# Uradni list L 137/31.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 137 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4831. maj 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 137

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4831. maj 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 819/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 820/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 821/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 822/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 823/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 824/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz dodatnih količin banan v nove države članice za tretje četrtletje leta 2005 | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 825/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz banan v Skupnost v okviru tarifnih kvot A/B in C, za tretje četrtletje leta 2005 | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 826/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov Grana padano, Parmigiano-Reggiano in Provolone | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 827/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v sezoni skladiščenja 2005/2006 | 16 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 828/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1555/96 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 829/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi pomoči za letino 2005/2006 za breskve, namenjene za predelavo, v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 | 23 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 830/2005 z dne 30. maja 2005 o peti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 24 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 819/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 820/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

3

Uredba Komisije (ES) št. 821/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

5

Uredba Komisije (ES) št. 822/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

7

Uredba Komisije (ES) št. 823/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

9

Uredba Komisije (ES) št. 824/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz dodatnih količin banan v nove države članice za tretje četrtletje leta 2005

11

Uredba Komisije (ES) št. 825/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz banan v Skupnost v okviru tarifnih kvot A/B in C, za tretje četrtletje leta 2005

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 826/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov Grana padano, Parmigiano-Reggiano in Provolone

15

*

Uredba Komisije (ES) št. 827/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v sezoni skladiščenja 2005/2006

16

*

Uredba Komisije (ES) št. 828/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1555/96 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 829/2005 z dne 30. maja 2005 o določitvi pomoči za letino 2005/2006 za breskve, namenjene za predelavo, v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96

23

*

Uredba Komisije (ES) št. 830/2005 z dne 30. maja 2005 o peti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

24

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep št. 1/2005 Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–Hrvaška z dne 26. aprila 2005 o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora | 26 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. maja 2005 o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1369)

   (
  1
  ) | 31 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi | 33 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep št. 1/2005 Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–Hrvaška z dne 26. aprila 2005 o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora

26

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 4. maja 2005 o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1369)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1369)

1

31

Sporazum v obliki izmenjave pisem o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 819/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 73,7 |
| 204 | 91,4 |
| 999 | 82,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 96,5 |
| 999 | 96,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,5 |
| 999 | 84,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 46,9 |
| 220 | 34,5 |
| 388 | 53,9 |
| 400 | 66,7 |
| 624 | 65,6 |
| 999 | 53,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 88,7 |
| 388 | 57,1 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 62,6 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 81,5 |
| 400 | 100,1 |
| 404 | 68,3 |
| 508 | 61,0 |
| 512 | 65,7 |
| 524 | 62,0 |
| 528 | 70,5 |
| 720 | 61,6 |
| 804 | 98,6 |
| 999 | 74,4 |
| 0809 20 95 | 220 | 108,0 |
| 400 | 545,6 |
| 999 | 326,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

73,7

204

91,4

999

82,6

0707 00 05

052

96,5

999

96,5

0709 90 70

052

84,5

999

84,5

0805 10 20

052

50,7

204

46,9

220

34,5

388

53,9

400

66,7

624

65,6

999

53,1

0805 50 10

052

88,7

388

57,1

524

56,8

528

62,6

624

63,2

999

65,7

0808 10 80

388

81,5

400

100,1

404

68,3

508

61,0

512

65,7

524

62,0

528

70,5

720

61,6

804

98,6

999

74,4

0809 20 95

220

108,0

400

545,6

999

326,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 820/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (4) | Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(4)

Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni.

| (5) | Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek iz člena 1(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporablja za vnaprej določena izvozna nadomestila, z izjemo slada, je določen v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvodov | Namembna država | Sedanji
  6 | 1. obdobje
  7 | 2. obdobje
  8 | 3. obdobje
  9 | 4. obdobje
  10 | 5. obdobje
  11 | 6. obdobje
  12 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 20,00 | – 20,00 | – 20,00 | — | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 30,00 | – 30,00 | – 30,00 | — | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 45,00 | – 45,00 | – 45,00 | — | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |
| C02 | : | Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen. |
| C03 | : | Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna. |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvodov

Namembna država

Sedanji

6

1. obdobje

7

2. obdobje

8

3. obdobje

9

4. obdobje

10

5. obdobje

11

6. obdobje

12

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 20,00

– 20,00

– 20,00

—

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 30,00

– 30,00

– 30,00

—

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 45,00

– 45,00

– 45,00

—

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

C02

:

Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen.

C03

:

Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna.

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 821/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 822/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. maja 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  6 | 1. obdobje
  7 | 2. obdobje
  8 | 3. obdobje
  9 | 4. obdobje
  10 | 5. obdobje
  11 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

6

1. obdobje

7

2. obdobje

8

3. obdobje

9

4. obdobje

10

5. obdobje

11

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  12 | 7. obdobje
  1 | 8. obdobje
  2 | 9. obdobje
  3 | 10. obdobje
  4 | 11. obdobje
  5 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

12

7. obdobje

1

8. obdobje

2

9. obdobje

3

10. obdobje

4

11. obdobje

5

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 823/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 30. maja 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (v EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | 10,24 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 59,11 |
| 1102 20 10 9400 | 50,66 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 76,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(v EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

10,96

1101 00 15 9130

10,24

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

59,11

1102 20 10 9400

50,66

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

76,00

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 824/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz dodatnih količin banan v nove države članice za tretje četrtletje leta 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ter zlasti prvega odstavka člena 41 Akta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1892/2004 (2) je sprejela prehodne ukrepe, potrebne za lažji prehod iz režimov, veljavnih v novih državah članicah pred pristopom v Evropsko unijo, v uvozni režim, ki izhaja iz skupne ureditve trga v sektorju banan, za leto 2005. Za zagotavljanje preskrbe trga, zlasti v novih državah članicah, je ta uredba v obliki prehodnega ukrepa določila dodatno količino za izdajo uvoznih dovoljenj. Upravljanje te dodatne količine mora biti izvršeno z uporabo mehanizmov in instrumentov, kot jih določa Uredba Komisije (ES) št. 896/2001 z dne 7. maja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 glede režimov uvoza banan v Skupnost (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1892/2004 (2) je sprejela prehodne ukrepe, potrebne za lažji prehod iz režimov, veljavnih v novih državah članicah pred pristopom v Evropsko unijo, v uvozni režim, ki izhaja iz skupne ureditve trga v sektorju banan, za leto 2005. Za zagotavljanje preskrbe trga, zlasti v novih državah članicah, je ta uredba v obliki prehodnega ukrepa določila dodatno količino za izdajo uvoznih dovoljenj. Upravljanje te dodatne količine mora biti izvršeno z uporabo mehanizmov in instrumentov, kot jih določa Uredba Komisije (ES) št. 896/2001 z dne 7. maja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 glede režimov uvoza banan v Skupnost (3).

| (2) | Člen 14(1) in (2) Uredbe (ES) št. 896/2001 določa, da se lahko določijo okvirne količine in posamezne zgornje meje za izdajo uvoznih dovoljenj, za vsakega od prvih treh četrtletij tekočega leta. |
| --- | --- |

(2)

Člen 14(1) in (2) Uredbe (ES) št. 896/2001 določa, da se lahko določijo okvirne količine in posamezne zgornje meje za izdajo uvoznih dovoljenj, za vsakega od prvih treh četrtletij tekočega leta.

| (3) | Da bi se zagotovila primerna preskrba in nadaljevanje trgovinskih tokov med sektorjema proizvodnje in trženja, je pri izdaji dovoljenj za tretje četrtletje leta 2005 primerno določiti enake odstotke za okvirne količine in individualne zgornje meje, kakor so določeni za upravljanje tarifnih kvot A/B in C v Uredbi Komisije (ES) št. 825/2005 (4). |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovila primerna preskrba in nadaljevanje trgovinskih tokov med sektorjema proizvodnje in trženja, je pri izdaji dovoljenj za tretje četrtletje leta 2005 primerno določiti enake odstotke za okvirne količine in individualne zgornje meje, kakor so določeni za upravljanje tarifnih kvot A/B in C v Uredbi Komisije (ES) št. 825/2005 (4).

| (4) | Glede na dejstvo, da mora biti ta uredba uporabljena pred začetkom obdobja, v katerem se oddajo zahtevki za pristopna dovoljenja za tretje četrtletje leta 2005, se izdela ustrezna določba, da bi ta uredba začela veljati takoj. |
| --- | --- |

(4)

Glede na dejstvo, da mora biti ta uredba uporabljena pred začetkom obdobja, v katerem se oddajo zahtevki za pristopna dovoljenja za tretje četrtletje leta 2005, se izdela ustrezna določba, da bi ta uredba začela veljati takoj.

| (5) | Ta uredba se mora uporabljati pri dobaviteljih s sedežem v Skupnosti, ki so registrirani v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1892/2004. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba se mora uporabljati pri dobaviteljih s sedežem v Skupnosti, ki so registrirani v skladu s členoma 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1892/2004.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Okvirna količina, iz člena 14(1) Uredbe (ES) št. 896/2001 za izdajo pristopnih dovoljenj za banane v okviru dodatne količine, iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1892/2004, določa 23 % razpoložljivih količin za tradicionalne oz. netradicionalne dobavitelje iz člena 4(2) navedene uredbe, za tretje četrtletje leta 2005.

Člen 2

Največja dovoljena količina, iz člena 14(2) Uredbe (ES) št. 896/2001 za zahtevke za dovoljenja za uvoz banan v okviru dodatne količine, iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1892/2004, določa za tretje četrtletje leta 2005:

| (a) | 23 % posebne referenčne količine, sporočene v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 1892/2004, v primeru tradicionalnih dobaviteljev; |
| --- | --- |

(a)

23 % posebne referenčne količine, sporočene v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 1892/2004, v primeru tradicionalnih dobaviteljev;

| (b) | 23 % posebne dodelitve, sporočene v skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 1892/2004, v primeru netradicionalnih dobaviteljev. |
| --- | --- |

(b)

23 % posebne dodelitve, sporočene v skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 1892/2004, v primeru netradicionalnih dobaviteljev.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 47, 25.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 328, 30.10.2004, str. 50.

2

(3)  UL L 126, 8.5.2001, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 838/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 52).

3

(4)  Glej stran 13 tega Uradnega lista.

4

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 825/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi nekaterih okvirnih količin in posameznih zgornjih mej za izdajo dovoljenj za uvoz banan v Skupnost v okviru tarifnih kvot A/B in C, za tretje četrtletje leta 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane (1), in zlasti člena 20,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(1) Uredbe Komisije (ES) št. 896/2001 z dne 7. maja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 o režimu za uvoz banan v Skupnost (2) predvideva možnost določitve okvirne količine, izražene v enakem odstotku razpoložljivih količin v okviru vsake tarifne kvote A/B in C, opredeljene v členu 18(1) Uredbe (EGS) št. 404/93, določa za namene izdajanja uvoznih dovoljenj za prva tri četrtletja v letu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(1) Uredbe Komisije (ES) št. 896/2001 z dne 7. maja 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 o režimu za uvoz banan v Skupnost (2) predvideva možnost določitve okvirne količine, izražene v enakem odstotku razpoložljivih količin v okviru vsake tarifne kvote A/B in C, opredeljene v členu 18(1) Uredbe (EGS) št. 404/93, določa za namene izdajanja uvoznih dovoljenj za prva tri četrtletja v letu.

| (2) | Na podlagi podatkov, po eni strani, o količinah banan, ki so se leta 2004 tržile v Skupnosti, in zlasti o dejanskem uvozu, še posebno v tretjem četrtletju, po drugi strani pa o predvideni ponudbi in potrošnji na trgu Skupnosti v tretjem četrtletju leta 2005, je treba določiti okvirne količine za kvote A/B in C, ki zagotavljajo zadovoljivo dobavo v Skupnost ter kontinuiteto trgovinskih tokov med proizvodnjo in tržnim sektorjem. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi podatkov, po eni strani, o količinah banan, ki so se leta 2004 tržile v Skupnosti, in zlasti o dejanskem uvozu, še posebno v tretjem četrtletju, po drugi strani pa o predvideni ponudbi in potrošnji na trgu Skupnosti v tretjem četrtletju leta 2005, je treba določiti okvirne količine za kvote A/B in C, ki zagotavljajo zadovoljivo dobavo v Skupnost ter kontinuiteto trgovinskih tokov med proizvodnjo in tržnim sektorjem.

| (3) | Na podlagi istih podatkov se v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 896/2001 določi zgornja meja količin, za katere lahko posamezni dobavitelji vložijo zahtevke za dovoljenja za tretje četrtletje leta 2005. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi istih podatkov se v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 896/2001 določi zgornja meja količin, za katere lahko posamezni dobavitelji vložijo zahtevke za dovoljenja za tretje četrtletje leta 2005.

| (4) | Ob upoštevanju dejstva, da se morajo določbe te uredbe začeti uporabljati pred začetkom obdobja za vložitev zahtevkov za dovoljenje za tretje četrtletje leta 2005, začne ta uredba takoj veljati. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju dejstva, da se morajo določbe te uredbe začeti uporabljati pred začetkom obdobja za vložitev zahtevkov za dovoljenje za tretje četrtletje leta 2005, začne ta uredba takoj veljati.

| (5) | Ta uredba se nanaša vzpostavitev dobaviteljev v Skupnosti, ki so ustanovljeni do 30. aprila 2004, ko je Uredba Komisije (ES) št. 1892/2004 (3) sprejela prehodne ukrepe za leto 2005 za uvoz banan v Skupnost za pristopne članice Estonije, Cipra, Litve, Poljske, Madžarske, Češke, Slovaške, Slovenije, Latvije in Malte. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba se nanaša vzpostavitev dobaviteljev v Skupnosti, ki so ustanovljeni do 30. aprila 2004, ko je Uredba Komisije (ES) št. 1892/2004 (3) sprejela prehodne ukrepe za leto 2005 za uvoz banan v Skupnost za pristopne članice Estonije, Cipra, Litve, Poljske, Madžarske, Češke, Slovaške, Slovenije, Latvije in Malte.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količina, navedena v členu 14(1) Uredbe (ES) št. 896/2001, ki se lahko odobri za tretje četrtletje za leto 2005, za izdajo dovoljenj za uvoz banan v okviru tarifnih kvot, določenih v členu 18(1) Uredbe (EGS) št. 404/93 je enaka:

| (a) | 23 % razpoložljivih količin za tradicionalne in netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B; |
| --- | --- |

(a)

23 % razpoložljivih količin za tradicionalne in netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B;

| (b) | 23 % razpoložljivih količin za tradicionalne in netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifne kvote C. |
| --- | --- |

(b)

23 % razpoložljivih količin za tradicionalne in netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifne kvote C.

