# Úřední věstník L 165/25.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 165 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4825. června 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 165

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4825. června 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 971/2005 ze dne 24. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 972/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva podaným pro kvóty pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 715/2005 | 3 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 973/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva pro dovoz zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování, podaným v červnu 2005 | 4 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 974/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 975/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. července do 30. září 2005 | 7 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 976/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví maximální náhrada pro vývoz celoomleté dlouhozrnné rýže B do určitých třetích zemí v souvislosti s nabídkovým řízením zahájeným nařízením (ES) č. 2032/2004 | 9 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 971/2005 ze dne 24. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 972/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva podaným pro kvóty pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 715/2005

3

Nařízení Komise (ES) č. 973/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva pro dovoz zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování, podaným v červnu 2005

4

Nařízení Komise (ES) č. 974/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty

5

Nařízení Komise (ES) č. 975/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. července do 30. září 2005

7

Nařízení Komise (ES) č. 976/2005 ze dne 24. června 2005, kterým se stanoví maximální náhrada pro vývoz celoomleté dlouhozrnné rýže B do určitých třetích zemí v souvislosti s nabídkovým řízením zahájeným nařízením (ES) č. 2032/2004

9

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady přidružení EU–Maroko č. 1/2004 ze dne 19. dubna 2004, kterým se přijímají nezbytná prováděcí pravidla k pravidlům hospodářské soutěže | 10 |
| | * | Informace o vstupu v platnost dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii | 14 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise z dne 19. května 2004 o státní podpoře, kterou se Belgie chystá poskytnout společnosti SIOEN Fibres SA
  (oznámeno pod číslem K(2004) 1622)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004 o režimu podpory, který Švédsko zavedlo pro osvobození od daně z energie od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2210)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2005, kterým se potřetí mění rozhodnutí 2004/614/ES, pokud jde o dobu použitelnosti ochranných opatření proti influenze ptáků v Jižní Africe
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1863)

   (
  1
  ) | 31 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2005, kterým se ukončuje proces šetření pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku a jeho vlivů na obchod Společenství se zvukovými nahrávkami | 32 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady přidružení EU–Maroko č. 1/2004 ze dne 19. dubna 2004, kterým se přijímají nezbytná prováděcí pravidla k pravidlům hospodářské soutěže

10

*

Informace o vstupu v platnost dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

14

Komise

*

Rozhodnutí Komise z dne 19. května 2004 o státní podpoře, kterou se Belgie chystá poskytnout společnosti SIOEN Fibres SA
  (oznámeno pod číslem K(2004) 1622)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 1622)

1

15

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2004 o režimu podpory, který Švédsko zavedlo pro osvobození od daně z energie od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2210)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 2210)

1

21

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2005, kterým se potřetí mění rozhodnutí 2004/614/ES, pokud jde o dobu použitelnosti ochranných opatření proti influenze ptáků v Jižní Africe
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1863)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 1863)

1

31

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. června 2005, kterým se ukončuje proces šetření pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku a jeho vlivů na obchod Společenství se zvukovými nahrávkami

32

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Komise 2005/465/ES ze dne 22. června 2005, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z řepky olejné (Brassica napus L., linie GT73) geneticky modifikovaný pro toleranci vůči herbicidu glyfosátu (Úř. věst. L 164, 24.6.2005) | 34 |

Tiskové opravy

*

Oprava rozhodnutí Komise 2005/465/ES ze dne 22. června 2005, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z řepky olejné (Brassica napus L., linie GT73) geneticky modifikovaný pro toleranci vůči herbicidu glyfosátu (Úř. věst. L 164, 24.6.2005)

Brassica napus

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 971/2005

ze dne 24. června 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. června 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. června 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 62,6 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 48,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 85,7 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,1 |
| 999 | 89,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 66,5 |
| 528 | 56,5 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,3 |
| 400 | 102,8 |
| 508 | 107,1 |
| 512 | 67,0 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 47,6 |
| 804 | 93,7 |
| 999 | 77,7 |
| 0809 10 00 | 052 | 187,8 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 188,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 266,1 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 246,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 166,0 |
| 999 | 166,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

62,6

204

35,2

999

48,9

0707 00 05

052

85,7

999

85,7

0709 90 70

052

89,1

999

89,1

0805 50 10

388

66,5

528

56,5

624

71,1

999

64,7

0808 10 80

388

93,3

400

102,8

508

107,1

512

67,0

524

46,4

528

63,7

720

47,6

804

93,7

999

77,7

0809 10 00

052

187,8

624

188,8

999

188,3

0809 20 95

052

266,1

068

148,4

400

325,6

999

246,7

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

166,0

999

166,0

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 972/2005

ze dne 24. června 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva podaným pro kvóty pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 715/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 715/2005 ze dne 12. května 2005, pokud jde o celní kvótu na zmrazené hovězí maso spadající pod kód KN 0202 a na produkty spadající pod kód KN 0206 29 91 (v období od 1. července 2005 do 30. června 2006) (2), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Čl. 1 nařízení (ES) č. 715/2005 stanoví, že množství, na něž mohou oprávněné hospodářské subjekty předložit žádost o vydání dovozních práv v rámci kvóty na zmrazené hovězí maso, činí 53 000 tun. Podnikatel společenství může žádat o dovozní práva na základě referenčního množství spadající pod kód KN 0201, 0202, 0206 10 95 nebo 0206 29 91 dovezené jím/jí nebo na jeho účet v období od 1. května 2004 do 30. dubna 2005. Vzhledem k tomu, že množství uvedená v žádostech o dovozní práva uvedená v článku 1 převyšují množství, která jsou k dispozici, je třeba stanovit koeficient snížení v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 715/2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Každé žádosti o dovozní práva podané v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 715/2005 se vyhovuje do výše 18,363334 % požadovaného množství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. června 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1899/2004 (Úř. věst. L 328, 31.10.2004, s. 67).

1

(2)  Úř. věst. L 121, 13.5.2005, s. 48.

2

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 973/2005

ze dne 24. června 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva pro dovoz zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování, podaným v červnu 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 716/2005 ze dne 12. května 2005 o otevření a správě celní kvóty pro dovoz zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování (od 1. července 2005 do 30. června 2006) (2), a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 716/2005 stanoví množství zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování, která lze dovézt za zvláštních podmínek v období od 1. července 2005 do 30. června 2006). |
| --- | --- |

(1)

Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 716/2005 stanoví množství zmrazeného hovězího masa určeného ke zpracování, která lze dovézt za zvláštních podmínek v období od 1. července 2005 do 30. června 2006).

| (2) | Čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 716/2005 stanoví, že je možné snížit požadovaná množství. Množství, na něž byly předloženy žádosti, celkově přesahují množství, která jsou k dispozici. Za těchto okolností a s ohledem na spravedlivé rozdělení dostupných množství je třeba požadovaná množství úměrně snížit, |
| --- | --- |

(2)

Čl. 5 odst. 4 nařízení (ES) č. 716/2005 stanoví, že je možné snížit požadovaná množství. Množství, na něž byly předloženy žádosti, celkově přesahují množství, která jsou k dispozici. Za těchto okolností a s ohledem na spravedlivé rozdělení dostupných množství je třeba požadovaná množství úměrně snížit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Každé žádosti o udělení dovozních práv podané v souladu s nařízením (ES) č. 716/2005 na období od 1. července 2005 do 30. června 2006 se vyhovuje v následujícím rozsahu, vyjádřeno v množství nevykostěného masa:

| a) | 5,166817 % požadovaného množství u dovozů hovězího masa určeného k výrobě konzerv vymezených v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 716/2005; |
| --- | --- |

a)

5,166817 % požadovaného množství u dovozů hovězího masa určeného k výrobě konzerv vymezených v čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 716/2005;

| b) | 32,725815 % požadovaného množství u dovozů hovězího masa určeného k výrobě produktů vymezených v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 716/2005. |
| --- | --- |

b)

32,725815 % požadovaného množství u dovozů hovězího masa určeného k výrobě produktů vymezených v čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 716/2005.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. června 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1899/2004 (Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  Úř. věst. L 121, 13.5.2005, s. 53.

2

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 974/2005

ze dne 24. června 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1432/94 ze dne 22. června 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k dovoznímu režimu v odvětví vepřového masa podle nařízení Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence podané na třetí čtvrtletí 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši. |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence podané na třetí čtvrtletí 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši.

| (2) | Je třeba určit množství dostupné pro následující období. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba určit množství dostupné pro následující období.

| (3) | Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství, |
| --- | --- |

(3)

Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. července do 30. září 2005 dle nařízení (ES) č. 1432/94 se vyhovuje dle přílohy I tohoto nařízení.

2.   Na období od 1. října do 31. prosince 2005 mohou být žádosti o dovozní licence podávány dle nařízení (ES) č. 1432/94 pro celkové množství uvedené v příloze II.

3.   Licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které odpovídají požadavkům všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 156, 23.6.1994, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 341/2005 (Úř. věst. L 53, 26.2.2005, s. 28).

1

---

PŘÍLOHA I

| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných pro období od 1. července do 30. září 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných pro období od 1. července do 30. září 2005

1

100,00

---

PŘÍLOHA II

| (t) |
| --- |
| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v obdbí od 1. října do 31. prosince 2005 |
| 1 | 7 000,0 |

(t)

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v obdbí od 1. října do 31. prosince 2005

1

7 000,0

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 975/2005

ze dne 24. června 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v červnu 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. července do 30. září 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1458/2003 ze dne 18. srpna 2003 o otevření a správě dovozní celní kvóty u některých produktů z odvětví vepřového masa (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence podané na třetí čtvrtletí roku 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši. |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence podané na třetí čtvrtletí roku 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši.

| (2) | Je třeba určit přebytek, který se přidá k množství dostupnému pro následující období, |
| --- | --- |

(2)

Je třeba určit přebytek, který se přidá k množství dostupnému pro následující období,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. července do 30. září 2005 dle nařízení (ES) č. 1458/2003 se vyhovuje dle přílohy I.

2.   Na období od 1. října do 31. prosince 2005 mohou být žádosti o dovozní licence podávány dle nařízení (ES) č. 1458/2003 pro celkové množství uvedené v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 208, 19.8.2003, s. 3. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 341/2005 (Úř. věst. L 53, 26.2.2005, s. 28).

1

---

PŘÍLOHA I

| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. července do 30. září 2005 (%) |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. července do 30. září 2005 (%)

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

PRÍLOHA II

| (t) |
| --- |
| Skupina | Celkové množství dostupné pro období od 1. října do 31. prosince 2005 |
| G2 | 15 875,0 |
| G3 | 2 500,0 |
| G4 | 1 500,0 |
| G5 | 3 050,0 |
| G6 | 7 500,0 |
| G7 | 2 750,0 |

(t)

Skupina

Celkové množství dostupné pro období od 1. října do 31. prosince 2005

G2

15 875,0

G3

2 500,0

G4

1 500,0

G5

3 050,0

G6

7 500,0

G7

2 750,0

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 976/2005

ze dne 24. června 2005,

kterým se stanoví maximální náhrada pro vývoz celoomleté dlouhozrnné rýže B do určitých třetích zemí v souvislosti s nabídkovým řízením zahájeným nařízením (ES) č. 2032/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1), a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 2032/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení na vývozní náhrady pro rýži. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 2032/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení na vývozní náhrady pro rýži.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise(EHS) č. 584/75 (3), může Komise na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout o stanovení maximální vývozní náhrady. Při stanovení této náhrady je nutné přihlédnout ke kritériím uvedeným v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003. Vyberou se nabídky všech uchazečů, které se rovnají maximální vývozní náhradě nebo jsou nižší. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise(EHS) č. 584/75 (3), může Komise na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout o stanovení maximální vývozní náhrady. Při stanovení této náhrady je nutné přihlédnout ke kritériím uvedeným v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003. Vyberou se nabídky všech uchazečů, které se rovnají maximální vývozní náhradě nebo jsou nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií na současnou situaci na trhu dané rýže vede ke stanovení maximální vývozní náhrady ve výši uvedené v článku 1. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií na současnou situaci na trhu dané rýže vede ke stanovení maximální vývozní náhrady ve výši uvedené v článku 1.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na základě nabídek předložených mezi dny 20. do 23. června 2005 rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2032/2004 se maximální vývozní náhrada pro celoomletou dlouhozrnnou rýži B určenou pro vývoz do určitých třetích zemí stanoví na 57,00 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. června 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 353, 27.11.2004, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. L 61, 7.3.1975, s. 25. Nařízení naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1948/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/10

---

ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU–MAROKO č. 1/2004

ze dne 19. dubna 2004,

kterým se přijímají nezbytná prováděcí pravidla k pravidlům hospodářské soutěže

(2005/466/ES)

RADA PŘIDRUŽENÍ EU–MAROKO,

s ohledem na Evropsko-středomořskou dohodu zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zóna volného obchodu mezi EU a Marokem by měla být vytvořena nejpozději 28. února 2012. |
| --- | --- |

(1)

Zóna volného obchodu mezi EU a Marokem by měla být vytvořena nejpozději 28. února 2012.

| (2) | Ustanovení čl. 36 odst. 3 předpokládá existenci správních postupů pro spolupráci mezi stranami pro usnadnění provádění odstavců 1 a 2 uvedeného článku a možnost přijmout opatření pro technickou spolupráci. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 36 odst. 3 předpokládá existenci správních postupů pro spolupráci mezi stranami pro usnadnění provádění odstavců 1 a 2 uvedeného článku a možnost přijmout opatření pro technickou spolupráci.

| (3) | Podle čl. 36 odst. 3 dohody přijme Rada přidružení nezbytná prováděcí pravidla k pravidlům hospodářské soutěže do pěti let od vstupu uvedené dohody v platnost, |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 36 odst. 3 dohody přijme Rada přidružení nezbytná prováděcí pravidla k pravidlům hospodářské soutěže do pěti let od vstupu uvedené dohody v platnost,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

1.   Zřizuje se mechanismus spolupráce mezi orgány stran příslušnými pro provádění pravidel hospodářské soutěže, uvedený v příloze.

2.   Orgány pro hospodářskou soutěž stran podají podvýboru pro vnitřní trh Výboru pro přidružení zprávu o provádění těchto pravidel a o spolupráci zavedené v rámci mechanismu uvedeného v odstavci 1.

3.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 19. dubna 2004.

Za Radu přidružení

B. COWEN

---

(1)  Úř. věst. L 70, 18.3.2000, s. 2. Dohoda naposledy pozměněná výměnou dopisů ze dne 30. prosince 2003 (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 119).

1

---

PŘÍLOHA

DOHODA O PŘIDRUŽENÍ EU-MAROKO

Mechanismus spolupráce mezi orgány stran příslušnými pro provádění pravidel hospodářské soutěže

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

1.   Cíle

| 1.1. | Praktiky v rozporu s čl. 36 odst. 1 písm. a) a b) dohody jsou řešeny v souladu s vhodnými právními předpisy, aby se zabránilo jakémukoli škodlivému vlivu na obchod a hospodářský rozvoj i jejich případnému nepříznivému dopadu na důležité zájmy druhé strany. |
| --- | --- |

1.1.

Praktiky v rozporu s čl. 36 odst. 1 písm. a) a b) dohody jsou řešeny v souladu s vhodnými právními předpisy, aby se zabránilo jakémukoli škodlivému vlivu na obchod a hospodářský rozvoj i jejich případnému nepříznivému dopadu na důležité zájmy druhé strany.

| 1.2. | Pravomoci orgánů pro hospodářskou soutěž stran řešit takové případy vyplývají ze stávajících pravidel jejich právních předpisů o hospodářské soutěži, a to i pokud jsou tato pravidla uplatňována na podniky nacházející se mimo jejich území. |
| --- | --- |

1.2.

Pravomoci orgánů pro hospodářskou soutěž stran řešit takové případy vyplývají ze stávajících pravidel jejich právních předpisů o hospodářské soutěži, a to i pokud jsou tato pravidla uplatňována na podniky nacházející se mimo jejich území.

| 1.3. | Cílem ustanovení je podpora spolupráce a koordinace mezi stranami při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži, aby nedošlo k tomu, že omezení hospodářské soutěže omezovala nebo rušila příznivé účinky, které by měly plynout z postupné liberalizace obchodu mezi Evropským společenstvím a Marokem. |
| --- | --- |

1.3.

Cílem ustanovení je podpora spolupráce a koordinace mezi stranami při uplatňování jejich právních předpisů o hospodářské soutěži, aby nedošlo k tomu, že omezení hospodářské soutěže omezovala nebo rušila příznivé účinky, které by měly plynout z postupné liberalizace obchodu mezi Evropským společenstvím a Marokem.

2.   Definice

Pro účely těchto pravidel se rozumí:

| a) | „právními předpisy o hospodářské soutěži“:






  i) | pro Evropské společenství (dále jen „Společenství“) články 81 a 82 Smlouvy o ES, nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků (1) a související sekundární právní předpisy přijaté Společenstvím, |
| --- | --- | --- |

a)

„právními předpisy o hospodářské soutěži“:

i)

pro Evropské společenství (dále jen „Společenství“) články 81 a 82 Smlouvy o ES, nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků (1) a související sekundární právní předpisy přijaté Společenstvím,

| ii) | pro Maroko zákon č. 06/99 o uvolnění cen a hospodářské soutěže ze dne 2 rabii I 1421 (5. června 2000), jakož i související prováděcí předpisy; |
| --- | --- |

ii)

pro Maroko zákon č. 06/99 o uvolnění cen a hospodářské soutěže ze dne 2 rabii I 1421 (5. června 2000), jakož i související prováděcí předpisy;

| b) | „orgánem pro hospodářskou soutěž“:






  i) | pro Společenství Komise Evropských společenství při výkonu pravomocí, které jí byly svěřeny právem hospodářské soutěže Společenství a |
| --- | --- | --- |

b)

„orgánem pro hospodářskou soutěž“:

i)

pro Společenství Komise Evropských společenství při výkonu pravomocí, které jí byly svěřeny právem hospodářské soutěže Společenství a

| ii) | pro Maroko pověřené ministerstvo pro hospodářské věci, obecné záležitosti a hospodářskou modernizaci; |
| --- | --- |

ii)

pro Maroko pověřené ministerstvo pro hospodářské věci, obecné záležitosti a hospodářskou modernizaci;

| c) | „prováděcími opatřeními“ veškerá činnost týkající se používání práva hospodářské soutěže prostřednictvím vyšetřování nebo řízení vedeného orgánem pro hospodářskou soutěž jedné ze stran, která může vést k uložení sankcí nebo nápravných opatření; |
| --- | --- |

c)

„prováděcími opatřeními“ veškerá činnost týkající se používání práva hospodářské soutěže prostřednictvím vyšetřování nebo řízení vedeného orgánem pro hospodářskou soutěž jedné ze stran, která může vést k uložení sankcí nebo nápravných opatření;

| d) | „protisoutěžním jednáním“ a „chováním a praktikami omezujícími hospodářskou soutěž“ chování, které není povoleno právem hospodářské soutěže jedné ze stran a které může vést k uložení sankcí nebo nápravných opatření. |
| --- | --- |

d)

„protisoutěžním jednáním“ a „chováním a praktikami omezujícími hospodářskou soutěž“ chování, které není povoleno právem hospodářské soutěže jedné ze stran a které může vést k uložení sankcí nebo nápravných opatření.

