogatásnak minősíti. A második határozat ugyanazon rendszer meghosszabbításával foglalkozik, és ugyanazon rendelkezések alapján jóváhagyja azt. Ezzel szemben a Bizottság szokásos gyakorlata (15) az, és ezt az Európai Bíróság esetjoga (16) is megerősíti, hogy az energiaigényes iparágak vagy a gazdaság egy adott ágazata tekintetében adott mentességeket szelektív jellegű intézkedéseknek minősíti. Ezért a Bizottság azt állapítja meg, hogy az adómentesség szelektív jellegű.

| (40) | A Bizottság szerint az intézkedés szelektív jellegét nem igazolja a rendszer logikája, mert az intézkedés nem következetesen alkalmazza az adó belső logikáját. Épp ellenkezőleg, a mentesség egyértelmű eltérés az adó általános struktúrájától és funkciójától. Az adó célja, hogy a vállalkozásokat energiatakarékos intézkedések meghozatala irányába terelje. Még abban az esetben sem mondható, hogy az energiaadózásnak nincs kiegészítő terelőhatása, ha az érintett vállalkozások már nagy mértékben hoznak energiacsökkentő intézkedéseket annak érdekében, hogy csökkentsék energiaköltségeiket. Az energiafogyasztás általában technológiafüggő, és ezért csak rövid távon rögzíthető. Hosszú távon, többek között a technológia fejlődése és innováció révén, általában lehetőség van további hatékonyságnövelésre. Ebben a tekintetben, mivel minden ágazat energiafogyasztása egyformán káros a környezetre, a definíció szerint szintén környezetszennyező feldolgozóipar vállalkozásainak energiaadó alóli mentesítése nem következhet a rendszer logikájából. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság szerint az intézkedés szelektív jellegét nem igazolja a rendszer logikája, mert az intézkedés nem következetesen alkalmazza az adó belső logikáját. Épp ellenkezőleg, a mentesség egyértelmű eltérés az adó általános struktúrájától és funkciójától. Az adó célja, hogy a vállalkozásokat energiatakarékos intézkedések meghozatala irányába terelje. Még abban az esetben sem mondható, hogy az energiaadózásnak nincs kiegészítő terelőhatása, ha az érintett vállalkozások már nagy mértékben hoznak energiacsökkentő intézkedéseket annak érdekében, hogy csökkentsék energiaköltségeiket. Az energiafogyasztás általában technológiafüggő, és ezért csak rövid távon rögzíthető. Hosszú távon, többek között a technológia fejlődése és innováció révén, általában lehetőség van további hatékonyságnövelésre. Ebben a tekintetben, mivel minden ágazat energiafogyasztása egyformán káros a környezetre, a definíció szerint szintén környezetszennyező feldolgozóipar vállalkozásainak energiaadó alóli mentesítése nem következhet a rendszer logikájából.

| (41) | Az intézkedés az államnak tulajdonítható és finanszírozása állami forrásokból történik, mivel az állam adóbevételtől esik el. A Bizottság nem osztja a Svéd Vállalkozók Szövetségének álláspontját, amely szerint nincs szó adóbevétel-elmaradásról, mert a ténylegesen kifizetett villamosenergia-adó és szén-dioxid-adó növekedett. Épp ellenkezőleg, a mentesség miatt az adókulcs növekedése nagyobb adóbevétel-elmaradáshoz vezet. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedés az államnak tulajdonítható és finanszírozása állami forrásokból történik, mivel az állam adóbevételtől esik el. A Bizottság nem osztja a Svéd Vállalkozók Szövetségének álláspontját, amely szerint nincs szó adóbevétel-elmaradásról, mert a ténylegesen kifizetett villamosenergia-adó és szén-dioxid-adó növekedett. Épp ellenkezőleg, a mentesség miatt az adókulcs növekedése nagyobb adóbevétel-elmaradáshoz vezet.

| (42) | Legalább néhány kedvezményezett olyan ágazathoz tartozik, amelyekben tagállamok közötti kereskedelem folyik. Ezért az intézkedés befolyásolhatja a kereskedelmet és torzíthatja a versenyt. |
| --- | --- |

(42)

Legalább néhány kedvezményezett olyan ágazathoz tartozik, amelyekben tagállamok közötti kereskedelem folyik. Ezért az intézkedés befolyásolhatja a kereskedelmet és torzíthatja a versenyt.

| (43) | A Bizottság következtetése az, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alapján az intézkedés állami támogatásrendszernek minősül. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság következtetése az, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alapján az intézkedés állami támogatásrendszernek minősül.

| (44) | A Bizottság fenntartja álláspontját, hogy a villamosenergia-adó nem értékelhető a szén-dioxid-adóval együtt. A 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltaknak megfelelően ennek két oka van. Először is, a szén-dioxid-adó nem vethető ki villamosenergia-fogyasztásra. Másodszor, mivel Svédországban a villamos energia 90 %-át atom- és vízerőművek adják, a villamosenergia-adónak nincs olyan terelő hatása a szén-dioxid-kibocsátásra, mint a szén-dioxid-adónak. Ezért a villamosenergia-adót külön kell értékelni. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság fenntartja álláspontját, hogy a villamosenergia-adó nem értékelhető a szén-dioxid-adóval együtt. A 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló határozatban foglaltaknak megfelelően ennek két oka van. Először is, a szén-dioxid-adó nem vethető ki villamosenergia-fogyasztásra. Másodszor, mivel Svédországban a villamos energia 90 %-át atom- és vízerőművek adják, a villamosenergia-adónak nincs olyan terelő hatása a szén-dioxid-kibocsátásra, mint a szén-dioxid-adónak. Ezért a villamosenergia-adót külön kell értékelni.

| (45) | A rendszer 2001. december 31-ig a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében meglévő állami támogatásnak minősült. Mindazonáltal a keretszabály 77. pontja szerint, és mert Svédország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, minden meglévő környezetvédelmi állami támogatást 2002. január 1-je előtt összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal. |
| --- | --- |

(45)

A rendszer 2001. december 31-ig a 659/1999/EK rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében meglévő állami támogatásnak minősült. Mindazonáltal a keretszabály 77. pontja szerint, és mert Svédország elfogadta a megfelelő intézkedéseket, minden meglévő környezetvédelmi állami támogatást 2002. január 1-je előtt összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal.

| (46) | A svéd kormány szerint a keretszabállyal összeegyeztethető, új energiaadó-rendszer megvalósításához időre volt szükség. Először is, két és fél év telt el a rendszernek a keretszabállyal összhangba hozására meghatározott határidő és a felülvizsgált energiaadó-rendszer hatályba lépése között. Bár a Bizottság tisztában van azzal, hogy az energiaadózás összetett dolog, úgy véli, hogy a két és fél éves időszak elégséges idő. Másodszor, a svéd kormány nem élt a keretszabály végrehatására vonatkozó határidő bizonyos intézkedésekre vonatkozóan történő meghosszabbításának lehetőségével, amit Franciaország és Németország esetében megtettek és jóváhagytak (17). Ellenkezőleg, a svéd kormány 2001. március 16-án kelt levelében elfogadta a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedéseket. Ha a svéd kormánynak nehézséget okozott volna a támogatásrendszer határidőre történő módosításával, akkor a kérdéses támogatásrendszer alkalmazásának kivételével elfogadhatta volna a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(46)