Člen 2

Največja količina, navedena v členu 14(2) Uredbe (ES) št. 896/2001, ki se lahko odobri za tretje četrtletje leta 2005, za izdajo dovoljenj za uvoz banan v okviru tarifnih kvot, določenih v členu 18(1) Uredbe (EGS) št. 404/93, je enaka:

| (a) | 23 % referenčne količine, dodeljene v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 896/2001 za tradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B; |
| --- | --- |

(a)

23 % referenčne količine, dodeljene v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 896/2001 za tradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B;

| (b) | 23 % količine, dodeljene in predložene v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 896/2001 za netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B; |
| --- | --- |

(b)

23 % količine, dodeljene in predložene v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 896/2001 za netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot A/B;

| (c) | 23 % referenčne količine, dodeljene v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 896/2001 za tradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot C; |
| --- | --- |

(c)

23 % referenčne količine, dodeljene v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 896/2001 za tradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot C;

| (d) | 23 % količine, dodeljene in predložene v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 896/2001 za netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot C. |
| --- | --- |

(d)

23 % količine, dodeljene in predložene v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 896/2001 za netradicionalne dobavitelje vzpostavljenih v Skupnosti do 30. aprila 2004, v okviru tarifnih kvot C.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 47, 25.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 126, 8.5.2001, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 838/2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 52).

2

(3)  UL L 328, 30.10.2004, str. 50.

3

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 826/2005

z dne 30. maja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov Grana padano, Parmigiano-Reggiano in Provolone

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1) in zlasti člena 10(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2659/94 (2) določa zneske pomoči za zasebno skladiščenje sirov Grana padano, Parmigiano-Reggiano in Provolone. Zaradi razpoložljivih finančnih virov in upoštevanja razvoja stroškov skladiščenja ter napovedi tržnih cen je treba navedene zneske spremeniti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2659/94 (2) določa zneske pomoči za zasebno skladiščenje sirov Grana padano, Parmigiano-Reggiano in Provolone. Zaradi razpoložljivih finančnih virov in upoštevanja razvoja stroškov skladiščenja ter napovedi tržnih cen je treba navedene zneske spremeniti.

| (2) | Uredbo (ES) št. 2659/94 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 2659/94 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 2659/94 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Znesek pomoči za zasebno skladiščenje sira znaša:

| (a) | 7,50 EUR na tono za stalne stroške; |
| --- | --- |

(a)

7,50 EUR na tono za stalne stroške;

| (b) | 0,20 EUR na tono za dan skladiščenja po pogodbi za stroške skladiščenja; |
| --- | --- |

(b)

0,20 EUR na tono za dan skladiščenja po pogodbi za stroške skladiščenja;

| (c) | za finančne stroške za dan skladiščenja po pogodbi:






  — | 0,30 EUR na tono za Grana padano, |
| --- | --- | --- |

(c)

za finančne stroške za dan skladiščenja po pogodbi:

—

0,30 EUR na tono za Grana padano,

| — | 0,40 EUR na tono za Parmigiano-Reggiano, |
| --- | --- |

—

0,40 EUR na tono za Parmigiano-Reggiano,

| — | 0,25 EUR na tono za Provolone.“ |
| --- | --- |

—

0,25 EUR na tono za Provolone.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 284, 1.11.1994, str. 26. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1231/2004 (UL L 234, 3.7.2004, str. 4).

2

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 827/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v sezoni skladiščenja 2005/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko pomoč za zasebno skladiščenje odobri za trajne sire in za sire iz ovčjega in/ali kozjega mleka, ki potrebujejo najmanj šest mesecev zorenja, če gibanje cen in zalog teh sirov povzroči resno neuravnoteženost trga, ki jo lahko sezonsko skladiščenje odpravi ali zmanjša. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko pomoč za zasebno skladiščenje odobri za trajne sire in za sire iz ovčjega in/ali kozjega mleka, ki potrebujejo najmanj šest mesecev zorenja, če gibanje cen in zalog teh sirov povzroči resno neuravnoteženost trga, ki jo lahko sezonsko skladiščenje odpravi ali zmanjša.

| (2) | Sezonska narava proizvodnje nekaterih trajnih sirov in sirov pecorino romano, kefalotyri in kasseri je še slabša zaradi dejstva, da je sezonska naravnanost porabe obratna od pridelave. Poleg tega delitev proizvodnje sirov povečuje negativne posledice sezonske proizvodnje. Zato je treba imeti možnost dostopa do sezonskega skladiščenja za količine, ki so posledica razlike v proizvodnji med poletnimi in zimskimi meseci. |
| --- | --- |

(2)

Sezonska narava proizvodnje nekaterih trajnih sirov in sirov pecorino romano, kefalotyri in kasseri je še slabša zaradi dejstva, da je sezonska naravnanost porabe obratna od pridelave. Poleg tega delitev proizvodnje sirov povečuje negativne posledice sezonske proizvodnje. Zato je treba imeti možnost dostopa do sezonskega skladiščenja za količine, ki so posledica razlike v proizvodnji med poletnimi in zimskimi meseci.

| (3) | Treba je določiti vrste in največje količine sirov, ki so upravičeni do pomoči, kot tudi trajanje pogodb z ozirom na resnične potrebe trga in možnost hrambe zadevnih sirov. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti vrste in največje količine sirov, ki so upravičeni do pomoči, kot tudi trajanje pogodb z ozirom na resnične potrebe trga in možnost hrambe zadevnih sirov.

| (4) | Treba je določiti vsebino pogodbe o skladiščenju kot tudi bistvene ukrepe, ki bodo zagotovili identifikacijo in nadzor sirov, zajetih v pogodbi. Pri določanju višine pomoči je treba upoštevati stroške skladiščenja in spoštovati ravnovesje med siri, upravičenimi do pomoči, in drugimi siri na trgu. Ob upoštevanju teh elementov kot tudi razpoložljivih sredstev je treba zneske za stalne stroške in za stroške dnevnega skladiščenja znižati; znesek za finančne stroške je treba izračunati na podlagi obrestne mere v višini 2 %. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti vsebino pogodbe o skladiščenju kot tudi bistvene ukrepe, ki bodo zagotovili identifikacijo in nadzor sirov, zajetih v pogodbi. Pri določanju višine pomoči je treba upoštevati stroške skladiščenja in spoštovati ravnovesje med siri, upravičenimi do pomoči, in drugimi siri na trgu. Ob upoštevanju teh elementov kot tudi razpoložljivih sredstev je treba zneske za stalne stroške in za stroške dnevnega skladiščenja znižati; znesek za finančne stroške je treba izračunati na podlagi obrestne mere v višini 2 %.

| (5) | Treba je navesti podrobne določbe tako glede dokumentacije in obračuna stroškov kot tudi pogostnosti in postopkov nadzora. V tem oziru je primerno določiti, da lahko države članice celoto ali del nadzornih stroškov prenesejo na pogodbenika. |
| --- | --- |

(5)

Treba je navesti podrobne določbe tako glede dokumentacije in obračuna stroškov kot tudi pogostnosti in postopkov nadzora. V tem oziru je primerno določiti, da lahko države članice celoto ali del nadzornih stroškov prenesejo na pogodbenika.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba uvaja določitev podrobnih pravil za dodeljevanje pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov (v nadaljnjem besedilu „pomoč“), določenih v členu 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999, za sezono skladiščenja 2005/2006.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „uskladiščena serija“: količina najmanj 2 toni sira iste vrste, uskladiščenega na isti dan v istem skladišču; |
| --- | --- |

(a)

„uskladiščena serija“: količina najmanj 2 toni sira iste vrste, uskladiščenega na isti dan v istem skladišču;

| (b) | „dan začetka pogodbenega skladiščenja“: dan po prispetju blaga; |
| --- | --- |

(b)

„dan začetka pogodbenega skladiščenja“: dan po prispetju blaga;

| (c) | „zadnji dan pogodbenega skladiščenja“: dan pred odpremo blaga; |
| --- | --- |

(c)

„zadnji dan pogodbenega skladiščenja“: dan pred odpremo blaga;

| (d) | „obdobje skladiščenja“: obdobje, med katerim za sir velja režim zasebnega skladiščenja, kot je določeno v Prilogi za vsako vrsto sira. |
| --- | --- |

(d)

„obdobje skladiščenja“: obdobje, med katerim za sir velja režim zasebnega skladiščenja, kot je določeno v Prilogi za vsako vrsto sira.

Člen 3

Siri, upravičeni do pomoči

1.   Pomoč se dodeli nekaterim trajnim sirom, sirom pecorino romano in sirom kefalotyri in kasseri v skladu s pogoji, opredeljenimi v Prilogi.

2.   Siri morajo biti proizvedeni znotraj Skupnosti in morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | z neizbrisnimi črkami mora biti označeno podjetje, kjer so bili proizvedeni, dan in mesec proizvodnje, kar je lahko v obliki kode; |
| --- | --- |

(a)

z neizbrisnimi črkami mora biti označeno podjetje, kjer so bili proizvedeni, dan in mesec proizvodnje, kar je lahko v obliki kode;

| (b) | ustrezati morajo preizkusu kakovosti, ki dokazuje, da imajo siri ustrezna jamstva, na podlagi katerih se lahko predvidi, v katero izmed kategorij, opredeljenih v Prilogi, bodo po koncu zorenja uvrščeni. |
| --- | --- |

(b)

ustrezati morajo preizkusu kakovosti, ki dokazuje, da imajo siri ustrezna jamstva, na podlagi katerih se lahko predvidi, v katero izmed kategorij, opredeljenih v Prilogi, bodo po koncu zorenja uvrščeni.

Člen 4

Pogodba o skladiščenju

1.   Pogodbe o zasebnem skladiščenju sirov se sklenejo med intervencijsko agencijo države članice na območju, na katerem so siri skladiščeni, in fizičnimi ali pravnimi osebami, v nadaljnjem besedilu „pogodbeniki“.

2.   Na osnovi zahteve po pogodbi se pogodba o skladiščenju sestavi v pisni obliki.

Zahtevek mora dospeti v intervencijsko agencijo največ 30 dni po datumu prispetja blaga in lahko zadeva samo serije sirov, za katere so postopki uskladiščenja zaključeni. Intervencijska agencija zabeleži datum prejema zahtevka.

Če zahtevek dospe v agencijo v manj kot desetih delovnih dneh po skrajnem roku, se lahko pogodba o skladiščenju še vedno sklene, vendar se znesek pomoči zmanjša za 30 %.

3.   Pogodba o skladiščenju se sklene za eno ali več uskladiščenih serij in vsebuje predvsem določbe glede:

| (a) | količine sirov, na katere se pogodba nanaša; |
| --- | --- |

(a)

količine sirov, na katere se pogodba nanaša;

| (b) | datumov, ki se vežejo na izvedbo pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

datumov, ki se vežejo na izvedbo pogodbe;

| (c) | višine pomoči; |
| --- | --- |

(c)

višine pomoči;

| (d) | opredelitve skladišč. |
| --- | --- |

(d)

opredelitve skladišč.

4.   Pogodba o skladiščenju se sklene v največ 30 dneh od dneva zabeležbe zahtevka po sestavi pogodbe.

5.   Ukrepi nadzora, posebej tisti iz člena 7, so predmet specifikacije, ki jo sestavi agencija. Pogodba o skladiščenju se sklicuje na to specifikacijo.

Člen 5

Začetek skladiščenja in odprema iz skladišča

1.   Obdobja postopkov začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča so navedena v Prilogi.

2.   Odprema blaga se opravi za celotno uskladiščeno serijo.

3.   Če se po prvih 60 dneh pogodbenega skladiščenja izkaže, da je padec v kakovosti višji od tistega, ki je navadno posledica hrambe, se lahko pogodbenikom enkrat na uskladiščeno serijo dovoli, da na lastne stroške zamenjajo pokvarjene količine.

Če se v postopkih nadzora med ali ob koncu skladiščenja odkrije pokvarjene količine, zanje ni mogoče prejeti pomoči. Poleg tega ostala količina v seriji, ki je upravičena do pomoči, ne sme biti manjša od 2 ton.

Drugi pododstavek se uporabi, če se del serije odpremi pred začetkom obdobja zaključka skladiščenja iz odstavka 1 ali pred potekom najkrajšega roka skladiščenja iz člena 8(2).

