# Eiropas Savienības C 180/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.180.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 180 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 26. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.180.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 180

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 26. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2013/C 180/01 | Padomes Ieteikums (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Maltā | 1 |
| 2013/C 180/02 | Padomes Ieteikums (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Spānijā | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2013/C 180/01

Padomes Ieteikums (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Maltā

1

2013/C 180/02

Padomes Ieteikums (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Spānijā

4

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 180/03 | Paziņojums saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 5. punkta a) apakšpunktu par dalībvalstu muitas administrāciju informācijas sniegšanu attiecībā uz preču muitas nomenklatūras klasifikāciju | 9 |
| 2013/C 180/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 180/03

Paziņojums saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 5. punkta a) apakšpunktu par dalībvalstu muitas administrāciju informācijas sniegšanu attiecībā uz preču muitas nomenklatūras klasifikāciju

9

2013/C 180/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  )

Watson/Actavis

1

11

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2013/C 180/05 | Padomes Lēmums (2013. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli | 12 |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 180/06 | Euro maiņas kurss | 13 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2013/C 180/07 | Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  ) | 15 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2013/C 180/05

Padomes Lēmums (2013. gada 25. jūnijs), ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

12

Eiropas Komisija

2013/C 180/06

Euro maiņas kurss

13

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2013/C 180/07

Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  )

1

15

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 180/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 180/10 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 17 |
| 2013/C 180/11 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 21 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 180/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  )

US Airways/American Airlines

1

16

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 180/10

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

17

2013/C 180/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2013. gada 21. jūnijs)

par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Maltā

2013/C 180/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darba vietu radīšanai.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu Padome 2013. gada 21. jūnijā ir lēmusi, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu Padome 2013. gada 21. jūnijā ir lēmusi, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts.

| (4) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), Padomei jāsniedz ieteikumi attiecīgajai dalībvalstij, lai noteiktā termiņā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padome pieprasa, lai tiktu sasniegti gada budžeta mērķi, kas, pamatojoties uz prognozi, kura izmantota ieteikuma sagatavošanai, strukturālo bilanci, tas ir, cikliski koriģēto bilanci, neietverot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, gadā uzlabo par vismaz 0,5 % no IKP. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), Padomei jāsniedz ieteikumi attiecīgajai dalībvalstij, lai noteiktā termiņā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padome pieprasa, lai tiktu sasniegti gada budžeta mērķi, kas, pamatojoties uz prognozi, kura izmantota ieteikuma sagatavošanai, strukturālo bilanci, tas ir, cikliski koriģēto bilanci, neietverot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, gadā uzlabo par vismaz 0,5 % no IKP.

| (5) | Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. pantu budžeta mērķim, kas ieteikts korekcijas laikposma pēdējam gadam, ir jānodrošina, ka nepieciešamais atšķirības samazinājums starp parāda attiecību pret IKP un Līguma atsauces vērtību – 60% no IKP notiks divos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas, pamatojoties uz Komisijas prognozi. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. pantu budžeta mērķim, kas ieteikts korekcijas laikposma pēdējam gadam, ir jānodrošina, ka nepieciešamais atšķirības samazinājums starp parāda attiecību pret IKP un Līguma atsauces vērtību – 60% no IKP notiks divos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas, pamatojoties uz Komisijas prognozi.