KAPITOLA II

SPOLUPRACE A KOORDINACE

3.   Oznamování

| 3.1. | Orgán pro hospodářskou soutěž každé strany oznámí orgánu pro hospodářskou soutěž druhé strany prováděcí opatření, která přijal, pokud:






  a) | se oznamující strana domnívá, že tato prováděcí opatření mají význam pro prováděcí opatření druhé strany; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Orgán pro hospodářskou soutěž každé strany oznámí orgánu pro hospodářskou soutěž druhé strany prováděcí opatření, která přijal, pokud:

a)

se oznamující strana domnívá, že tato prováděcí opatření mají význam pro prováděcí opatření druhé strany;

| b) | mohou významným způsobem ovlivnit důležité zájmy druhé strany; |
| --- | --- |

b)

mohou významným způsobem ovlivnit důležité zájmy druhé strany;

| c) | souvisejí s omezeními hospodářské soutěže, které mohou mít přímé a zásadní účinky na území druhého státu; |
| --- | --- |

c)

souvisejí s omezeními hospodářské soutěže, které mohou mít přímé a zásadní účinky na území druhého státu;

| d) | se týkají protisoutěžního jednání, ke kterému došlo zejména na území druhé strany; |
| --- | --- |

d)

se týkají protisoutěžního jednání, ke kterému došlo zejména na území druhé strany;

| e) | podřizují jednání na území druhé strany určitým podmínkám nebo je zakazují. |
| --- | --- |

e)

podřizují jednání na území druhé strany určitým podmínkám nebo je zakazují.

| 3.2. | Podle možností probíhá oznamování v počáteční fázi řízení, pokud to není v rozporu s právem hospodářské soutěže stran a pokud to neohrozí probíhající šetření, aby mohl orgán pro hospodářskou soutěž, který oznámení obdrží, vyjádřit svůj názor. Tento orgán pro hospodářskou soutěž řádně zohlední obdržené názory při přijímání rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.2.

Podle možností probíhá oznamování v počáteční fázi řízení, pokud to není v rozporu s právem hospodářské soutěže stran a pokud to neohrozí probíhající šetření, aby mohl orgán pro hospodářskou soutěž, který oznámení obdrží, vyjádřit svůj názor. Tento orgán pro hospodářskou soutěž řádně zohlední obdržené názory při přijímání rozhodnutí.

| 3.3. | Oznámení stanovená v bodě 3.1. musí být dostatečně podrobná, aby umožnila hodnocení s ohledem na zájmy druhé strany. |
| --- | --- |

3.3.

Oznámení stanovená v bodě 3.1. musí být dostatečně podrobná, aby umožnila hodnocení s ohledem na zájmy druhé strany.

| 3.4. | Orgány se zavazují provádět výše uvedená oznámení podle možností a s ohledem na administrativní zdroje, které mají k dispozici. |
| --- | --- |

3.4.

Orgány se zavazují provádět výše uvedená oznámení podle možností a s ohledem na administrativní zdroje, které mají k dispozici.

4.   Výměna informací a důvěrnost

| 4.1. | Strany si vyměňují informace, jež mohou usnadnit řádné uplatňování jejich práv hospodářské soutěže a vést k lepší vzájemné znalosti právního rámce obou stran. |
| --- | --- |

4.1.

Strany si vyměňují informace, jež mohou usnadnit řádné uplatňování jejich práv hospodářské soutěže a vést k lepší vzájemné znalosti právního rámce obou stran.

| 4.2. | Výměna informací se řídí standardy tajení platnými podle právních předpisů obou stran. Důvěrné informace, jejichž šíření je výslovně zakázáno nebo které by v případě svého rozšíření mohly strany poškodit, nejsou sdělovány bez výslovného souhlasu zdroje, ze kterého pocházejí. Každý orgán pro hospodářskou soutěž zachovává v rámci možností v tajnosti všechny informace, které mu byly sděleny jako důvěrné orgánem pro hospodářskou soutěž podle uvedených pravidel, a zamítne v rámci možností každou žádost o sdělení těchto informací podanou třetí osobou bez schválení orgánu pro hospodářskou soutěž, který tyto informace poskytl. |
| --- | --- |

4.2.

Výměna informací se řídí standardy tajení platnými podle právních předpisů obou stran. Důvěrné informace, jejichž šíření je výslovně zakázáno nebo které by v případě svého rozšíření mohly strany poškodit, nejsou sdělovány bez výslovného souhlasu zdroje, ze kterého pocházejí. Každý orgán pro hospodářskou soutěž zachovává v rámci možností v tajnosti všechny informace, které mu byly sděleny jako důvěrné orgánem pro hospodářskou soutěž podle uvedených pravidel, a zamítne v rámci možností každou žádost o sdělení těchto informací podanou třetí osobou bez schválení orgánu pro hospodářskou soutěž, který tyto informace poskytl.

5.   Koordinace prováděcích opatření

| 5.1. | Každý orgán pro hospodářskou soutěž může oznámit druhému orgánu pro hospodářskou soutěž své přání koordinovat prováděcí opatření v určité oblasti. Tato koordinace nebrání orgánům pro hospodářskou soutěž v přijímání nezávislých rozhodnutí. |
| --- | --- |

5.1.

Každý orgán pro hospodářskou soutěž může oznámit druhému orgánu pro hospodářskou soutěž své přání koordinovat prováděcí opatření v určité oblasti. Tato koordinace nebrání orgánům pro hospodářskou soutěž v přijímání nezávislých rozhodnutí.

| 5.2. | Pro určení stupně koordinace vezmou orgány pro hospodářskou soutěž v úvahu:






  a) | předpokládané výsledky koordinace; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Pro určení stupně koordinace vezmou orgány pro hospodářskou soutěž v úvahu:

a)

předpokládané výsledky koordinace;

| b) | zda mají být opatřeny dodatečné informace; |
| --- | --- |

b)

zda mají být opatřeny dodatečné informace;

| c) | snížení nákladů pro orgány pro hospodářskou soutěž a dotčené hospodářské subjekty a |
| --- | --- |

c)

snížení nákladů pro orgány pro hospodářskou soutěž a dotčené hospodářské subjekty a

| d) | lhůty platné podle jejich právních předpisů. |
| --- | --- |

d)

lhůty platné podle jejich právních předpisů.

6.   Konzultace v případě poškození důležitých zájmů jedné strany na území druhé strany

| 6.1. | Při provádění prováděcích opatření bere každá strana podle možností a v souladu se svými právními předpisy v úvahu důležité zájmy druhé strany. Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž domnívá, že prováděcí opatření, které přijal orgán pro hospodářskou soutěž druhé strany na základě svého práva hospodářské soutěže, může ohrozit důležité zájmy strany, kterou zastupuje, sdělí svůj názor v této věci druhému orgánu pro hospodářskou soutěž nebo požádá o zahájení konzultací s tímto orgánem. Takto dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž pečlivě a příznivě posoudí názory vyjádřené dožadujícím orgánem pro hospodářkou soutěž, zejména všechny návrhy týkající se jiných možných prostředků k uspokojení potřeb a plnění cílů prováděcího opatření, aniž je dotčen další postup podle jeho práva hospodářské soutěže a jeho plná volnost přijmout konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

6.1.

Při provádění prováděcích opatření bere každá strana podle možností a v souladu se svými právními předpisy v úvahu důležité zájmy druhé strany. Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž domnívá, že prováděcí opatření, které přijal orgán pro hospodářskou soutěž druhé strany na základě svého práva hospodářské soutěže, může ohrozit důležité zájmy strany, kterou zastupuje, sdělí svůj názor v této věci druhému orgánu pro hospodářskou soutěž nebo požádá o zahájení konzultací s tímto orgánem. Takto dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž pečlivě a příznivě posoudí názory vyjádřené dožadujícím orgánem pro hospodářkou soutěž, zejména všechny návrhy týkající se jiných možných prostředků k uspokojení potřeb a plnění cílů prováděcího opatření, aniž je dotčen další postup podle jeho práva hospodářské soutěže a jeho plná volnost přijmout konečné rozhodnutí.

| 6.2. | Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž domnívá, že jeden nebo více podniků nacházejících se na území jedné ze stran jedná nebo jednal v rozporu s hospodářskou soutěží bez ohledu na původ tohoto jednání a toto jednání se vážně dotýká zájmů strany, kterou zastupuje, může požádat o zahájení konzultací s orgánem pro hospodářskou soutěž druhé strany za předpokladu, že se této možnosti využije, aniž je dotčeno případné přijetí opatření podle jeho práva hospodářské soutěže a aniž je omezena volnost dotyčného orgánu pro hospodářskou soutěž přijmout konečné rozhodnutí. Dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž přijme vhodná nápravná opatření podle svých platných právních předpisů. |
| --- | --- |

6.2.

Pokud se orgán pro hospodářskou soutěž domnívá, že jeden nebo více podniků nacházejících se na území jedné ze stran jedná nebo jednal v rozporu s hospodářskou soutěží bez ohledu na původ tohoto jednání a toto jednání se vážně dotýká zájmů strany, kterou zastupuje, může požádat o zahájení konzultací s orgánem pro hospodářskou soutěž druhé strany za předpokladu, že se této možnosti využije, aniž je dotčeno případné přijetí opatření podle jeho práva hospodářské soutěže a aniž je omezena volnost dotyčného orgánu pro hospodářskou soutěž přijmout konečné rozhodnutí. Dožádaný orgán pro hospodářskou soutěž přijme vhodná nápravná opatření podle svých platných právních předpisů.

7.   Technická spolupráce

| 7.1. | Strany zahájí technickou spolupráci nezbytnou pro využití svých zkušeností a pro posílení uplatňování svých právních předpisů o hospodářské soutěži a svých politik hospodářské soutěže v závislosti na zdrojích, které mají k dispozici. |
| --- | --- |

7.1.

Strany zahájí technickou spolupráci nezbytnou pro využití svých zkušeností a pro posílení uplatňování svých právních předpisů o hospodářské soutěži a svých politik hospodářské soutěže v závislosti na zdrojích, které mají k dispozici.

| 7.2. | V rámci průvodního programu pro provádění dohody mohou být zohledněny tyto druhy spolupráce:






  a) | vzdělávací činnosti umožňující úředníkům nabýt praktických zkušeností; |
| --- | --- | --- |

7.2.

V rámci průvodního programu pro provádění dohody mohou být zohledněny tyto druhy spolupráce:

a)

vzdělávací činnosti umožňující úředníkům nabýt praktických zkušeností;

| b) | semináře určené zejména úředníkům a |
| --- | --- |

b)

semináře určené zejména úředníkům a

| c) | studie o právu hospodářské soutěže a politikách hospodářské soutěže s cílem podpory jejich rozvoje. |
| --- | --- |

c)

studie o právu hospodářské soutěže a politikách hospodářské soutěže s cílem podpory jejich rozvoje.

8.   Řízení prováděcích pravidel

Sledování a hodnocení spolupráce v této oblasti zajišťuje podvýbor pro vnitřní trh, zřízený v rámci dohody rozhodnutím Rady přidružení ze dne 24. února 2003.

9.   Změna a aktualizace pravidel

Rada přidružení může po předchozí konzultaci s orgány pro hospodářskou soutěž tato pravidla změnit.

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/97 (Úř. věst. L 180, 9.7.1997, s. 1).

1

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/14

---

Informace o vstupu v platnost dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii

Dodatkový protokol k Evropské dohodě s Bulharskem s ohledem na přistoupení deseti nových členských států k Evropské unii, o jehož uzavření rozhodly Rada a Komise dne 18. dubna 2005 (1), vstupuje v platnost dne 1. července 2005, přičemž oznámení o splnění postupů podle článku 10 tohoto protokolu byla doplněna ke dni 13. června 2005.

---

(1)  Úř. věst. L 155, 17.6.2005, s. 1.

---

Komise

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/15

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

z dne 19. května 2004

o státní podpoře, kterou se Belgie chystá poskytnout společnosti SIOEN Fibres SA

(oznámeno pod číslem K(2004) 1622)

(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/467/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o EHP, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k tomu, aby předložily své připomínky v souladu s výše uvedenými články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 20. prosince 2002 oznámily belgické úřady, že hodlají poskytnout podporu společnosti Sioen Fibres SA (dále jen „SIOEN“) na investice do zařízení na výrobu polyesterového průmyslového vlákna. Komise požádala v dopise ze dne 12. února 2002 o doplňující informace a obdržela od belgických úřadů odpověď dopisem ze dne z 11. března 2003. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 20. prosince 2002 oznámily belgické úřady, že hodlají poskytnout podporu společnosti Sioen Fibres SA (dále jen „SIOEN“) na investice do zařízení na výrobu polyesterového průmyslového vlákna. Komise požádala v dopise ze dne 12. února 2002 o doplňující informace a obdržela od belgických úřadů odpověď dopisem ze dne z 11. března 2003.

| (2) | Dopisem ze dne 2. května 2003 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 2. května 2003 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky ke zmíněné podpoře. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky ke zmíněné podpoře.

| (4) | Komise obdržela připomínky Belgie dne 8. července 2003. Mezinárodní výbor pro umělé hedvábí a syntetická vlákna (CIRFS) předložil své připomínky dne 10. července 2003 a Španělské sdružení výrobců chemických vláken (PROFIBRA) předložilo své připomínky dne 15. července 2003. Tyto připomínky zúčastněných třetích stran byly předány Belgii, která předložila své připomínky dne 8. října 2003. Dne 7. listopadu 2003 se uskutečnila schůze s belgickými úřady a společností SIOEN. Dne 27. listopadu 2003 souhlasil výbor CIRFS s tím, že některé informace obsažené v jeho příspěvku ze dne 10. července 2003, které byly původně klasifikovány jako přísně důvěrné, budou dány k dispozici belgickým úřadům. Tyto informace byly zaslány Belgii dne 1. prosince 2003. Belgie předložila své připomínky dne 19. ledna 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komise obdržela připomínky Belgie dne 8. července 2003. Mezinárodní výbor pro umělé hedvábí a syntetická vlákna (CIRFS) předložil své připomínky dne 10. července 2003 a Španělské sdružení výrobců chemických vláken (PROFIBRA) předložilo své připomínky dne 15. července 2003. Tyto připomínky zúčastněných třetích stran byly předány Belgii, která předložila své připomínky dne 8. října 2003. Dne 7. listopadu 2003 se uskutečnila schůze s belgickými úřady a společností SIOEN. Dne 27. listopadu 2003 souhlasil výbor CIRFS s tím, že některé informace obsažené v jeho příspěvku ze dne 10. července 2003, které byly původně klasifikovány jako přísně důvěrné, budou dány k dispozici belgickým úřadům. Tyto informace byly zaslány Belgii dne 1. prosince 2003. Belgie předložila své připomínky dne 19. ledna 2004.

II.   PODROBNÝ POPIS

| (5) | SIOEN je velký podnik podnik působící v sektoru syntetických vláken. Patří z 99,99 % společnosti Sioen Industries SA, která měla v roce 2001 obrat 226,02 milionů EUR a zaměstnávala zhruba 3 900 pracovníků. |
| --- | --- |

(5)

SIOEN je velký podnik podnik působící v sektoru syntetických vláken. Patří z 99,99 % společnosti Sioen Industries SA, která měla v roce 2001 obrat 226,02 milionů EUR a zaměstnávala zhruba 3 900 pracovníků.

| (6) | SIOEN uvádí investici s nárokem na podporu ve výši 19,46 milionů EUR na období od května 2001 do června 2003. Cílem této investice je rozšíření kapacity pro výrobu vysoce odolného polyesterového průmyslového vlákna (3). Toto vlákno je určeno k výrobě ochranných látek, které se používají k výrobě koncových výrobků, jako jsou plachty kamionů, stanové plachty nebo airbagy. Podle Belgie není určeno k využití v textilním odvětví (výroba oděvů nebo koberců). Celá investice by měla umožnit vytvoření 39 pracovních míst. |
| --- | --- |

(6)

SIOEN uvádí investici s nárokem na podporu ve výši 19,46 milionů EUR na období od května 2001 do června 2003. Cílem této investice je rozšíření kapacity pro výrobu vysoce odolného polyesterového průmyslového vlákna (3). Toto vlákno je určeno k výrobě ochranných látek, které se používají k výrobě koncových výrobků, jako jsou plachty kamionů, stanové plachty nebo airbagy. Podle Belgie není určeno k využití v textilním odvětví (výroba oděvů nebo koberců). Celá investice by měla umožnit vytvoření 39 pracovních míst.

| (7) | Investice zvyšuje výrobní kapacitu z 8 500 tun ročně v roce 2002 na 14 850 tun ročně od roku 2003 (4). Belgie tvrdí, že zařízení nelze snadno a s nízkými náklady upravit k výrobě jiného typu vláken. Reálná roční produkce činila v roce 2002 7 650 tun a od roku 2003 se zvýšila na 13 543 tun. V rámci vertikální integrační struktury společnosti Sioen Industries je celý objem produkce určen výhradně k využití uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

(7)

Investice zvyšuje výrobní kapacitu z 8 500 tun ročně v roce 2002 na 14 850 tun ročně od roku 2003 (4). Belgie tvrdí, že zařízení nelze snadno a s nízkými náklady upravit k výrobě jiného typu vláken. Reálná roční produkce činila v roce 2002 7 650 tun a od roku 2003 se zvýšila na 13 543 tun. V rámci vertikální integrační struktury společnosti Sioen Industries je celý objem produkce určen výhradně k využití uvnitř skupiny.

| (8) | Plánovaná podpora ve výši 2,86 milionů EUR má být přidělena v rámci povoleného režimu podpor (5), který se však nevztahuje na podpory v odvětví syntetických vláken. Žádost o podporu byla podána dne 18. května 2001 u valonských úřadů, které ji schválily dne 29. srpna 2002 s výhradou souhlasu Komise. Maximální výše povolené podpory v regionu Hainaut pro velké společnosti činí podle předpisů Společenství (čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy) 17,5 % čistého grantového ekvivalentu. |
| --- | --- |

(8)

Plánovaná podpora ve výši 2,86 milionů EUR má být přidělena v rámci povoleného režimu podpor (5), který se však nevztahuje na podpory v odvětví syntetických vláken. Žádost o podporu byla podána dne 18. května 2001 u valonských úřadů, které ji schválily dne 29. srpna 2002 s výhradou souhlasu Komise. Maximální výše povolené podpory v regionu Hainaut pro velké společnosti činí podle předpisů Společenství (čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy) 17,5 % čistého grantového ekvivalentu.

| (9) | V rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení vyjádřila Komise s ohledem na situaci na trhu a na účinek investice, jež má dostat státní podporu, na výrobní kapacitu, pochyby o tom, zda tato podpora splňuje kritéria slučitelnosti se společným trhem, která jsou stanovena pro podpory poskytované v odvětví syntetických vláken (6). |
| --- | --- |

(9)

V rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení vyjádřila Komise s ohledem na situaci na trhu a na účinek investice, jež má dostat státní podporu, na výrobní kapacitu, pochyby o tom, zda tato podpora splňuje kritéria slučitelnosti se společným trhem, která jsou stanovena pro podpory poskytované v odvětví syntetických vláken (6).