4.   Za izračun pomoči za zamenjane količine iz prvega pododstavka odstavka 3 je prvi dan pogodbenega skladiščenja dan začetka pogodbenega skladiščenja.

Člen 6

Pogoji skladiščenja

1.   Država članica zagotovi, da se spoštujejo vsi pogoji, ki dajejo pravico do izplačila pomoči.

2.   Pogodbenik, na zahtevo ali z dovoljenjem države članice pa tudi odgovorni skladišča, dá pristojnim organom nadzora na razpolago vso dokumentacijo, ki v povezavi z zasebno skladiščenimi proizvodi omogoča preverjanje sledečih elementov:

| (a) | lastništvo na začetku skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

lastništvo na začetku skladiščenja;

| (b) | izvor in datum proizvodnje sirov; |
| --- | --- |

(b)

izvor in datum proizvodnje sirov;

| (c) | datum začetka skladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

datum začetka skladiščenja;

| (d) | prisotnost v skladišču in naslov skladišča; |
| --- | --- |

(d)

prisotnost v skladišču in naslov skladišča;

| (e) | datum odpreme iz skladišča. |
| --- | --- |

(e)

datum odpreme iz skladišča.

3.   Pogodbenik ali, če je to primerno, odgovorni skladišča, ima za vsako pogodbo v skladišču na voljo evidenco, ki vsebuje:

| (a) | identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju glede na številko serije skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju glede na številko serije skladiščenja;

| (b) | datuma začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča; |
| --- | --- |

(b)

datuma začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča;

| (c) | število sirov in njihovo težo, označeno za serijo skladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

število sirov in njihovo težo, označeno za serijo skladiščenja;

| (d) | mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo. |
| --- | --- |

(d)

mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo.

4.   Skladiščene proizvode se mora zlahka identificirati, lahko morajo biti dostopni in ločeni po pogodbi. Uskladiščenim sirom se odtisne posebno znamenje.

Člen 7

Nadzor

1.   Ob začetku skladiščenja pristojni organi opravijo nadzor z namenom, da se zagotovi upravičenost uskladiščenih proizvodov do pomoči in prepreči vsakršno možnost zamenjave proizvodov med pogodbenim skladiščenjem.

2.   Pristojni organ nato opravlja nenapovedane nadzore prisotnosti proizvodov v skladišču z naključnim vzorčenjem. Odvzeti vzorec mora biti reprezentativen in mora ustrezati najmanj 10 % celotne pogodbene količine ukrepa pomoči za zasebno skladiščenje.

Ta nadzor poleg evidence iz člena 6(3) vsebuje fizično preverjanje teže in narave proizvodov in njihovo istovetnost. Ta fizična preverjanja morajo obsegati vsaj 5 % količine, podvržene naključnemu nadzoru.

3.   Na koncu obdobja pogodbenega skladiščenja pristojni organ opravi nadzor prisotnosti proizvodov. Če pa proizvodi ostanejo v skladišču po izteku najdaljšega obdobja skladiščenja po pogodbi, se lahko nadzor izvrši ob odpremi blaga iz skladišča.

Za namene nadzora iz prvega pododstavka pogodbenik obvesti pristojni organ o zadevnih uskladiščenih serijah najmanj pet delovnih dni pred zapadlostjo obdobja pogodbenega skladiščenja ali začetkom postopkov odpreme blaga, če se ti opravijo med ali po obdobju skladiščenja.

Država članica lahko sprejme rok, ki je krajši od petih delovnih dni iz drugega pododstavka.

4.   O nadzoru, opravljenem po odstavkih 1, 2 in 3, mora biti izdelano poročilo, v katerem so navedeni:

| (a) | datum nadzora; |
| --- | --- |

(a)

datum nadzora;

| (b) | njegovo trajanje; |
| --- | --- |

(b)

njegovo trajanje;

| (c) | izvedeni postopki. |
| --- | --- |

(c)

izvedeni postopki.

Poročilo o nadzoru mora biti podpisano s strani odgovornega pooblaščenca na eni strani in pogodbenika ali, če je to primerno, odgovornega skladišča na drugi strani in mora biti priloženo dokumentom o plačilu.

5.   V primeru, ko so pri 5 % ali več od količine nadzorovanih proizvodov ugotovljene nepravilnosti, se nadzor razširi na večji vzorec, ki ga določi pristojni organ.

Države članice v roku štirih tednov o teh primerih obvestijo Komisijo.

6.   Države članice lahko določijo, da stroške nadzora v celoti ali delno krije pogodbenik.

Člen 8

Pomoč za skladiščenje

1.   Zneski pomoči so določeni, kot sledi:

| (a) | 7,50 EUR na tono za stalne stroške; |
| --- | --- |

(a)

7,50 EUR na tono za stalne stroške;

| (b) | 0,20 EUR na tono za dan pogodbenega skladiščenja za stroške skladiščenja; |
| --- | --- |

(b)

0,20 EUR na tono za dan pogodbenega skladiščenja za stroške skladiščenja;

| (c) | za finančne stroške na dan pogodbenega skladiščenja:






  (i) | 0,23 EUR na tono za trajne sire; |
| --- | --- | --- |

(c)

za finančne stroške na dan pogodbenega skladiščenja:

(i)

0,23 EUR na tono za trajne sire;

| (ii) | 0,28 EUR na tono za sire pecorino romano; |
| --- | --- |

(ii)

0,28 EUR na tono za sire pecorino romano;

| (iii) | 0,39 EUR na tono za sire kefalotyri in kasseri. |
| --- | --- |

(iii)

0,39 EUR na tono za sire kefalotyri in kasseri.

2.   Pomoč se ne zagotovi, če je trajanje skladiščenja krajše od šestdesetih dni. Najvišji znesek pomoči ne more biti višji od zneska, ki ustreza 180 dnem pogodbenega skladiščenja.

Če se roka iz drugega ali, glede na primer, iz tretjega pododstavka člena 7(3) pogodbenik ne drži, se pomoč zmanjša za 15 % in se plača samo za obdobje, za katero pogodbenik predloži pristojnemu organu zadovoljiv dokaz, da so bili siri pogodbeno skladiščeni.

3.   Pomoč se izplača na zahtevo pogodbenika po izteku obdobja pogodbenega skladiščenja v 120 dneh od prejema zahtevka, pod pogojem da je bil opravljen nadzor iz člena 7(3) in da so bili upoštevani pogoji, ki dajejo pravico do plačila pomoči.

Če pa je v teku administrativna preiskava o upravičenosti do pomoči, se plačilo izvrši šele po priznanju pravice do pomoči.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

---

PRILOGA

| Vrste sirov | Količine, upravičene do pomoči | Najnižja starost sirov | Obdobje začetka skladiščenja | Obdobje odpreme iz skladišča |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francoski trajni siri:






  — | zaščitena označba porekla za vrsti „beaufort“ ali „comté“ |

Vrste sirov

Količine, upravičene do pomoči

Najnižja starost sirov

Obdobje začetka skladiščenja

Obdobje odpreme iz skladišča

Francoski trajni siri:

—

zaščitena označba porekla za vrsti „beaufort“ ali „comté“

| — | „label rouge“ za vrsto „emmental grand cru“ |
| --- | --- |

—

„label rouge“ za vrsto „emmental grand cru“

| — | razred A ali B za vrsti „emmental“ ali „gruyère“ |
| --- | --- |

—

razred A ali B za vrsti „emmental“ ali „gruyère“

16 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Nemški trajni siri:

| | „Markenkäse“ ali „Klasse fein“„Emmentaler/Bergkäse“ |
| --- | --- |

„Markenkäse“ ali „Klasse fein“„Emmentaler/Bergkäse“

1 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Irski trajni siri:

| | „Irish long keeping cheese. Emmental, special grade“ |
| --- | --- |

„Irish long keeping cheese. Emmental, special grade“

900 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Avstrijski trajni siri:

| „1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse“ |
| --- | --- |

„1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Finski trajni siri:

| | „I luokka“ |
| --- | --- |

„I luokka“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Švedski trajni siri:

| | „Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé“ |
| --- | --- |

„Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Poljski trajni siri:

| | „Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski“ |
| --- | --- |

„Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski“

3 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Slovenski trajni siri:

| | „Ementalec/Zbrinc“ |
| --- | --- |

„Ementalec/Zbrinc“

200 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Litovski trajni siri:

| | „Goja/Džiugas“ |
| --- | --- |

„Goja/Džiugas“

700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Latvijski trajni siri:

| | „Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers“ |
| --- | --- |

„Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers“

500 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

Madžarski trajni siri:

| | „Pannónia“ |
| --- | --- |

„Pannónia“

300 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2005

od 1. oktobra 2005 do 31. marca 2006

„Pecorino Romano“

19 000 t

90 dni, proizvedeni po 1. oktobru 2004

od 1. junija do 31. decembra 2005

pred 31. marcem 2006

Kefalotyri in Kasseri, proizvedena iz ovčjega ali kozjega mleka ali iz mešanice obojega

2 500 t

90 dni, proizvedeni po 30. novembru 2004

od 1. junija do 30. novembra 2005

pred 31. marcem 2006

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 828/2005

z dne 30. maja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1555/96 glede sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1) in zlasti člena 33(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1555/96 z dne 30. julija 1996 o predpisih glede uporabe dodatnih uvoznih dajatev za sadje in zelenjavo (2) določa nadzorovanje uvoza proizvodov, navedenih v Prilogi k Uredbi. To nadzorovanje se izvaja v skladu s pravili iz člena 308(d) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, ki opredeljuje posamezne določbe za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1555/96 z dne 30. julija 1996 o predpisih glede uporabe dodatnih uvoznih dajatev za sadje in zelenjavo (2) določa nadzorovanje uvoza proizvodov, navedenih v Prilogi k Uredbi. To nadzorovanje se izvaja v skladu s pravili iz člena 308(d) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, ki opredeljuje posamezne določbe za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).

| (2) | V členu 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, in glede na najnovejše razpoložljive podatke za leto 2002, 2003 in 2004 je treba spremeniti sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje. |
| --- | --- |

(2)

V členu 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, in glede na najnovejše razpoložljive podatke za leto 2002, 2003 in 2004 je treba spremeniti sprožitvene ravni za dodatne dajatve za paradižnike, marelice, limone, slive, breskve, vključno z nektarinami, hruške in namizno grozdje.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1555/96 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1555/96 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1555/96 se nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 193, 3.8.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 694/2005 (UL L 112, 3.5.2005, str. 10).

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo za poimenovanje proizvodov samo indikativno vrednost. Področje uporabe dodatnih dajatev v tej prilogi je določeno z oznakami KN, kakršne obstajajo v času sprejetja te uredbe. Kjer so navedene oznake ‚ex‘ KN, je področje uporabe dodatnih dajatev hkrati določeno z oznako KN in ustreznim obdobjem veljave.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Obdobje veljave | Sprožitvena raven
  (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | ex 0702 00 00 | Paradižniki | — od 1. oktobra do 31. maja | 603 687 |
| 78.0020 | — od 1. junija do 30. septembra | 531 117 |
| 78.0065 | ex 0707 00 05 | Kumare | — od 1. maja do 31. oktobra | 10 626 |
| 78.0075 | — od 1. novembra do 30. aprila | 10 326 |
| 78.0085 | ex 0709 10 00 | Artičoke | — od 1. novembra do 30. junija | 2 071 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Bučke | — od 1. januarja do 31. decembra | 65 658 |
| 78.0110 | ex 0805 10 20 | Pomaranče | — od 1. decembra do 31. maja | 620 166 |
| 78.0120 | ex 0805 20 10 | Klementine | — od 1. novembra do konca februarja | 88 174 |
| 78.0130 | ex 0805 20 30
  ex 0805 20 50
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 | Mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami); wilking mandarine in podobni hibridi agrumov | — od 1. novembra do konca februarja | 94 302 |
| 78.0155 | ex 0805 50 10 | Limone | — od 1. junija do 31. decembra | 291 598 |
| 78.0160 | — od 1. januarja do 31. maja | 50 374 |
| 78.0170 | ex 0806 10 10 | Namizno grozdje | — od 21. julija do 20. novembra | 222 307 |
| 78.0175 | ex 0808 10 80 | Jabolka | — od 1. januarja do 31. avgusta | 730 999 |
| 78.0180 | — od 1. septembra do 31. decembra | 32 266 |
| 78.0220 | ex 0808 20 50 | Hruške | — od 1. januarja do 30. aprila | 239 335 |
| 78.0235 | — od 1. julija do 31. decembra | 29 158 |
| 78.0250 | ex 0809 10 00 | Marelice | — od 1. junija do 31. julija | 127 403 |
| 78.0265 | ex 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | — od 21. maja do 10. avgusta | 54 213 |
| 78.0270 | ex 0809 30 | Breskve, vključno z nektarinami | — od 11. junija do 30. septembra | 982 366 |
| 78.0280 | ex 0809 40 05 | Slive | — od 11. junija do 30. septembra | 54 605“ |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Obdobje veljave

Sprožitvena raven

(v tonah)