| (6) | Komisijas 2013. gada pavasara prognoze paredz, ka budžeta deficīts joprojām būs virs atsauces vērtības 2013. un 2014. gadā, attiecīgi 3,7 % un 3,6 % no IKP. Minētās budžeta prognozes pamatojas uz pašreizējām politikas nostādnēm, tādējādi iekļaujot 2013. gada budžetu, ko Parlaments atbalstīja 2013. gada aprīlī un kas ietver ekspansijas pasākumus gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, kā arī jau plānoto kapitāla ieguldījumu Air Malta (0,6 % no IKP), veidojot neto deficītu palielinošu ietekmi 0,3 % apmērā no IKP. Ekspansijas pasākumus tikai daļēji kompensē akcīzes nodokļa pieaugums, nodokļu parādu iekasēšana, kā arī izdevumu ietaupījumi un lielākas sociālās iemaksas atbilstīgi 2006. gada pensiju reformai. Turklāt neto deficīta samazināšanas vienreizējo pasākumu ietekme uz konsolidācijas centieniem, kā konstatējusi Komisija, strauji mazināsies pēc 2012. gada. Ņemot vērā gaidāmo ilgstošo primāro deficītu 2013. un 2014. gadā, saskaņā ar Komisijas 2013. gada pavasara prognozi paredzams, ka valsts kopējā parāda apjoms palielināsies vēl vairāk – līdz 73,9 % no IKP 2013. gadā un 74,9 % no IKP 2014. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2015. un 2016. gadā saglabāsies virs 3 % no IKP atsauces vērtības, un parāda attiecība pret IKP līdz 2016. gadam pieaugs līdz 75,6 % no IKP. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2013. gada pavasara prognoze paredz, ka budžeta deficīts joprojām būs virs atsauces vērtības 2013. un 2014. gadā, attiecīgi 3,7 % un 3,6 % no IKP. Minētās budžeta prognozes pamatojas uz pašreizējām politikas nostādnēm, tādējādi iekļaujot 2013. gada budžetu, ko Parlaments atbalstīja 2013. gada aprīlī un kas ietver ekspansijas pasākumus gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, kā arī jau plānoto kapitāla ieguldījumu Air Malta (0,6 % no IKP), veidojot neto deficītu palielinošu ietekmi 0,3 % apmērā no IKP. Ekspansijas pasākumus tikai daļēji kompensē akcīzes nodokļa pieaugums, nodokļu parādu iekasēšana, kā arī izdevumu ietaupījumi un lielākas sociālās iemaksas atbilstīgi 2006. gada pensiju reformai. Turklāt neto deficīta samazināšanas vienreizējo pasākumu ietekme uz konsolidācijas centieniem, kā konstatējusi Komisija, strauji mazināsies pēc 2012. gada. Ņemot vērā gaidāmo ilgstošo primāro deficītu 2013. un 2014. gadā, saskaņā ar Komisijas 2013. gada pavasara prognozi paredzams, ka valsts kopējā parāda apjoms palielināsies vēl vairāk – līdz 73,9 % no IKP 2013. gadā un 74,9 % no IKP 2014. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2015. un 2016. gadā saglabāsies virs 3 % no IKP atsauces vērtības, un parāda attiecība pret IKP līdz 2016. gadam pieaugs līdz 75,6 % no IKP.