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (10) | Připomínky CIRFS lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(10)

Připomínky CIRFS lze shrnout následovně.

| (11) | CIRFS poznamenává, že odvětví syntetických vláken je obzvlášť citlivé na narušování hospodářské soutěže vyvolávané státními podporami. V tomto odvětví, kam spadá i vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno, mají státní podpory, pokud nejsou přísně kontrolovány, ze své podstaty tendenci ovlivňovat podmínky obchodu v míře, která je v rozporu s veřejným zájmem. |
| --- | --- |

(11)

CIRFS poznamenává, že odvětví syntetických vláken je obzvlášť citlivé na narušování hospodářské soutěže vyvolávané státními podporami. V tomto odvětví, kam spadá i vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno, mají státní podpory, pokud nejsou přísně kontrolovány, ze své podstaty tendenci ovlivňovat podmínky obchodu v míře, která je v rozporu s veřejným zájmem.

| (12) | Pokud jde o otázku toho, zda existuje strukturální nedostatek na straně nabídky, CIRFS uvádí, že výpočty belgických úřadů nenaznačují, že by takovýto nedostatek panoval, vezmeme-li v úvahu roční průměry za dva roky předcházející tomu, v němž byl oznámen záměr poskytnout podporu. Tuto hypotézu podporují i důvěrné údaje CIRFS, zjištěné na základě prohlášení jejích členů a odhadů týkajících se nečlenů, podle nichž činila míra využití kapacity ve Společenství v roce 2000 91,45 %, v roce 2001 88,06 % a v roce 2002 88,23 %. |
| --- | --- |

(12)

Pokud jde o otázku toho, zda existuje strukturální nedostatek na straně nabídky, CIRFS uvádí, že výpočty belgických úřadů nenaznačují, že by takovýto nedostatek panoval, vezmeme-li v úvahu roční průměry za dva roky předcházející tomu, v němž byl oznámen záměr poskytnout podporu. Tuto hypotézu podporují i důvěrné údaje CIRFS, zjištěné na základě prohlášení jejích členů a odhadů týkajících se nečlenů, podle nichž činila míra využití kapacity ve Společenství v roce 2000 91,45 %, v roce 2001 88,06 % a v roce 2002 88,23 %.

| (13) | Pokud jde o dopad na trh, CIRFS upozorňuje, že investice společnosti SIOEN, pro které je podpora plánována, znamenají výrazný nárůst výrobní kapacity, a to jak pro společnost SIOEN samotnou, tak pro odvětví jako celek. V tomto ohledu CIRFS rovněž poznamenává, že žádný výrobce z řad jeho členů nezaznamenává v současnosti uspokojivou návratnost kapitálu či uspokojivé tržby, a že by tudíž dopad státní podpory na jejich konkurenční pozici byl obzvlášť negativní. CIRFS dále vysvětluje, že jeden z konkurenčních výrobců se sotva opět prosadil na trhu po nucené správě a že udělení státní podpory konkurentovi by mohlo mít vážný dopad na jeho plán obnovy. Další výrobci v Evropské unii investovali za posledních pět let do této činnosti částku odhadovanou na 59 milionů EUR, a přitom žádnou investiční podporu nedostali, a to i když se nacházeli v podporovaných regionech. A konečně CIRFS očekává, že trh bude i nadále silně konkurenční a že ziskové marže budou ještě po řadu let nízké, a to nejen z důvodu konkurence mezi výrobci z Evropské unie, ale také v důsledku dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o dopad na trh, CIRFS upozorňuje, že investice společnosti SIOEN, pro které je podpora plánována, znamenají výrazný nárůst výrobní kapacity, a to jak pro společnost SIOEN samotnou, tak pro odvětví jako celek. V tomto ohledu CIRFS rovněž poznamenává, že žádný výrobce z řad jeho členů nezaznamenává v současnosti uspokojivou návratnost kapitálu či uspokojivé tržby, a že by tudíž dopad státní podpory na jejich konkurenční pozici byl obzvlášť negativní. CIRFS dále vysvětluje, že jeden z konkurenčních výrobců se sotva opět prosadil na trhu po nucené správě a že udělení státní podpory konkurentovi by mohlo mít vážný dopad na jeho plán obnovy. Další výrobci v Evropské unii investovali za posledních pět let do této činnosti částku odhadovanou na 59 milionů EUR, a přitom žádnou investiční podporu nedostali, a to i když se nacházeli v podporovaných regionech. A konečně CIRFS očekává, že trh bude i nadále silně konkurenční a že ziskové marže budou ještě po řadu let nízké, a to nejen z důvodu konkurence mezi výrobci z Evropské unie, ale také v důsledku dumpingového dovozu.

| (14) | Připomínky sdružení PROFIBRA lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(14)

Připomínky sdružení PROFIBRA lze shrnout následovně.

| (15) | PROFIBRA vyjádřila své obavy v souvislosti s podporou pro společnost SIOEN v dopise ze dne 15. července 2003. Žádost společnosti SIOEN o podporu nemůže ospravedlnit žádná okolnost. PROFIBRA upozorňuje, že zvýšení kapacity plánované společností SIOEN představuje 74,4 % její současné kapacity, což se rovná 3,5 % celkové evropské kapacity. Při současných podmínkách zaměstnanosti, v globalizovaném prostředí a při absenci restrikcí v přístupu na evropský trh neodpovídá žádost o podporu žádné podnikatelské nebo ekonomické logice. PROFIBRA zpochybňuje rovněž tezi o nedostatku na straně nabídky, neboť míra využití kapacit činila v roce 2000 86,7 % a v roce 2001 89,5 %. Hovoří rovněž o výrazném nárůstu dovozu a upozorňuje, že společnost, která v tomto odvětví nedosahuje využití svých kapacit alespoň 85 až 90 %, může podle veškeré pravděpodobnosti pouze vykazovat ztráty. |
| --- | --- |

(15)

PROFIBRA vyjádřila své obavy v souvislosti s podporou pro společnost SIOEN v dopise ze dne 15. července 2003. Žádost společnosti SIOEN o podporu nemůže ospravedlnit žádná okolnost. PROFIBRA upozorňuje, že zvýšení kapacity plánované společností SIOEN představuje 74,4 % její současné kapacity, což se rovná 3,5 % celkové evropské kapacity. Při současných podmínkách zaměstnanosti, v globalizovaném prostředí a při absenci restrikcí v přístupu na evropský trh neodpovídá žádost o podporu žádné podnikatelské nebo ekonomické logice. PROFIBRA zpochybňuje rovněž tezi o nedostatku na straně nabídky, neboť míra využití kapacit činila v roce 2000 86,7 % a v roce 2001 89,5 %. Hovoří rovněž o výrazném nárůstu dovozu a upozorňuje, že společnost, která v tomto odvětví nedosahuje využití svých kapacit alespoň 85 až 90 %, může podle veškeré pravděpodobnosti pouze vykazovat ztráty.

IV.   PŘIPOMÍNKY BELGIE

| (16) | Připomínky Belgie k pochybnostem vyjádřeným Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení a k připomínkám třetích stran. |
| --- | --- |

(16)

Připomínky Belgie k pochybnostem vyjádřeným Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení a k připomínkám třetích stran.

| (17) | Belgie upozorňuje, že CIRFS a PROFIBRA jsou profesionální sdružení, která zastupují největší výrobce vysoce odolných polyesterových průmyslových vláken a k jejichž členům společnost SIOEN nepatří. Belgie zpochybňuje nestrannost těchto připomínek, které považuje za nepodložené, nepřesné a nejednoznačné. Žádá Komisi, aby tyto připomínky hodnotila obezřele, a to tím spíše, že k danému trhu nejsou k dispozici žádné oficiální statistiky. |
| --- | --- |

(17)

Belgie upozorňuje, že CIRFS a PROFIBRA jsou profesionální sdružení, která zastupují největší výrobce vysoce odolných polyesterových průmyslových vláken a k jejichž členům společnost SIOEN nepatří. Belgie zpochybňuje nestrannost těchto připomínek, které považuje za nepodložené, nepřesné a nejednoznačné. Žádá Komisi, aby tyto připomínky hodnotila obezřele, a to tím spíše, že k danému trhu nejsou k dispozici žádné oficiální statistiky.

| (18) | Pokud jde o otázku, zda existuje strukturální nedostatek na straně nabídky, Belgie upozorňuje, že pro vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno neexistují oficiální statistiky. Společnost SIOEN shromáždila informace o výrobních a spotřebních kapacitách u hlavních výrobců působících na trhu, aby získala co nejlepší odhad míry využití kapacit. Na základě těchto informací, které byly poskytnuty in tempore non suspecto, vysvětluje Belgie, že míra využití kapacit pro vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno převyšuje 90 %. Belgické úřady proto došly k závěru, že v období 2000 až 2002 se odvětví vyznačovalo strukturálním nedostatkem nabídky, což potvrdila i řada odborníků. |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o otázku, zda existuje strukturální nedostatek na straně nabídky, Belgie upozorňuje, že pro vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno neexistují oficiální statistiky. Společnost SIOEN shromáždila informace o výrobních a spotřebních kapacitách u hlavních výrobců působících na trhu, aby získala co nejlepší odhad míry využití kapacit. Na základě těchto informací, které byly poskytnuty in tempore non suspecto, vysvětluje Belgie, že míra využití kapacit pro vysoce odolné polyesterové průmyslové vlákno převyšuje 90 %. Belgické úřady proto došly k závěru, že v období 2000 až 2002 se odvětví vyznačovalo strukturálním nedostatkem nabídky, což potvrdila i řada odborníků.

| (19) | Společnost SIOEN v tomto ohledu dále vysvětluje, že vlákno, které vyrábí, má vysokou přidanou hodnotu a že se trh vyznačuje od roku 1999 relativně silnou stabilitou cen. Společnost rovněž odmítá obvinění CIRFS, že se ziskové marže v odvětví ocitnou pod silným tlakem. V této souvislosti zdůrazňuje, že členové sdružení CIFRS působí na méně výnosných trzích, než je trh s vysoce odolným polyesterovým vláknem, zatímco společnost SIOEN vděčí za dobré výsledky svým rozsáhlých aktivitám v oblasti výzkumu a vývoje, zaměřeným na trvalé zvýšení kvality, a své přítomnosti na vysoce výnosných mezerách na trhu. |
| --- | --- |

(19)

Společnost SIOEN v tomto ohledu dále vysvětluje, že vlákno, které vyrábí, má vysokou přidanou hodnotu a že se trh vyznačuje od roku 1999 relativně silnou stabilitou cen. Společnost rovněž odmítá obvinění CIRFS, že se ziskové marže v odvětví ocitnou pod silným tlakem. V této souvislosti zdůrazňuje, že členové sdružení CIFRS působí na méně výnosných trzích, než je trh s vysoce odolným polyesterovým vláknem, zatímco společnost SIOEN vděčí za dobré výsledky svým rozsáhlých aktivitám v oblasti výzkumu a vývoje, zaměřeným na trvalé zvýšení kvality, a své přítomnosti na vysoce výnosných mezerách na trhu.

| (20) | Belgie se domnívá, že zvýšení kapacity společnosti SIOEN je v souladu s předpisy, které se týkají podpor. Aby bylo možné určit, zda je změna kapacit velká či nikoli, musela by Komise v souladu s regulací vzít v úvahu několik skutečností. |
| --- | --- |

(20)

Belgie se domnívá, že zvýšení kapacity společnosti SIOEN je v souladu s předpisy, které se týkají podpor. Aby bylo možné určit, zda je změna kapacit velká či nikoli, musela by Komise v souladu s regulací vzít v úvahu několik skutečností.

| (21) | Za prvé, Belgie upozorňuje, že navýšená výroba, která je výsledkem zvýšení kapacity společnosti SIOEN, se spotřebovává výlučně uvnitř skupiny. Produkce společnosti SIOEN by neměla mít žádný vliv na ceny nebo ziskové marže ostatních výrobců vysoce odolných polyesterových vláken. |
| --- | --- |

(21)

Za prvé, Belgie upozorňuje, že navýšená výroba, která je výsledkem zvýšení kapacity společnosti SIOEN, se spotřebovává výlučně uvnitř skupiny. Produkce společnosti SIOEN by neměla mít žádný vliv na ceny nebo ziskové marže ostatních výrobců vysoce odolných polyesterových vláken.

| (22) | Za druhé, podpora se týká investičního projektu vyspělé technologie, který společnosti SIOEN umožní dodat své skupině výrobek s velice zvláštními vlastnostmi. Toto polyesterové průmyslové vlákno, vyvinuté interně a neustále zlepšované, není na trhu k dispozici. Proto je zvýšení kapacity firmy SIOEN motivováno její vertikální integrací a výsledná výroba bude zcela spotřebována uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

(22)

Za druhé, podpora se týká investičního projektu vyspělé technologie, který společnosti SIOEN umožní dodat své skupině výrobek s velice zvláštními vlastnostmi. Toto polyesterové průmyslové vlákno, vyvinuté interně a neustále zlepšované, není na trhu k dispozici. Proto je zvýšení kapacity firmy SIOEN motivováno její vertikální integrací a výsledná výroba bude zcela spotřebována uvnitř skupiny.

| (23) | Za třetí, Belgie zdůrazňuje, že zvýšení kapacity o 3,5 % není v poměru k evropskému trhu nijak výrazné a že je nižší než 5 %, které Komise nepovažovala za výrazný nárůst ve svém rozhodnutí ohledně firmy SIOEN z roku 1999 (7). Kdyby v tomto případě chtěla Komise hodnotit navýšení kapacity na úrovni společnosti, a nikoli v poměru k evropskému trhu, bylo by to v rozporu s jejím rozhodnutím z roku 1999. |
| --- | --- |

(23)

Za třetí, Belgie zdůrazňuje, že zvýšení kapacity o 3,5 % není v poměru k evropskému trhu nijak výrazné a že je nižší než 5 %, které Komise nepovažovala za výrazný nárůst ve svém rozhodnutí ohledně firmy SIOEN z roku 1999 (7). Kdyby v tomto případě chtěla Komise hodnotit navýšení kapacity na úrovni společnosti, a nikoli v poměru k evropskému trhu, bylo by to v rozporu s jejím rozhodnutím z roku 1999.

| (24) | A konečně Belgie také zdůrazňuje, že hodnocení navýšení kapacity na úrovni společnosti by bylo diskriminační vůči drobným výrobcům, neboť v případě velké společnosti s již vysokou výrobní kapacitou by dané zvýšení kapacity představovalo jen relativně nízkou míru navýšení. |
| --- | --- |

(24)

A konečně Belgie také zdůrazňuje, že hodnocení navýšení kapacity na úrovni společnosti by bylo diskriminační vůči drobným výrobcům, neboť v případě velké společnosti s již vysokou výrobní kapacitou by dané zvýšení kapacity představovalo jen relativně nízkou míru navýšení.

V.   HODNOCENÍ PODPORY

1.   Existence podpory

| (25) | Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy obsahuje zásadu, podle níž, není-li uvedeno jinak, podpory, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují některé firmy nebo druhy výroby, jsou neslučitelné se společným trhem, neboť ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(25)

Ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy obsahuje zásadu, podle níž, není-li uvedeno jinak, podpory, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují některé firmy nebo druhy výroby, jsou neslučitelné se společným trhem, neboť ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (26) | Podpora plánovaná pro společnost SIOEN představuje dotaci financovanou z veřejných zdrojů. Umožní společnosti uskutečnit příslušnou investici, aniž by musela nést celé náklady. Společnost SIOEN působí v odvětví činnosti, kde dochází k velkému objemu obchodování mezi členskými státy a kde panují obtížné konkurenční podmínky, jak dokazuje existence sektorové regulace do 31. prosince 2002 (8). Dotace plánovaná pro společnost SIOEN proto představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(26)

Podpora plánovaná pro společnost SIOEN představuje dotaci financovanou z veřejných zdrojů. Umožní společnosti uskutečnit příslušnou investici, aniž by musela nést celé náklady. Společnost SIOEN působí v odvětví činnosti, kde dochází k velkému objemu obchodování mezi členskými státy a kde panují obtížné konkurenční podmínky, jak dokazuje existence sektorové regulace do 31. prosince 2002 (8). Dotace plánovaná pro společnost SIOEN proto představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

2.   Slučitelnost podpory

| (27) | Ustanovení čl. 87 odst. 2 Smlouvy obsahuje výčet typů podpory, které jsou slučitelné se Smlouvou. Vzhledem k povaze a předmětu plánované podpory a k zeměpisné poloze společnosti se na daný projekt nevztahují písmena a), b) a c). Čl. 87 odst. 3 specifikuje další formy podpory, které by bylo možné považovat za slučitelné se společným trhem. Komise si všímá, že projekt se nachází v zóně Blanc Ballot v Mouscronu (region Hainaut), což je zóna, v níž je podle čl. 87 odst. 3 písm. c) možné poskytovat podpory. Maximální povolená míra podpory pro velké společnosti je 17,5 % čistého grantového ekvivalentu. Belgie hodlá poskytnout podporu v míře odpovídající 50 % stropu pro regionální podpory. |
| --- | --- |

(27)

Ustanovení čl. 87 odst. 2 Smlouvy obsahuje výčet typů podpory, které jsou slučitelné se Smlouvou. Vzhledem k povaze a předmětu plánované podpory a k zeměpisné poloze společnosti se na daný projekt nevztahují písmena a), b) a c). Čl. 87 odst. 3 specifikuje další formy podpory, které by bylo možné považovat za slučitelné se společným trhem. Komise si všímá, že projekt se nachází v zóně Blanc Ballot v Mouscronu (region Hainaut), což je zóna, v níž je podle čl. 87 odst. 3 písm. c) možné poskytovat podpory. Maximální povolená míra podpory pro velké společnosti je 17,5 % čistého grantového ekvivalentu. Belgie hodlá poskytnout podporu v míře odpovídající 50 % stropu pro regionální podpory.

| (28) | Od roku 1977 jsou podmínky pro udělování podpor na činnost výrobců syntetických vláken stanoveny rámcem, jehož znění a oblast působnosti se postupně několikrát měnily, naposledy v roce 1996 (9). Od 1. ledna 2003 již tento rámec neplatí a v odvětví syntetických vláken již nejsou přípustné žádné dotace (10). V souladu s bodem 39 poslední větou sdělení Komise o víceodvětvovém rámci pro regionální podpory poskytované na rozsáhlé investiční projekty (11) však „oznámení, která Komise zaevidovala před dnem 1. ledna 2003 v souvislosti s ... odvětvím syntetických vláken, budou posuzována podle kritérií platných v okamžiku podání oznámení“. Vzhledem k tomu, že oznámení o zmíněné podpoře bylo podáno dne 20. prosince 2002, musí se posuzovat s ohledem na uvedený rámec. |
| --- | --- |

(28)

Od roku 1977 jsou podmínky pro udělování podpor na činnost výrobců syntetických vláken stanoveny rámcem, jehož znění a oblast působnosti se postupně několikrát měnily, naposledy v roce 1996 (9). Od 1. ledna 2003 již tento rámec neplatí a v odvětví syntetických vláken již nejsou přípustné žádné dotace (10). V souladu s bodem 39 poslední větou sdělení Komise o víceodvětvovém rámci pro regionální podpory poskytované na rozsáhlé investiční projekty (11) však „oznámení, která Komise zaevidovala před dnem 1. ledna 2003 v souvislosti s ... odvětvím syntetických vláken, budou posuzována podle kritérií platných v okamžiku podání oznámení“. Vzhledem k tomu, že oznámení o zmíněné podpoře bylo podáno dne 20. prosince 2002, musí se posuzovat s ohledem na uvedený rámec.

| (29) | Rámec vyžaduje, aby byl oznámen každý plán na udělení podpor výrobcům syntetických vláken, bez ohledu na to, jaká je forma podpory a zda Komise příslušný režim povolila či nikoli, pokud tyto podpory nesplňují kritérium de minimis a představují přímou podporu:






  — | extruze a/nebo texturace všech generických typů vláken na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu, bez ohledu na jejich koncové využití, |
| --- | --- | --- |

(29)

Rámec vyžaduje, aby byl oznámen každý plán na udělení podpor výrobcům syntetických vláken, bez ohledu na to, jaká je forma podpory a zda Komise příslušný režim povolila či nikoli, pokud tyto podpory nesplňují kritérium de minimis a představují přímou podporu:

—

extruze a/nebo texturace všech generických typů vláken na bázi polyesteru, polyamidu, akrylátu nebo polypropylenu, bez ohledu na jejich koncové využití,

| — | nebo polymerizace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována do extruze, |
| --- | --- |