78.0015

ex 0702 00 00

Paradižniki

— od 1. oktobra do 31. maja

603 687

78.0020

— od 1. junija do 30. septembra

531 117

78.0065

ex 0707 00 05

Kumare

— od 1. maja do 31. oktobra

10 626

78.0075

— od 1. novembra do 30. aprila

10 326

78.0085

ex 0709 10 00

Artičoke

— od 1. novembra do 30. junija

2 071

78.0100

0709 90 70

Bučke

— od 1. januarja do 31. decembra

65 658

78.0110

ex 0805 10 20

Pomaranče

— od 1. decembra do 31. maja

620 166

78.0120

ex 0805 20 10

Klementine

— od 1. novembra do konca februarja

88 174

78.0130

ex 0805 20 30

ex 0805 20 50

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

Mandarine (vključno s tangerinkami in satsuma mandarinami); wilking mandarine in podobni hibridi agrumov

— od 1. novembra do konca februarja

94 302

78.0155

ex 0805 50 10

Limone

— od 1. junija do 31. decembra

291 598

78.0160

— od 1. januarja do 31. maja

50 374

78.0170

ex 0806 10 10

Namizno grozdje

— od 21. julija do 20. novembra

222 307

78.0175

ex 0808 10 80

Jabolka

— od 1. januarja do 31. avgusta

730 999

78.0180

— od 1. septembra do 31. decembra

32 266

78.0220

ex 0808 20 50

Hruške

— od 1. januarja do 30. aprila

239 335

78.0235

— od 1. julija do 31. decembra

29 158

78.0250

ex 0809 10 00

Marelice

— od 1. junija do 31. julija

127 403

78.0265

ex 0809 20 95

Češnje, razen višenj

— od 21. maja do 10. avgusta

54 213

78.0270

ex 0809 30

Breskve, vključno z nektarinami

— od 11. junija do 30. septembra

982 366

78.0280

ex 0809 40 05

Slive

— od 11. junija do 30. septembra

54 605“

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 829/2005

z dne 30. maja 2005

o določitvi pomoči za letino 2005/2006 za breskve, namenjene za predelavo, v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo (1), zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2003 z dne 29. avgusta 2003 o načinih uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o programu pomoči za predelano sadje in zelenjavo (2) predvideva, da Komisija objavi znesek pomoči, posebej za breskve, po pregledu zadevnih pragov, določenih v Prilogi III Uredbe (ES) št. 2201/96. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2003 z dne 29. avgusta 2003 o načinih uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 o programu pomoči za predelano sadje in zelenjavo (2) predvideva, da Komisija objavi znesek pomoči, posebej za breskve, po pregledu zadevnih pragov, določenih v Prilogi III Uredbe (ES) št. 2201/96.

| (2) | Povprečna količina predelanih breskev v okviru programa pomoči je v zadnjih treh letinah bila nižja od praga Skupnosti. Pomoč, ki se nameni za letino 2005/2006 za vsako zadevno državo članico, mora biti v znesku, določenem po členu 4(2) Uredbe (ES) št. 2201/96. |
| --- | --- |

(2)

Povprečna količina predelanih breskev v okviru programa pomoči je v zadnjih treh letinah bila nižja od praga Skupnosti. Pomoč, ki se nameni za letino 2005/2006 za vsako zadevno državo članico, mora biti v znesku, določenem po členu 4(2) Uredbe (ES) št. 2201/96.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za letino 2005/2006 se za breskve nameni pomoč po členu 2 Uredbe (ES) št. 2201/96 in sicer 47,70 eurov na tono.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Velja za letino 2005/2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

1

(2)  UL L 218, 30.8.2003, str. 14. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 180/2005 (UL L 30, 3.2.2005, str. 7).

2

---

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 830/2005

z dne 30. maja 2005

o peti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (1), in zlasti člena 10(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (2). Sklep Sveta 2005/.../SZVP (3) z dne 6. junija 2005 izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (2). Sklep Sveta 2005/.../SZVP (3) z dne 6. junija 2005 izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 607/2005 (UL L 100, 20.4.2005, str. 17. Popravek objavljen v UL L 104, 23.4.2005, str. 46).

1

(2)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno z Sklepom 2005/316/SZVP (UL L 100, 20.4.2005, str. 54).

2

(3)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

3

---

PRILOGA

Črtajo se naslednje osebe iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1763/2004:

| 1. | Borovnica, Goran. Datum rojstva: 15.8.1965. Kraj rojstva: Kozarac, občina Prijedor, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

1.

Borovnica, Goran. Datum rojstva: 15.8.1965. Kraj rojstva: Kozarac, občina Prijedor, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.

| 2. | Pavković, Nebojša. Datum rojstva: 10.4.1946. Kraj rojstva: Senjski Rudnik, Srbija in Črna gora. Državljanstvo: Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

2.

Pavković, Nebojša. Datum rojstva: 10.4.1946. Kraj rojstva: Senjski Rudnik, Srbija in Črna gora. Državljanstvo: Srbije in Črne gore.

| 3. | Popović, Vujadin. Datum rojstva: 14.3.1957. Kraj rojstva: Sekovići, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

3.

Popović, Vujadin. Datum rojstva: 14.3.1957. Kraj rojstva: Sekovići, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Srbije in Črne gore.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/26

---

SKLEP št. 1/2005 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–HRVAŠKA

z dne 26. aprila 2005

o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora

(2005/404/ES)

STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani in zlasti členov 110 in 111 Sporazuma,

ker je Sporazum začel veljati 1. februarja 2005 –

SKLENIL:

Člen 1

Predsedstvo

Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v obdobjih 12 mesecev izmenično predsedujeta predstavnik Sveta Evropske unije v imenu Skupnosti in njenih držav članic ter predstavnik vlade Republike Hrvaške. Prvo obdobje se začne na dan prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra 2005.

Člen 2

Seje

Stabilizacijsko-pridružitveni svet se sestaja redno enkrat letno na ministrski ravni. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posebne seje, če se pogodbenici s tem strinjata.

Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličejo v prostorih, v katerih običajno zaseda Svet Evropske unije, na datum, o katerem se dogovorita pogodbenici.

Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličeta skupaj sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v dogovoru s predsednikom.

Člen 3

Zastopanje

Če se člani Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ne morejo udeležiti sej, jih lahko zastopajo zastopniki. Član, ki želi biti zastopan, mora predsedniku sporočiti ime svojega zastopnika pred sejo, na kateri naj bi bil zastopan.

Zastopnik člana Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta izvršuje vse pravice zastopanega člana.

Člen 4

Delegacije

Člane Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta lahko spremljajo uradniki.

Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.

Predstavnik Evropske investicijske banke se kot opazovalec udeleži sej Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če so na dnevnem redu zadeve, ki se nanašajo na banko.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na svoje seje povabi tudi druge osebe, da pridobi podatke o posameznih zadevah.

Člen 5

Sekretariat

Uradnik Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik Misije Republike Hrvaške v Bruslju skupaj opravljata nalogo sekretarjev Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.

Člen 6

Pošta

Pošta, naslovljena na Stabilizacijsko-pridružitveni svet, se pošlje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslov Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.

Sekretarja zagotovita, da se pošta posreduje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in po potrebi razpošlje tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Razposlana pošta se pošlje Generalnemu sekretariatu Komisije, stalnim predstavništvom držav članic in Misiji Republike Hrvaške v Bruslju.

Sekretarja naslovnikom pošljeta sporočila predsednika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi pa se sporočila pošljejo tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslove, navedene v prejšnjem odstavku.

Člen 7

Javnost

Razen če ni odločeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta niso javne.

Člen 8

Dnevni redi sej

1.   Predsednik pripravi okvirni dnevni red za vsako sejo. Sekretarja pošljeta okvirni dnevni red Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta naslovnikom iz člena 6, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje.

Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan odpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo.

Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme dnevni red na začetku vsake seje.

Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.

2.   Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1 zaradi upoštevanja okoliščin posameznega primera.

Člen 9

Zapisnik

Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje.

Praviloma mora zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navajati:

| — | dokumentacijo, predloženo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu, |
| --- | --- |

—

dokumentacijo, predloženo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu,

| — | izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, |
| --- | --- |

—

izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta,

| — | sprejete sklepe, podana priporočila ter sprejete izjave in zaključke. |
| --- | --- |

—

sprejete sklepe, podana priporočila ter sprejete izjave in zaključke.

Osnutek zapisnika se predloži Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v odobritev. Po odobritvi zapisnik podpišeta predsednik in sekretarja. Zapisnik se shrani v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki ima vlogo depozitarja. Overjeni izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 6.

Člen 10

Sklepi in priporočila

1.   Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejema sklepe in podaja priporočila s soglasjem med pogodbenicama. V obdobju med dvema sejama lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklepe ali poda priporočila v pisnem postopku, če se pogodbenici s tem strinjata.

2.   Sklepi in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v smislu člena 112 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma se naslovijo „sklep“ ali „priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum sprejetja in opis vsebine.

Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta podpiše predsednik in overita sekretarja.

Sklepi in priporočila se pošljejo vsem naslovnikom iz člena 6.

Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v svojem uradnem glasilu.

Člen 11

Jeziki

Uradni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta so uradni jeziki pogodbenic.

Razen če ni odločeno drugače, razprave Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta potekajo na podlagi dokumentacije, pripravljene v teh jezikih.

Člen 12

Stroški

Skupnost in Republika Hrvaška vsaka krijeta svoje stroške, ki jima nastanejo zaradi njunega sodelovanja na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske izdatke.

Stroške, povezane s tolmačenjem na sejah ter prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov, krije Skupnost, razen stroškov, povezanih s tolmačenjem oziroma prevajanjem v hrvaščino in iz nje, ki jih krije Republika Hrvaška.

Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.

Člen 13

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor

1.   Ustanovi se Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, ki pomaga Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog. Sestavljajo ga predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter predstavniki vlade Republike Hrvaške na drugi strani, običajno na ravni višjih državnih uslužbencev.

2.   Stabilizacijsko-pridružitveni odbor pripravlja seje in posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi izvaja sklepe Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ter na splošno zagotavlja kontinuiteto pridružitvenega razmerja in ustreznega delovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Odbor preuči vsako zadevo, ki mu jo predloži Stabilizacijsko-pridružitveni svet, kakor tudi katero koli drugo zadevo, ki se pojavi med vsakodnevnim izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži v sprejetje Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.

3.   V primerih, kjer se Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum sklicuje na obveznost posvetovanja ali možnost posvetovanja, se lahko tako posvetovanje opravi v Stabilizacijsko-pridružitvenem odboru. Posvetovanje se lahko nadaljuje v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če se pogodbenici tako dogovorita.

4.   Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora je priložen k temu sklepu.

V Luxembourgu, 26. aprila 2005

Za Stabilizacijsko-pridružitveni svet

J. ASSELBORN

Predsednik

---

PRILOGA

Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora

Člen 1

Predsedstvo

Stabilizacijsko-pridružitvenemu odboru v obdobju 12 mesecev izmenično predsedujeta predstavnik Evropske komisije v imenu Skupnosti in njenih držav članic ter predstavnik vlade Republike Hrvaške. Prvo obdobje se začne na dan prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra 2005.

Člen 2

Seje

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor se sestaja, kadar to narekujejo okoliščine, in sicer s soglasjem pogodbenic.

Vsaka seja Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora poteka v času in na kraju, o katerih se dogovorita pogodbenici.

Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora skliče predsednik.

Člen 3

Delegacije

Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.

Člen 4

Sekretariat

Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Republike Hrvaške skupaj opravljata nalogo sekretarjev Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora.

Vsa sporočila, predvidena s tem sklepom, ki jih prejme in pošlje predsednik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, se posredujejo sekretarjema Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora ter sekretarjema in predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.

Člen 5

Javnost

Razen če ni odločeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora niso javne.

Člen 6

Dnevni redi sej

1.   Predsednik pripravi okvirni dnevni red za vsako sejo. Sekretarja pošljeta okvirni dnevni red Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora naslovnikom iz člena 4, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje.

Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan odpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo.

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko povabi na svoje seje strokovnjake, da pridobi podatke o določenih zadevah.

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.

2.   Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1 zaradi upoštevanja okoliščin posameznega primera.

Člen 7

Zapisnik

Za vsako sejo se piše zapisnik, ki temelji na predsednikovem povzetku zaključkov, ki jih sprejme Stabilizacijsko-pridružitveni odbor.

Ko Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme zapisnik, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa arhivira. Izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 4.

Člen 8

Sklepi in priporočila

V posebnih primerih, ko Stabilizacijsko-pridružitveni svet v skladu s členom 114 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pooblasti Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, da sprejema sklepe in podaja priporočila, se ti akti naslovijo „sklep“ ali „priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum sprejetja in opis vsebine. Sklepi in priporočila se sprejemajo s soglasjem med pogodbenicama.

Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora podpiše predsednik in overita sekretarja, nakar se jih pošlje vsem naslovnikom iz člena 4 te priloge.

Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora v svojem uradnem glasilu.

Člen 9

Stroški

Skupnost in Republika Hrvaška vsaka krijeta svoje stroške, ki jima nastanejo zaradi njunega sodelovanja na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske izdatke.

Stroške, povezane s tolmačenjem na sejah ter prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov, krije Skupnost, razen stroškov, povezanih s tolmačenjem oziroma prevajanjem v hrvaščino in iz nje, ki jih krije Republika Hrvaška. Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.

Člen 10

Pododbori in posebne skupine

Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko oblikuje pododbore ali posebne skupine, ki delujejo pod pristojnostjo Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, kateremu po vsaki svoji seji tudi poročajo. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko razpusti kateri koli obstoječi pododbor ali skupino, določi ali spremeni njihove pristojnosti in naloge, ali ustanovi nadaljnje pododbore ali skupine, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Ti pododbori in skupine nimajo nobenih pristojnosti za odločanje.