A svéd kormány szerint a keretszabállyal összeegyeztethető, új energiaadó-rendszer megvalósításához időre volt szükség. Először is, két és fél év telt el a rendszernek a keretszabállyal összhangba hozására meghatározott határidő és a felülvizsgált energiaadó-rendszer hatályba lépése között. Bár a Bizottság tisztában van azzal, hogy az energiaadózás összetett dolog, úgy véli, hogy a két és fél éves időszak elégséges idő. Másodszor, a svéd kormány nem élt a keretszabály végrehatására vonatkozó határidő bizonyos intézkedésekre vonatkozóan történő meghosszabbításának lehetőségével, amit Franciaország és Németország esetében megtettek és jóváhagytak (17). Ellenkezőleg, a svéd kormány 2001. március 16-án kelt levelében elfogadta a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedéseket. Ha a svéd kormánynak nehézséget okozott volna a támogatásrendszer határidőre történő módosításával, akkor a kérdéses támogatásrendszer alkalmazásának kivételével elfogadhatta volna a megfelelő intézkedéseket.

| (47) | A Bizottság a keretszabály alapján értékelte a támogatás összeegyeztethetőségét. Az eljárás bevezetéséről szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében megállapítottakon kívül nem alkalmazható más eltérés. Ezt a következtetést a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás lefolytatását követően meg kell erősíteni. Az eljárás során nem merültek fel olyan új tényezők, amelyek enyhítették volna a Bizottság formális vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában megfogalmazott kételyeket. A Bizottság ezért az alábbi következtetésekre jutott. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a keretszabály alapján értékelte a támogatás összeegyeztethetőségét. Az eljárás bevezetéséről szóló határozatában a Bizottság megállapította, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében megállapítottakon kívül nem alkalmazható más eltérés. Ezt a következtetést a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás lefolytatását követően meg kell erősíteni. Az eljárás során nem merültek fel olyan új tényezők, amelyek enyhítették volna a Bizottság formális vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában megfogalmazott kételyeket. A Bizottság ezért az alábbi következtetésekre jutott.

| (48) | A keretszabály 51.2. pontja megengedi az 51.1. pont rendelkezéseinek alkalmazását, amennyiben egy adónak észrevehetően pozitív hatása van környezetvédelmi szempontból, és amennyiben az eltérés olyan jelentős gazdasági változások miatt vált szükségessé, amelyek különösen nehéz versenyhelyzetbe hozták a cégeket. Az energiaadó célja az energiamegtakarítások és az energiahatékonyság növelése. A jelenlegi svéd energiaadó-rendszer 1993 óta változatlan. Ebben a tekintetben az intézkedés olyan eltérést jelent egy meglévő adótól, amelyről az adó elfogadásakor határoztak. Ezért a keretszabály 51.2. pontja alá tartozik, amely az 51.1. pont összeegyeztethetőségi kritériumaira hivatkozik. |
| --- | --- |

(48)

A keretszabály 51.2. pontja megengedi az 51.1. pont rendelkezéseinek alkalmazását, amennyiben egy adónak észrevehetően pozitív hatása van környezetvédelmi szempontból, és amennyiben az eltérés olyan jelentős gazdasági változások miatt vált szükségessé, amelyek különösen nehéz versenyhelyzetbe hozták a cégeket. Az energiaadó célja az energiamegtakarítások és az energiahatékonyság növelése. A jelenlegi svéd energiaadó-rendszer 1993 óta változatlan. Ebben a tekintetben az intézkedés olyan eltérést jelent egy meglévő adótól, amelyről az adó elfogadásakor határoztak. Ezért a keretszabály 51.2. pontja alá tartozik, amely az 51.1. pont összeegyeztethetőségi kritériumaira hivatkozik.

| (49) | A 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszakra az Iránymutatások 51.1.b) pont második bekezdése alkalmazandó, mivel a mentesség közösségi adó hiányában kivetett hazai adóra vonatkozik. A rendelkezés a kedvezményezett társaságokat a nemzeti adó jelentős részének kifizetésére kötelezi. Ennek oka, hogy ezek a társaságok is érdekeltek legyenek környezetvédelmi teljesítményük javítására. Ez következik az 51.1.b) pont első bekezdésének megfogalmazásából, amely megengedi az összehangolt adó csökkentését, ha a kedvezményezettek a közösségi minimumnál több adót fizetnek „hogy a cégek érdekeltek legyenek a környezetvédelem javításában”. A mentesség következtében a feldolgozóipari ágazat tevékenységéhez felhasznált villamos energiaadómentes. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vállalkozások nem fizették meg a nemzeti adó jelentős részét. Ezért az intézkedés jelenlegi formájában nem tekinthető a keretszabállyal összeegyeztethetőnek a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszak tekintetében. Mivel az összeegyeztethetőségnek más alapja nincs, a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(49)

A 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszakra az Iránymutatások 51.1.b) pont második bekezdése alkalmazandó, mivel a mentesség közösségi adó hiányában kivetett hazai adóra vonatkozik. A rendelkezés a kedvezményezett társaságokat a nemzeti adó jelentős részének kifizetésére kötelezi. Ennek oka, hogy ezek a társaságok is érdekeltek legyenek környezetvédelmi teljesítményük javítására. Ez következik az 51.1.b) pont első bekezdésének megfogalmazásából, amely megengedi az összehangolt adó csökkentését, ha a kedvezményezettek a közösségi minimumnál több adót fizetnek „hogy a cégek érdekeltek legyenek a környezetvédelem javításában”. A mentesség következtében a feldolgozóipari ágazat tevékenységéhez felhasznált villamos energiaadómentes. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vállalkozások nem fizették meg a nemzeti adó jelentős részét. Ezért az intézkedés jelenlegi formájában nem tekinthető a keretszabállyal összeegyeztethetőnek a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszak tekintetében. Mivel az összeegyeztethetőségnek más alapja nincs, a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell nyilvánítani.

| (50) | A (18) preambulumbekezdés alatt említettek szerint a 2003/96/EK irányelv 2004. január 1-jén lépett hatályba. Az irányelv kifejezetten figyelembe veszi a környezetvédelem szempontjait (lásd különösen a (3), (6), (7) és (12) preambulumbekezdéseket). A Bizottság úgy véli, hogy a 2003/96/EK irányelv szerinti minimális adó biztosítja a vállalkozások érdekeltségét a környezetvédelem javításában. Ezért a Bizottság elfogadja, hogy a jelen esetben a minimális adó azonos értékű a nemzeti adónak a keretszabály 51.1.b) pont második bekezdésében meghatározott jelentős részének megfizetésével. Következésképpen a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan a svéd intézkedés összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben a kedvezményezetteknek ki kell fizetniük a 2003/96/EK tanácsi irányelv által meghatározott minimális adót. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimális szintek alkalmazásából eredő összegnek. |
| --- | --- |

(50)

A (18) preambulumbekezdés alatt említettek szerint a 2003/96/EK irányelv 2004. január 1-jén lépett hatályba. Az irányelv kifejezetten figyelembe veszi a környezetvédelem szempontjait (lásd különösen a (3), (6), (7) és (12) preambulumbekezdéseket). A Bizottság úgy véli, hogy a 2003/96/EK irányelv szerinti minimális adó biztosítja a vállalkozások érdekeltségét a környezetvédelem javításában. Ezért a Bizottság elfogadja, hogy a jelen esetben a minimális adó azonos értékű a nemzeti adónak a keretszabály 51.1.b) pont második bekezdésében meghatározott jelentős részének megfizetésével. Következésképpen a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan a svéd intézkedés összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben a kedvezményezetteknek ki kell fizetniük a 2003/96/EK tanácsi irányelv által meghatározott minimális adót. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimális szintek alkalmazásából eredő összegnek.