| (7) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97 pārmērīga budžeta deficīta novēršana būtu jāpabeidz nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Pārmērīga budžeta deficīta novēršana līdz 2014. gadam tāpēc ir pamatota. Jo īpaši, lai veiktu ticamas un ilgtspējīgas korekcijas, Maltai būtu jāsasniedz kopējais vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis – 3,4 % no IKP 2013. gadā un 2,7 % no IKP 2014. gadā, kas atbilst strukturālās bilances gada uzlabojumam par 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,7 % no IKP 2014. gadā. 2014. gada mērķis nodrošina, ka nepieciešamais atšķirības samazinājums starp parāda attiecību pret IKP un Līguma atsauces vērtību – 60% no IKP notiks divos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta procedūras korekcijas. Lai sasniegtu iepriekš minētos strukturālos mērķus, Maltai būtu jāveic papildu konsolidācijas pasākumi aptuveni 0,4 % apmērā no IKP 2013. gadā, papildus pasākumiem, kas jau ir iekļauti pamata scenārijā, un aptuveni 3⁄4 % no IKP 2014. gadā. Šajos mērķos ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas negatīvo ietekmi uz valsts finansēm, ietekmējot IKP pieaugumu. Bāzes scenārijā, kas ir šo korekciju pamatā, iekļauj Komisijas 2013. gada pavasara prognozi un paplašina to līdz 2016. gadam, paļaujoties uz standarta pieņēmumiem par ražošanas apjoma starpības samazināšanos un budžeta jutīgumu attiecībā pret ciklu; tas gan neietver papildu kapitāla ieguldījumu Air Malta, ko paredzēts veikt līdz 2015. gadā saskaņā ar 2013. gada stabilitātes programmu. Tādējādi tiek pieņemts, ka kapitāla ieguldījums nenotiks vai netiks kompensēts ar pasākumiem pretējā virzienā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97 pārmērīga budžeta deficīta novēršana būtu jāpabeidz nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Pārmērīga budžeta deficīta novēršana līdz 2014. gadam tāpēc ir pamatota. Jo īpaši, lai veiktu ticamas un ilgtspējīgas korekcijas, Maltai būtu jāsasniedz kopējais vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis – 3,4 % no IKP 2013. gadā un 2,7 % no IKP 2014. gadā, kas atbilst strukturālās bilances gada uzlabojumam par 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,7 % no IKP 2014. gadā. 2014. gada mērķis nodrošina, ka nepieciešamais atšķirības samazinājums starp parāda attiecību pret IKP un Līguma atsauces vērtību – 60% no IKP notiks divos gados pēc pārmērīgā budžeta deficīta procedūras korekcijas. Lai sasniegtu iepriekš minētos strukturālos mērķus, Maltai būtu jāveic papildu konsolidācijas pasākumi aptuveni 0,4 % apmērā no IKP 2013. gadā, papildus pasākumiem, kas jau ir iekļauti pamata scenārijā, un aptuveni 3⁄4 % no IKP 2014. gadā. Šajos mērķos ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas negatīvo ietekmi uz valsts finansēm, ietekmējot IKP pieaugumu. Bāzes scenārijā, kas ir šo korekciju pamatā, iekļauj Komisijas 2013. gada pavasara prognozi un paplašina to līdz 2016. gadam, paļaujoties uz standarta pieņēmumiem par ražošanas apjoma starpības samazināšanos un budžeta jutīgumu attiecībā pret ciklu; tas gan neietver papildu kapitāla ieguldījumu Air Malta, ko paredzēts veikt līdz 2015. gadā saskaņā ar 2013. gada stabilitātes programmu. Tādējādi tiek pieņemts, ka kapitāla ieguldījums nenotiks vai netiks kompensēts ar pasākumiem pretējā virzienā.

| (8) | Maltas fiskālā sistēma ir diezgan elastīga, turklāt tās nesaistošais raksturs un īstermiņa fiskālā plānošana neveicina stabilu fiskālo stāvokli. Direktīva 2011/85/ES (2011. gada 8. novembris) par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (2) transponēta. Turklāt saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (3), Maltai būtu jāizveido neatkarīgas struktūras, lai uzraudzītu fiskālo noteikumu ievērošanu. Lai gan stabilitātes programmā ir minēts valdības nodoms izveidot fiskālo padomi, tomēr konkrēti plāni nav paredzēti. |
| --- | --- |

(8)

Maltas fiskālā sistēma ir diezgan elastīga, turklāt tās nesaistošais raksturs un īstermiņa fiskālā plānošana neveicina stabilu fiskālo stāvokli. Direktīva 2011/85/ES (2011. gada 8. novembris) par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (2) transponēta. Turklāt saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (3), Maltai būtu jāizveido neatkarīgas struktūras, lai uzraudzītu fiskālo noteikumu ievērošanu. Lai gan stabilitātes programmā ir minēts valdības nodoms izveidot fiskālo padomi, tomēr konkrēti plāni nav paredzēti.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. panta 1. punktu Maltai būtu jāiesniedz Komisijai un Padomei ekonomiskās partnerības programma vienlaikus ar ziņojumu, kas iesniedzams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. panta 1. punktu Maltai būtu jāiesniedz Komisijai un Padomei ekonomiskās partnerības programma vienlaikus ar ziņojumu, kas iesniedzams saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu.

| (10) | Padome uzskata, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības budžeta bilances noturīga uzlabošanās, kas tiktu virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un ekonomikas izaugsmes potenciāla stiprināšanu, |
| --- | --- |

(10)

Padome uzskata, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības budžeta bilances noturīga uzlabošanās, kas tiktu virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un ekonomikas izaugsmes potenciāla stiprināšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Maltai pašreiz pastāvošā pārmērīga budžeta deficīta situācija būtu jānovērš līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

1.