---

Komisija

| 31.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. maja 2005

o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1369)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/405/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 98/258/ES z dne 16. marca 1998 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi (1), in zlasti člena 4(3) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Skupnosti standardna metoda testiranja za Enterobacteriaceae in skupno število bakterij, zmožnih preživetja, v mesu je bila priznana za enakovredno ameriški testni metodi za Escherichia coli. |
| --- | --- |

(1)

V Skupnosti standardna metoda testiranja za Enterobacteriaceae in skupno število bakterij, zmožnih preživetja, v mesu je bila priznana za enakovredno ameriški testni metodi za Escherichia coli.

| (2) | Med Skupnostjo in ZDA so potekala pogajanja o dodatnem sklopu smernic za revizije, vključno s smernicami za preiskave zdravja živali. Ta pogajanja so pripeljala do besedila za tiste smernice, o katerih sta se strinjali obe stranki. |
| --- | --- |

(2)

Med Skupnostjo in ZDA so potekala pogajanja o dodatnem sklopu smernic za revizije, vključno s smernicami za preiskave zdravja živali. Ta pogajanja so pripeljala do besedila za tiste smernice, o katerih sta se strinjali obe stranki.

| (3) | Skupni upravljavski odbor za Sporazum („Odbor“) je izdal priporočila o določitvi enakovrednosti med obema testnima metodama in o sprejetju dodatnih smernic za revizije. Zaradi teh priporočil je primerno spremeniti Prilogi V in VI ter opombo (1) k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Skupni upravljavski odbor za Sporazum („Odbor“) je izdal priporočila o določitvi enakovrednosti med obema testnima metodama in o sprejetju dodatnih smernic za revizije. Zaradi teh priporočil je primerno spremeniti Prilogi V in VI ter opombo (1) k Sporazumu.

| (4) | Te spremembe je treba potrditi v imenu Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Te spremembe je treba potrditi v imenu Skupnosti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SKLENILA:

Člen 1

V skladu s priporočili Skupnega upravljavskega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 14 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, so spremembe točke 6 Priloge V, Priloge VI in opombe (1) k temu sporazumu s tem potrjene v imenu Evropske skupnosti.

Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem, vključno s spremembami točke 6 Priloge V, opombe (1) in Priloge VI, je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Generalni direktor za zdravje in varstvo potrošnikov je s tem pooblaščen za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki zavezuje Skupnost.

Člen 3

Ta sklep se uporablja od prvega dne v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem Združene države Amerike pisno obvestijo Komisijo, da so njihovi notranji postopki za odobritev sprememb iz člena 1 zaključeni.

V Bruslju, 4. maja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 118, 21.4.1998, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije 2003/833/ES (UL L 316, 29.11.2003, str. 20).

1

---

SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM

o sprejetju v imenu Evropske skupnosti sprememb prilog k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi

V Bruslju, 7. oktobra 2004

Spoštovani!

V zvezi s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, mi je v čast, da vam predlagam spremembo prilog Sporazuma na naslednji način:

Po priporočilu Skupnega upravljavskega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 14(1) Sporazuma, nadomestite besedili točke 6 Priloge V in opombe (1) k Sporazumu z besedilom Dodatka A k temu pismu in nadomestite besedilo Priloge VI k Sporazumu z besedilom Dodatka B k temu pismu.

Hvaležen vam bom, če boste potrdili strinjanje Združenih držav Amerike s temi spremembami točke 6 Priloge V, opombe (1) in Priloge VI k Sporazumu.

Spoštovani gospod, prosim vas, da sprejmete izraze mojega najglobljega spoštovanja.

(1)

Za Evropsko skupnost

Jaana HUSU-KALLIO

V Bruslju, 6. aprila 2005

Spoštovani!

V čast mi je odgovoriti na vaše pismo z dne 7. oktobra 2004, ki vsebuje v Dodatku A podrobnosti predlaganih sprememb točke 6 Priloge V, opombe (1) in v Dodatku B Priloge VI k Sporazumu z dne 20. julija 1999 med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o sanitarnih ukrepih za varovanje javnega zdravja in zdravja živali v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi.

V zvezi s tem mi je v čast potrditi, da so za Združene države Amerike sprejemljive predlagane spremembe, katerih kopija je priložena, kot jih predlaga Skupni upravljavski odbor, ustanovljen v skladu s členom 14(1) Sporazuma. Kot razumem, začnejo te spremembe veljati z datumom, na katerega ES obvesti ZDA, da je zaključila potrebne postopke za izvajanje teh sprememb.

Spoštovani gospod, prosim vas, da sprejmete izraze mojega najglobljega spoštovanja.

(2)

2

Za pristojni organ Združenih držav Amerike

Norval E. FRANCIS

---

(1)

1

| | Priloga: Dodatek A, ki nadomešča točko 6 Priloge V in opombo (1) k Sporazumu, in Dodatek B, ki nadomešča Prilogo VI k Sporazumu. |
| --- | --- |

Priloga: Dodatek A, ki nadomešča točko 6 Priloge V in opombo (1) k Sporazumu, in Dodatek B, ki nadomešča Prilogo VI k Sporazumu.

(2)

2

| | Priloga: Dodatek A, ki nadomešča točko 6 Priloge V in opombo (1) k Sporazumu, in Dodatek B, ki nadomešča Prilogo VI k Sporazumu. |
| --- | --- |

Priloga: Dodatek A, ki nadomešča točko 6 Priloge V in opombo (1) k Sporazumu, in Dodatek B, ki nadomešča Prilogo VI k Sporazumu.

DODATEK A

„PRILOGA V

| — | Proizvod |
| --- | --- |

—

Proizvod

| — | Vrsta |
| --- | --- |

—

Vrsta

| — | Zdravje živali/javno zdravje |
| --- | --- |

—

Zdravje živali/javno zdravje

Izvoz iz ES v Združene države Amerike

Izvoz iz Združenih držav Amerike v ES

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrepi

Pogoji trgovanja

Enakovrednost

Posebni pogoji

Ukrepi

Standardi ES

Standardi ZDA

Standardi ZDA

Standardi ES

Sveže meso

Zdravje živali

| — | Prežvekovalci |
| --- | --- |

—

Prežvekovalci

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Da 2

Dodatna spričevala za govedo iz držav, ki jih je prizadel BSE

ZDA pregledajo pravila o BSE glede na regije z visoko/nizko stopnjo pojavljanja

9 CFR 53

(v primeru izbruha eksotične bolezni)

72/462

82/426

Da 2

Trimesečno bivanje.

Neokuženost gospodarstva z brucelozo za ovce in koze

| — | Kopitarji |
| --- | --- |

—

Kopitarji

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Da 1

9 CFR 53

72/462

82/426

Da 2

Trimesečno bivanje

| — | Prašiči |
| --- | --- |

—

Prašiči

64/432

72/461

72/462

9 CFR 94

Da 1

9 CFR 53

72/462

82/426

Da 2

Trimesečno bivanje.

Neokuženost gospodarstva z brucelozo

Javno zdravje

Prežvekovalci (8)

Kopitarji

Prašiči

Ovce

Koze

Prežvekovalci (8)

Kopitarji

Prašiči

Ovce

Koze

(se nadaljuje)

64/433

96/22

96/23

9 CFR

301–381, 416, 417

Da 3

Obrati, našteti v skladu z opombo (7), in ki izpolnjujejo ustrezne odločbe iz opombe (1)

Testiranje za Enterobacteriaceae in skupno število bakterij, zmožnih preživetja, izvedeno v skladu z Odločbo 2001/471/ES z dne 8. junija 2001, razen, da:

| — | se naključno vzorčenje opravlja v celotnem obdobju zakolov, |
| --- | --- |

—

se naključno vzorčenje opravlja v celotnem obdobju zakolov,

| — | morajo štiri območja zbiranja vzorcev za govedo, prašiče, ovce, koze in konje ostati ista, kot jih določa Odločba 2001/471/ES |
| --- | --- |

—

morajo štiri območja zbiranja vzorcev za govedo, prašiče, ovce, koze in konje ostati ista, kot jih določa Odločba 2001/471/ES

Enakovrednost (Da 2) se odobri, potem ko ZDA zaključijo preverjanje sistemov veterinarskih potrdil

Ta postopek se zaključi v roku 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma

9 CFR

301–381, 416, 417

72/462

93/158

96/22

96/23

Da 3

Obrati, našteti v skladu z opombo (7), in ki izpolnjujejo ustrezne določbe iz opomb (2), (3), (4) in (5)

ES oceni program ZDA za ostanke skupaj z dodatnimi podatki, ki jih morajo predložiti ZDA, da bi odločila, če je skladen z ravnjo varstva v ES. Ta ocena se zaključi v roku šestih mesecev od začetka veljavnosti tega sporazuma.

ES oceni standarde ZDA za pitno vodo, da bi odločila, če so skladni z ravnjo varstva v ES. Ta ocena se zaključi v roku šestih mesecev od začetka veljavnosti tega sporazuma

ES na zahtevo ZDA, če se predloži, oceni potrebo po nadaljnjem testiranju konjskega mesa za trihinele

V zvezi z opombo 5(e) se rezultati pregledov po zarezovanju prašičjih src skupaj ocenijo po 12 mesecih, z namenom odločiti, če so potrebne spremembe določb opombe 5(e)

Enakovrednost (Da 2) se odobri, potem ko ES zaključi preverjanje uporabe navedenih pogojev. Ta postopek se zaključi v roku 12 mesecev od začetka veljavnosti tega sporazuma“

OPOMBA (1)

| „(1) | Zmanjšanje povzročitelja bolezni: sistemi analize nevarnosti in kritičnih kontrolnih točk (HACCP); končni pravilnik je bil objavljen v Zveznem registru 61 (38806–38989) in spreminja različne določbe CFR, dele 304, 310, 320, 327, 381, 416 in 417.
  Uporabljajo se določbe o standardnih sanitetnih operativnih postopkih.
  ZDA in ES obravnavata predvidene faze zgornjega pravilnika, čim prej pred datumom njihove uporabe, da bi določili, ali so potrebni še dodatni posebni pogoji.“ |
| --- | --- |

„(1)

Zmanjšanje povzročitelja bolezni: sistemi analize nevarnosti in kritičnih kontrolnih točk (HACCP); končni pravilnik je bil objavljen v Zveznem registru 61 (38806–38989) in spreminja različne določbe CFR, dele 304, 310, 320, 327, 381, 416 in 417.

Uporabljajo se določbe o standardnih sanitetnih operativnih postopkih.

ZDA in ES obravnavata predvidene faze zgornjega pravilnika, čim prej pred datumom njihove uporabe, da bi določili, ali so potrebni še dodatni posebni pogoji.“

DODATEK B

„PRILOGA VI

SMERNICE ZA IZVAJANJE REVIZIJE

Če standarde, smernice ali priporočila v zvezi z izvajanjem revizij prevzame ena od ustreznih mednarodnih standardizacijskih ustanov, stranki pregledata vsebino te priloge in vneseta ustrezne prilagoditve.

Splošne določbe

1.   Opredelitve pojmov

Za izraze v tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1.1 | ‚revizija’: ocena uspešnosti; |
| --- | --- |

1.1

‚revizija’: ocena uspešnosti;

| 1.2 | ‚revidiranec’: stranka izvoznica, katere program izvrševanja in nadzora je predmet revizije; |
| --- | --- |

1.2

‚revidiranec’: stranka izvoznica, katere program izvrševanja in nadzora je predmet revizije;

| 1.3 | ‚revizor’: stranka uvoznica, ki izvaja revizijo; |
| --- | --- |

1.3

‚revizor’: stranka uvoznica, ki izvaja revizijo;

| 1.4 | ‚obrat’: predelovalni obrat za živali ali živalske proizvode; |
| --- | --- |

1.4

‚obrat’: predelovalni obrat za živali ali živalske proizvode;

| 1.5 | ‚objekt’: kraj, razen predelovalnih obratov, kjer se dela z živalmi ali živalskimi proizvodi, brez prodajaln; |
| --- | --- |

1.5

‚objekt’: kraj, razen predelovalnih obratov, kjer se dela z živalmi ali živalskimi proizvodi, brez prodajaln;

| 1.6 | ‚preiskava zdravstvenega stanja živali’: obisk lokacije z namenom zbiranja ali preverjanja podatkov, povezanih s statusom ali pogoji določene regije v zvezi z eno ali več živalskimi boleznimi, opredeljenimi v Prilogi III. |
| --- | --- |

1.6

‚preiskava zdravstvenega stanja živali’: obisk lokacije z namenom zbiranja ali preverjanja podatkov, povezanih s statusom ali pogoji določene regije v zvezi z eno ali več živalskimi boleznimi, opredeljenimi v Prilogi III.

2.   Splošna načela

2.1   Revizor in revidiranec naj pri izvajanju revizij sodelujeta v skladu z določbami iz te priloge. Revizorska skupina naj vključuje predstavnike revizorja in revidiranca, revidiranec pa naj določi osebje, odgovorno za olajševanje revizije. Za izvajanje revizije specializiranih sistemov in programov so lahko potrebna posebna poklicna znanja.

Podatki se zbirajo s pogovori, pregledom dokumentov in evidenc ter z obiski na kraju samem. Vključijo se spremembe nadzora, nastale od sprejetja Sporazuma ali od prejšnje revizije. Podatki se lahko preverjajo s poizvedbami in preverjanji drugih virov; ki lahko vključujejo fizično opazovanje, merjenja, vzorce in evidence. Podatke, pridobljene med revizijo, je treba dokumentirati.