| (51) | A 2004. január 1-jétől a jelen rendszer alkalmazásának megszűnéséig tartó időszak során az adó összhangban van az 2003/96/EK irányelvvel. Ezért a keretszabály 51.1.b) pont első bekezdésében foglaltak alkalmazandók. E rendelkezés szerint csökkentés akkor kerülhet jóváhagyásra, ha a csökkentést követően a kedvezményezettek által ténylegesen kifizetett összeg továbbra is magasabb, mint a közösségi minimum. A 2003/96/EK irányelv 10. cikke szerint a villamos energiára kivetett adó minimális mértéke üzleti felhasználás esetén 0,5 EUR/MWh. Így a jelen esetben a rögzített minimum nem került alkalmazásra. Ugyanezen irányelv 17. cikke (2) és (4) bekezdése szerint akár adómentesség is engedélyezhető olyan energiaigényes vállalkozások esetében, amelyek szerződésben vagy azzal egyenértékű szabályozás alapján vállalták, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyek ugyanolyan mértékben valósítanak meg környezetvédelmi célokat, vagy növelik az energiahatékonyságot, mint amilyen mértékben azok a közösségi minimumszintek betartása esetén növekedtek volna. A jelen esetben a nulla kulcsos adó alkalmazásának feltételei nem teljesülnek. Ezért, a 2004. január 1-je óta eltelt időszakra vonatkozóan is a svéd intézkedést csak akkor lehet piackonformnak minősíteni, amennyiben a kedvezményezetteket kötelezik a 2003/96/EK tanácsi irányelvben foglalt minimumadó megfizetésére. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimum adó alkalmazásából eredő összegnek. |
| --- | --- |

(51)

A 2004. január 1-jétől a jelen rendszer alkalmazásának megszűnéséig tartó időszak során az adó összhangban van az 2003/96/EK irányelvvel. Ezért a keretszabály 51.1.b) pont első bekezdésében foglaltak alkalmazandók. E rendelkezés szerint csökkentés akkor kerülhet jóváhagyásra, ha a csökkentést követően a kedvezményezettek által ténylegesen kifizetett összeg továbbra is magasabb, mint a közösségi minimum. A 2003/96/EK irányelv 10. cikke szerint a villamos energiára kivetett adó minimális mértéke üzleti felhasználás esetén 0,5 EUR/MWh. Így a jelen esetben a rögzített minimum nem került alkalmazásra. Ugyanezen irányelv 17. cikke (2) és (4) bekezdése szerint akár adómentesség is engedélyezhető olyan energiaigényes vállalkozások esetében, amelyek szerződésben vagy azzal egyenértékű szabályozás alapján vállalták, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyek ugyanolyan mértékben valósítanak meg környezetvédelmi célokat, vagy növelik az energiahatékonyságot, mint amilyen mértékben azok a közösségi minimumszintek betartása esetén növekedtek volna. A jelen esetben a nulla kulcsos adó alkalmazásának feltételei nem teljesülnek. Ezért, a 2004. január 1-je óta eltelt időszakra vonatkozóan is a svéd intézkedést csak akkor lehet piackonformnak minősíteni, amennyiben a kedvezményezetteket kötelezik a 2003/96/EK tanácsi irányelvben foglalt minimumadó megfizetésére. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimum adó alkalmazásából eredő összegnek.

| (52) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés a 2002. január 1-jétől a jelen rendszer alkalmazásának megszűnéséig tartó időszak során nincs összhangban a keretszabállyal és a 2003/96/EK irányelvvel. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimum adó alkalmazásából eredő összegnek. |
| --- | --- |

(52)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés a 2002. január 1-jétől a jelen rendszer alkalmazásának megszűnéséig tartó időszak során nincs összhangban a keretszabállyal és a 2003/96/EK irányelvvel. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimum adó alkalmazásából eredő összegnek.

| (53) | Amennyiben a jogtalanul adott állami támogatásról kiderül, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen, akkor azt a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint vissza kell fizettetni a kedvezményezettel. A támogatás visszatérítésével lehetőség szerint helyre kell állítani a támogatás megadása előtti versenyhelyzetet. Azt, hogy a támogatást a nemzeti joggal összhangban adták – általában ez a helyzet – nem befolyásolja a visszatérítési igényt, mivel a közösségi jog felülírja a nemzeti jogot. |
| --- | --- |

(53)

Amennyiben a jogtalanul adott állami támogatásról kiderül, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen, akkor azt a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint vissza kell fizettetni a kedvezményezettel. A támogatás visszatérítésével lehetőség szerint helyre kell állítani a támogatás megadása előtti versenyhelyzetet. Azt, hogy a támogatást a nemzeti joggal összhangban adták – általában ez a helyzet – nem befolyásolja a visszatérítési igényt, mivel a közösségi jog felülírja a nemzeti jogot.

| (54) | Mindazonáltal a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése megállapítja, hogy „a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, ha ez ellentétben áll a közösségi jog általános elveivel”. A Bíróság esetjoga (18) és a Bizottság saját döntéshozatali gyakorlata alapján megállapítható, hogy amennyiben egy intézkedés kedvezményezettjének a Bizottság intézkedéseinek következtében jogosan gondolta, hogy a támogatást a közösségi joggal összhangban adták, akkor a támogatás visszatérítésére vonatkozó rendelkezés sérti a közösségi jogot. |
| --- | --- |

(54)

Mindazonáltal a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése megállapítja, hogy „a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését, ha ez ellentétben áll a közösségi jog általános elveivel”. A Bíróság esetjoga (18) és a Bizottság saját döntéshozatali gyakorlata alapján megállapítható, hogy amennyiben egy intézkedés kedvezményezettjének a Bizottság intézkedéseinek következtében jogosan gondolta, hogy a támogatást a közösségi joggal összhangban adták, akkor a támogatás visszatérítésére vonatkozó rendelkezés sérti a közösségi jogot.

| (55) | A tagállamok felelősségi körébe tartozik, hogy a nemzeti intézkedéseket összhangba hozzák a közösségi állami támogatásra vonatkozó rendeletekkel, hogy elkerüljék a verseny torzítását, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően értesítsék a Bizottságot bármely állami támogatási intézkedésről, és felülvizsgálat nélkül semmilyen intézkedést ne valósítsanak meg. Elvben a vállalkozásoknak nem lehet jogos elvárása a jogellenesen adott állami támogatással szemben. Ha a vállalkozások sikeresen hivatkoznak a nemzeti jogra, amelyet adott esetben jóhiszeműen fogadtak el, de amely nem áll összhangban az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal, és ezért torzítja a versenyt, akkor az állami támogatás közösségi ellenőrzésének célja nem megvalósítható. |
| --- | --- |

(55)

A tagállamok felelősségi körébe tartozik, hogy a nemzeti intézkedéseket összhangba hozzák a közösségi állami támogatásra vonatkozó rendeletekkel, hogy elkerüljék a verseny torzítását, az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően értesítsék a Bizottságot bármely állami támogatási intézkedésről, és felülvizsgálat nélkül semmilyen intézkedést ne valósítsanak meg. Elvben a vállalkozásoknak nem lehet jogos elvárása a jogellenesen adott állami támogatással szemben. Ha a vállalkozások sikeresen hivatkoznak a nemzeti jogra, amelyet adott esetben jóhiszeműen fogadtak el, de amely nem áll összhangban az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal, és ezért torzítja a versenyt, akkor az állami támogatás közösségi ellenőrzésének célja nem megvalósítható.

| (56) | A Van den Bergh en Jurgens
   (19) ügyben hozott ítéletben a Bíróság kimondja, hogy „...bármely olyan kereskedő, amelyben egy intézmény jogos reményeket keltett, hivatkozhat a jogos elvárás általi védelem elvére. Másrészről, ha egy körültekintő kereskedő előre számíthatott egy olyan közösségi intézkedés elfogadására, amely valószínűsíthetően érinti az érdekeit, akkor az intézkedés elfogadása esetén nem hivatkozhat a nevezett elvre.” |
| --- | --- |