Maltai pašreiz pastāvošā pārmērīga budžeta deficīta situācija būtu jānovērš līdz 2014. gadam.

| 2. | Īpaši Maltai būtu:






  a) | jāsasniedz kopējo vispārējās valdības deficīta mērķi – 3,4 % no IKP 2013. gadā un 2,7 % no IKP 2014. gadā, kas atbilst gada strukturālās bilances uzlabojumam par 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,7 % no IKP 2014. gadā. Minētās korekcijas ļautu samazināt valsts kopējo budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības līdz 2014. gadam, vienlaikus nodrošinot, ka valsts kopējā parāda attiecība pietiekami strauji sasniedz 60 % no IKP atsauces vērtības; |
| --- | --- | --- |

2.

Īpaši Maltai būtu:

a)

jāsasniedz kopējo vispārējās valdības deficīta mērķi – 3,4 % no IKP 2013. gadā un 2,7 % no IKP 2014. gadā, kas atbilst gada strukturālās bilances uzlabojumam par 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,7 % no IKP 2014. gadā. Minētās korekcijas ļautu samazināt valsts kopējo budžeta deficītu zem 3 % no IKP atsauces vērtības līdz 2014. gadam, vienlaikus nodrošinot, ka valsts kopējā parāda attiecība pietiekami strauji sasniedz 60 % no IKP atsauces vērtības;

| b) | jāprecizē un rūpīgi jāīsteno pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2014. gadam, un jāizmanto visi papildu ieguvumi budžeta deficīta samazināšanai. |
| --- | --- |

b)

jāprecizē un rūpīgi jāīsteno pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2014. gadam, un jāizmanto visi papildu ieguvumi budžeta deficīta samazināšanai.

| 3. | Padome nosaka 2013. gada 1. oktobri kā termiņu, līdz kuram Maltai efektīvi jārīkojas un saskaņā ar 3. panta 4.a punktu Regulā (EK) Nr. 1467/97 jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.
  Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas Malta tiek aicināta turpināt progresēt atbilstīgā tempā, lai virzībā uz vidējā termiņa mērķi sasniegtu līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē, tostarp ievērot izdevumu kritēriju. Lai samazinātu budžeta izpildes riskus, Padome aicina Maltu stiprināt tās budžeta sistēmas īstenošanu un uzlabot budžeta izpildes uzraudzību visa gada garumā. Jo īpaši Malta tiek aicināta ieviest saistošāku, ar noteikumiem pamatotu daudzgadu fiskālo sistēmu. Turklāt būtu jāstiprina tādu neatkarīgu struktūru loma, kas uzrauga fiskālo politiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 5. pantu.
  Visbeidzot, lai sekmīgi īstenotu fiskālās konsolidācijas stratēģiju, Maltas iestādes tiek aicinātas atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālajām reformām saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kas adresēti Maltai saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši ar ieteikumiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras preventīvajā daļā (4).
  Šis ieteikums adresēts Maltai. |
| --- | --- |

3.

Padome nosaka 2013. gada 1. oktobri kā termiņu, līdz kuram Maltai efektīvi jārīkojas un saskaņā ar 3. panta 4.a punktu Regulā (EK) Nr. 1467/97 jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas Malta tiek aicināta turpināt progresēt atbilstīgā tempā, lai virzībā uz vidējā termiņa mērķi sasniegtu līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē, tostarp ievērot izdevumu kritēriju. Lai samazinātu budžeta izpildes riskus, Padome aicina Maltu stiprināt tās budžeta sistēmas īstenošanu un uzlabot budžeta izpildes uzraudzību visa gada garumā. Jo īpaši Malta tiek aicināta ieviest saistošāku, ar noteikumiem pamatotu daudzgadu fiskālo sistēmu. Turklāt būtu jāstiprina tādu neatkarīgu struktūru loma, kas uzrauga fiskālo politiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 5. pantu.

Visbeidzot, lai sekmīgi īstenotu fiskālās konsolidācijas stratēģiju, Maltas iestādes tiek aicinātas atbalstīt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālajām reformām saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kas adresēti Maltai saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši ar ieteikumiem makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras preventīvajā daļā (4).