2.2   Revizije morajo biti zasnovane tako, da preverjajo uspešnost revidirančevega programa izvrševanja in nadzora, in ne da zavračajo posamezne živali, pošiljke živil ali obrate. Revidirančev program izvrševanja in nadzora, ki ga zajema Sporazum, je treba ustrezno oceniti.

2.2.1   Osnova za oceno vseh revizij, izvedenih v skladu s Sporazumom, so standardi stranke izvoznice ali kombinacija standardov stranke izvoznice in stranke uvoznice ter kateri koli posebni pogoji, ustrezni za določeno revizijo. Ti standardi in ustrezni posebni pogoji so opisani v Prilogi V in opredeljeni v členu 6.

2.2.2   Ugotavlja se, da se bodo revizije na kraju samem, uvedene v postopku določanja začetne enakovrednosti, običajno opravile samo z uporabo standardov države izvoznice, medtem ko se bodo nadaljnje revizije na kraju samem, uvedene v namen preverjanja izvajanja predhodno vzpostavljenega pogoja enakovrednosti, opravile z uporabo standardov stranke izvoznice, ustreznih standardov stranke uvoznice, za katere ni bila določena enakovrednost in za katere je potrebna skladnost, ter katerih koli dogovorjenih posebnih pogojev, opisanih v Prilogi V.

2.3   Revidiranec mora voditi dokumentiran program, s katerim revizorju dokaže, da se standardi dosledno izpolnjujejo.

2.4   Pogostost revizij mora biti osnovana na uspešnosti stranke izvoznice pri izvajanju njenega programa za izvrševanje in nadzor. Če je raven uspešnosti nizka, morajo biti revizije pogostejše, na primer zato, da se zagotovi izboljšanje nezadovoljive uspešnosti.

2.4.1   Podatki, ki se uporabljajo za določanje pogostosti revizij, lahko med drugim vsebujejo:

| — | epidemiološko analizo, |
| --- | --- |

—

epidemiološko analizo,

| — | rezultate predhodnih revizij, |
| --- | --- |

—

rezultate predhodnih revizij,

| — | rezultate veterinarskih pregledov na meji (vključno z rezultati zbiranja in analize vzorcev iz uvoženih pošiljk), |
| --- | --- |

—

rezultate veterinarskih pregledov na meji (vključno z rezultati zbiranja in analize vzorcev iz uvoženih pošiljk),

| — | obdobje od zadnje revizije, |
| --- | --- |

—

obdobje od zadnje revizije,

| — | obseg trgovanja, |
| --- | --- |

—

obseg trgovanja,

| — | rezultate nadzorovanja javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

rezultate nadzorovanja javnega zdravja,

| — | neokuženost z boleznijo s seznama živalskih bolezni, |
| --- | --- |

—

neokuženost z boleznijo s seznama živalskih bolezni,

| — | in okoljske ter geografske dejavnike. |
| --- | --- |

—

in okoljske ter geografske dejavnike.

2.5   Revizije in sklepi, sprejeti na njihovi osnovi, se morajo izvajati pregledno in dosledno.

Revizor mora:

| 2.5.1 | zagotoviti, da so zaključki revizije osnovani na objektivnih dokazih ali podatkih in ugotovitvah, za katere se lahko preveri, da so točni in zanesljivi; |
| --- | --- |

2.5.1

zagotoviti, da so zaključki revizije osnovani na objektivnih dokazih ali podatkih in ugotovitvah, za katere se lahko preveri, da so točni in zanesljivi;

| 2.5.2 | biti brez navzkrižnih interesov ali neprimernega vplivanja; |
| --- | --- |

2.5.2

biti brez navzkrižnih interesov ali neprimernega vplivanja;

| 2.5.3 | zagotoviti, da ima postopek revizije pri izvajanju cilje:






  — | preverjanja, ali stranka izvoznica izpolnjuje predhodno določene pogoje enakovrednosti, in |
| --- | --- | --- |

2.5.3

zagotoviti, da ima postopek revizije pri izvajanju cilje:

—

preverjanja, ali stranka izvoznica izpolnjuje predhodno določene pogoje enakovrednosti, in

| — | za revidiranca določiti območja, na katerih je mogoče uvesti izboljšave za povečanje uspešnosti revidirančevega dokumentiranega programa nadzora, zato da lahko od začetka ali še naprej izpolnjuje pogoj enakovrednosti, potreben za doseganje ustrezne ravni varstva, ki jo uporablja stranka uvoznica; |
| --- | --- |

—

za revidiranca določiti območja, na katerih je mogoče uvesti izboljšave za povečanje uspešnosti revidirančevega dokumentiranega programa nadzora, zato da lahko od začetka ali še naprej izpolnjuje pogoj enakovrednosti, potreben za doseganje ustrezne ravni varstva, ki jo uporablja stranka uvoznica;

| 2.5.4 | zagotoviti, da se vsi dokumenti in evidence, pridobljene med revizijo, hranijo in ščitijo, kot se dogovorita obe stranki ter v skladu z zakoni in predpisi, ki veljajo za vsako od strank; |
| --- | --- |

2.5.4

zagotoviti, da se vsi dokumenti in evidence, pridobljene med revizijo, hranijo in ščitijo, kot se dogovorita obe stranki ter v skladu z zakoni in predpisi, ki veljajo za vsako od strank;

| 2.5.5 | zagotoviti, da se spoštuje poslovna tajnost v skladu z zakoni in predpisi, ki veljajo za vsako od strank. |
| --- | --- |

2.5.5

zagotoviti, da se spoštuje poslovna tajnost v skladu z zakoni in predpisi, ki veljajo za vsako od strank.

Revidiranec mora:

| 2.5.6 | priskrbeti podatke v okviru obsega revizije, ki jih zahteva revizor, pravočasno med revizijo ali v 20 delovnih dneh po njej, s čimer zagotovi, da se lahko dosežejo cilji revizije; |
| --- | --- |

2.5.6

priskrbeti podatke v okviru obsega revizije, ki jih zahteva revizor, pravočasno med revizijo ali v 20 delovnih dneh po njej, s čimer zagotovi, da se lahko dosežejo cilji revizije;

| 2.5.7 | sodelovati z revizorjem in mu pomagati pri opravljanju njegovih nalog, da se lahko dosežejo cilji revizije. To vključuje:






  — | obveščanje osebja, vključenega v revizijo, o ciljih revizije, |
| --- | --- | --- |

2.5.7

sodelovati z revizorjem in mu pomagati pri opravljanju njegovih nalog, da se lahko dosežejo cilji revizije. To vključuje:

—

obveščanje osebja, vključenega v revizijo, o ciljih revizije,

| — | določitev primerno usposobljenih uslužbencev za spremljanje revizorske skupine, |
| --- | --- |

—

določitev primerno usposobljenih uslužbencev za spremljanje revizorske skupine,

| — | zagotavljanje objektov, ki jih potrebuje revizorska skupina za opravljanje učinkovitega in uspešnega revizijskega postopka, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje objektov, ki jih potrebuje revizorska skupina za opravljanje učinkovitega in uspešnega revizijskega postopka,

| — | zagotavljanje dostopa do lokacij in dokumentov, potrebnih za izvedbo revizije, ki jih zahteva revizor. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dostopa do lokacij in dokumentov, potrebnih za izvedbo revizije, ki jih zahteva revizor.

2.6   Preiskave zdravstvenega stanja živali

Preiskave zdravstvenega stanja živali se izvajajo z namenom pridobiti ustrezne epidemiološke in druge podatke o statusu bolezni v določeni regiji (lahko gre za državo članico/državo, del države članice/države ali dele več kot ene države članice/države). Preiskavo zdravstvenega stanja živali lahko opravi ena stranka (v tem besedilu navedena kot stranka ‚uvoznica’), da bi podprla začetno določitev statusa bolezni v neki regiji (npr. prvo priznanje neokuženosti z določeno boleznijo) s strani druge stranke (v tem besedilu navedena kot stranka ‚izvoznica’) ali po izbruhu bolezni.

OPERATIVNE SMERNICE

Priprava na revizije

3.   Predhodna priprava

3.1   Načrtovanje revizij

Da bi zagotovili primerno pripravo revizij in njihovo čim učinkovitejšo izvedbo, morata stranki:

| — | določiti poskusni revizijski program, ki zajema, kjer je to izvedljivo, dvanajstmesečno obdobje, med drugim ob upoštevanju analize, opisane v točki 2.4 Priloge VI k Sporazumu, in ukrepe, določene v Prilogi V k Sporazumu; ta indikativni program se pregleduje vsakih šest mesecev z namenom vzpostaviti tekoči revizijski program, |
| --- | --- |

—

določiti poskusni revizijski program, ki zajema, kjer je to izvedljivo, dvanajstmesečno obdobje, med drugim ob upoštevanju analize, opisane v točki 2.4 Priloge VI k Sporazumu, in ukrepe, določene v Prilogi V k Sporazumu; ta indikativni program se pregleduje vsakih šest mesecev z namenom vzpostaviti tekoči revizijski program,

| — | potrditi, čim prej je to mogoče, po možnosti 60 dni prej, namen izvesti revizije, predvidene v indikativnem programu, |
| --- | --- |

—

potrditi, čim prej je to mogoče, po možnosti 60 dni prej, namen izvesti revizije, predvidene v indikativnem programu,

| — | obvestiti revidiranca, čim prej je to mogoče, o kakršnih koli predvidenih spremembah indikativnega programa, |
| --- | --- |

—

obvestiti revidiranca, čim prej je to mogoče, o kakršnih koli predvidenih spremembah indikativnega programa,

| — | izmenjati podatke o programih revizij, za katere je predvideno, da se bodo izvajale zunaj področja uporabe Sporazuma, kar je lahko potrebno in primerno za lažje izvajanje določb iz odstavka 6.3. |
| --- | --- |

—

izmenjati podatke o programih revizij, za katere je predvideno, da se bodo izvajale zunaj področja uporabe Sporazuma, kar je lahko potrebno in primerno za lažje izvajanje določb iz odstavka 6.3.

3.2   Začetek revizije

Osnovo za začetek revizij običajno predstavljajo:

| — | revizije, določene v okvirnem programu, |
| --- | --- |

—

revizije, določene v okvirnem programu,

| — | revizije na povabilo revidiranca, |
| --- | --- |

—

revizije na povabilo revidiranca,

| — | revizije na utemeljeno zahtevo ene od strank podpisnic Sporazuma, na primer revizije, opravljene v primeru resne zaskrbljenosti ene od strank zaradi nastajajočih ali na novo odkritih tveganj za javno zdravje ali zdravje živali. |
| --- | --- |

—

revizije na utemeljeno zahtevo ene od strank podpisnic Sporazuma, na primer revizije, opravljene v primeru resne zaskrbljenosti ene od strank zaradi nastajajočih ali na novo odkritih tveganj za javno zdravje ali zdravje živali.

V vsakem primeru mora revizor revidirancu pravočasno poslati obvestilo o predvideni reviziji, s čimer mu omogoči, da pripravi vse potrebno za zadovoljiv zaključek revizije. Čas pošiljanja tega obvestila naj odraža nujnost, ki jo uspešnost revizije predstavlja za javno zdravje in zdravje živali.

Obvestilo revizorja revidirancu

3.3   Dejavnosti pred revizijo

3.3.1   Priprava načrta revizije

Po posvetovanju z revidirancem mora revizor pripraviti načrt revizije. Revizor mora načrt revizije poslati revidirancu dovolj zgodaj pred revizijo, da mu omogoči pravočasno pripravo podatkov, če je mogoče 60 dni pred začetkom revizije. Revizija mora biti zastavljena tako, da je prilagodljiva v smislu možnosti sprememb poudarka na podlagi podatkov, pridobljenih pred ali med revizijo.

Načrt mora vsebovati:

| — | predmet, daljnosežnost in obseg dejavnosti revizije, |
| --- | --- |

—

predmet, daljnosežnost in obseg dejavnosti revizije,

| — | cilje revizije, |
| --- | --- |

—

cilje revizije,

| — | opredelitev ustreznih standardov iz Priloge V, na podlagi katerih se bo izvajala revizija. Natančneje so to standardi stranke izvoznice, ko se revizija izvaja na kraju samem kot začetna ocena učinkovitosti nadzornega programa revidiranca, ki je del odločitve, ali obstaja pogoj enakovrednosti, ali kombinacija standardov stranke izvoznice in stranke uvoznice, spremenjenih z ustreznimi posebnimi pogoji, določenimi s Prilogo V, če se izvede nadaljnja revizija za preverjanje predhodno ugotovljenega pogoja enakovrednosti, |
| --- | --- |

—

opredelitev ustreznih standardov iz Priloge V, na podlagi katerih se bo izvajala revizija. Natančneje so to standardi stranke izvoznice, ko se revizija izvaja na kraju samem kot začetna ocena učinkovitosti nadzornega programa revidiranca, ki je del odločitve, ali obstaja pogoj enakovrednosti, ali kombinacija standardov stranke izvoznice in stranke uvoznice, spremenjenih z ustreznimi posebnimi pogoji, določenimi s Prilogo V, če se izvede nadaljnja revizija za preverjanje predhodno ugotovljenega pogoja enakovrednosti,

| — | datum in kraj revizije ter tipe vseh obratov ali objektov, ki bodo obiskani, da se lahko izberejo ustrezni člani revizorske skupine, |
| --- | --- |

—

datum in kraj revizije ter tipe vseh obratov ali objektov, ki bodo obiskani, da se lahko izberejo ustrezni člani revizorske skupine,

| — | časovni razpored do in vključno s predstavitvijo končnega poročila, |
| --- | --- |

—

časovni razpored do in vključno s predstavitvijo končnega poročila,

| — | jezik ali jezike, v katerih bo potekala revizija in napisano poročilo, |
| --- | --- |

—

jezik ali jezike, v katerih bo potekala revizija in napisano poročilo,

| — | osebne podatke članov revizorske ekipe, vključno z vodjo, |
| --- | --- |

—

osebne podatke članov revizorske ekipe, vključno z vodjo,

| — | razpored sestankov z uslužbenci in obiskov obratov ali objektov, vključno z nenajavljenimi obiski, če so ti primerni, |
| --- | --- |

—

razpored sestankov z uslužbenci in obiskov obratov ali objektov, vključno z nenajavljenimi obiski, če so ti primerni,

| — | določbe o spoštovanju poslovne tajnosti in izogibanje navzkrižju interesov. |
| --- | --- |

—

določbe o spoštovanju poslovne tajnosti in izogibanje navzkrižju interesov.