(56)

A Van den Bergh en Jurgens
   (19) ügyben hozott ítéletben a Bíróság kimondja, hogy „...bármely olyan kereskedő, amelyben egy intézmény jogos reményeket keltett, hivatkozhat a jogos elvárás általi védelem elvére. Másrészről, ha egy körültekintő kereskedő előre számíthatott egy olyan közösségi intézkedés elfogadására, amely valószínűsíthetően érinti az érdekeit, akkor az intézkedés elfogadása esetén nem hivatkozhat a nevezett elvre.”

| (57) | A svéd hatóságok úgy érvelnek, hogy a támogatás visszatérítésére nincs lehetőség, mert a Bizottság nem teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésében foglalt kötelezettségét. A Bizottság javasolta a tagállamoknak, hogy – a meglévő támogatások iránymutatásoknak való megfeleltetése érdekében – meglévő támogatásrendszereiket 2002. január 1-jéig hozzák összhangba a keretszabállyal. Az esetjog igazolta, hogy egy ilyen, a keretszabály szerinti javaslat része a rendszeres és folyamatos együttműködés, amelynek keretében a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben folyamatosan felülvizsgálja a meglévő támogatásrendszereket és javaslatot tesz a tagállamok részére megfelelő intézkedések meghozatalára (20). Nem lenne gyakorlatias egy, minden meglévő támogatásrendszert tételesen felsoroló megállapodást kötni a Bizottság és az egyes tagállamok között, és indokolatlan a támogatásrendszerek átalakításának felelősségét a tagállamoknál hagyni. Annál is inkább, mert a tagállamok részt vesznek az új iránymutatások megfogalmazásában, és jól ismerik, hogy ezek hatálybaléptetésüket megelőzően milyen befolyással vannak a meglévő támogatásrendszerekre. A svéd hatóságok szerint Svédország tájékoztatta a Bizottságot a támogatásrendszerről, például a teljes svéd adótörvénynek a Bizottsághoz való benyújtása révén. A Bizottság véleménye szerint a nevezett információkat más összefüggésben küldték el és használták fel, és ezek a beadványok semmiképpen nem pótolják az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése által megkövetelt formális értesítést. |
| --- | --- |

(57)

A svéd hatóságok úgy érvelnek, hogy a támogatás visszatérítésére nincs lehetőség, mert a Bizottság nem teljesítette a 659/1999/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésében foglalt kötelezettségét. A Bizottság javasolta a tagállamoknak, hogy – a meglévő támogatások iránymutatásoknak való megfeleltetése érdekében – meglévő támogatásrendszereiket 2002. január 1-jéig hozzák összhangba a keretszabállyal. Az esetjog igazolta, hogy egy ilyen, a keretszabály szerinti javaslat része a rendszeres és folyamatos együttműködés, amelynek keretében a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben folyamatosan felülvizsgálja a meglévő támogatásrendszereket és javaslatot tesz a tagállamok részére megfelelő intézkedések meghozatalára (20). Nem lenne gyakorlatias egy, minden meglévő támogatásrendszert tételesen felsoroló megállapodást kötni a Bizottság és az egyes tagállamok között, és indokolatlan a támogatásrendszerek átalakításának felelősségét a tagállamoknál hagyni. Annál is inkább, mert a tagállamok részt vesznek az új iránymutatások megfogalmazásában, és jól ismerik, hogy ezek hatálybaléptetésüket megelőzően milyen befolyással vannak a meglévő támogatásrendszerekre. A svéd hatóságok szerint Svédország tájékoztatta a Bizottságot a támogatásrendszerről, például a teljes svéd adótörvénynek a Bizottsághoz való benyújtása révén. A Bizottság véleménye szerint a nevezett információkat más összefüggésben küldték el és használták fel, és ezek a beadványok semmiképpen nem pótolják az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdése által megkövetelt formális értesítést.

| (58) | A Svéd Vállalkozók Szövetsége szerint a támogatás meglévő támogatásnak minősül, és ezért visszatérítési igénynek helye nincs. A Bizottság véleménye szerint az intézkedés csak 2001. december 31-ig minősült meglévő támogatásnak. 2002. január 1-jétől a támogatás új támogatássá vált, mert összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal. Ezért a Bizottság nem fogadja el a Svéd Vállalkozók Szövetsége által felhozott érveket. |
| --- | --- |

(58)

A Svéd Vállalkozók Szövetsége szerint a támogatás meglévő támogatásnak minősül, és ezért visszatérítési igénynek helye nincs. A Bizottság véleménye szerint az intézkedés csak 2001. december 31-ig minősült meglévő támogatásnak. 2002. január 1-jétől a támogatás új támogatássá vált, mert összhangba kellett volna hozni a keretszabállyal. Ezért a Bizottság nem fogadja el a Svéd Vállalkozók Szövetsége által felhozott érveket.

| (59) | A Bizottság úgy véli, hogy a Svédország által felhozott érvek nem alapozzák meg a visszatérítési igény nélküli határozat kiadását. Mindazonáltal, a Bíróság esetjogából arra lehet következtetni, hogy a Bizottságnak saját hatáskörében figyelembe kell vennie a rendkívüli körülményeket, amelyek indokolják, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint eltekintsenek a jogellenesen adott támogatás visszatéríttetésétől, amennyiben az ilyen visszatérítési igény ellentétben áll a közösségi jog egyik alapelvével, a kedvezményezettek jogos elvárásának tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság úgy véli, hogy a Svédország által felhozott érvek nem alapozzák meg a visszatérítési igény nélküli határozat kiadását. Mindazonáltal, a Bíróság esetjogából arra lehet következtetni, hogy a Bizottságnak saját hatáskörében figyelembe kell vennie a rendkívüli körülményeket, amelyek indokolják, hogy a 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint eltekintsenek a jogellenesen adott támogatás visszatéríttetésétől, amennyiben az ilyen visszatérítési igény ellentétben áll a közösségi jog egyik alapelvével, a kedvezményezettek jogos elvárásának tiszteletben tartásával.

| (60) | A 659/1999/EK rendelet 19. cikke szerint a megfelelő intézkedések csak akkor kötelező érvényűek az érintett tagállamra, ha a tagállam vállalja a megfelelő intézkedés végrehajtását. Ezt az esetjog is megerősíti (21). Az intézkedést azért minősítették át meglévő támogatás helyett új támogatássá, mert a svéd kormány elfogadta a keretszabályban javasolt megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(60)

A 659/1999/EK rendelet 19. cikke szerint a megfelelő intézkedések csak akkor kötelező érvényűek az érintett tagállamra, ha a tagállam vállalja a megfelelő intézkedés végrehajtását. Ezt az esetjog is megerősíti (21). Az intézkedést azért minősítették át meglévő támogatás helyett új támogatássá, mert a svéd kormány elfogadta a keretszabályban javasolt megfelelő intézkedéseket.