—

nebo polymerizace (včetně polykondenzace), pokud je na úrovni používaného zařízení integrována do extruze,

| — | nebo jakéhokoli dalšího vedlejšího procesu, který je spojen se současnou instalací kapacity extruze a/nebo texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností skupiny, ke které náleží, a který je při specifické průmyslové činnosti, o níž je řeč, do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován. |
| --- | --- |

—

nebo jakéhokoli dalšího vedlejšího procesu, který je spojen se současnou instalací kapacity extruze a/nebo texturace budoucím příjemcem nebo jinou společností skupiny, ke které náleží, a který je při specifické průmyslové činnosti, o níž je řeč, do této kapacity na úrovni používaných zařízení běžně integrován.

| (30) | V tomto případě by plánovaná dotace byla určena na podporu výroby syntetických vláken, která spadají do oblasti působnosti rámce, tedy instalace nové kapacity pro extruzi polyesterového průmyslového vlákna. Je proto správné, že o ní byla Komise vyrozuměna. |
| --- | --- |

(30)

V tomto případě by plánovaná dotace byla určena na podporu výroby syntetických vláken, která spadají do oblasti působnosti rámce, tedy instalace nové kapacity pro extruzi polyesterového průmyslového vlákna. Je proto správné, že o ní byla Komise vyrozuměna.

| (31) | Rámec uvádí kritéria, která Komise používá při zkoumání projektů spadajících do oblasti působnosti kontroly. Zejména je v něm uvedeno, že aby bylo možné hodnotit slučitelnost plánovaných podpor, posuzuje se především jejich dopad na trhy příslušných výrobků, tedy v tomto případě vláken, jejichž výrobu by zmíněné dotace podpořily. Podle tohoto rámce jsou investiční podpory pro velké společnosti, tj. společnosti, které nepatří mezi malé a střední podniky, přípustné do výše 50 % platného stropu podpor pouze tehdy, jestliže podpora vede k výraznému snížení odpovídajících kapacit nebo jestliže se trh příslušných výrobků vyznačuje strukturálním nedostatkem na straně nabídky a jestliže podpora nevede k výraznému zvýšení příslušných kapacit. Společnost SIOEN má status velké společnosti, neboť skupina, ke které náleží, zaměstnává více než 250 osob a vykazuje obrat vyšší než 40 milionů EUR (12). |
| --- | --- |

(31)

Rámec uvádí kritéria, která Komise používá při zkoumání projektů spadajících do oblasti působnosti kontroly. Zejména je v něm uvedeno, že aby bylo možné hodnotit slučitelnost plánovaných podpor, posuzuje se především jejich dopad na trhy příslušných výrobků, tedy v tomto případě vláken, jejichž výrobu by zmíněné dotace podpořily. Podle tohoto rámce jsou investiční podpory pro velké společnosti, tj. společnosti, které nepatří mezi malé a střední podniky, přípustné do výše 50 % platného stropu podpor pouze tehdy, jestliže podpora vede k výraznému snížení odpovídajících kapacit nebo jestliže se trh příslušných výrobků vyznačuje strukturálním nedostatkem na straně nabídky a jestliže podpora nevede k výraznému zvýšení příslušných kapacit. Společnost SIOEN má status velké společnosti, neboť skupina, ke které náleží, zaměstnává více než 250 osob a vykazuje obrat vyšší než 40 milionů EUR (12).

| (32) | Komise se domnívá, že zvýšení kapacity se musí hodnotit na úrovni společnosti. Proto aby bylo možné zhodnotit změny kapacity spojené s podporovaným projektem, je nutno srovnávat kapacitu příjemce před a po udělení podpory (přičtením přírůstku kapacity plynoucího z projektu a odečtením kapacit, které budou zlikvidovány). |
| --- | --- |

(32)

Komise se domnívá, že zvýšení kapacity se musí hodnotit na úrovni společnosti. Proto aby bylo možné zhodnotit změny kapacity spojené s podporovaným projektem, je nutno srovnávat kapacitu příjemce před a po udělení podpory (přičtením přírůstku kapacity plynoucího z projektu a odečtením kapacit, které budou zlikvidovány).

| (33) | Belgie ve svých připomínkách hovoří o rozhodnutí Komise ze dne 28. července 1999 (13), v němž Komise neměla námitky vůči podpoře poskytnuté společnosti SIOEN. Belgie upozorňuje, že v tomto případě bylo navýšení kapacity firmy SIOEN hodnoceno ve vztahu k celkové kapacitě trhu a navýšení kapacity o 5 %, které bylo výsledkem tehdejšího projektu, nebylo považováno za velké. Komise se však domnívá, že v tom případě se jednalo o zcela výjimečnou situaci, naprosto odlišnou od té, která panuje v současném případě, neboť tehdy neměla společnost před investicí pro extruzi žádnou kapacitu. Hodnocení nové kapacity ve vztahu k celkové kapacitě trhu bylo tehdy oprávněné, protože společnost SIOEN byla na trhu nová a neměla pro daný produkt k dispozici žádnou výrobní kapacitu. Kdyby Komise tehdy hodnotila kapacitu na úrovni společnosti, znamenala by každá nová kapacita nového subjektu na trhu automaticky „velké“ navýšení. Takový přístup by byl diskriminující vůči novým společnostem na trhu. V současné době je firma SIOEN zavedeným výrobcem, který již má svou výrobní kapacitu, a proto již není důvod neuplatnit dlouhodobou praxi Komise, která spočívá v hodnocení kapacity na úrovni společnosti. |
| --- | --- |

(33)

Belgie ve svých připomínkách hovoří o rozhodnutí Komise ze dne 28. července 1999 (13), v němž Komise neměla námitky vůči podpoře poskytnuté společnosti SIOEN. Belgie upozorňuje, že v tomto případě bylo navýšení kapacity firmy SIOEN hodnoceno ve vztahu k celkové kapacitě trhu a navýšení kapacity o 5 %, které bylo výsledkem tehdejšího projektu, nebylo považováno za velké. Komise se však domnívá, že v tom případě se jednalo o zcela výjimečnou situaci, naprosto odlišnou od té, která panuje v současném případě, neboť tehdy neměla společnost před investicí pro extruzi žádnou kapacitu. Hodnocení nové kapacity ve vztahu k celkové kapacitě trhu bylo tehdy oprávněné, protože společnost SIOEN byla na trhu nová a neměla pro daný produkt k dispozici žádnou výrobní kapacitu. Kdyby Komise tehdy hodnotila kapacitu na úrovni společnosti, znamenala by každá nová kapacita nového subjektu na trhu automaticky „velké“ navýšení. Takový přístup by byl diskriminující vůči novým společnostem na trhu. V současné době je firma SIOEN zavedeným výrobcem, který již má svou výrobní kapacitu, a proto již není důvod neuplatnit dlouhodobou praxi Komise, která spočívá v hodnocení kapacity na úrovni společnosti.

| (34) | Pokud jde o argument Belgie, že v případě strukturálního nedostatku na straně nabídky je třeba hodnotit zvýšení kapacity ve vztahu k celkové kapacitě trhu, Komise poznamenává, že rámec nestanoví rozdílné způsoby měření kapacity podle toho, zda panuje strukturální nedostatek nabídky. Rámec stanoví méně přísné podmínky v případě strukturálního nedostatku nabídky již v tom smyslu, že u velkých společností nevyžaduje, aby podpora byla doprovázena „výrazným snížením kapacit“, ale pouze to, aby nevedla k „výraznému zvýšení kapacit“. Nestanoví však jako další výhodu, že v případě strukturálního nedostatku nabídky se zvýšení kapacity nemá měřit na úrovni společnosti, nýbrž v poměru k celkové kapacitě trhu. Proto bez ohledu na to, zda se trh vyznačuje strukturálním nedostatkem nabídky či nikoli, nesmí podpora v žádném případě vést k výraznému navýšení kapacit. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o argument Belgie, že v případě strukturálního nedostatku na straně nabídky je třeba hodnotit zvýšení kapacity ve vztahu k celkové kapacitě trhu, Komise poznamenává, že rámec nestanoví rozdílné způsoby měření kapacity podle toho, zda panuje strukturální nedostatek nabídky. Rámec stanoví méně přísné podmínky v případě strukturálního nedostatku nabídky již v tom smyslu, že u velkých společností nevyžaduje, aby podpora byla doprovázena „výrazným snížením kapacit“, ale pouze to, aby nevedla k „výraznému zvýšení kapacit“. Nestanoví však jako další výhodu, že v případě strukturálního nedostatku nabídky se zvýšení kapacity nemá měřit na úrovni společnosti, nýbrž v poměru k celkové kapacitě trhu. Proto bez ohledu na to, zda se trh vyznačuje strukturálním nedostatkem nabídky či nikoli, nesmí podpora v žádném případě vést k výraznému navýšení kapacit.

| (35) | Po zahájení řízení Belgie potvrdila a vysvětlila Komisi na základě dokumentů od výrobce strojů, že specializované stroje nelze snadno upravit na výrobu jiného typu vláken. Na tomto základě Komise přijímá metodu používanou pro měření kapacit. Podle Belgie zvyšuje investice kapacitu pro výrobu polyesterového průmyslového vlákna z 8 500 tun ročně v roce 2002 na 14 850 tun ročně od roku 2003 (na základě průměrného decitexu 1 100 dtex), což představuje na úrovni společnosti výrazné zvýšení zhruba o 75 %. |
| --- | --- |

(35)

Po zahájení řízení Belgie potvrdila a vysvětlila Komisi na základě dokumentů od výrobce strojů, že specializované stroje nelze snadno upravit na výrobu jiného typu vláken. Na tomto základě Komise přijímá metodu používanou pro měření kapacit. Podle Belgie zvyšuje investice kapacitu pro výrobu polyesterového průmyslového vlákna z 8 500 tun ročně v roce 2002 na 14 850 tun ročně od roku 2003 (na základě průměrného decitexu 1 100 dtex), což představuje na úrovni společnosti výrazné zvýšení zhruba o 75 %.

| (36) | Komise se domnívá, že vzhledem k tomu, že firma SIOEN výrazně zvyšuje svou kapacitu, není již nutné zabývat se tím, zda v tomto případě existuje na trhu strukturální nedostatek. |
| --- | --- |

(36)

Komise se domnívá, že vzhledem k tomu, že firma SIOEN výrazně zvyšuje svou kapacitu, není již nutné zabývat se tím, zda v tomto případě existuje na trhu strukturální nedostatek.

| (37) | Komise nepřijímá argument společnosti SIOEN, že výroba uskutečněná díky tomuto zvýšení bude zcela spotřebována v rámci skupiny SIOEN, takže nebude mít žádný dopad na ceny nebo ziskové marže ostatních výrobců polyesterového průmyslového vlákna. I kdyby byla nová výroba kompletně spotřebována uvnitř skupiny SIOEN vzhledem k její vertikální integraci, nelze vyloučit, že by vlákno mohlo za jiných okolností být dodáno třetími výrobci, což dokládají reakce dvou zainteresovaných třetích osob. |
| --- | --- |

(37)

Komise nepřijímá argument společnosti SIOEN, že výroba uskutečněná díky tomuto zvýšení bude zcela spotřebována v rámci skupiny SIOEN, takže nebude mít žádný dopad na ceny nebo ziskové marže ostatních výrobců polyesterového průmyslového vlákna. I kdyby byla nová výroba kompletně spotřebována uvnitř skupiny SIOEN vzhledem k její vertikální integraci, nelze vyloučit, že by vlákno mohlo za jiných okolností být dodáno třetími výrobci, což dokládají reakce dvou zainteresovaných třetích osob.

| (38) | Vzhledem k tomu, jaký bude účinek investice, na kterou je podpora určena, na výrobní kapacity, domnívá se Komise, že podpora nesplňuje hlavní kritéria slučitelnosti se společným trhem, která jsou uvedena v rámci, neboť by vedla k výraznému navýšení příslušných kapacit. Není již proto nutné hodnotit další dvě kritéria uvedená v regulaci (situace na trhu daného produktu, inovační charakter daného výrobku). V každém případě Komise poznamenává, že není jasně prokázáno, že trh zmíněného produktu se vyznačuje strukturálním nedostatkem nabídky, a sice s ohledem na informace poskytnuté třetími osobami (CIRFS a PROFIBRA) k situaci v oblasti kapacit v EU a na údaje sdělené Belgií v původním oznámení ohledně dvou let předcházejících oznámení (míra využití kapacit nižší než 90 %). |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k tomu, jaký bude účinek investice, na kterou je podpora určena, na výrobní kapacity, domnívá se Komise, že podpora nesplňuje hlavní kritéria slučitelnosti se společným trhem, která jsou uvedena v rámci, neboť by vedla k výraznému navýšení příslušných kapacit. Není již proto nutné hodnotit další dvě kritéria uvedená v regulaci (situace na trhu daného produktu, inovační charakter daného výrobku). V každém případě Komise poznamenává, že není jasně prokázáno, že trh zmíněného produktu se vyznačuje strukturálním nedostatkem nabídky, a sice s ohledem na informace poskytnuté třetími osobami (CIRFS a PROFIBRA) k situaci v oblasti kapacit v EU a na údaje sdělené Belgií v původním oznámení ohledně dvou let předcházejících oznámení (míra využití kapacit nižší než 90 %).

| (39) | Žádná další výjimka uvedená v čl. 87 odst. 3 Smlouvy se na tento případ nevztahuje. Investice není umístěna v regionu spadajícím pod čl. 87 odst. 3, bod a) Smlouvy. Je zřejmé, že podpora není určena k posílení realizace projektu významného z hlediska společného evropského zájmu, ani k vyřešení vážných ekonomických problémů členského státu, jak to stanoví čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy. A konečně belgické úřady neprokázaly a Komise neshledala, že by tato podpora mohla být určena k dosažení jiného horizontálního nebo sektorového cíle ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo d) Smlouvy, |
| --- | --- |

(39)

Žádná další výjimka uvedená v čl. 87 odst. 3 Smlouvy se na tento případ nevztahuje. Investice není umístěna v regionu spadajícím pod čl. 87 odst. 3, bod a) Smlouvy. Je zřejmé, že podpora není určena k posílení realizace projektu významného z hlediska společného evropského zájmu, ani k vyřešení vážných ekonomických problémů členského státu, jak to stanoví čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy. A konečně belgické úřady neprokázaly a Komise neshledala, že by tato podpora mohla být určena k dosažení jiného horizontálního nebo sektorového cíle ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo d) Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou se Belgie chystá poskytnout společnosti SIOEN Fibres SA, ve výši 2,86 milionů EUR, je neslučitelná se společným trhem.

Proto tato podpora nemůže být poskytnuta.

Článek 2

Belgie je povinna informovat Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která učinila pro jeho splnění.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 19. května 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 141, 17.6.2003, s. 4.

1

(2)  Viz poznámku pod čarou na straně č. 1.

2

(3)  Kód KN u dotčeného produktu je 5402 20 00.

3

(4)  Kapacita pro texturaci se vypočítává na základě průměrného decitexu 1 100 dtex.

4

(5)  Podpora N 226/2000, Belgie, systém podpor určených pro regiony zavedený zákonem z 30. prosince 1970 o hospodářské expanzi, novelizovaným dekretem z 25. června 1992 v regionu Valonsko (Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 48).

5

(6)  Úř. věst. C 94, 30.3.1996. Prodloužení v Úř. věst. C 24, 29.1.1999, s. 18 a v Úř. věst. C 368, 22.12.2001, s. 10.

6

(7)  Podpora N 118/99 (Úř. věst. C 340, 27.11.1999, s. 5).

7

(8)  Viz poznámku pod čarou č. 6.

8

(9)  Viz poznámku pod čarou č. 6.

9

(10)  Viz sdělení Komise o víceodvětvovém rámci pro regionální podpory poskytované na rozsáhlé investiční projekty (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8), zejména body 30 a 39 pro rok 2003 a sdělení Komise o změně víceodvětvového rámce pro regionální podpory poskytované na rozsáhlé investiční projekty (2002) ohledně vypracování seznamu odvětví se strukturálními obtížemi a o návrhu užitečných opatření podle čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud jde o automobilový průmysl a odvětví syntetických vláken (Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3), především druhý odstavec.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou č. 10.

11

(12)  Viz doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků (Úř. věst. L 107, 30.4.1996, s. 4).

12

(13)  Viz poznámka pod čarou na straně 7.

13

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. června 2004

o režimu podpory, který Švédsko zavedlo pro osvobození od daně z energie od 1. ledna 2002 do 30. června 2004

(oznámeno pod číslem K(2004) 2210)

(Pouze švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/468/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 prvního pododstavce Smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 11. června 2003 informovala Komise Švédsko o svém rozhodnutí zahájit řízení uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci osvobození od energetické daně z elektřiny ve prospěch výrobního průmyslu. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 11. června 2003 informovala Komise Švédsko o svém rozhodnutí zahájit řízení uvedené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci osvobození od energetické daně z elektřiny ve prospěch výrobního průmyslu.

| (2) | Dopisem ze dne 9. července 2003, který Komise zaevidovala týž den (A/34842), se Švédsko vyjádřilo k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 9. července 2003, který Komise zaevidovala týž den (A/34842), se Švédsko vyjádřilo k zahájení řízení.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. srpna 2003 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve věci podpory podaly připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. srpna 2003 (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve věci podpory podaly připomínky.

| (4) | Komise obdržela dne 29. září 2003 připomínky Sdružení švédských podniků (Svenskt näringsliv). |
| --- | --- |

(4)

Komise obdržela dne 29. září 2003 připomínky Sdružení švédských podniků (Svenskt näringsliv).

| (5) | Připomínky sdružení Svenskt näringsliv byly doručeny ve stanovené lhůtě (3) a Komise je předala švédské vládě, která měla možnost se k nim vyjádřit. Švédsko žádné připomínky nepodalo. |
| --- | --- |

(5)

Připomínky sdružení Svenskt näringsliv byly doručeny ve stanovené lhůtě (3) a Komise je předala švédské vládě, která měla možnost se k nim vyjádřit. Švédsko žádné připomínky nepodalo.