3.3.2   Dogovor z revidirancem o načrtu in datumih

Če revidiranec ugovarja katerim koli določbam iz načrta revizije, mora svoje ugovore takoj sporočiti revizorju, običajno v roku 10 delovnih dni po prejemu načrta revizije. Ugovore morata revizor in revidiranec razrešiti med seboj. Predlagane spremembe načrta revizije, ki so posledica podatkov, pridobljenih pred ali med revizijo, mora stranka, ki jih predlaga, sporočiti drugi stranki, kakor hitro je to izvedljivo.

3.3.3   Pridobivanje potrebne dokumentacije od revidiranca

Pred revizijo lahko revizor od revidiranca zahteva dokumentacijo, potrebno za njeno pripravo in izvedbo. Dokumentacija lahko na primer vključuje:

| — | zakonodajo in ustrezne tehnične standarde in specifikacije, |
| --- | --- |

—

zakonodajo in ustrezne tehnične standarde in specifikacije,

| — | poslovodno strukturo revidiranca, |
| --- | --- |

—

poslovodno strukturo revidiranca,

| — | regulativne funkcije in pristojnosti revidiranca ter rezultate kakršnih koli izvršilnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

regulativne funkcije in pristojnosti revidiranca ter rezultate kakršnih koli izvršilnih ukrepov,

| — | odobritvene postopke, ki jih je vodil revidiranec, |
| --- | --- |

—

odobritvene postopke, ki jih je vodil revidiranec,

| — | podrobnosti v zvezi z nadzornimi programi, vključno s kopijami delovnih dokumentov, priročnikov in drugih operativnih smernic. |
| --- | --- |

—

podrobnosti v zvezi z nadzornimi programi, vključno s kopijami delovnih dokumentov, priročnikov in drugih operativnih smernic.

Revizor lahko od revidiranca zahteva pojasnila v zvezi z vso predloženo dokumentacijo.

Vodenje revizije

4.   Uvodni sestanek

Priporočeno je, da se revizor in revidiranec sestaneta na uvodnem sestanku na kraju, o katerem se predhodno dogovorita obe stranki. Če je potrebno in primerno razjasniti vprašanja v zvezi z revizijo, lahko uvodni sestanek za revizije, ki jih opravljajo skupine Evropske komisije, poteka v Washingtonu, D.C., za revizije, ki jih opravljajo skupine ZDA, pa v Bruslju v Belgiji ali v Grangeu na Irskem. V ostalih primerih lahko uvodni sestanki potekajo na primernih lokacijah, kot so glavna mesta držav članic EU ali mesta v ZDA, če je to praktično in primerno za posamezno revizijo. Kjer koli poteka uvodni sestanek, ga mora voditi primerni zastopnik pristojnih organov revidiranca. Namen uvodnega sestanka je:

| — | revidirancu predstaviti revizorsko skupino, |
| --- | --- |

—

revidirancu predstaviti revizorsko skupino,

| — | potrditi predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije, |
| --- | --- |

—

potrditi predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije,

| — | opisati delovne metode in postopke, ki se bodo uporabljali za revizijo, |
| --- | --- |

—

opisati delovne metode in postopke, ki se bodo uporabljali za revizijo,

| — | potrditi uradne komunikacijske povezave med revizorsko skupino in revidirancem med potekom revizije, vključno z določitvijo predstavnikov uradnih služb, ki bodo spremljali revizorsko skupino pri vsakem obisku, |
| --- | --- |

—

potrditi uradne komunikacijske povezave med revizorsko skupino in revidirancem med potekom revizije, vključno z določitvijo predstavnikov uradnih služb, ki bodo spremljali revizorsko skupino pri vsakem obisku,

| — | potrditi vladne in nevladne lokacije, ki bodo obiskane, |
| --- | --- |

—

potrditi vladne in nevladne lokacije, ki bodo obiskane,

| — | potrditi primerno število in primerne vloge članov revizorske skupine, ki bodo sodelovali pri obiskih lokacij proizvodnih obratov ali objektov oziroma opazovali te obiske, |
| --- | --- |

—

potrditi primerno število in primerne vloge članov revizorske skupine, ki bodo sodelovali pri obiskih lokacij proizvodnih obratov ali objektov oziroma opazovali te obiske,

| — | potrditi čas, datum in kraj zaključnega sestanka in kakršne koli vmesne sestanke z revidirancem, |
| --- | --- |

—

potrditi čas, datum in kraj zaključnega sestanka in kakršne koli vmesne sestanke z revidirancem,

| — | potrditi organizacijo potovanj in namestitev, |
| --- | --- |

—

potrditi organizacijo potovanj in namestitev,

| — | potrditi razpoložljivost sredstev in objektov, ki jih potrebuje revizorska skupina, |
| --- | --- |

—

potrditi razpoložljivost sredstev in objektov, ki jih potrebuje revizorska skupina,

| — | potrditi načine poročanja, ki se bodo uporabljali, |
| --- | --- |

—

potrditi načine poročanja, ki se bodo uporabljali,

| — | zahtevati kakršno koli dodatno dokumentacijo, ki je v fazi pred revizijo opredeljena kot nujna za opravljanje revizije, |
| --- | --- |

—

zahtevati kakršno koli dodatno dokumentacijo, ki je v fazi pred revizijo opredeljena kot nujna za opravljanje revizije,

| — | odgovoriti na vprašanja revidiranca o postopku revizije. |
| --- | --- |

—

odgovoriti na vprašanja revidiranca o postopku revizije.

5.   Pregled dokumentov

5.1   Pregled dokumentov lahko na primer vključuje:

| — | evidence v zvezi s programi skladnosti, |
| --- | --- |

—

evidence v zvezi s programi skladnosti,

| — | poročila o inšpekcijskih pregledih in notranjih revizijah, |
| --- | --- |

—

poročila o inšpekcijskih pregledih in notranjih revizijah,

| — | dokumentacijo o korektivnih ukrepih in sankcijah, |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o korektivnih ukrepih in sankcijah,

| — | evidenco sprejetih ukrepov za skladnost, |
| --- | --- |

—

evidenco sprejetih ukrepov za skladnost,

| — | načrte vzorčenja in njihove rezultate, |
| --- | --- |

—

načrte vzorčenja in njihove rezultate,

| — | dokumente, povezane s preverjanjem, |
| --- | --- |

—

dokumente, povezane s preverjanjem,

| — | regulativne postopke, po katerih dela revidiranec. |
| --- | --- |

—

regulativne postopke, po katerih dela revidiranec.

5.2   V primeru revizije, ki sledi določitvi enakovrednosti, lahko pregled dokumentov zajema tudi pregled ustreznih sprememb inšpekcijskih in certifikacijskih sistemov, nastalih od določitve enakovrednosti ali od prejšnje revizije.

5.3   Revidiranec v postopku pregleda dokumentov polno sodeluje z revizorjem in pomaga zagotavljati, da ima revizor dostop do zahtevanih dokumentov in evidenc.

6.   Preverjanje na kraju samem

6.1   Odločitev o naravi in obsegu preverjanj na kraju samem mora revizor sprejeti ob upoštevanju dejavnikov, kot so zadevno območje, dotedanje izkušnje sektorja ali države izvoznice z izpolnjevanjem zahtev, določene s prejšnjimi revizijami in/ali veterinarskimi pregledi na meji (vključno z rezultati vzorčenja in analize uvoženih pošiljk), obseg proizvedenega in uvoženega ali izvoženega proizvoda, spremembe infrastrukture ter narava in delovanje nacionalnih inšpekcijskih in certifikacijskih sistemov.

6.2   Preverjanje na kraju samem lahko vključuje obiske proizvodnih in predelovalnih obratov, objektov, območij za delo s hrano ali skladiščenje in nadzornih laboratorijev, s čimer se preveri točnost podatkov v dokumentih iz točke 5.1.

6.3   Ko se izvajajo pregledi obratov ali objektov, revidiranec izvede pregled obrata ali objekta v skladu s svojimi običajnimi postopki, revizor pa sodeluje predvsem kot opazovalec, čeprav lahko revizor preveri tudi druge vidike uspešnosti, če se mu to zdi potrebno. Zaradi časovnih omejitev se lahko revizor odloči, da ne bo opazoval celotne, izčrpne inšpekcije revidiranca, temveč bo preverjal le določene inšpekcijske prakse s pogovori z inšpekcijskim osebjem revidiranca, ki se ne bodo izvajali na kraju samem.

6.4   Revidiranec polno sodeluje z revizorjem pri postopku preverjanja na kraju samem in olajšuje dostop revizorja do obratov in objektov, ki so predmet preverjanja na kraju samem.

6.5   Če preverjanja na kraju samem odkrijejo resno potencialno ali dejansko tveganje za zdravje ljudi ali živali, mora revizor o taki oceni nemudoma obvestiti revidiranca, ki mora sprejeti ustrezne ukrepe za korekcijo ugotovljenega in potrjenega tveganja.

7.   Nadaljnja revizija

Nadaljnja revizija se lahko izvede za preverjanje korekcije pomanjkljivosti, ugotovljenih pri prejšnji reviziji.

8.   Delovni dokumenti

Delovni dokumenti lahko vključujejo kontrolne sezname elementov, ki jih je treba oceniti, kot so naslednji:

| — | zakonodaja, |
| --- | --- |

—

zakonodaja,

| — | sestava in delovanje inšpekcijskih in certifikacijskih služb, |
| --- | --- |

—

sestava in delovanje inšpekcijskih in certifikacijskih služb,

| — | sestava, razporeditev, poslovanje in delovni postopki obratov in objektov, |
| --- | --- |

—

sestava, razporeditev, poslovanje in delovni postopki obratov in objektov,

| — | zdravstvene statistike, načrti in rezultati vzorčenja, |
| --- | --- |

—

zdravstvene statistike, načrti in rezultati vzorčenja,

| — | ukrepi in postopki za skladnost, |
| --- | --- |

—

ukrepi in postopki za skladnost,

| — | postopki poročanja in pritožbeni postopki, |
| --- | --- |

—

postopki poročanja in pritožbeni postopki,

| — | programi usposabljanja. |
| --- | --- |

—

programi usposabljanja.

8.1   Spremni dokumenti

Dokumenti, ki spremljajo ugotovitve, sklepe in priporočila revizije, morajo biti čim bolj standardizirani, da bi bili uspešnost revizije in predstavitev njenih ugotovitev bolj poenoteni, pregledni in zanesljivi. Spremni dokumenti lahko vključujejo vse kratke preglede ali druge osnovne podatke elementov, ki jih je treba oceniti.

9.   Sklepni sestanek

Kot uvodni sestanek, lahko tudi sklepni sestanek poteka na kraju, ki je enako ustrezen tako za revidiranca kot za revizorja. Kjer koli poteka sklepni sestanek, ga mora voditi primerni zastopnik pristojnih organov revidiranca.

Namen sklepnega sestanka je:

| — | ponovno potrditi predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije, |
| --- | --- |

—

ponovno potrditi predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije,

| — | opomniti revidiranca, da je revizija osnovana na vzorčenju nadzorov sistema in ni namenjena odražanju vseh pomanjkljivosti sistema, |
| --- | --- |

—

opomniti revidiranca, da je revizija osnovana na vzorčenju nadzorov sistema in ni namenjena odražanju vseh pomanjkljivosti sistema,

| — | revidirancu predstaviti revizorjeve predhodne ugotovitve in/ali splošni pregled revizorjevih ugotovitev, |
| --- | --- |

—

revidirancu predstaviti revizorjeve predhodne ugotovitve in/ali splošni pregled revizorjevih ugotovitev,

| — | predstaviti podrobnosti bistvenih pomanjkljivosti skupaj z objektivnimi dokazi za te pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

predstaviti podrobnosti bistvenih pomanjkljivosti skupaj z objektivnimi dokazi za te pomanjkljivosti,

| — | priskrbeti dodatno razlago, potrebno za zagotovitev, da revidiranec razume naravo bistvenih pomanjkljivosti, |
| --- | --- |

—

priskrbeti dodatno razlago, potrebno za zagotovitev, da revidiranec razume naravo bistvenih pomanjkljivosti,

| — | potrditi, da bodo vse podrobnosti revizije podane v obliki poročila o reviziji in da bo imel revidiranec možnost predložiti svoje pripombe k poročilu, |
| --- | --- |

—

potrditi, da bodo vse podrobnosti revizije podane v obliki poročila o reviziji in da bo imel revidiranec možnost predložiti svoje pripombe k poročilu,

| — | omogočiti revidirancu, da predloži pripombe k ugotovitvam revizije ali prosi za kakršna koli pojasnila. |
| --- | --- |

—

omogočiti revidirancu, da predloži pripombe k ugotovitvam revizije ali prosi za kakršna koli pojasnila.