| (61) | A 659/1999/EK rendelet 26. cikke (1) bekezdése alapján elképzelhető, hogy mivel a Bizottság nem tette közzé a keretszabály svéd kormány általi elfogadását, némely kedvezményezett jóhiszeműen gondolta, hogy a kérdéses nemzeti intézkedés továbbra is meglévő intézkedésnek minősül. A 26. cikk kimondja, hogy a Bizottság köteles közzétenni „a 18. cikk alapján, a 19. cikk (1) bekezdésével összhangban, egy összefoglaló értesítést a hozott határozatokról”. A rendelet 18. cikke úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a Bizottság [...] arra a következtetésre jut, hogy a meglévő támogatásrendszer nincs, vagy már nincs összhangban a közös piaccal, akkor ajánlást ad ki, amelyben megfelelő intézkedéseket javasol az érintett tagállamnak.” A rendelet 19. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy amennyiben a tagállam elfogadja a javasolt megfelelő intézkedéseket, akkor a Bizottság „rögzíti ezt”, és tájékoztatja a tagállamot erről. |
| --- | --- |

(61)

A 659/1999/EK rendelet 26. cikke (1) bekezdése alapján elképzelhető, hogy mivel a Bizottság nem tette közzé a keretszabály svéd kormány általi elfogadását, némely kedvezményezett jóhiszeműen gondolta, hogy a kérdéses nemzeti intézkedés továbbra is meglévő intézkedésnek minősül. A 26. cikk kimondja, hogy a Bizottság köteles közzétenni „a 18. cikk alapján, a 19. cikk (1) bekezdésével összhangban, egy összefoglaló értesítést a hozott határozatokról”. A rendelet 18. cikke úgy rendelkezik, hogy „amennyiben a Bizottság [...] arra a következtetésre jut, hogy a meglévő támogatásrendszer nincs, vagy már nincs összhangban a közös piaccal, akkor ajánlást ad ki, amelyben megfelelő intézkedéseket javasol az érintett tagállamnak.” A rendelet 19. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy amennyiben a tagállam elfogadja a javasolt megfelelő intézkedéseket, akkor a Bizottság „rögzíti ezt”, és tájékoztatja a tagállamot erről.

| (62) | A Bizottság nem tette közzé a Bizottság által a keretszabály végrehajtása érdekében javasolt megfelelő intézkedéseknek az egyes tagállamok általi elfogadását. Ezért a Bizottság számára nehéz kimutatni, hogy a kedvezményezetteket megfelelően tájékoztatták-e a megfelelő intézkedések svéd kormány általi elfogadásáról, és a támogatás ebből következő átminősítéséről. Mindazonáltal, a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat közzététele napján a kedvezményezetteknek már tisztában kellett lenniük azzal, hogy az intézkedés már nem meglévő támogatás, és potenciálisan összeegyeztethetetlen a keretszabállyal. Erre a közzétételre 2003. augusztus 9-én került sor. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság nem tette közzé a Bizottság által a keretszabály végrehajtása érdekében javasolt megfelelő intézkedéseknek az egyes tagállamok általi elfogadását. Ezért a Bizottság számára nehéz kimutatni, hogy a kedvezményezetteket megfelelően tájékoztatták-e a megfelelő intézkedések svéd kormány általi elfogadásáról, és a támogatás ebből következő átminősítéséről. Mindazonáltal, a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat közzététele napján a kedvezményezetteknek már tisztában kellett lenniük azzal, hogy az intézkedés már nem meglévő támogatás, és potenciálisan összeegyeztethetetlen a keretszabállyal. Erre a közzétételre 2003. augusztus 9-én került sor.

| (63) | Mindezek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen esetben a vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének napját megelőzően adott támogatásra vonatkozóan a visszatérítési igény ellentétes lenne a jogos várakozás védelmének elvével. Ezért a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének megfelelően a Bizottság úgy határoz, hogy a 2002. január 1-je és 2003. augusztus 8-a közötti időszak tekintetében nem él visszatérítési igénnyel. |
| --- | --- |

(63)

Mindezek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen esetben a vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének napját megelőzően adott támogatásra vonatkozóan a visszatérítési igény ellentétes lenne a jogos várakozás védelmének elvével. Ezért a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének megfelelően a Bizottság úgy határoz, hogy a 2002. január 1-je és 2003. augusztus 8-a közötti időszak tekintetében nem él visszatérítési igénnyel.

| (64) | Ennek megfelelően a 2003. augusztus 9-e óta az ebben a támogatásrendszer keretében nyújtott támogatás visszatérítendő. |
| --- | --- |

(64)

Ennek megfelelően a 2003. augusztus 9-e óta az ebben a támogatásrendszer keretében nyújtott támogatás visszatérítendő.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (65) | A Bizottság megállapítja, hogy Svédország jogtalanul tartotta hatályban az energiaadó-törvényt (1994:1776), és 2002. január 1-je óta nem módosította azt, megsértve ezzel a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedések elfogadásával vállalt kötelezettségét, és az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapítja, hogy Svédország jogtalanul tartotta hatályban az energiaadó-törvényt (1994:1776), és 2002. január 1-je óta nem módosította azt, megsértve ezzel a Bizottság által javasolt megfelelő intézkedések elfogadásával vállalt kötelezettségét, és az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdését.

| (66) | A támogatásrendszer az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(66)

A támogatásrendszer az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

| (67) | A támogatás 2002. január 1-jétől összeegyeztethetetlen a keretszabállyal, különösen annak 51.1.b) pontja (2) albekezdésével, és az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében lehetővé tett bármely más eltéréssel. Mivel a támogatásrendszerrel kapcsolatban az összeegyeztethetőség nem állapítható meg más alapon, az a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(67)

A támogatás 2002. január 1-jétől összeegyeztethetetlen a keretszabállyal, különösen annak 51.1.b) pontja (2) albekezdésével, és az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében lehetővé tett bármely más eltéréssel. Mivel a támogatásrendszerrel kapcsolatban az összeegyeztethetőség nem állapítható meg más alapon, az a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| (68) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jogtalanul kifizetett támogatás visszatérítendő. A visszatérítéssel érintett időszak kezdete a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat közzétételének napja, vége pedig az a nap, amikor az új energiaadó-rendszer hatályba lép, vagyis a 2003. augusztus 9-e és 2004. június 30-a közötti időszak során kifizetett támogatást vissza kell téríteni. |
| --- | --- |

(68)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jogtalanul kifizetett támogatás visszatérítendő. A visszatérítéssel érintett időszak kezdete a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat közzétételének napja, vége pedig az a nap, amikor az új energiaadó-rendszer hatályba lép, vagyis a 2003. augusztus 9-e és 2004. június 30-a közötti időszak során kifizetett támogatást vissza kell téríteni.

| (69) | Ez a határozat a tárgyalt támogatásrendszerre vonatkozik, és – különösen a támogatásrendszer keretében adott egyedi támogatások visszatérítését illetően – azonnal végrehajtandó. A Bizottság megállapítja, hogy egy támogatásrendszerrel kapcsolatos határozat nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy egy egyedi támogatást saját jogán a közös piaccal részben vagy egészen összeegyeztethetőnek minősítsenek (például azért, mert az egyedi támogatás a de minimis szabály hatálya alá tartozik, vagy egy jövőbeli bizottsági határozat alapján, vagy egy mentességi szabály értelmében), |
| --- | --- |

(69)

Ez a határozat a tárgyalt támogatásrendszerre vonatkozik, és – különösen a támogatásrendszer keretében adott egyedi támogatások visszatérítését illetően – azonnal végrehajtandó. A Bizottság megállapítja, hogy egy támogatásrendszerrel kapcsolatos határozat nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy egy egyedi támogatást saját jogán a közös piaccal részben vagy egészen összeegyeztethetőnek minősítsenek (például azért, mert az egyedi támogatás a de minimis szabály hatálya alá tartozik, vagy egy jövőbeli bizottsági határozat alapján, vagy egy mentességi szabály értelmében),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az az adómentesség, amelyet Svédország 2002. január 1-jétől biztosít az energiaadó-törvény (1994:1776) alapján, jogellenes támogatásrendszer, amelyet Svédország az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével léptetett életbe. Az ilyen támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlen, amennyiben a kedvezményezetteknek nem kell megfizetniük a 2003/96/EK tanácsi irányelv által megállapított minimumadót. Mivel az összeegyeztethetőség más alapon nem állapítható meg, a támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni.