II.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ OHLEDNĚ PODPORY

| (6) | Zákon o dani z energie („Lagen om skatt på energ“) byl ve Švédsku zaveden v roce 1957. Podle zákona se energetická daň vybírá z fosilních paliv a z elektřiny. Daň má kladný vliv na životní prostředí, pokud jde o úsporu energie a energetickou účinnost. |
| --- | --- |

(6)

Zákon o dani z energie („Lagen om skatt på energ“) byl ve Švédsku zaveden v roce 1957. Podle zákona se energetická daň vybírá z fosilních paliv a z elektřiny. Daň má kladný vliv na životní prostředí, pokud jde o úsporu energie a energetickou účinnost.

| (7) | Daň z elektřiny platí v plném rozsahu domácnosti, podniky v odvětví služeb i výrobní podniky, pokud se jedná o elektřinu používanou k vytápění, které není článkem výrobního procesu. |
| --- | --- |

(7)

Daň z elektřiny platí v plném rozsahu domácnosti, podniky v odvětví služeb i výrobní podniky, pokud se jedná o elektřinu používanou k vytápění, které není článkem výrobního procesu.

| (8) | Podle kapitoly 11 § 3 zákona o dani z energie se elektřina používaná ve výrobním procesu v průmyslu (NACE Rev. 1 oddíl C a D) zcela osvobozuje od daně z energie (4). Osvobození od daně bylo zavedeno ve své nynější podobě 1. ledna 1993, tzn. před přistoupením Švédska k EHP a EU. Od té doby nebylo změněno. |
| --- | --- |

(8)

Podle kapitoly 11 § 3 zákona o dani z energie se elektřina používaná ve výrobním procesu v průmyslu (NACE Rev. 1 oddíl C a D) zcela osvobozuje od daně z energie (4). Osvobození od daně bylo zavedeno ve své nynější podobě 1. ledna 1993, tzn. před přistoupením Švédska k EHP a EU. Od té doby nebylo změněno.

| (9) | Sazba daně z elektrické energie dosáhla ve sledovaném období částky 0,198 až 0,241 švédských korun za kWh. |
| --- | --- |

(9)

Sazba daně z elektrické energie dosáhla ve sledovaném období částky 0,198 až 0,241 švédských korun za kWh.

| (10) | Švédské orgány odhadují, že úplné snížení povede ke ztrátě daňových příjmů státu ve výši cca 11 miliard švédských korun ročně (cca 1,19 miliard EUR). |
| --- | --- |

(10)

Švédské orgány odhadují, že úplné snížení povede ke ztrátě daňových příjmů státu ve výši cca 11 miliard švédských korun ročně (cca 1,19 miliard EUR).

| (11) | Komise zahájila řízení, protože měla pochybnosti ohledně charakteru opatření jako státní podpory a ohledně slučitelnosti údajné podpory se společným trhem. Komise se domnívá, že systém osvobození od daně představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise zpochybnila slučitelnost údajné podpory s obecnými zásadami Společenství pro státní podporu na ochranu životního prostředí (5) (dále jen „obecné zásady“). |
| --- | --- |

(11)

Komise zahájila řízení, protože měla pochybnosti ohledně charakteru opatření jako státní podpory a ohledně slučitelnosti údajné podpory se společným trhem. Komise se domnívá, že systém osvobození od daně představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Komise zpochybnila slučitelnost údajné podpory s obecnými zásadami Společenství pro státní podporu na ochranu životního prostředí (5) (dále jen „obecné zásady“).

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (12) | Sdružení Svenskt näringsliv se domnívá, že daň z elektřiny a z emisí oxidu uhličitého je nutno považovat za dvě složky téhož systému energetické daně. Důvodem je úzká vazba mezi těmito dvěma daněmi: aby nedošlo k přílišnému nárůstu poptávky po elektřině, je třeba zvýšení daně z emisí oxidu uhličitého vyvážit odpovídajícím zvýšením daně z elektřiny. |
| --- | --- |

(12)

Sdružení Svenskt näringsliv se domnívá, že daň z elektřiny a z emisí oxidu uhličitého je nutno považovat za dvě složky téhož systému energetické daně. Důvodem je úzká vazba mezi těmito dvěma daněmi: aby nedošlo k přílišnému nárůstu poptávky po elektřině, je třeba zvýšení daně z emisí oxidu uhličitého vyvážit odpovídajícím zvýšením daně z elektřiny.

| (13) | V souhrnu vzrostlo zdanění energie od roku 1993 do 2004 o 27 miliard švédských korun (cca 3 miliardy EUR). Toto zvýšení by nebylo možné bez úplného osvobození výrobního odvětví od energetické daně. Tím nevede úplné osvobození od daně z elektřiny ke ztrátě státních příjmů, tzn. opatření není financováno ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(13)

V souhrnu vzrostlo zdanění energie od roku 1993 do 2004 o 27 miliard švédských korun (cca 3 miliardy EUR). Toto zvýšení by nebylo možné bez úplného osvobození výrobního odvětví od energetické daně. Tím nevede úplné osvobození od daně z elektřiny ke ztrátě státních příjmů, tzn. opatření není financováno ze státních prostředků.

| (14) | Sdružení Svenskt näringsliv se domnívá, že je v logice systému učinit výjimku pro švédský výrobní průmysl, neboť průmysl má dostatek důvodů k úsporám elektřiny, protože elektřina tvoří velkou položku v nákladech těchto podniků. Aby bylo možno udržet konkurenceschopnost švédského průmyslu, zatímco se zdanění energie jako celek zvyšuje, je třeba průmysl osvobodit od daně z elektřiny. |
| --- | --- |

(14)

Sdružení Svenskt näringsliv se domnívá, že je v logice systému učinit výjimku pro švédský výrobní průmysl, neboť průmysl má dostatek důvodů k úsporám elektřiny, protože elektřina tvoří velkou položku v nákladech těchto podniků. Aby bylo možno udržet konkurenceschopnost švédského průmyslu, zatímco se zdanění energie jako celek zvyšuje, je třeba průmysl osvobodit od daně z elektřiny.

| (15) | Z důvodů, které uvádí švédská vláda (bod odůvodnění 21), se sdružení Svenskt näringsliv domnívá, že opatření nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž, ani nezvýhodňuje určitá odvětví výroby. |
| --- | --- |

(15)

Z důvodů, které uvádí švédská vláda (bod odůvodnění 21), se sdružení Svenskt näringsliv domnívá, že opatření nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž, ani nezvýhodňuje určitá odvětví výroby.

| (16) | Z níže uvedených důvodů sdružení Svenskt näringsliv v každém případě popírá, že by bylo možno požadovat navrácení podpory. |
| --- | --- |

(16)

Z níže uvedených důvodů sdružení Svenskt näringsliv v každém případě popírá, že by bylo možno požadovat navrácení podpory.

| (17) | Zaprvé lze podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (6), vyžadovat pouze navrácení protiprávní podpory, která je v čl.1 písm. f) téhož nařízení definována jako „nová podpora uskutečňovaná v rozporu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy“. Protože Komise v bodě 2.2 svého rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení uvádí, že opatření představuje existující podporu, nelze požadovat navrácení ex tunc. |
| --- | --- |

(17)

Zaprvé lze podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (6), vyžadovat pouze navrácení protiprávní podpory, která je v čl.1 písm. f) téhož nařízení definována jako „nová podpora uskutečňovaná v rozporu s čl. 93 odst. 3 Smlouvy“. Protože Komise v bodě 2.2 svého rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení uvádí, že opatření představuje existující podporu, nelze požadovat navrácení ex tunc.

| (18) | Zadruhé nelze požadovat navrácení z důvodu oprávněných očekávání příjemců podpory. Příslušný zákon byl navržen švédskou vládou a přijat švédským parlamentem. Podniky by neměly být povinny zpochybňovat rozhodnutí vlastního parlamentu. To platí o to více, že existují dřívější rozhodnutí Komise (7), ve kterých byla opatření ve prospěch výrobního odvětví schválena jako obecná opatření. Dále umožňuje směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8), zachovat od 1. ledna 2004 nulovou sazbu daně z elektřiny pro velké spotřebitele elektřiny. Rozumný hospodářský subjekt musí mít právo oprávněně očekávat, že tomu tak je i dva roky před tímto datem. |
| --- | --- |

(18)

Zadruhé nelze požadovat navrácení z důvodu oprávněných očekávání příjemců podpory. Příslušný zákon byl navržen švédskou vládou a přijat švédským parlamentem. Podniky by neměly být povinny zpochybňovat rozhodnutí vlastního parlamentu. To platí o to více, že existují dřívější rozhodnutí Komise (7), ve kterých byla opatření ve prospěch výrobního odvětví schválena jako obecná opatření. Dále umožňuje směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8), zachovat od 1. ledna 2004 nulovou sazbu daně z elektřiny pro velké spotřebitele elektřiny. Rozumný hospodářský subjekt musí mít právo oprávněně očekávat, že tomu tak je i dva roky před tímto datem.

| (19) | Zatřetí by požadavek navrácení byl v rozporu se zásadou proporcionality. Účelem požadavku navrácení je znovu obnovit údajně narušenou hospodářskou soutěž. Jelikož se sdružení Svenskt näringsliv nedomnívá, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, neexistuje oprávněný veřejný zájem na navrácení. Kromě toho by pro mnoho z dotčených podniků bylo obtížné podporu navrátit a u určitých podniků nelze vyloučit nebezpečí konkurzu. |
| --- | --- |

(19)

Zatřetí by požadavek navrácení byl v rozporu se zásadou proporcionality. Účelem požadavku navrácení je znovu obnovit údajně narušenou hospodářskou soutěž. Jelikož se sdružení Svenskt näringsliv nedomnívá, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, neexistuje oprávněný veřejný zájem na navrácení. Kromě toho by pro mnoho z dotčených podniků bylo obtížné podporu navrátit a u určitých podniků nelze vyloučit nebezpečí konkurzu.

| (20) | Navíc sdílí sdružení Svenskt näringsliv názor švédské vlády (viz bod odůvodnění 28), že Komise nesplnila svou povinnost uvedenou v čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(20)

Navíc sdílí sdružení Svenskt näringsliv názor švédské vlády (viz bod odůvodnění 28), že Komise nesplnila svou povinnost uvedenou v čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.

IV.   PŘIPOMÍNKY ŠVÉDSKÉ VLÁDY

| (21) | Švédský výrobní průmysl používá vysoký podíl elektřiny v porovnání se soutěžiteli v jiných zemích, kteří místo toho používají uhlí nebo zemní plyn. Jelikož tyto energetické zdroje byly v mnoha členských státech osvobozeny od daně, domnívá se Švédsko, že je vhodné osvobodit švédský výrobní průmysl od daně z elektřiny. Dále je švédská úroveň daně v energetické oblasti obecně vysoká v porovnání s odpovídající úrovní ve většině ostatních členských států. Bez osvobození od daně z elektřiny pro určitá odvětví by nebylo bývalo možné těchto úrovní dosáhnout. |
| --- | --- |

(21)

Švédský výrobní průmysl používá vysoký podíl elektřiny v porovnání se soutěžiteli v jiných zemích, kteří místo toho používají uhlí nebo zemní plyn. Jelikož tyto energetické zdroje byly v mnoha členských státech osvobozeny od daně, domnívá se Švédsko, že je vhodné osvobodit švédský výrobní průmysl od daně z elektřiny. Dále je švédská úroveň daně v energetické oblasti obecně vysoká v porovnání s odpovídající úrovní ve většině ostatních členských států. Bez osvobození od daně z elektřiny pro určitá odvětví by nebylo bývalo možné těchto úrovní dosáhnout.

| (22) | Švédská vláda proto nesouhlasí s tím, že osvobození od daně zvýhodňuje švédský průmysl ve srovnání s ostatními členskými státy. |
| --- | --- |

(22)

Švédská vláda proto nesouhlasí s tím, že osvobození od daně zvýhodňuje švédský průmysl ve srovnání s ostatními členskými státy.

| (23) | Dopisem ze dne 16. března 2001 přijala švédská vláda příslušná opatření navržená v bodech 75–77 obecných zásad. |
| --- | --- |

(23)

Dopisem ze dne 16. března 2001 přijala švédská vláda příslušná opatření navržená v bodech 75–77 obecných zásad.

| (24) | Dne 8. listopadu 2001 bylo rozhodnutím Soudního dvora ohledně slevy na energetickou daň v Rakousku vyjasněno, že osvobození určitého hospodářského odvětví od energetické daně představuje státní podporu, věc C-143/99, Adria-Wien Pipeline (9). |
| --- | --- |

(24)

Dne 8. listopadu 2001 bylo rozhodnutím Soudního dvora ohledně slevy na energetickou daň v Rakousku vyjasněno, že osvobození určitého hospodářského odvětví od energetické daně představuje státní podporu, věc C-143/99, Adria-Wien Pipeline (9).

| (25) | Švédská vláda tvrdí, že v okamžiku, kdy Švédsko přijalo příslušná opatření navržená podle obecných zásad, nebylo zcela jasné, zda je opatření státní podporou. Po rozsudku ve věci Adria-Wien Pipeline bylo švédské vládě jasné, že opatření obsahuje prvky, které v oblasti státní podpory způsobují problémy. Švédsko však tvrdí, že vzhledem k technické složitosti energetické daně byla od přijetí rozhodnutí vlády do doby, než změněné předpisy mohly vstoupit v platnost, zapotřebí přiměřená lhůta. Od 1. července 2004 se pro výrobní průmysl plánuje zavedení energetické daně z elektřiny, která odpovídá minimálním úrovním stanoveným v nové směrnici o zdanění energie 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(25)

Švédská vláda tvrdí, že v okamžiku, kdy Švédsko přijalo příslušná opatření navržená podle obecných zásad, nebylo zcela jasné, zda je opatření státní podporou. Po rozsudku ve věci Adria-Wien Pipeline bylo švédské vládě jasné, že opatření obsahuje prvky, které v oblasti státní podpory způsobují problémy. Švédsko však tvrdí, že vzhledem k technické složitosti energetické daně byla od přijetí rozhodnutí vlády do doby, než změněné předpisy mohly vstoupit v platnost, zapotřebí přiměřená lhůta. Od 1. července 2004 se pro výrobní průmysl plánuje zavedení energetické daně z elektřiny, která odpovídá minimálním úrovním stanoveným v nové směrnici o zdanění energie 2003/96/ES.

| (26) | Ve Švédsku se vybírá energetická daň z fosilních paliv a z elektřiny a daň z emisí oxidu uhličitého u fosilních paliv. Švédská vláda považuje tyto daně za části téhož daňového systému, jehož cílem je zvyšovat energetickou účinnost a snižovat emise oxidu uhličitého. Švédská vláda proto tvrdí, že Komise ve svém posouzení o slučitelnosti se společným trhem musí zohlednit daňové zatížení vyplývající ze všech částí daňového systému jako celek, a nikoliv posuzovat osvobození od daně z elektřiny jako izolovaný jev. |
| --- | --- |

(26)

Ve Švédsku se vybírá energetická daň z fosilních paliv a z elektřiny a daň z emisí oxidu uhličitého u fosilních paliv. Švédská vláda považuje tyto daně za části téhož daňového systému, jehož cílem je zvyšovat energetickou účinnost a snižovat emise oxidu uhličitého. Švédská vláda proto tvrdí, že Komise ve svém posouzení o slučitelnosti se společným trhem musí zohlednit daňové zatížení vyplývající ze všech částí daňového systému jako celek, a nikoliv posuzovat osvobození od daně z elektřiny jako izolovaný jev.

| (27) | Švédská vláda poskytla Komisi opakovaně informace, které ozřejmují celý příslušný režim podpory (10). Švédsko se proto domnívá, že svou povinnost podle čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, totiž poskytnout Komisi všechny informace nezbytné pro přezkoumání existujících režimů podpory, splnilo. |
| --- | --- |

(27)

Švédská vláda poskytla Komisi opakovaně informace, které ozřejmují celý příslušný režim podpory (10). Švédsko se proto domnívá, že svou povinnost podle čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, totiž poskytnout Komisi všechny informace nezbytné pro přezkoumání existujících režimů podpory, splnilo.

| (28) | Švédská vláda tvrdí, že Komise porušila čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, který vyžaduje, aby Komise před navržením vhodných opatření informovala členský stát, jestliže považuje opatření za neslučitelné se společným trhem. Aniž by Komise takové informace poskytla, navrhla opatření nikoliv pro jednotlivé režimy, nýbrž pro všechny režimy, které platily v okamžiku, kdy nové obecné zásady týkající se životního prostředí vstoupily v platnost. |
| --- | --- |

(28)

Švédská vláda tvrdí, že Komise porušila čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999, který vyžaduje, aby Komise před navržením vhodných opatření informovala členský stát, jestliže považuje opatření za neslučitelné se společným trhem. Aniž by Komise takové informace poskytla, navrhla opatření nikoliv pro jednotlivé režimy, nýbrž pro všechny režimy, které platily v okamžiku, kdy nové obecné zásady týkající se životního prostředí vstoupily v platnost.

| (29) | V důsledku formálně chybného postupu není podpora protiprávní, a nelze proto vyžadovat její navrácení. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku formálně chybného postupu není podpora protiprávní, a nelze proto vyžadovat její navrácení.

| (30) | Podle kapitoly 2 § 10 odstavce 2 ústavního zákona o formě vlády (Regeringsformen) nesmí být vybírána daň, pokud není založena na předpisu, který platil v okamžiku vzniku skutečnosti, která daň vyvolala. |
| --- | --- |

(30)

Podle kapitoly 2 § 10 odstavce 2 ústavního zákona o formě vlády (Regeringsformen) nesmí být vybírána daň, pokud není založena na předpisu, který platil v okamžiku vzniku skutečnosti, která daň vyvolala.

| (31) | Vzhledem k tomu, že švédský zákon o dani z energie neobsahuje pravidla, podle kterých jsou podniky ve výrobním průmyslu povinny platit daň z elektřiny, představovala by změna zákona takové zdanění se zpětnou účinností, které je podle švédské ústavy protiprávní. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k tomu, že švédský zákon o dani z energie neobsahuje pravidla, podle kterých jsou podniky ve výrobním průmyslu povinny platit daň z elektřiny, představovala by změna zákona takové zdanění se zpětnou účinností, které je podle švédské ústavy protiprávní.