Dejavnosti po reviziji

10.   Poročilo o presoji

Poročilo o presoji mora predstaviti uravnovešeno sliko ugotovitev revizije in vsebovati sklepe ter priporočila, ki točno odražajo te ugotovitve. Običajno naj bi zajemalo naslednje:

| — | predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije, |
| --- | --- |

—

predmet, daljnosežnost, obseg, revizijske standarde in cilje revizije,

| — | podrobnosti načrta revizije, |
| --- | --- |

—

podrobnosti načrta revizije,

| — | navedbo referenčnih dokumentov, na podlagi katerih se je izvajala revizija, |
| --- | --- |

—

navedbo referenčnih dokumentov, na podlagi katerih se je izvajala revizija,

| — | revizorjeva ocena ugotovitev na podlagi standardov, ki so predmet revizije, |
| --- | --- |

—

revizorjeva ocena ugotovitev na podlagi standardov, ki so predmet revizije,

| — | področja, o katerih se revizor in revidiranec ne strinjata, |
| --- | --- |

—

področja, o katerih se revizor in revidiranec ne strinjata,

| — | revizorjeva priporočila za bistvene pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba odpraviti, |
| --- | --- |

—

revizorjeva priporočila za bistvene pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba odpraviti,

| — | odgovor na predstavitev ugotovitev vključno s sprejetimi obveznostmi za obravnavo ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

—

odgovor na predstavitev ugotovitev vključno s sprejetimi obveznostmi za obravnavo ugotovljenih pomanjkljivosti.

10.1   Poslovno tajnost je treba spoštovati pri pripravi in pri nadaljnjem razdeljevanju poročila o presoji. Pred revizijo vsaka stranka drugo obvesti o svojih zakonih in postopkih za varstvo zaupnih poslovnih podatkov in drugih podatkov, ki jih lahko ena ali obe stranki štejeta za občutljive. Vsaka stranka bo v celoti izpolnjevala svoje zahteve za varstvo zaupnih podatkov. Kjer se v naravi podatkov, ki jih je treba varovati, med strankama pojavijo znatne razlike, stranki že pred revizijo navedeta te razlike in se dogovorita o ustreznih postopkih, ki jih bosta upoštevali.

10.2   Osnutki poročil se pošljejo revidirancu v časovnih rokih, določenih s Sporazumom. Revidiranec lahko v roku predloži pripombe in mora opisati posebne korektivne ukrepe, ki se bodo ali so se izvajali z namenom zagotoviti enakovrednost ali nadaljevati z zagotavljanjem enakovrednosti, vključno z navedbo ciljnih datumov predvidenega zaključka.

10.3   Spremembe besedila končnega poročila, ki so odgovor na pripombe pristojnih organov, morajo biti omejene na popravke konkretnih netočnosti. Vendar pa se lahko druge pripombe revidiranca posebej navedejo v poročilu, če pomagajo pojasnjevati vsebino poročila. V vsakem primeru je treba pripombe revidiranca priložiti končnemu poročilu.

11.   Spremljanje korektivnih ukrepov

Preverjanje korektivnih ukrepov, potrebnih za zagotavljanje enakovrednosti, se spreminja glede na naravo izvirne pomanjkljivosti. Preverjanje korektivnih ukrepov revidiranca lahko vključuje naslednje:

| — | pregled zagotovil, ki jih je dal revidiranec, |
| --- | --- |

—

pregled zagotovil, ki jih je dal revidiranec,

| — | pregled dokumentacije, ki jo je predložil revidiranec, |
| --- | --- |

—

pregled dokumentacije, ki jo je predložil revidiranec,

| — | nadaljnje revizije, |
| --- | --- |

—

nadaljnje revizije,

| — | pregled navedenega korektivnega ukrepa z naknadno revizijo. |
| --- | --- |

—

pregled navedenega korektivnega ukrepa z naknadno revizijo.

Spremljanje postopka revizije je podobno navadni reviziji, le da se osredotoča na potrjevanje dejstva, da ukrepi, ki jih izvaja revidiranec, zadovoljivo obravnavajo in popravljajo ugotovljene pomanjkljivosti. Spremljevalno poročilo o korektivnih ukrepih se pripravi in razdeli na podoben način kot izvirno poročilo o reviziji.

Preiskave zdravja živali

12.   Preiskave zdravstvenega stanja živali

12.1   Splošna načela

Vse stranke, vključene v preiskave zdravstvenega stanja živali, morajo sodelovati pri izvajanju preiskave na odprt in pregleden način, z namenom opraviti vse potrebne postopke, kakor hitro je mogoče.

12.2   Postopki

12.2.1   Načrtovanje preiskave zdravstvenega stanja živali in začetek preiskave zdravstvenega stanja živali

V večini primerov se preiskava izvede na zahtevo stranke izvoznice. Rezultati preiskave zdravstvenega stanja živali so namenjeni pridobitvi osnovnih podatkov o tveganju za bolezni, povezanemu z izvozom določenih proizvodov s tega območja. Stranka uvoznica pravočasno potrdi prejem te zahteve in določi kontaktno osebo, ki bo tesno sodelovala z zastopniki stranke izvoznice. Za potrebne obiske na kraju samem se ob prizadevanjih vseh strani načrtuje kar najhitrejša izvedba.

V primeru izbruha ene od bolezni, določene v Prilogi III, in v primeru sprejetja zaščitnih ali regionalizacijskih ukrepov, lahko stranka uvoznica zahteva, da se pred ponovno vzpostavitvijo trgovine s proizvodi, na katere je vplivala bolezen, izvede preiskava zdravstvenega stanja živali. Da bi zmanjšali motnje v trgovini in olajšali ugotavljanje neokuženosti oziroma okuženosti z boleznijo ali da bi sprejeli ukrepe za ublažitev tveganja, se bodo ustrezni zastopniki stranke uvoznice in stranke izvoznice trudili načrtovati izvedbo preiskave v najhitrejšem možnem času. Čeprav je časovna razporeditev obiska odvisna od napredka pri vzpostavitvi nadzora nad izbruhom bolezni, morata stranki začeti pogovore takoj, ko za to obstajajo pogoji v praksi.

12.2.2   Dejavnosti pred obiskom

Stranka uvoznica določi območja, na katerih bodo potekali obiski v okviru obiskov na kraju samem, in subjekte, ki se vključijo v te obiske, v neposredni komunikaciji s stranko izvoznico. Obe stranki morata tesno sodelovati pri pripravi načrta preiskave, ki zajema naslednje:

| — | načrtovane datume obiskov na kraju samem, |
| --- | --- |

—

načrtovane datume obiskov na kraju samem,

| — | območja, ki se bodo obiskala, in vrste podatkov, ki se bodo zbirali, |
| --- | --- |

—

območja, ki se bodo obiskala, in vrste podatkov, ki se bodo zbirali,

| — | imena članov preiskovalne skupine, vključno z vodjo preiskovalne skupine, |
| --- | --- |

—

imena članov preiskovalne skupine, vključno z vodjo preiskovalne skupine,

| — | razpored sestankov z uslužbenci in obiskov kmetij ali drugih lokacij, |
| --- | --- |

—

razpored sestankov z uslužbenci in obiskov kmetij ali drugih lokacij,

| — | posebno dokumentacijo, ki se bo zahtevala kot del preiskave, kot na primer veljavno zakonodajo za izkoreninjenje bolezni in nadzor, podatke o nadzoru in spremljanju, poročila o izvoru in nahajališču proizvoda, poročila o opravljenih cepljenjih, če so opravljena, epidemiološke podatke, povezane z zadevnim izbruhom bolezni ali zadnjimi prejšnjimi izbruhi, laboratorijska poročila itd., |
| --- | --- |

—

posebno dokumentacijo, ki se bo zahtevala kot del preiskave, kot na primer veljavno zakonodajo za izkoreninjenje bolezni in nadzor, podatke o nadzoru in spremljanju, poročila o izvoru in nahajališču proizvoda, poročila o opravljenih cepljenjih, če so opravljena, epidemiološke podatke, povezane z zadevnim izbruhom bolezni ali zadnjimi prejšnjimi izbruhi, laboratorijska poročila itd.,

| — | imena ustreznih kontaktnih oseb stranke izvoznice (to zajema zastopnike ustreznih služb iz vseh vključenih držav članic/držav) in pristojne regulativnih organov obeh strank. |
| --- | --- |

—

imena ustreznih kontaktnih oseb stranke izvoznice (to zajema zastopnike ustreznih služb iz vseh vključenih držav članic/držav) in pristojne regulativnih organov obeh strank.

Načrt preiskave je treba zaključiti pred odhodom preiskovalne skupine in poslati vsem strankam, vključenim v preiskavo zdravstvenega stanja živali.

12.2.3   Izvedba preiskave

12.2.3.1   Uvodni sestanek

Priredi se uvodni sestanek med predstavniki vseh pogodbenic. Na tem sestanku stranka, ki opravlja preiskavo, pregleda načrt preiskave in potrdi, da so bili sprejeti vsi ukrepi, potrebni za opravljanje preiskave.

Kraj uvodnega sestanka se določi v načrtu preiskave in ga lahko, če je to primerno, priredijo predstavniki ustreznih regulativnih organov.

Namen uvodnega sestanka je:

| — | predstaviti preiskovalno skupino predstavnikom stranke izvoznice, |
| --- | --- |

—

predstaviti preiskovalno skupino predstavnikom stranke izvoznice,

| — | pregledati glavna področja preiskave in postopke, ki se bodo upoštevali, |
| --- | --- |

—

pregledati glavna področja preiskave in postopke, ki se bodo upoštevali,

| — | potrditi uradne komunikacijske povezave med preiskovalno skupino in predstavniki stranke izvoznice, |
| --- | --- |

—

potrditi uradne komunikacijske povezave med preiskovalno skupino in predstavniki stranke izvoznice,

| — | potrditi razpored obiskov in lokacije, ki bodo obiskane, |
| --- | --- |

—

potrditi razpored obiskov in lokacije, ki bodo obiskane,

| — | potrditi datum, čas in kraj sklepnega sestanka, |
| --- | --- |

—

potrditi datum, čas in kraj sklepnega sestanka,

| — | potrditi organizacijo potovanj in namestitev, |
| --- | --- |

—

potrditi organizacijo potovanj in namestitev,

| — | potrditi razpoložljivost sredstev in dokumentacije, ki jih potrebuje preiskovalna skupina, |
| --- | --- |

—

potrditi razpoložljivost sredstev in dokumentacije, ki jih potrebuje preiskovalna skupina,

| — | odgovoriti na vsa vprašanja v zvezi s preiskavo, ki jih zastavijo predstavniki stranke izvoznice. |
| --- | --- |

—

odgovoriti na vsa vprašanja v zvezi s preiskavo, ki jih zastavijo predstavniki stranke izvoznice.

12.2.3.2   Evidenca preiskave

Uradniki, ki opravljajo preiskavo, vodijo pisno evidenco svojih ugotovitev, skupaj z dokumentacijo, ki jo priskrbijo predstavniki stranke gostiteljice. Ta evidenca zajema obiskane lokacije, vključno s kmetijami, in imena ter nazive uradnikov, s katerimi so bili opravljeni pogovori v sklopu preiskave.

12.2.3.3   Sklepni sestanek

Predstavniki obeh strank se sestanejo na sklepnem sestanku. Kraj sklepnega sestanka se določi v načrtu preiskave in ga lahko, če je to primerno, priredijo predstavniki ustreznih regulativnih organov.

Namen sestanka je:

| — | ponovno pregledati glavna področja preiskave in postopke, ki so se upoštevali, |
| --- | --- |

—

ponovno pregledati glavna področja preiskave in postopke, ki so se upoštevali,

| — | dati priložnost predstavnikom stranke izvoznice, da pojasnijo vprašanja, povezana s preiskavo ali predloženo dokumentacijo, |
| --- | --- |

—

dati priložnost predstavnikom stranke izvoznice, da pojasnijo vprašanja, povezana s preiskavo ali predloženo dokumentacijo,

| — | opredeliti dodatne informacije, potrebne za zaključek ocene, |
| --- | --- |

—

opredeliti dodatne informacije, potrebne za zaključek ocene,

| — | odgovoriti na vprašanja v zvezi z oceno preiskave in nadaljnjimi ukrepi, |
| --- | --- |

—

odgovoriti na vprašanja v zvezi z oceno preiskave in nadaljnjimi ukrepi,

| — | določiti okviren časovni razpored za predložitev ocene preiskave zdravstvenega stanja živali in/ali poročila o preiskavi stranki izvoznici. |
| --- | --- |

—

določiti okviren časovni razpored za predložitev ocene preiskave zdravstvenega stanja živali in/ali poročila o preiskavi stranki izvoznici.

12.2.4   Ocena

Ocena mora biti znanstveno osnovana, pregledna in skladna z ustreznimi mednarodnimi standardi ter s podobnimi ocenami, ki jih je izvedla stranka uvoznica.

Glede na postopke stranke uvoznice se lahko ocena in/ali poročilo javno objavita. Pripombe stranke izvoznice o oceni in/ali poročilu se obravnavajo v okviru veljavnih predpisanih zahtev stranke uvoznice.“

---