2. cikk

Svédország köteles megszüntetni az 1. cikkben hivatkozott támogatásrendszert, amennyiben az továbbra is hatályos.

3. cikk

(1)   Svédország köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy a kedvezményezettekkel visszatéríttesse az 1. cikkben hivatkozott támogatást.

(2)   Svédország a jelen határozat napjának hatályával köteles leállítani az esedékes támogatások kifizetését.

(3)   A visszatérítési igényt haladéktalanul érvényesíteni kell a nemzeti jog alapján lefolytatott eljárásnak megfelelően, feltéve, hogy az lehetővé teszi a jelen határozat azonnali és eredményes végrehajtását.

(4)   A visszatérítendő összegek után kamatot kell fizetni a nevezett összegek kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásának napjától a tényleges visszafizetés napjáig terjedő időszakra.

(5)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (22) 9–11. cikkének rendelkezéseivel összhangban kel kiszámítani.

4. cikk

Svédország a jelen határozatról kapott értesítéstől számított két hónapon belül köteles tájékoztatni a Bizottságot a határozat végrehajtására vonatkozó tervezett és már meghozott intézkedésekről. A tájékoztatást a mellékletben található kérdőív felhasználásával kell megadni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 30-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 189., 2003.8.9., 6. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet.

2

(3)  Az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.) és különösen annak 3. cikkével összhangban az észrevételek beadására adott határidő 2003. szeptember 10-én lejárt. A Svéd Vállalkozók Szövetsége 2003. augusztus 15-i keltezésű levelében a határidő 2003. szeptember 30-ig való meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2003. szeptember 9-i keltezésű levelében elfogadott.

3

(4)  Ez a mentesség a melegházakban használt villamos energiára is alkalmazandó. E létesítmények mentességéről a Bizottság külön határozatot hoz.

4

(5)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

5

(6)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

6

(7)  Pl. 255/96. sz. támogatás – Svédország – „Az energia jövedéki adójáról szóló törvény” (HL C 71., 1997.3.7., 10. o.), és NN 72/A/2000. sz. támogatás – Svédország – „A szén-dioxidra vonatkozó adószabályozás meghosszabbítása” (HL C 117., 2001.4.21., 19. o.)

7

(8)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.

8

(9)  A bíróság 2001. november 8-i ítélete a C 143/99. ügyben. Adria-Wien Pipeline GmbH et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH contre Finanzlandesdirektion für Kärnten, EBHT 2001, I-8365.

9

(10)  Például a Bizottság 1996. május 7-i (D/50485) levelére válaszolva a svéd hatóságok benyújtották a teljes energiaadó-törvényt, amelyből világossá válik a feldolgozóipari ágazat által felhasznált villamos energiára vonatkozó energiaadó-mentesség. Továbbá, a svéd hatóságok által a Bizottság részére küldött, 1998. április 15-i és 1999. május 31-i keltezésű levelekben az intézkedés röviden ismertetésre került.

10

(11)  Lásd Svéd Hivatalos Közlöny (Svensk författningssamling SFS) 2003:810.

11

(12)  Lásd N 156/04 – Svédország – „A feldolgozóipari ágazat által felhasznált villamos energiára kivetett energiaadó”, a Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

12

(13)  Lásd pl. a C-143/99. eset, Adria-Wien Pipeline ügyben hozott ítéletet, op. cit.

13

op. cit

(14)  Adria-Wien Pipeline, 48. preambulumbekezdés, op.cit.

14

op.cit

(15)  A Bizottság 2002. április 3-i 2002/676/EK, ESZAK határozata a kettős felhasználásért járó adómentességről – amit az Egyesült Királyság az éghajlat-változási adó keretében szándékozik alkalmazni – és néhány konkurens eljárásra kiterjesztett adómentességről (HL L 229., 2002.8.27., 15. o.); N 449/01. sz. támogatás – Németország – „Az ökológiai adóreform folytatása 2002. március 31. után.” (HL C 137., 2002.6.8., 24. o.); N 74/A/02. sz. támogatás – Finnország – „Energiaigényes társaságok támogatása” (HL C 104., 2003.4.30., 9. o.), és C 33/03. sz. támogatás (ex NN 34/03) – Ausztria – „Energiaadó visszatérítése, 2002 és 2003” (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

15

(16)  C-143/99. sz. ügy, Adria-Wien Pipeline, op.cit.

16

op.cit

(17)  HL C 34., 2002.2.7., 13. o.

17

(18)  A Bíróság 1987. november 24-i, 223/85. sz. ügyben hozott ítélete, Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT 1987., 4617. o.

18

(19)  A Bíróság 1987. március 11-i, 265/85. sz. ügyben hozott ítélete, Van den Bergh en Jurgens BV at Van Dijk Food Products (Lopik) BV kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT 1987., 1155. o., 44. pont.

19

(20)  A Bíróság 2002. június 18-i, 242/00. sz. ügyben hozott ítélete, Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT 2002., I-5603. o., 28. pont.

20

(21)  A C-242/00. sz. ügy, Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága (op.cit.); a Bíróság 1996. október 15-én hozott ítélete a C-311/94. sz. ügyben, IJssel-Vliet Combinatie BV contre Minister van Economische Zaken, EBHT 1996., I-5023. o., 36. és 37. pontok; a Bíróság 2000. október 5-én hozott ítélete a C-288/96. sz. eset, Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága, EBHT 2000., I-8237. o., 62–65. pontok.

21

op.cit

(22)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

22

---

MELLÉKLET

Információk a 2005/468/EK bizottsági határozat végrehajtásáról

1.   A kedvezményezettek száma összesen és a visszatérítendő támogatás teljes összege

| 1.1. | Kérem magyarázza el részletesen, hogyan kerül kiszámításra az egyes kedvezményezettek által visszatérítendő támogatás összege?






  — | tőkeösszeg, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kérem magyarázza el részletesen, hogyan kerül kiszámításra az egyes kedvezményezettek által visszatérítendő támogatás összege?

—

tőkeösszeg,

| — | kamatok. |
| --- | --- |

—

kamatok.

| 1.2. | Mennyi a támogatásrendszer keretében jogosulatlanul adott és visszatérítendő támogatás teljes összege (a támogatás bruttó ellenértéke, árai stb.)? |
| --- | --- |

1.2.

Mennyi a támogatásrendszer keretében jogosulatlanul adott és visszatérítendő támogatás teljes összege (a támogatás bruttó ellenértéke, árai stb.)?

| 1.3. | Hány olyan kedvezményezett van összesen, akik kötelesek visszatéríteni a támogatásrendszer keretében jogosulatlanul adott támogatást? |
| --- | --- |

1.3.

Hány olyan kedvezményezett van összesen, akik kötelesek visszatéríteni a támogatásrendszer keretében jogosulatlanul adott támogatást?

2.   A támogatás visszatérítése érdekében tervezett és már megvalósított intézkedések

| 2.1. | Kérem részletezze, hogy milyen intézkedéseket terveznek és milyen intézkedéseket valósítottak meg a támogatás azonnali és eredményes visszatérítése érdekében. Ahol jelentősége van, kérem hivatkozzon a megtett/tervezett intézkedések jogalapjára. |
| --- | --- |

2.1.