V.   POSOUZENÍ PODPORY

| (32) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Komise shledala, že opatření představovalo existující podporu ve smyslu definice v čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999 v okamžiku přistoupení Švédska k Evropské unii do 1. ledna 2002. Švédsko výslovně přijalo příslušná opatření navržená Komisí, podle kterých měly být veškeré existující režimy podpory životního prostředí přizpůsobeny obecným zásadám (bod 77). Komise shledala, že k tomu v tomto případě nedošlo. Švédsko bylo proto požádáno, aby podalo veškeré připomínky, které by mohly být relevantní pro prošetření období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005. |
| --- | --- |

(32)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Komise shledala, že opatření představovalo existující podporu ve smyslu definice v čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999 v okamžiku přistoupení Švédska k Evropské unii do 1. ledna 2002. Švédsko výslovně přijalo příslušná opatření navržená Komisí, podle kterých měly být veškeré existující režimy podpory životního prostředí přizpůsobeny obecným zásadám (bod 77). Komise shledala, že k tomu v tomto případě nedošlo. Švédsko bylo proto požádáno, aby podalo veškeré připomínky, které by mohly být relevantní pro prošetření období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005.

| (33) | Připomínky obdržené od švédské vlády dopisem ze dne 9. července 2003 se výslovně týkají období, ohledně kterého Komise požadovala informace. Švédská vláda využila svého práva na obranu, pokud jde o celé období. |
| --- | --- |

(33)

Připomínky obdržené od švédské vlády dopisem ze dne 9. července 2003 se výslovně týkají období, ohledně kterého Komise požadovala informace. Švédská vláda využila svého práva na obranu, pokud jde o celé období.

| (34) | Třetím stranám byla poskytnuta možnost podat připomínky k použití režimu podpory, pokud jde o totéž období. Sdružení Svenskt näringsliv podalo své připomínky k osvobození od energetické daně dopisem ze dne 29. září 2003. Právo třetí strany na poskytnutí stanoviska bylo tedy dodrženo. |
| --- | --- |

(34)

Třetím stranám byla poskytnuta možnost podat připomínky k použití režimu podpory, pokud jde o totéž období. Sdružení Svenskt näringsliv podalo své připomínky k osvobození od energetické daně dopisem ze dne 29. září 2003. Právo třetí strany na poskytnutí stanoviska bylo tedy dodrženo.

| (35) | Zákonem o změně zákona (1994:1776) o dani z energie (11) bude zaveden nový systém daně z elektřiny. Plánuje se, že zákon vstoupí v platnost 1. července 2004, a byl oznámen Komisi dopisem ze dne 1. dubna 2004 (12). Komise tedy pro toto opatření přijme zvláštní rozhodnutí. |
| --- | --- |

(35)

Zákonem o změně zákona (1994:1776) o dani z energie (11) bude zaveden nový systém daně z elektřiny. Plánuje se, že zákon vstoupí v platnost 1. července 2004, a byl oznámen Komisi dopisem ze dne 1. dubna 2004 (12). Komise tedy pro toto opatření přijme zvláštní rozhodnutí.

| (36) | Posouzení slučitelnosti se společným trhem se tedy týká období od 1. ledna 2002 do doby ukončení platnosti současného systému. |
| --- | --- |

(36)

Posouzení slučitelnosti se společným trhem se tedy týká období od 1. ledna 2002 do doby ukončení platnosti současného systému.

| (37) | Aby opatření bylo považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí být současně splněny čtyři podmínky. Opatření musí zvýhodňovat určité podniky, musí být selektivní, musí být financováno ze státních prostředků a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(37)

Aby opatření bylo považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí být současně splněny čtyři podmínky. Opatření musí zvýhodňovat určité podniky, musí být selektivní, musí být financováno ze státních prostředků a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (38) | Při posouzení, jak opatření zvýhodňuje příjemce podpory, musí Komise porovnat podniky, které se z faktického i právního hlediska nacházejí ve srovnatelné situaci (13). Komise proto nemůže posoudit postavení švédského výrobního průmyslu vůči jinému evropskému výrobnímu průmyslu, nýbrž musí posoudit zvýhodnění švédského výrobního průmyslu v porovnání se situací jiných podniků ve Švédsku. V tomto ohledu skutečnost, že opatření zbavuje podniky ve výrobním odvětví nákladů, které by jinak musely nést, zvýhodňuje tyto podniky oproti jiným odvětvím švédského průmyslu. Tím, že osvobození od daně bude povoleno jen určitým podnikům, zvýhodňuje opatření tyto podniky oproti jiným podnikům, což může případně narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(38)

Při posouzení, jak opatření zvýhodňuje příjemce podpory, musí Komise porovnat podniky, které se z faktického i právního hlediska nacházejí ve srovnatelné situaci (13). Komise proto nemůže posoudit postavení švédského výrobního průmyslu vůči jinému evropskému výrobnímu průmyslu, nýbrž musí posoudit zvýhodnění švédského výrobního průmyslu v porovnání se situací jiných podniků ve Švédsku. V tomto ohledu skutečnost, že opatření zbavuje podniky ve výrobním odvětví nákladů, které by jinak musely nést, zvýhodňuje tyto podniky oproti jiným odvětvím švédského průmyslu. Tím, že osvobození od daně bude povoleno jen určitým podnikům, zvýhodňuje opatření tyto podniky oproti jiným podnikům, což může případně narušit hospodářskou soutěž.

| (39) | Osvobození je omezeno na podniky výrobního odvětví (NACE Rev. 1 oddíl C a D). Soudní dvůr ES rozhodl (14) že „ani velký počet způsobilých podniků, ani okolnost, že tyto podniky patří k různým a významným odvětvím, neznamená, že státní iniciativu lze považovat za obecné ekonomicko-politické opatření“. Sdružení švédských podniků odkazuje na to, že Komise v rozhodnutích o podpoře N 255/96 a NN 72a/2000 schválila švédskou úpravu daně z emisí oxidu uhličitého jako obecné opatření. To není správné. V prvním rozhodnutí se úprava daně z emisí oxidu uhličitého považuje za státní podporu, která je slučitelná se společným trhem. Druhé rozhodnutí se týká prodloužení téže úpravy a schvaluje se podle stejných ustanovení. Naopak je běžnou praxí Komise (15) potvrzenou judikaturou Soudního dvora ES (16) považovat osvobození pro energeticky náročný průmysl nebo pro dané hospodářské odvětví za selektivní opatření. Z toho Komise vyvozuje závěr, že osvobození od daně je selektivní. |
| --- | --- |

(39)

Osvobození je omezeno na podniky výrobního odvětví (NACE Rev. 1 oddíl C a D). Soudní dvůr ES rozhodl (14) že „ani velký počet způsobilých podniků, ani okolnost, že tyto podniky patří k různým a významným odvětvím, neznamená, že státní iniciativu lze považovat za obecné ekonomicko-politické opatření“. Sdružení švédských podniků odkazuje na to, že Komise v rozhodnutích o podpoře N 255/96 a NN 72a/2000 schválila švédskou úpravu daně z emisí oxidu uhličitého jako obecné opatření. To není správné. V prvním rozhodnutí se úprava daně z emisí oxidu uhličitého považuje za státní podporu, která je slučitelná se společným trhem. Druhé rozhodnutí se týká prodloužení téže úpravy a schvaluje se podle stejných ustanovení. Naopak je běžnou praxí Komise (15) potvrzenou judikaturou Soudního dvora ES (16) považovat osvobození pro energeticky náročný průmysl nebo pro dané hospodářské odvětví za selektivní opatření. Z toho Komise vyvozuje závěr, že osvobození od daně je selektivní.

| (40) | Komise se domnívá, že selektivita opatření není ospravedlněná logikou systému, protože neodpovídá základní logice daně. Naopak se osvobození jasně odchyluje od základní struktury a funkce daně. Účelem daně je směrovat podniky k přijetí opatření na úsporu energie. Přestože příslušné podniky již ve velkém rozsahu přijímají opatření na úsporu energie, aby snížily energetické náklady, má energetická daň doplňující stimulační účinek. Obecně závisí spotřeba energie na technologii a určuje se proto pouze krátkodobě. Dlouhodobě je obvykle možné, mimo jiné prostřednictvím technického pokroku a inovace, dosáhnout dalších výnosů z efektivity. V tomto ohledu nemůže osvobození od energetické daně pro podniky výrobního odvětví, které jsou podle definice také znečišťovateli, jelikož spotřeba energie ve všech odvětvích je pro životní prostředí stejně škodlivá, zapadat do logiky systému. |
| --- | --- |

(40)

Komise se domnívá, že selektivita opatření není ospravedlněná logikou systému, protože neodpovídá základní logice daně. Naopak se osvobození jasně odchyluje od základní struktury a funkce daně. Účelem daně je směrovat podniky k přijetí opatření na úsporu energie. Přestože příslušné podniky již ve velkém rozsahu přijímají opatření na úsporu energie, aby snížily energetické náklady, má energetická daň doplňující stimulační účinek. Obecně závisí spotřeba energie na technologii a určuje se proto pouze krátkodobě. Dlouhodobě je obvykle možné, mimo jiné prostřednictvím technického pokroku a inovace, dosáhnout dalších výnosů z efektivity. V tomto ohledu nemůže osvobození od energetické daně pro podniky výrobního odvětví, které jsou podle definice také znečišťovateli, jelikož spotřeba energie ve všech odvětvích je pro životní prostředí stejně škodlivá, zapadat do logiky systému.

| (41) | Opatření jde na náklady státu a je financováno ze státních prostředků, protože stát souhlasí se ztrátou příjmů z daní. Komise nesouhlasí se sdružením Svenskt näringsliv, že nedochází ke ztrátě příjmů z daní v důsledku toho, že se daně z elektřiny a emisí oxidu uhličitého, které se ve skutečnosti platí, zvýšily. Naopak vede zvýšená sazba daně v důsledku osvobození k ještě větší ztrátě příjmů z daní. |
| --- | --- |

(41)

Opatření jde na náklady státu a je financováno ze státních prostředků, protože stát souhlasí se ztrátou příjmů z daní. Komise nesouhlasí se sdružením Svenskt näringsliv, že nedochází ke ztrátě příjmů z daní v důsledku toho, že se daně z elektřiny a emisí oxidu uhličitého, které se ve skutečnosti platí, zvýšily. Naopak vede zvýšená sazba daně v důsledku osvobození k ještě větší ztrátě příjmů z daní.

| (42) | Alespoň někteří z příjemců podpory jsou činní v odvětvích, ve kterých probíhá obchod mezi členskými státy. Opatření tak může takový obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(42)

Alespoň někteří z příjemců podpory jsou činní v odvětvích, ve kterých probíhá obchod mezi členskými státy. Opatření tak může takový obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž.

| (43) | Souhrnně se Komise domnívá, že opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(43)

Souhrnně se Komise domnívá, že opatření je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (44) | Komise trvá na svém postoji, že energetickou daň z elektřiny nelze posuzovat společně s energetickou daní z emisí oxidu uhličitého. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2, jsou k tomu dva důvody. Zaprvé se daň z emisí oxidu uhličitého nevybírá ze spotřeby elektřiny. Za druhé nemá energetická daň z elektřiny stejný stimulační účinek na emise oxidu uhličitého jako daň z emisí oxidu uhličitého, protože ve Švédsku se 90% elektřiny vyrábí v jaderných a vodních elektrárnách. Energetickou daň z elektřiny je proto třeba posuzovat odděleně. |
| --- | --- |

(44)

Komise trvá na svém postoji, že energetickou daň z elektřiny nelze posuzovat společně s energetickou daní z emisí oxidu uhličitého. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2, jsou k tomu dva důvody. Zaprvé se daň z emisí oxidu uhličitého nevybírá ze spotřeby elektřiny. Za druhé nemá energetická daň z elektřiny stejný stimulační účinek na emise oxidu uhličitého jako daň z emisí oxidu uhličitého, protože ve Švédsku se 90% elektřiny vyrábí v jaderných a vodních elektrárnách. Energetickou daň z elektřiny je proto třeba posuzovat odděleně.

| (45) | Do 31. prosince 2001 byl režim podpory existující státní podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle bodu 77 obecných zásad a jako důsledek toho, že Švédsko přijalo vhodná opatření, měly však veškeré existující státní podpory na ochranu životního prostřední být do 1. ledna 2002 přizpůsobeny tak, aby byly slučitelné s obecnými zásadami. |
| --- | --- |

(45)

Do 31. prosince 2001 byl režim podpory existující státní podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č. 659/1999. Podle bodu 77 obecných zásad a jako důsledek toho, že Švédsko přijalo vhodná opatření, měly však veškeré existující státní podpory na ochranu životního prostřední být do 1. ledna 2002 přizpůsobeny tak, aby byly slučitelné s obecnými zásadami.

| (46) | Švédská vláda tvrdí, že pro zavedení nového systému energetické daně, který je slučitelný s obecnými zásadami, je třeba přiměřené období. Za prvé mezi lhůtou k přizpůsobení režimu podpor tak, aby byl slučitelný s obecnými zásadami, a vstupem přepracovaného systému energetické daně uplynulo 2,5 roku. Přestože Komise připouští, že zdanění energie je přirozeně složité, domnívá se, že období 2,5 roku je nepřiměřeně dlouhé. Zadruhé nevyužila švédská vláda možnosti prodloužit lhůtu k provedení obecných zásad pro určitá opatření, což Francie i Německo udělaly (17). Naopak švédské orgány přijaly dopisem ze dne 16. března 2001 opatření, která Komise navrhla. Jestliže švédská vláda měla problémy se změnou režimu podpory ve stanovené lhůtě, mohla přijmout navržená opatření s výjimkou jejich použití na zmíněný režim. |
| --- | --- |

(46)

Švédská vláda tvrdí, že pro zavedení nového systému energetické daně, který je slučitelný s obecnými zásadami, je třeba přiměřené období. Za prvé mezi lhůtou k přizpůsobení režimu podpor tak, aby byl slučitelný s obecnými zásadami, a vstupem přepracovaného systému energetické daně uplynulo 2,5 roku. Přestože Komise připouští, že zdanění energie je přirozeně složité, domnívá se, že období 2,5 roku je nepřiměřeně dlouhé. Zadruhé nevyužila švédská vláda možnosti prodloužit lhůtu k provedení obecných zásad pro určitá opatření, což Francie i Německo udělaly (17). Naopak švédské orgány přijaly dopisem ze dne 16. března 2001 opatření, která Komise navrhla. Jestliže švédská vláda měla problémy se změnou režimu podpory ve stanovené lhůtě, mohla přijmout navržená opatření s výjimkou jejich použití na zmíněný režim.

| (47) | V důsledku toho Komise posoudila slučitelnost podpory podle obecných zásad. V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise názor, že jiné výjimky než uvedené v čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES nejsou použitelné. Toto stanovisko je třeba potvrdit po provedeném řízení podle čl. 88 odst. 2. Během tohoto řízení nebyly předneseny žádné nové okolnosti, které by zmírnily pochybnosti, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Komise proto vyvozuje následující závěry. |
| --- | --- |

(47)

V důsledku toho Komise posoudila slučitelnost podpory podle obecných zásad. V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise názor, že jiné výjimky než uvedené v čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES nejsou použitelné. Toto stanovisko je třeba potvrdit po provedeném řízení podle čl. 88 odst. 2. Během tohoto řízení nebyly předneseny žádné nové okolnosti, které by zmírnily pochybnosti, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Komise proto vyvozuje následující závěry.

| (48) | V bodě 51.2 obecných zásad se uvádí, že ustanovení bodu 51.1 lze použít v případě, že daň má značně pozitivní účinek, pokud jde o ochranu životního prostředí, a tam, kde se osvobození stalo nutným z důvodu významné změny ekonomických podmínek, které staví podniky do zvlášť obtížné situace v oblasti hospodářské soutěže. Účelem energetické daně je orientace na úsporu energie a na energetickou účinnost. Současný švédský systém energetické daně se od roku 1993 nezměnil. V tomto ohledu se opatření staví na roveň s výjimkou z existující daně, která byla stanovena při přijetí daně. Je proto zahrnuto v bodě 51.2 obecných zásad, který odkazuje na kritéria slučitelnosti v bodě 51.1. |
| --- | --- |

(48)

V bodě 51.2 obecných zásad se uvádí, že ustanovení bodu 51.1 lze použít v případě, že daň má značně pozitivní účinek, pokud jde o ochranu životního prostředí, a tam, kde se osvobození stalo nutným z důvodu významné změny ekonomických podmínek, které staví podniky do zvlášť obtížné situace v oblasti hospodářské soutěže. Účelem energetické daně je orientace na úsporu energie a na energetickou účinnost. Současný švédský systém energetické daně se od roku 1993 nezměnil. V tomto ohledu se opatření staví na roveň s výjimkou z existující daně, která byla stanovena při přijetí daně. Je proto zahrnuto v bodě 51.2 obecných zásad, který odkazuje na kritéria slučitelnosti v bodě 51.1.

| (49) | Pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 je použitelný bod 51.1 písm. b), druhá odrážka obecných zásad, protože osvobození se týká vnitrostátní daně, která byla zavedena při neexistenci poplatku Společenství. Podle tohoto ustanovení zaplatí podniky, které mají prospěch ze snížení, také značnou část vnitrostátního poplatku. Důvodem toho je i nadále stimulovat tyto podniky ke zvyšování výkonnosti v rámci životního prostředí. To vyplývá ze znění bodu 51.1 písm. b) první odrážky, která „pro povzbuzení podniků přijmout opatření pro zlepšení ochrany životního prostředí“ připouští snížení harmonizované daně, jestliže daň, kterou podniky mající prospěch ze snížení ve skutečnosti platí, je vyšší než minimální částka Společenství. Uvedené osvobození vede k nulové sazbě daně z elektřiny, kterou výrobní odvětví používá při výrobním procesu. Komise tedy může vyvodit závěr, že podniky nezaplatily významnou část vnitrostátního poplatku. Opatření v jeho současné podobě tedy nelze za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 prohlásit za slučitelné s obecnými zásadami. Jelikož není slučitelné ani z žádného jiného důvodu, musí být opatření prohlášeno za neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(49)

Pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 je použitelný bod 51.1 písm. b), druhá odrážka obecných zásad, protože osvobození se týká vnitrostátní daně, která byla zavedena při neexistenci poplatku Společenství. Podle tohoto ustanovení zaplatí podniky, které mají prospěch ze snížení, také značnou část vnitrostátního poplatku. Důvodem toho je i nadále stimulovat tyto podniky ke zvyšování výkonnosti v rámci životního prostředí. To vyplývá ze znění bodu 51.1 písm. b) první odrážky, která „pro povzbuzení podniků přijmout opatření pro zlepšení ochrany životního prostředí“ připouští snížení harmonizované daně, jestliže daň, kterou podniky mající prospěch ze snížení ve skutečnosti platí, je vyšší než minimální částka Společenství. Uvedené osvobození vede k nulové sazbě daně z elektřiny, kterou výrobní odvětví používá při výrobním procesu. Komise tedy může vyvodit závěr, že podniky nezaplatily významnou část vnitrostátního poplatku. Opatření v jeho současné podobě tedy nelze za období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 prohlásit za slučitelné s obecnými zásadami. Jelikož není slučitelné ani z žádného jiného důvodu, musí být opatření prohlášeno za neslučitelné se společným trhem.

| (50) | Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 18, vstoupila směrnice 2003/96/ES v platnost 1. ledna 2004. V této směrnici je výslovně brán ohled na cíl ochrany životního prostředí (viz zvláště body odůvodnění 3, 6, 7 a 12). Komise se proto domnívá, že dodržování minimálních úrovní daní, které jsou stanoveny směrnicí 2003/96/ES, dává podnikům podnět ke zlepšování ochrany životního prostředí. Z tohoto důvodu může Komise uznat dodržování minimálních úrovní daní také za rovnocenné s významnou částí vnitrostátního poplatku vyžadovaného podle bodu 51.1 písm. b) druhé odrážky obecných zásad. Proto lze švédské opatření pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 prohlásit za slučitelné se společným trhem pouze do té míry, do jaké daň, kterou příjemci podpory musejí zaplatit, splňuje minimální sazby stanovené směrnicí 2003/96/ES. Neslučitelná podpora dosahuje tedy částky, která je výsledkem použití minimálních úrovní stanovených ve směrnici 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(50)

Jak je uvedeno v bodě odůvodnění 18, vstoupila směrnice 2003/96/ES v platnost 1. ledna 2004. V této směrnici je výslovně brán ohled na cíl ochrany životního prostředí (viz zvláště body odůvodnění 3, 6, 7 a 12). Komise se proto domnívá, že dodržování minimálních úrovní daní, které jsou stanoveny směrnicí 2003/96/ES, dává podnikům podnět ke zlepšování ochrany životního prostředí. Z tohoto důvodu může Komise uznat dodržování minimálních úrovní daní také za rovnocenné s významnou částí vnitrostátního poplatku vyžadovaného podle bodu 51.1 písm. b) druhé odrážky obecných zásad. Proto lze švédské opatření pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2003 prohlásit za slučitelné se společným trhem pouze do té míry, do jaké daň, kterou příjemci podpory musejí zaplatit, splňuje minimální sazby stanovené směrnicí 2003/96/ES. Neslučitelná podpora dosahuje tedy částky, která je výsledkem použití minimálních úrovní stanovených ve směrnici 2003/96/ES.

| (51) | Pro období od 1. ledna 2004 do skončení platnosti nynějšího systému je zmíněná daň harmonizovaná směrnicí 2003/96/ES. Proto je použitelný bod 51.1 písm. b) první odrážka obecných zásad. Podle tohoto ustanovení lze schválit snížení daně, jestliže částka, kterou podniky po snížení ve skutečnosti zaplatí, zůstane vyšší než minimální částka Společenství. Podle článku 10 směrnice 2003/96/ES je minimální sazba daně z elektřiny stanovena na 0,5 EUR za MWh pro obchodní účely. Stanovená minimální sazba daně nebyla tedy v tomto případě dodržena. Podle čl. 17 odst. 2 a 4 stejné směrnice lze uplatňovat až nulovou úroveň zdanění pro energeticky náročné podniky, které se v uzavřených dohodách či rovnocenných opatřeních zavázaly k provedení opatření k dosahování cílů v oblasti životního prostředí nebo ke zlepšování energetické účinnosti, a to přibližně se stejnými výsledky, jakých by bylo dosaženo při dodržení minimálních sazeb Společenství. V tomto případě nejsou podmínky pro použití nulové sazby daně splněny. Pro období po 1. lednu 2004 proto také platí, že švédské opatření lze prohlásit za slučitelné pouze do té míry, do jaké jsou příjemci podpory povinni zaplatit minimální sazby stanovené směrnicí 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(51)