Šis ieteikums adresēts Maltai.

Luksemburgā, 2013. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

2

(3)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

3

(4)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru Maltā ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/4

---

PADOMES IETEIKUMS

(2013. gada 21. jūnijs)

par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Spānijā

2013/C 180/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darba vietu radīšanai. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darba vietu radīšanai.

| (3) | Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktu 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un sniedza ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2012. gadam (1) (“Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums”) saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2). |
| --- | --- |

(3)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktu 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un sniedza ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2012. gadam (1) (“Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikums”) saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2).

| (4) | Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu nolēma, ka Spānijas rīcība bijusi efektīva un ka pēc Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikuma pieņemšanas ekonomikā norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses. Jo īpaši krasa izaugsmes perspektīvu pasliktināšanās pasaules ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā ļoti negatīvi ietekmēja budžetu. Rezultātā Padome saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nolēma pieņemt pārskatītu ieteikumu (“Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikums”), lai ticamā un ilgtspējīgā veidā īstenojot pasākumus vidējā termiņā, vēlākais līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu nolēma, ka Spānijas rīcība bijusi efektīva un ka pēc Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikuma pieņemšanas ekonomikā norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses. Jo īpaši krasa izaugsmes perspektīvu pasliktināšanās pasaules ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā ļoti negatīvi ietekmēja budžetu. Rezultātā Padome saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nolēma pieņemt pārskatītu ieteikumu (“Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikums”), lai ticamā un ilgtspējīgā veidā īstenojot pasākumus vidējā termiņā, vēlākais līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

| (5) | Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu pasākumus, ievērojot Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu samazināt valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tādējādi papildu pasākumi pārmērīga deficīta novēršanas procedūrā (EDP) nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2010. gada 15. jūnijā secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu pasākumus, ievērojot Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu samazināt valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tādējādi papildu pasākumi pārmērīga deficīta novēršanas procedūrā (EDP) nav vajadzīgi.

| (6) | Padome 2012. gada 10. jūlijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu nolēma, ka valsts rīcība bijusi efektīva un ka pēc Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikuma pieņemšanas norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses. Jo īpaši krasa izaugsmes perspektīvu pasliktināšanās un pāreja uz izaugsmes struktūru ar mazāku nodokļu komponentu ļoti negatīvi ietekmēja budžetu. Rezultātā Padome pieņēma pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu (“Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikums”) un ieteica Spānijai vēlākais līdz 2014. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu, lai līdz 2014. gadam samazinātu kopējo valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Spānijai tika ieteikts uzlabot strukturālo bilanci par 2,7 % no IKP 2012. gadā, par 2,5 % no IKP 2013. gadā un par 1,9 % no IKP 2014. gadā. Tika izvirzīti šādi nominālā deficīta mērķi: 6,3 % no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,8 % no IKP 2014. gadā. Spānijai tika arī ieteikts īstenot pasākumus, kas pieņemti 2012. budžetā un autonomo apgabalu pārorientēšanās plānos, un līdz 2012. gada jūlija beigām pieņemt izsludināto daudzgadu budžeta plānu no 2013.gada līdz 2014. gadam, tostarp vidēja termiņa budžeta stratēģiju, kurā tiktu noteikti visaptveroši strukturālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2012. gada 10. jūlijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu nolēma, ka valsts rīcība bijusi efektīva un ka pēc Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikuma pieņemšanas norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses. Jo īpaši krasa izaugsmes perspektīvu pasliktināšanās un pāreja uz izaugsmes struktūru ar mazāku nodokļu komponentu ļoti negatīvi ietekmēja budžetu. Rezultātā Padome pieņēma pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu (“Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikums”) un ieteica Spānijai vēlākais līdz 2014. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu, lai līdz 2014. gadam samazinātu kopējo valdības budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Spānijai tika ieteikts uzlabot strukturālo bilanci par 2,7 % no IKP 2012. gadā, par 2,5 % no IKP 2013. gadā un par 1,9 % no IKP 2014. gadā. Tika izvirzīti šādi nominālā deficīta mērķi: 6,3 % no IKP 2012. gadā, 4,5 % no IKP 2013. gadā un 2,8 % no IKP 2014. gadā. Spānijai tika arī ieteikts īstenot pasākumus, kas pieņemti 2012. budžetā un autonomo apgabalu pārorientēšanās plānos, un līdz 2012. gada jūlija beigām pieņemt izsludināto daudzgadu budžeta plānu no 2013.gada līdz 2014. gadam, tostarp vidēja termiņa budžeta stratēģiju, kurā tiktu noteikti visaptveroši strukturālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