Kérem részletezze, hogy milyen intézkedéseket terveznek és milyen intézkedéseket valósítottak meg a támogatás azonnali és eredményes visszatérítése érdekében. Ahol jelentősége van, kérem hivatkozzon a megtett/tervezett intézkedések jogalapjára.

| 2.2. | Mikorra fog teljesülni a támogatás visszatérítése? |
| --- | --- |

2.2.

Mikorra fog teljesülni a támogatás visszatérítése?

3.   Egyedi kedvezményezettek által közölt információk

Kérem a táblázatban adja meg azoknak a kedvezményezetteknek az adatait, akik a támogatásrendszer keretében jogosulatlanul adott támogatás visszatérítésére kötelezettek.

| Kedvezményezett | Jogosulatlanul adott támogatás (1)

  Pénznem: | Visszatérített összeg (2)

  Pénznem: |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Kedvezményezett

Jogosulatlanul adott támogatás (1)

Pénznem:

Visszatérített összeg (2)

Pénznem:

---

(1)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (a támogatás bruttó ellenértéke; árak stb.).

(2)  A visszatérített bruttó összeg (kamatokkal együtt).

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 24.)

a 2004/614/EK határozatnak a dél-afrikai madárinfluenzával kapcsolatos védekezési intézkedések alkalmazásának időtartama tekintetében történő harmadik módosításáról

(az értesítés a C(2005) 1863. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/469/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 22. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A dél-afrikai köztársaságbeli madárinfluenza nagy patogenitású formája elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2004. augusztus 24-i 2004/614/EK bizottsági határozattal (3) a Bizottság védekezési intézkedéseket fogadott el a dél-afrikai laposmellű futómadár-állományban jelenlévő madárinfluenzára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A dél-afrikai köztársaságbeli madárinfluenza nagy patogenitású formája elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2004. augusztus 24-i 2004/614/EK bizottsági határozattal (3) a Bizottság védekezési intézkedéseket fogadott el a dél-afrikai laposmellű futómadár-állományban jelenlévő madárinfluenzára vonatkozóan.

| (2) | 2004-ben a Bizottság Dél-Afrikától arra vonatkozó információt kapott, hogy a laposmellű futómadár-állományban a betegséggel kapcsolatos helyzet javult. Ezen információból azonban a Bizottság nem következtethet arra, hogy a betegséget ténylegesen ellenőrzés alá vonták. További információ nem érkezett Dél-Afrikától, és a járványügyi helyzet nem tűnik világosnak. |
| --- | --- |

(2)

2004-ben a Bizottság Dél-Afrikától arra vonatkozó információt kapott, hogy a laposmellű futómadár-állományban a betegséggel kapcsolatos helyzet javult. Ezen információból azonban a Bizottság nem következtethet arra, hogy a betegséget ténylegesen ellenőrzés alá vonták. További információ nem érkezett Dél-Afrikától, és a járványügyi helyzet nem tűnik világosnak.

| (3) | E körülmények között helyénvaló a 2004/614/EK határozat alkalmazásának további hat hónappal történő meghosszabbítása. E határozat azonban felülvizsgálható a hat hónapos időszak vége előtt a Dél-Afrikától kapott bármely további információ fényében. |
| --- | --- |

(3)

E körülmények között helyénvaló a 2004/614/EK határozat alkalmazásának további hat hónappal történő meghosszabbítása. E határozat azonban felülvizsgálható a hat hónapos időszak vége előtt a Dél-Afrikától kapott bármely további információ fényében.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/614/EK határozat 7. cikkében a „2005. június 30.” időpont helyébe a „2005. december 31.” időpont lép.

2. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

1

(2)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv. Helyesbítés: (HL L 191., 2004.5.28., 1. o.).

2

(3)  HL L 275., 2004.8.25., 20. o. A legutóbb a 2005/210/EK határozattal (HL L 68., 2005.3.15., 43. o.) módosított határozat.

3

---

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 24.)

a közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodással és annak a közösségi hangfelvétel-kereskedelemre gyakorolt hatásaival kapcsolatos vizsgálati eljárás megszüntetéséről

(2005/470/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 1991. június 5-én panasz érkezett a Bizottsághoz a gyakorlatilag az összes közösségi hangfelvétel-előállítót képviselő Hanglemezkiadók Nemzetközi Szövetsége (IFPI) Európai Irodájától; a panasz alapja a közös kereskedelempolitikának különösen a tiltott kereskedelmi eljárásokkal szembeni védekezést illető erősítéséről szóló, 1984. szeptember 17-i 2641/84/EGK tanácsi rendelet (2). |
| --- | --- |

(1)

1991. június 5-én panasz érkezett a Bizottsághoz a gyakorlatilag az összes közösségi hangfelvétel-előállítót képviselő Hanglemezkiadók Nemzetközi Szövetsége (IFPI) Európai Irodájától; a panasz alapja a közös kereskedelempolitikának különösen a tiltott kereskedelmi eljárásokkal szembeni védekezést illető erősítéséről szóló, 1984. szeptember 17-i 2641/84/EGK tanácsi rendelet (2).

| (2) | A panaszos azt hozta fel, hogy a közösségi hangfelvételekkel történő szerzői jogi kalózkodás jelentős méreteket öltött Thaiföldön, és hogy az ilyen kalózkodás kárt okoz a közösségi iparnak, elsősorban azáltal, hogy hatással van a közösségi hangfelvételek Thaiföldre, valamint egyéb harmadik országokba történő kivitelére. |
| --- | --- |

(2)

A panaszos azt hozta fel, hogy a közösségi hangfelvételekkel történő szerzői jogi kalózkodás jelentős méreteket öltött Thaiföldön, és hogy az ilyen kalózkodás kárt okoz a közösségi iparnak, elsősorban azáltal, hogy hatással van a közösségi hangfelvételek Thaiföldre, valamint egyéb harmadik országokba történő kivitelére.

| (3) | A Bizottság úgy határozott, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmaz ahhoz, hogy indokolt legyen a vizsgálati eljárás megindítása. Az erre vonatkozó értesítés az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában jelent meg (3). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság úgy határozott, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmaz ahhoz, hogy indokolt legyen a vizsgálati eljárás megindítása. Az erre vonatkozó értesítés az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában jelent meg (3).

| (4) | Az eljárás megindítása után a Bizottság megvizsgálta a tényállást és a jogi helyzetet, és 1992. február 20-án benyújtotta vizsgálati jelentését a tanácsadó bizottsághoz. Ebben arról számolt be, hogy a vizsgált időszakban – alapvetően abból eredően, hogy a thai hatóságoknak nem sikerült megfelelően végrehajtaniuk a szerzői jogra vonatkozó akkor hatályos thai rendelkezéseket – a hangfelvételeket (nemzetközi kínálat) érintő szerzői jogi kalózkodás mértéke valószínűleg megközelítette a 90 %-ot, és hogy ez a helyzet jelentős kárt okozott a közösségi iparnak, nevezetesen a thai (és bizonyos egyéb, harmadik országbeli) piacon bekövetkezett értékesítéscsökkenés miatt. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítása után a Bizottság megvizsgálta a tényállást és a jogi helyzetet, és 1992. február 20-án benyújtotta vizsgálati jelentését a tanácsadó bizottsághoz. Ebben arról számolt be, hogy a vizsgált időszakban – alapvetően abból eredően, hogy a thai hatóságoknak nem sikerült megfelelően végrehajtaniuk a szerzői jogra vonatkozó akkor hatályos thai rendelkezéseket – a hangfelvételeket (nemzetközi kínálat) érintő szerzői jogi kalózkodás mértéke valószínűleg megközelítette a 90 %-ot, és hogy ez a helyzet jelentős kárt okozott a közösségi iparnak, nevezetesen a thai (és bizonyos egyéb, harmadik országbeli) piacon bekövetkezett értékesítéscsökkenés miatt.