Pro období od 1. ledna 2004 do skončení platnosti nynějšího systému je zmíněná daň harmonizovaná směrnicí 2003/96/ES. Proto je použitelný bod 51.1 písm. b) první odrážka obecných zásad. Podle tohoto ustanovení lze schválit snížení daně, jestliže částka, kterou podniky po snížení ve skutečnosti zaplatí, zůstane vyšší než minimální částka Společenství. Podle článku 10 směrnice 2003/96/ES je minimální sazba daně z elektřiny stanovena na 0,5 EUR za MWh pro obchodní účely. Stanovená minimální sazba daně nebyla tedy v tomto případě dodržena. Podle čl. 17 odst. 2 a 4 stejné směrnice lze uplatňovat až nulovou úroveň zdanění pro energeticky náročné podniky, které se v uzavřených dohodách či rovnocenných opatřeních zavázaly k provedení opatření k dosahování cílů v oblasti životního prostředí nebo ke zlepšování energetické účinnosti, a to přibližně se stejnými výsledky, jakých by bylo dosaženo při dodržení minimálních sazeb Společenství. V tomto případě nejsou podmínky pro použití nulové sazby daně splněny. Pro období po 1. lednu 2004 proto také platí, že švédské opatření lze prohlásit za slučitelné pouze do té míry, do jaké jsou příjemci podpory povinni zaplatit minimální sazby stanovené směrnicí 2003/96/ES.

| (52) | Komise tedy usuzuje, že v období od 1. ledna 2002 do doby, než osvobození ve své současné podobě přestane platit, opatření není slučitelné s obecnými zásadami a se směrnicí 2003/96/ES. Neslučitelná podpora odpovídá částce, která je výsledkem použití minimální úrovně stanovené směrnicí 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(52)

Komise tedy usuzuje, že v období od 1. ledna 2002 do doby, než osvobození ve své současné podobě přestane platit, opatření není slučitelné s obecnými zásadami a se směrnicí 2003/96/ES. Neslučitelná podpora odpovídá částce, která je výsledkem použití minimální úrovně stanovené směrnicí 2003/96/ES.

| (53) | Ukáže-li se, že protiprávně poskytnutá státní podpora je neslučitelná se společným trhem, musí se podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 rozhodnout o jejím navrácení od příjemce podpory. Vyžádáním navrácení podpory se podle možnosti obnoví stav hospodářské soutěže, která vládla před povolením podpory. Skutečnost, že se podpora poskytla v souladu s vnitrostátním právem, což je běžný případ, neovlivňuje vyžádání navrácení podpory, protože právo Společenství má přednost před vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

(53)

Ukáže-li se, že protiprávně poskytnutá státní podpora je neslučitelná se společným trhem, musí se podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 rozhodnout o jejím navrácení od příjemce podpory. Vyžádáním navrácení podpory se podle možnosti obnoví stav hospodářské soutěže, která vládla před povolením podpory. Skutečnost, že se podpora poskytla v souladu s vnitrostátním právem, což je běžný případ, neovlivňuje vyžádání navrácení podpory, protože právo Společenství má přednost před vnitrostátním právem.

| (54) | V čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 se však uvádí, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Judikatura Soudního dvora ES (18) a vlastní rozhodovací praxe Komise stanovily, že když příjemce podpory následkem opatření Komise oprávněně očekává, že podpora byla poskytnuta v souladu s právem Společenství, je vyžádání navrácení podpory v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství. |
| --- | --- |

(54)

V čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 se však uvádí, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Judikatura Soudního dvora ES (18) a vlastní rozhodovací praxe Komise stanovily, že když příjemce podpory následkem opatření Komise oprávněně očekává, že podpora byla poskytnuta v souladu s právem Společenství, je vyžádání navrácení podpory v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství.

| (55) | Je povinností členských států převzít odpovědnost za to, že vnitrostátní opatření budou slučitelná s pravidly Společenství o státní podpoře, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže, ohlásit každou státní podporu Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a do přezkoumání upustit od jejího zavedení. V zásadě se podniky nemohou odvolávat na oprávněné očekávání, pokud jde o protiprávní státní podporu. Jestliže by se podniky mohly úspěšně odvolávat na vnitrostátní právo, přestože bylo přijato v dobré víře, avšak není slučitelné s pravidly o státní podpoře, a proto narušuje hospodářskou soutěž, nebyl by splněn účel kontroly státních podpor ze strany Společenství. |
| --- | --- |

(55)

Je povinností členských států převzít odpovědnost za to, že vnitrostátní opatření budou slučitelná s pravidly Společenství o státní podpoře, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže, ohlásit každou státní podporu Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a do přezkoumání upustit od jejího zavedení. V zásadě se podniky nemohou odvolávat na oprávněné očekávání, pokud jde o protiprávní státní podporu. Jestliže by se podniky mohly úspěšně odvolávat na vnitrostátní právo, přestože bylo přijato v dobré víře, avšak není slučitelné s pravidly o státní podpoře, a proto narušuje hospodářskou soutěž, nebyl by splněn účel kontroly státních podpor ze strany Společenství.

| (56) | V rozsudku ve věci 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise (19), konstatoval Evropský soudní dvůr, že „... se všechny hospodářské subjekty, ve kterých nějaká instituce vzbudila oprávněnou naději, mohou spolehnout na zásadu ochrany oprávněného očekávání. Jestliže však obezřetný a rozvážný hospodářský subjekt mohl předvídat, že bude přijato opatření Společenství, které pravděpodobně ovlivní jeho zájmy, nemůže se na tuto zásadu odvolat, bude-li opatření přijato.“ |
| --- | --- |

(56)

V rozsudku ve věci 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise (19), konstatoval Evropský soudní dvůr, že „... se všechny hospodářské subjekty, ve kterých nějaká instituce vzbudila oprávněnou naději, mohou spolehnout na zásadu ochrany oprávněného očekávání. Jestliže však obezřetný a rozvážný hospodářský subjekt mohl předvídat, že bude přijato opatření Společenství, které pravděpodobně ovlivní jeho zájmy, nemůže se na tuto zásadu odvolat, bude-li opatření přijato.“

| (57) | Švédské orgány tvrdí, že nelze vyžadovat navrácení podpory, protože Komise nesplnila své povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. V daném ohledu navrhla Komise členským státům, aby pro přizpůsobení existující podpory novým obecným zásadám změnily existující režimy podpory v oblasti životního prostředí tak, aby byly do 1. ledna 2002 slučitelné s obecnými zásadami. V právní praxi (20) se potvrdilo, že takový návrh, uvedený v obecných zásadách, představuje způsob pevné a pravidelné spolupráce, v jejímž rámci Komise ve spolupráci s členskými státy nepřetržitě posuzuje existující režimy podpory a navrhuje vhodná opatření, která je třeba přijmout. Dohoda o úplném seznamu všech existujících režimů podpory mezi Komisí a každým členským státem by byla nepraktická, a je vhodné přenechat odpovědnost za přizpůsobení režimů podpory členským státům. To platí o to více, že jsou zapojené do vypracování nových obecných zásad a již před vstupem těchto zásad v platnost si jsou vědomy jejich dopadu na existující režimy podpory. V tomto případě švédské orgány tvrdí, že Švédsko informovalo Komisi o režimu podpory, například předložením úplného znění švédského zákona o dani z energie. Komise se domnívá, že tyto údaje byly zaslány a použity v jiné souvislosti a že poskytnutí těchto informací v žádném případě nemůže nahradit formální oznámení, jak je vyžadováno podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(57)

Švédské orgány tvrdí, že nelze vyžadovat navrácení podpory, protože Komise nesplnila své povinnosti podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999. V daném ohledu navrhla Komise členským státům, aby pro přizpůsobení existující podpory novým obecným zásadám změnily existující režimy podpory v oblasti životního prostředí tak, aby byly do 1. ledna 2002 slučitelné s obecnými zásadami. V právní praxi (20) se potvrdilo, že takový návrh, uvedený v obecných zásadách, představuje způsob pevné a pravidelné spolupráce, v jejímž rámci Komise ve spolupráci s členskými státy nepřetržitě posuzuje existující režimy podpory a navrhuje vhodná opatření, která je třeba přijmout. Dohoda o úplném seznamu všech existujících režimů podpory mezi Komisí a každým členským státem by byla nepraktická, a je vhodné přenechat odpovědnost za přizpůsobení režimů podpory členským státům. To platí o to více, že jsou zapojené do vypracování nových obecných zásad a již před vstupem těchto zásad v platnost si jsou vědomy jejich dopadu na existující režimy podpory. V tomto případě švédské orgány tvrdí, že Švédsko informovalo Komisi o režimu podpory, například předložením úplného znění švédského zákona o dani z energie. Komise se domnívá, že tyto údaje byly zaslány a použity v jiné souvislosti a že poskytnutí těchto informací v žádném případě nemůže nahradit formální oznámení, jak je vyžadováno podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (58) | Sdružení Svenskt näringsliv tvrdí, že podpora je existující podporou, a že proto nelze vyžadovat její navrácení. Komise se domnívá, že opatření bylo existující podporou pouze do 31. prosince 2001. Od 1. ledna 2002 se podpora stala novou podporou, protože opatření mělo být přizpůsobeno obecným zásadám. Komise proto s argumentem sdružení Svenskt näringsliv nesouhlasí. |
| --- | --- |

(58)

Sdružení Svenskt näringsliv tvrdí, že podpora je existující podporou, a že proto nelze vyžadovat její navrácení. Komise se domnívá, že opatření bylo existující podporou pouze do 31. prosince 2001. Od 1. ledna 2002 se podpora stala novou podporou, protože opatření mělo být přizpůsobeno obecným zásadám. Komise proto s argumentem sdružení Svenskt näringsliv nesouhlasí.

| (59) | Z výše uvedených důvodů se Komise nedomnívá, že argumenty Švédska poskytují důvod pro rozhodnutí bez vyžádání navrácení podpory. Z judikatury Soudního dvora ES však vyplývá, že Komise má z vlastního podnětu vzít v úvahu výjimečné okolnosti, které v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 odůvodňují, že upustí od požadavku navrácení protiprávně poskytnuté podpory, je-li vyžádání navrácení podpory v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství, např. s ohledem na oprávněná očekávání příjemců. |
| --- | --- |

(59)

Z výše uvedených důvodů se Komise nedomnívá, že argumenty Švédska poskytují důvod pro rozhodnutí bez vyžádání navrácení podpory. Z judikatury Soudního dvora ES však vyplývá, že Komise má z vlastního podnětu vzít v úvahu výjimečné okolnosti, které v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 odůvodňují, že upustí od požadavku navrácení protiprávně poskytnuté podpory, je-li vyžádání navrácení podpory v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství, např. s ohledem na oprávněná očekávání příjemců.

| (60) | Podle článku 19 nařízení (ES) č. 659/1999 je členský stát vázán provést vhodná opatření pouhým přijetím navrhovaných opatření. Toto bylo potvrzeno judikaturou (21). Proto platí, že změna statusu opatření z existující podpory na novou podporu byla důsledkem skutečnosti, že švédská vláda přijala vhodná opatření, která byla navržena v obecných zásadách. |
| --- | --- |

(60)

Podle článku 19 nařízení (ES) č. 659/1999 je členský stát vázán provést vhodná opatření pouhým přijetím navrhovaných opatření. Toto bylo potvrzeno judikaturou (21). Proto platí, že změna statusu opatření z existující podpory na novou podporu byla důsledkem skutečnosti, že švédská vláda přijala vhodná opatření, která byla navržena v obecných zásadách.

| (61) | Na základě čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 je myslitelné, že skutečnost, že Komise schválení obecných zásad švédskou vládou nezveřejnila, mohla vést k tomu, že někteří příjemci se v dobré víře domnívali, že předmětná vnitrostátní opatření jsou stále považována za existující podporu. V článku 26 se uvádí, že Komise zveřejní „souhrnné sdělení o rozhodnutích přijatých podle... článku 18 ve spojení s čl. 19 odst. 1“. V článku 18 téhož nařízení se uvádí, že „pokud Komise.., dospěje k názoru, že existující režim podpory není nebo již není slučitelný se společným trhem, vydá doporučení navrhující dotyčnému členskému státu vhodná opatření.“ V čl. 19 odst. 1 nařízení se uvádí, že pokud členský stát přijme navrhovaná opatření, Komise „toto zjištění zaznamená“ a uvědomí o tom členský stát. |
| --- | --- |

(61)

Na základě čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 je myslitelné, že skutečnost, že Komise schválení obecných zásad švédskou vládou nezveřejnila, mohla vést k tomu, že někteří příjemci se v dobré víře domnívali, že předmětná vnitrostátní opatření jsou stále považována za existující podporu. V článku 26 se uvádí, že Komise zveřejní „souhrnné sdělení o rozhodnutích přijatých podle... článku 18 ve spojení s čl. 19 odst. 1“. V článku 18 téhož nařízení se uvádí, že „pokud Komise.., dospěje k názoru, že existující režim podpory není nebo již není slučitelný se společným trhem, vydá doporučení navrhující dotyčnému členskému státu vhodná opatření.“ V čl. 19 odst. 1 nařízení se uvádí, že pokud členský stát přijme navrhovaná opatření, Komise „toto zjištění zaznamená“ a uvědomí o tom členský stát.

| (62) | Komise nezveřejnila přijetí vhodných opatření navrhovaných Komisí k provádění obecných zásad každým státem. Proto je pro Komisi těžké dokázat, že příjemci byli řádně informováni o přijetí švédskou vládou a z toho vyplývající změně statusu podpory z existující na novou podporu. V okamžiku zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 však muselo být příjemcům jasné, že opatření již není existující podporou a že by mohlo být neslučitelné s obecnými zásadami. Zveřejnění této věci proběhlo dne 9. srpna 2003. |
| --- | --- |

(62)

Komise nezveřejnila přijetí vhodných opatření navrhovaných Komisí k provádění obecných zásad každým státem. Proto je pro Komisi těžké dokázat, že příjemci byli řádně informováni o přijetí švédskou vládou a z toho vyplývající změně statusu podpory z existující na novou podporu. V okamžiku zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 však muselo být příjemcům jasné, že opatření již není existující podporou a že by mohlo být neslučitelné s obecnými zásadami. Zveřejnění této věci proběhlo dne 9. srpna 2003.

| (63) | S ohledem na všechny tyto úvahy usuzuje Komise v této záležitosti, že vyžádání navrácení podpory, která byla poskytnuta přede dnem zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, by odporovalo zásadě ochrany oprávněného očekávání. Komise proto podle článku 14 nařízení (ES) č. 659/1999 rozhodla, že nebude vyžadovat navrácení podpory za období od 1. ledna 2002 do 8. srpna 2003. |
| --- | --- |

(63)

S ohledem na všechny tyto úvahy usuzuje Komise v této záležitosti, že vyžádání navrácení podpory, která byla poskytnuta přede dnem zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, by odporovalo zásadě ochrany oprávněného očekávání. Komise proto podle článku 14 nařízení (ES) č. 659/1999 rozhodla, že nebude vyžadovat navrácení podpory za období od 1. ledna 2002 do 8. srpna 2003.

| (64) | Navrácení podpory, která byla poskytnuta podle režimu podpory od 9. srpna 2003, však bude vyžadováno. |
| --- | --- |

(64)

Navrácení podpory, která byla poskytnuta podle režimu podpory od 9. srpna 2003, však bude vyžadováno.

VI.   ZÁVĚR

| (65) | Komise se domnívá, že Švédsko protiprávně zachovalo v platnosti zákon (1994:1776) o dani z energie od 1. ledna 2002 beze změny v rozporu s povinností, která vychází z přijetí vhodných opatření navrhovaných Komisí, a s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(65)

Komise se domnívá, že Švédsko protiprávně zachovalo v platnosti zákon (1994:1776) o dani z energie od 1. ledna 2002 beze změny v rozporu s povinností, která vychází z přijetí vhodných opatření navrhovaných Komisí, a s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (66) | Režim podpory je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(66)

Režim podpory je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (67) | Podpora je od 1. ledna 2002 neslučitelná s obecnými zásadami, zvláště bodem 51.1. písm. b) obecných zásad, a všemi dalšími výjimkami uvedenými v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Protože neexistují jiné důvody pro slučitelnost režimu podpory jako takového, je tento neslučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(67)

Podpora je od 1. ledna 2002 neslučitelná s obecnými zásadami, zvláště bodem 51.1. písm. b) obecných zásad, a všemi dalšími výjimkami uvedenými v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. Protože neexistují jiné důvody pro slučitelnost režimu podpory jako takového, je tento neslučitelný se společným trhem.

| (68) | Navrácení protiprávně vyplacené podpory musí být vyžádáno v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999. V tomto případě začíná období, jehož se týká navrácení podpory, dnem zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 ve věci a končí dnem vstupu nového systému daně z energie v platnost, tzn. je třeba vyžádat navrácení podpory poskytnuté v období od 9. srpna 2003 do 30. června 2004. |
| --- | --- |

(68)

Navrácení protiprávně vyplacené podpory musí být vyžádáno v souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999. V tomto případě začíná období, jehož se týká navrácení podpory, dnem zveřejnění rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 ve věci a končí dnem vstupu nového systému daně z energie v platnost, tzn. je třeba vyžádat navrácení podpory poskytnuté v období od 9. srpna 2003 do 30. června 2004.

| (69) | Toto rozhodnutí se týká zmíněného režimu podpory a musí být provedeno okamžitě, zvláště pokud jde o navrácení veškerých jednotlivých podpor poskytnutých v rámci režimu. Komise také poznamenává, že rozhodnutím ve věci režimu podpory není dotčena možnost, aby jednotlivá podpora byla posouzena, zcela nebo částečně, jako podpora v souladu se společným trhem podle vlastního hodnocení, například na základě toho, že na individuální podporu se vztahují pravidla de minimis nebo v souvislosti s budoucím rozhodnutím Komise nebo jako důsledek nařízení o výjimce, |
| --- | --- |

(69)

Toto rozhodnutí se týká zmíněného režimu podpory a musí být provedeno okamžitě, zvláště pokud jde o navrácení veškerých jednotlivých podpor poskytnutých v rámci režimu. Komise také poznamenává, že rozhodnutím ve věci režimu podpory není dotčena možnost, aby jednotlivá podpora byla posouzena, zcela nebo částečně, jako podpora v souladu se společným trhem podle vlastního hodnocení, například na základě toho, že na individuální podporu se vztahují pravidla de minimis nebo v souvislosti s budoucím rozhodnutím Komise nebo jako důsledek nařízení o výjimce,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Osvobození od daně, které Švédsko od 1. ledna 2002 povolilo podle zákona (1994:1776) o dani z energie, je režimem státní podpory, který Švédsko používá protiprávně v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Taková podpora je neslučitelná se společným trhem do té míry, do jaké příjemci podpory nejsou povinni zaplatit minimální sazby daně, jak jsou stanoveny ve směrnici 2003/96/ES. Jelikož pro slučitelnost není použitelný žádný jiný důvod, musí být tato podpora prohlášena za neslučitelnou se společným trhem.

Článek 2

Švédsko musí zrušit režim podpory uvedený v článku 1, pokud je stále účinný.

Článek 3

1.   Švédsko musí přijmout veškerá opatření nezbytná k tomu, aby si od příjemců podpory vyžádalo navrácení podpory uvedené v článku 1.

2.   Švédsko musí zastavit vyplácení podpory, která dosud nebyla vyplacena, ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.

3.   Navrácení musí proběhnout neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že tyto postupy umožňují provést toto rozhodnutí neprodleně a účinně.