| (5) | Ezután a Bizottság megbeszéléseket folytatott a thai hatóságokkal, aminek eredményeként a thai kormány 1992 szeptemberében elkötelezte magát arra, hogy az EK-hangfelvételekkel történő kalózkodást a lehető legrövidebb időn belül jelentéktelen szintre leszorítja, és első lépésként egy éven belül jelentős csökkenést ér el. Az új thai szerzői jogi törvény 1995. március 21-én lépett hatályba. Számos olyan rendelkezést vezetett be, amelyek a kalózok elleni fellépés egyszerűsítését és a potenciális, illetve tényleges jogsértők hatásos elrettentését célozták, elsősorban a büntetés jelentős megszigorítása révén. Az adott viszonyok között a Bizottság 96/40/EK határozatával (4) a vizsgálati eljárás felfüggesztése és a helyzet további gondos megfigyelése mellett döntött. |
| --- | --- |

(5)

Ezután a Bizottság megbeszéléseket folytatott a thai hatóságokkal, aminek eredményeként a thai kormány 1992 szeptemberében elkötelezte magát arra, hogy az EK-hangfelvételekkel történő kalózkodást a lehető legrövidebb időn belül jelentéktelen szintre leszorítja, és első lépésként egy éven belül jelentős csökkenést ér el. Az új thai szerzői jogi törvény 1995. március 21-én lépett hatályba. Számos olyan rendelkezést vezetett be, amelyek a kalózok elleni fellépés egyszerűsítését és a potenciális, illetve tényleges jogsértők hatásos elrettentését célozták, elsősorban a büntetés jelentős megszigorítása révén. Az adott viszonyok között a Bizottság 96/40/EK határozatával (4) a vizsgálati eljárás felfüggesztése és a helyzet további gondos megfigyelése mellett döntött.

| (6) | A Bizottság lefolytatott egy további vizsgálatot a tényállás és a jogi helyzet megállapítására, és 2002. május 29-én, 2003. október 13-án és 2004. június 29-én három vizsgálati jelentést nyújtott be a tanácsadó bizottsághoz. Ezekben arról számolt be, hogy Thaiföld intézkedéseket tett a szerzői jogi kalózkodás szintjének hatásos csökkentésére – beleértve a thai parlament által elfogadott, az optikai adathordozókra vonatkozó jogi szabályozást –, fokozta a zenei kalózkodásba bekapcsolódott személyekre irányuló törvényvégrehajtási tevékenységet, és a zenei kalózkodás elleni harcban részt vevő thai hatóságok, illetve a thai hatóságok és a zeneipari szövetségek koordinációját, valamint olyan kampányok szervezését, amelyek célja a fogyasztók figyelmének felhívása a szerzői jogi kalózkodás negatív hatásaira. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság lefolytatott egy további vizsgálatot a tényállás és a jogi helyzet megállapítására, és 2002. május 29-én, 2003. október 13-án és 2004. június 29-én három vizsgálati jelentést nyújtott be a tanácsadó bizottsághoz. Ezekben arról számolt be, hogy Thaiföld intézkedéseket tett a szerzői jogi kalózkodás szintjének hatásos csökkentésére – beleértve a thai parlament által elfogadott, az optikai adathordozókra vonatkozó jogi szabályozást –, fokozta a zenei kalózkodásba bekapcsolódott személyekre irányuló törvényvégrehajtási tevékenységet, és a zenei kalózkodás elleni harcban részt vevő thai hatóságok, illetve a thai hatóságok és a zeneipari szövetségek koordinációját, valamint olyan kampányok szervezését, amelyek célja a fogyasztók figyelmének felhívása a szerzői jogi kalózkodás negatív hatásaira.

| (7) | A hangfelvételeket (nemzetközi kínálat) érintő szerzői jogi kalózkodás ezen kezdeményezések ellenére komoly probléma marad Thaiföldön, és továbbra is jelentős mennyiségű kalóz hangfelvételt exportálnak az Európai Unióba. Ezen továbbra is fennálló problémák leküzdésére azonban más eszközök alkalmasabbak, mint a 3286/94/EK rendelet alapján végzett vizsgálat. |
| --- | --- |

(7)

A hangfelvételeket (nemzetközi kínálat) érintő szerzői jogi kalózkodás ezen kezdeményezések ellenére komoly probléma marad Thaiföldön, és továbbra is jelentős mennyiségű kalóz hangfelvételt exportálnak az Európai Unióba. Ezen továbbra is fennálló problémák leküzdésére azonban más eszközök alkalmasabbak, mint a 3286/94/EK rendelet alapján végzett vizsgálat.

| (8) | A közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodás tovább csökkentésére Thaiföld és a Közösség közötti állandó kétoldalú és regionális együttműködési rendszerek keretein belül kellene törekedni. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodás tovább csökkentésére Thaiföld és a Közösség közötti állandó kétoldalú és regionális együttműködési rendszerek keretein belül kellene törekedni.

| (9) | Szerzői jogi kalózkodás elleni intézkedések kidolgozására Thaiföld és a Közösség közötti kétoldalú partnerségi és együttműködési megállapodások keretein belül is sor kerülhet. |
| --- | --- |

(9)

Szerzői jogi kalózkodás elleni intézkedések kidolgozására Thaiföld és a Közösség közötti kétoldalú partnerségi és együttműködési megállapodások keretein belül is sor kerülhet.

| (10) | A Bizottság pénzügyi támogatási programok keretében tovább támogathatja a thai hatóságok műszaki kapacitásának fejlesztését, amely a hangfelvételeket érintő kalózkodás leküzdéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság pénzügyi támogatási programok keretében tovább támogathatja a thai hatóságok műszaki kapacitásának fejlesztését, amely a hangfelvételeket érintő kalózkodás leküzdéséhez szükséges.

| (11) | A Thaiföld által a közösségi hangfelvételekkel történő szerzői jogi kalózkodással kapcsolatos problémák megoldására tett erőfeszítések a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítése érdekében alkalmazandó stratégiáról szóló közleményben (5) előirányzott mechanizmusok keretein belül kísérhetők figyelemmel. |
| --- | --- |

(11)

A Thaiföld által a közösségi hangfelvételekkel történő szerzői jogi kalózkodással kapcsolatos problémák megoldására tett erőfeszítések a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítése érdekében alkalmazandó stratégiáról szóló közleményben (5) előirányzott mechanizmusok keretein belül kísérhetők figyelemmel.

| (12) | Mindezekből következően a vizsgálati eljárás megszüntetése indokolt. |
| --- | --- |

(12)

Mindezekből következően a vizsgálati eljárás megszüntetése indokolt.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A közösségi hangfelvételekkel Thaiföldön történő szerzői jogi kalózkodással és annak a közösségi hangfelvétel-kereskedelemre gyakorolt hatásaival kapcsolatos vizsgálati eljárás megszűnik.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 24-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o. A 356/95/EK rendelettel (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 252., 1984.9.20., 1. o. Az 522/94/EK rendelettel (HL L 66., 1994.3.10., 10. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 189., 1991.7.20., 26. o.

3

(4)  HL L 11., 1996.1.16., 7. o.

4

(5)  HL C 129., 2005.5.26., 3. o.

5

---

Helyesbítések

| 25.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 165/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 165/34

---

Helyesbítés a glifozát gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce terméknek (Brassica napus L., GT73 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról szóló, 2005. június 22-i 2005/465/EK bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 164., 2005. június 24.
  )

A 2005/465/EK határozat közzététele semmisnek nyilvánítandó.

---