4.   Podpora, jejíž navrácení bude vyžadováno, musí zahrnovat úrok, který běží ode dne, kdy podpora byla příjemcům dána k dispozici, do dne, kdy byla skutečně navrácena.

5.   Úrok se vypočte na základě ustanovení uvedených v článcích 9 až 11 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (22).

Článek 4

Švédsko do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi, jaká opatření jsou plánována a jaká již byla pro dosažení souladu s rozhodnutím přijata. K podání těchto údajů se použije formulář připojený v příloze.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.

V Bruselu dne 30. června 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. Věst. C 189, 9.8.2003, s. 6.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Podle nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1), zejména podle článku 3, skončila lhůta pro podání připomínek dne 10. září 2003. Dopisem ze dne 15. srpna 2003 požádalo sdružení Svenskt näringsliv o prodloužení lhůty do 30. září 2003, což Komise schválila dopisem ze dne 9. září 2003.

3

(4)  Výjimka se použije také pro podniky mající skleníky. Komise vydá zvláštní rozhodnutí o výjimce pro takové podniky.

4

(5)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

5

(6)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

6

(7)  Například podpora č. N 255/96 – Švédsko – „Zákon o spotřební dani z energie“ (Úř. věst. C 71, 7.3.1997, s. 10) a NN 72a/2000 – Švédsko – „Prodloužení systému daně z emisí oxidu uhličitého“ (Úř. věst. C 117, 21.4.2001, s. 19).

7

(8)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/75/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 100).

8

(9)  Rozsudek ze dne 8. listopadu 2001, C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer Peggauer Zementwerke GmbH v. Finanzlandesdirektion für Kärnten, Sb. rozh. s. I-8365.

9

Adria-Wien Pipeline GmbH a Wietersdorfer Peggauer Zementwerke GmbH

Finanzlandesdirektion für Kärnten, Sb. rozh. s. I-8365

(10)  Například předaly švédské orgány ve své odpovědi na dopis Komise ze dne 7. května 1996 (D/50485) úplné znění zákona o dani z energie, ze kterého jasně vyplývá úplné osvobození od daně z elektřiny pro výrobní odvětví. Dále byly přiloženy souhrnné popisy opatření v dopisech ze dne 15. dubna 1998 a ze dne 31. května 1999, které švédské orgány zaslaly Komisi.

10

(11)  Švédská sbírka zákonů (Svensk författningssamling – SFS) 2003:810.

11

(12)  Viz N 156/04 – Švédsko – „Energetická daň z elektřiny používané výrobním odvětvím“ (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

12

(13)  Viz například rozsudek ve věci C-143/99, Adria-Wien Pipeline, op. cit.

13

op. cit.

(14)  Viz věc C-143/99, Adria-Wien Pipeline, bod 48, op. cit.

14

op. cit.

(15)  Rozhodnutí Komise 2002/676/ES, ESUO ze dne 3. dubna 2002 ve věci dávky z klimatických změn ve Spojeném království (Úř. věst. L 229, 27.8.2002, s. 15); podpora č. N 449/01 – Německo – „Ekologická daňová reforma po 31. březnu 2002“ (Úř. věst. C 137, 8.6.2002, s. 24); podpora č. N 74/A/02 – Finsko – „Podpora pro energeticky náročné podniky“ (Úř. věst. C 104, 30.4.2003, s. 9) a podpora C 33/03 (ex NN 34/03) – Rakousko – „Vrácení daně z energie během let 2002 a 2003“ (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

15

(16)  Věc C-143/99, Adria-Wien Pipeline, op. cit.

16

op. cit.

(17)  Úř. věst. C 34, 7.2.2002, s. 13.

17

(18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. listopadu 1987, 223/85, Rijn-Schelde-Verolme (RSV) Machinefabrieken en Scheepswerven NV v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. 4617.

18

(19)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 11. března 1987, 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV a Van Dijk Food Products (Lopik) BV v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. 1155, zejména bod 44.

19

(20)  Rozsudek ze dne 18. června 2002, C-242/00, Spolková republika Německo v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. I-5603, zejména bod 28.

20

(21)  Věc C-242/00, Spolková republika Německo v. Komise Evropských společenství (op. cit.), rozsudek ze dne 15. října 1996, C-311/94, IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, Sb. rozh. s. I-5023, zejména body 36 a 37, rozsudek ze dne 5. října 2000, C-288/96, Spolková republika Německo v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. I-8237, zejména body 62–65.

21

op. cit.

(22)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

22

---

PŘÍLOHA

Údaje o provedení rozhodnutí Komise 2005/468/ES

1.   Celkový počet příjemců podpory a celková částka podpory, která má být navrácena

| 1.1 | Uveďte podrobně, jak bude vypočtena částka podpory, která má být navrácena od jednotlivých příjemců podpory:






  — | jistina, |
| --- | --- | --- |

1.1

Uveďte podrobně, jak bude vypočtena částka podpory, která má být navrácena od jednotlivých příjemců podpory:

—

jistina,

| — | úrok. |
| --- | --- |

—

úrok.

| 1.2 | Uveďte celkovou částku protiprávní podpory, která bude navrácena (ekvivalent hrubého příspěvku, roční ceny atd.) a která byla v rámci režimu podpory poskytnuta. |
| --- | --- |

1.2

Uveďte celkovou částku protiprávní podpory, která bude navrácena (ekvivalent hrubého příspěvku, roční ceny atd.) a která byla v rámci režimu podpory poskytnuta.

| 1.3 | Uveďte celkový počet příjemců podpory, od kterých má být vyžádáno navrácení podpory protiprávně poskytnuté v rámci tohoto režimu. |
| --- | --- |

1.3

Uveďte celkový počet příjemců podpory, od kterých má být vyžádáno navrácení podpory protiprávně poskytnuté v rámci tohoto režimu.

2.   Plánovaná nebo již přijatá opatření pro navrácení podpory

| 2.1 | Uveďte podrobně, která opatření jsou plánována a která opatření byla již přijata, aby byla podpora neprodleně a účinně navrácena. Uveďte také, kde je to důležité, právní základ opatření, která byla přijata nebo která jsou plánována. |
| --- | --- |

2.1

Uveďte podrobně, která opatření jsou plánována a která opatření byla již přijata, aby byla podpora neprodleně a účinně navrácena. Uveďte také, kde je to důležité, právní základ opatření, která byla přijata nebo která jsou plánována.

| 2.2 | Dokdy nejpozději má být navrácení dokončeno? |
| --- | --- |

2.2

Dokdy nejpozději má být navrácení dokončeno?

3.   Údaje o jednotlivých příjemcích podpory

V níže uvedené tabulce uveďte údaje o všech příjemcích podpory, od kterých bude vyžadováno navrácení podpory, která byla protiprávně poskytnuta v rámci režimu podpory.

| Totožnost příjemce podpory | Částka protiprávně poskytnuté podpory (1)

  Měna: | Navrácená částka (2)

  Měna: |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Totožnost příjemce podpory

Částka protiprávně poskytnuté podpory (1)

Měna:

Navrácená částka (2)

Měna:

---

(1)  Částka podpory, která byla příjemci podpory dána k dispozici (vyjádřená v ekvivalentu hrubého příspěvku, ročních cen ...).

(2)  Hrubá částka, která byla navrácena (včetně úroků).

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/31

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. června 2005,

kterým se potřetí mění rozhodnutí 2004/614/ES, pokud jde o dobu použitelnosti ochranných opatření proti influenze ptáků v Jižní Africe

(oznámeno pod číslem K(2005) 1863)

(Text s významem pro EHP)

(2005/469/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (2), a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 2004/614/ES ze dne 24. srpna 2004 o ochranných opatřeních proti vysoce patogenní influenze ptáků v Jihoafrické republice (3) přijala Komise ochranná opatření proti influenze ptáků v hejnech ptáků nadřádu běžci v Jižní Africe. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 2004/614/ES ze dne 24. srpna 2004 o ochranných opatřeních proti vysoce patogenní influenze ptáků v Jihoafrické republice (3) přijala Komise ochranná opatření proti influenze ptáků v hejnech ptáků nadřádu běžci v Jižní Africe.

| (2) | Jižní Afrika informovala v prosinci 2004 Komisi o tom, že se nákazová situace v hejnech ptáků nadřádu běžci zlepšila. Uvedené informace však Komisi neumožnily učinit závěr, že choroba je skutečně utlumena. Jižní Afrika nepředala žádné další informace a současná nákazová situace se jeví jako nejasná. |
| --- | --- |

(2)

Jižní Afrika informovala v prosinci 2004 Komisi o tom, že se nákazová situace v hejnech ptáků nadřádu běžci zlepšila. Uvedené informace však Komisi neumožnily učinit závěr, že choroba je skutečně utlumena. Jižní Afrika nepředala žádné další informace a současná nákazová situace se jeví jako nejasná.

| (3) | Za těchto okolností je vhodné prodloužit použitelnost rozhodnutí 2004/614/ES o dalších šest měsíců. Pokud Jižní Afrika podá další informace, může být na jejich základě uvedené rozhodnutí přezkoumáno před ukončením období šesti měsíců. |
| --- | --- |

(3)

Za těchto okolností je vhodné prodloužit použitelnost rozhodnutí 2004/614/ES o dalších šest měsíců. Pokud Jižní Afrika podá další informace, může být na jejich základě uvedené rozhodnutí přezkoumáno před ukončením období šesti měsíců.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 7 rozhodnutí 2004/614/ES se datum „30. června 2005“ nahrazuje datem „31. prosince 2005“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 24.9.1991, s. 56. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1). Opraveno v Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 275, 25.8.2004, s. 20. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2005/210/ES (Úř. věst. L 68, 15.3.2005, s. 43).

3

---

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/32

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. června 2005,

kterým se ukončuje proces šetření pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku a jeho vlivů na obchod Společenství se zvukovými nahrávkami

(2005/470/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu práv Společenství podle mezinárodních obchodních pravidel, zejména pravidel sjednaných v rámci Světové obchodní organizace (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 5. června 1991 Komise obdržela od evropské kanceláře Mezinárodní federace gramofonového průmyslu (IFPI), která zastupuje prakticky všechny výrobce zvukových nahrávek ve Společenství, stížnost podle nařízení Rady (EHS) č. 2641/84 ze dne 17. září 1984 o posílení společné obchodní politiky, a zejména ochrany proti nedovoleným obchodním praktikám (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 5. června 1991 Komise obdržela od evropské kanceláře Mezinárodní federace gramofonového průmyslu (IFPI), která zastupuje prakticky všechny výrobce zvukových nahrávek ve Společenství, stížnost podle nařízení Rady (EHS) č. 2641/84 ze dne 17. září 1984 o posílení společné obchodní politiky, a zejména ochrany proti nedovoleným obchodním praktikám (2).

| (2) | V této stížnosti se tvrdilo, že v Thajsku dochází ve velkém měřítku k pirátství zvukových nahrávek Společenství a že takové pirátství poškozuje příslušné výrobní odvětví Společenství, a zejména ovlivňuje vývoz zvukových nahrávek Společenství do Thajska a na další třetí trhy. |
| --- | --- |

(2)

V této stížnosti se tvrdilo, že v Thajsku dochází ve velkém měřítku k pirátství zvukových nahrávek Společenství a že takové pirátství poškozuje příslušné výrobní odvětví Společenství, a zejména ovlivňuje vývoz zvukových nahrávek Společenství do Thajska a na další třetí trhy.

| (3) | Komise rozhodla, že stížnost obsahuje dostatečné důkazy pro zahájení šetření. V Úředním věstníku Evropských společenství bylo zveřejněno příslušné oznámení (3). |
| --- | --- |

(3)

Komise rozhodla, že stížnost obsahuje dostatečné důkazy pro zahájení šetření. V Úředním věstníku Evropských společenství bylo zveřejněno příslušné oznámení (3).

| (4) | Po zahájení daného procesu provedla Komise věcné a právní šetření a dne 20. února 1992 předložila svou zprávu o výsledku šetření poradnímu výboru. Z ní vyplynulo, že v referenčním období, a zejména v důsledku toho, že thajské orgány řádně neprosazovaly tehdy platné thajské právní předpisy o autorském právu, dosáhla úroveň pirátství zvukových nahrávek (s mezinárodním repertoárem) pravděpodobně až 90 %, a že tato situace způsobila podstatné škody výrobnímu odvětví Společenství, zejména v podobě ušlých zisků z prodeje na thajském trhu (a na některých třetích trzích). |
| --- | --- |

(4)

Po zahájení daného procesu provedla Komise věcné a právní šetření a dne 20. února 1992 předložila svou zprávu o výsledku šetření poradnímu výboru. Z ní vyplynulo, že v referenčním období, a zejména v důsledku toho, že thajské orgány řádně neprosazovaly tehdy platné thajské právní předpisy o autorském právu, dosáhla úroveň pirátství zvukových nahrávek (s mezinárodním repertoárem) pravděpodobně až 90 %, a že tato situace způsobila podstatné škody výrobnímu odvětví Společenství, zejména v podobě ušlých zisků z prodeje na thajském trhu (a na některých třetích trzích).

| (5) | Komise poté zahájila jednání s thajskými orgány, z nichž v září 1992 vyplynul závazek thajské vlády snížit v co nejkratší době míru pirátství zvukových nahrávek ES na zanedbatelnou úroveň a v první fázi dosáhnout do jednoho roku podstatného snížení. Nový thajský zákon o autorském právu vstoupil v platnost dnem 21. března 1995. Zavedl řadu opatření, jejichž cílem je zjednodušit postup proti pirátům a působit odrazujícím dojmem na potenciální i skutečné pachatele, zejména výrazně zpřísněnými tresty. Za těchto okolností bylo rozhodnutím Komise 96/40/ES (4) rozhodnuto, že bude proces šetření pozastaven a situace dále podrobně sledována. |
| --- | --- |

(5)

Komise poté zahájila jednání s thajskými orgány, z nichž v září 1992 vyplynul závazek thajské vlády snížit v co nejkratší době míru pirátství zvukových nahrávek ES na zanedbatelnou úroveň a v první fázi dosáhnout do jednoho roku podstatného snížení. Nový thajský zákon o autorském právu vstoupil v platnost dnem 21. března 1995. Zavedl řadu opatření, jejichž cílem je zjednodušit postup proti pirátům a působit odrazujícím dojmem na potenciální i skutečné pachatele, zejména výrazně zpřísněnými tresty. Za těchto okolností bylo rozhodnutím Komise 96/40/ES (4) rozhodnuto, že bude proces šetření pozastaven a situace dále podrobně sledována.

| (6) | Komise provedla další věcné a právní šetření a dne 29. května 2002, dne 13. října 2003 a dne 29. června 2004 předložila poradnímu výboru tři zprávy. Z těchto zpráv vyplynulo, že Thajsko přijalo opatření zaměřená na účinné snížení míry pirátství zvukových nahrávek, včetně přijetí právních předpisů v oblasti optických médií thajským parlamentem, většího postihu osob podílejících se na pirátství hudebních nahrávek, užší koordinace mezi různými thajskými orgány zabývajícími se bojem proti pirátství hudebních nahrávek a mezi thajskými úřady a sdruženími hudebního průmyslu a pořádání veřejných kampaní s cílem zvýšit povědomí spotřebitelů o nepříznivých účincích pirátství. |
| --- | --- |

(6)

Komise provedla další věcné a právní šetření a dne 29. května 2002, dne 13. října 2003 a dne 29. června 2004 předložila poradnímu výboru tři zprávy. Z těchto zpráv vyplynulo, že Thajsko přijalo opatření zaměřená na účinné snížení míry pirátství zvukových nahrávek, včetně přijetí právních předpisů v oblasti optických médií thajským parlamentem, většího postihu osob podílejících se na pirátství hudebních nahrávek, užší koordinace mezi různými thajskými orgány zabývajícími se bojem proti pirátství hudebních nahrávek a mezi thajskými úřady a sdruženími hudebního průmyslu a pořádání veřejných kampaní s cílem zvýšit povědomí spotřebitelů o nepříznivých účincích pirátství.

| (7) | I přes tyto iniciativy zůstává pirátství zvukových nahrávek (s mezinárodním repertoárem) v Thajsku vážným problémem a do Evropské unie jsou nadále vyvážena značná množství pirátských zvukových nahrávek. Tyto přetrvávající problémy však lze lépe řešit jinak než šetřením podle nařízení (ES) č. 3286/94. |
| --- | --- |

(7)

I přes tyto iniciativy zůstává pirátství zvukových nahrávek (s mezinárodním repertoárem) v Thajsku vážným problémem a do Evropské unie jsou nadále vyvážena značná množství pirátských zvukových nahrávek. Tyto přetrvávající problémy však lze lépe řešit jinak než šetřením podle nařízení (ES) č. 3286/94.

| (8) | V souvislosti s ustanoveními o trvalé dvoustranné a regionální spolupráci mezi Thajskem a Společenstvím je třeba usilovat o dosažení dalšího pokroku při omezování pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku. |
| --- | --- |

(8)

V souvislosti s ustanoveními o trvalé dvoustranné a regionální spolupráci mezi Thajskem a Společenstvím je třeba usilovat o dosažení dalšího pokroku při omezování pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku.

| (9) | Opatření na řešení otázky pirátství je možné vytvářet také v rámci dvoustranné dohody o partnerství a spolupráci uzavřené mezi Thajskem a Společenstvím. |
| --- | --- |

(9)

Opatření na řešení otázky pirátství je možné vytvářet také v rámci dvoustranné dohody o partnerství a spolupráci uzavřené mezi Thajskem a Společenstvím.

| (10) | Společenství může rovněž nadále podporovat snahy posílit technickou kapacitu thajských orgánů v boji proti pirátství zvukových nahrávek, a to prostřednictvím programů finanční podpory. |
| --- | --- |

(10)

Společenství může rovněž nadále podporovat snahy posílit technickou kapacitu thajských orgánů v boji proti pirátství zvukových nahrávek, a to prostřednictvím programů finanční podpory.

| (11) | Úsilí Thajska při řešení problému pirátství zvukových nahrávek Společenství je možné sledovat v rámci mechanismů uvedených ve „Sdělení o strategii prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích“ (5). |
| --- | --- |

(11)

Úsilí Thajska při řešení problému pirátství zvukových nahrávek Společenství je možné sledovat v rámci mechanismů uvedených ve „Sdělení o strategii prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích“ (5).

| (12) | Z tohoto důvodu je vhodné proces šetření ukončit. |
| --- | --- |

(12)

Z tohoto důvodu je vhodné proces šetření ukončit.

| (13) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru, |
| --- | --- |

(13)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Jediný článek

Proces šetření pirátství zvukových nahrávek Společenství v Thajsku a jeho vlivů na obchod Společenství se zvukovými nahrávkami se ukončuje.

V Bruselu dne 24. června 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 71. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 356/95 (Úř. věst. L 41, 23.2.1995, s. 3).

1

(2)  Úř. věst. L 252, 20.9.1984, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 522/94 (Úř. věst. L 66, 10.3.1994, s. 10).

2

(3)  Úř. věst. C 189, 20.7.1991, s. 26.

3

(4)  Úř. věst. L 11, 16.1.1996, s. 7.

4

(5)  Úř. věst. C 129, 26.5.2005, s 3.

5

---

Tiskové opravy

| 25.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 165/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 165/34

---

Oprava rozhodnutí Komise 2005/465/ES ze dne 22. června 2005, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z řepky olejné (Brassica napus L., linie GT73) geneticky modifikovaný pro toleranci vůči herbicidu glyfosátu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 164 ze dne 24. června 2005
  )

Vyhlášení rozhodnutí 2005/465/ES je třeba považovat za neplatné.

---