| (7) | Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, Komisija 2012. gada 14. novembrī secināja, ka Spānijas rīcība ir bijusi efektīva atbilstīgi Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumam, un ka papildu pasākumi EDP nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, Komisija 2012. gada 14. novembrī secināja, ka Spānijas rīcība ir bijusi efektīva atbilstīgi Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumam, un ka papildu pasākumi EDP nav vajadzīgi.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome pēc Komisijas ieteikuma var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas notiek negaidīti nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz valdības finansēm. Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 5. punktu to, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomiskiem notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē budžetu, jāizvērtē, ņemot vērā ekonomisko prognozi, kas ir pamatā Padomes ieteikumam. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome pēc Komisijas ieteikuma var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas notiek negaidīti nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz valdības finansēm. Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 5. punktu to, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomiskiem notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē budžetu, jāizvērtē, ņemot vērā ekonomisko prognozi, kas ir pamatā Padomes ieteikumam.

| (9) | Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomei ir jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij ieteikumus ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz noteiktā laikposma beigām. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, novēršot pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padome pieprasa, lai tiktu sasniegti gada budžeta mērķi, kas, pamatojoties uz prognozi, kura izmantota ieteikuma sagatavošanai, strukturālo bilanci, proti, cikliski koriģēto bilanci, neietverot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, gadā uzlabo par vismaz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (3) 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu Spānijai būtu jāprezentē ekonomiskās partnerības programma. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomei ir jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij ieteikumus ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz noteiktā laikposma beigām. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, novēršot pārmērīgu budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Padome pieprasa, lai tiktu sasniegti gada budžeta mērķi, kas, pamatojoties uz prognozi, kura izmantota ieteikuma sagatavošanai, strukturālo bilanci, proti, cikliski koriģēto bilanci, neietverot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, gadā uzlabo par vismaz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (3) 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu Spānijai būtu jāprezentē ekonomiskās partnerības programma.

| (10) | Pēc īslaicīgas atlabšanas 2011. gadā ekonomikā atsākās recesija, un kopš 2011. gada trešā ceturkšņa tika reģistrēts negatīvs ceturkšņa faktiskais IKP pieaugums. Gada izteiksmē 2012. gadā IKP samazinājās par 1,4 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi recesija 2013. gadā turpināsies, neraugoties uz pozitīvu neto eksporta bilanci, kas joprojām neatsver iekšzemes pieprasījuma samazināšanos. Paredzams, ka izlaide stabilizēsies tikai 2013. gada beigās. Tādējādi saskaņā ar prognozi faktiskais IKP 2013. gadā samazināsies par 1,5 %, un 2014. gadā tas palielināsies par 0,9 % (saskaņā ar nemainīgas politikas pieņēmumu). Jaunākā Padomes ieteikuma sagatavošanas laikā rēķinājās ar faktiskā IKP samazinājumu par 1,9 % un 0,3 % attiecīgi 2012. un 2013. gadā un pieaugumu par 1,1 % 2014. gadā. Tas, ka 2012. gadā izaugsme bija mazāk negatīva, galvenokārt saistīts ar nedaudz noturīgāku iekšzemes pieprasījumu, kuru, iespējams, nodrošināja arī līdzekļi, kas piesaistīti, izmantojot tāda komercparāda atmaksas shēmu, ko līdz 2012. gada 1. janvārim bija uzkrājuši reģioni un vietējās iestādes (EUR 27,4 miljardi jeb 2,6 % no IKP). Attiecībā uz 2013. un 2014. gadu Komisijas dienesti 2013. gada pavasara prognozē paredzējuši straujāku faktiskā IKP samazinājumu 2013. gadā un vājāku atlabšanu 2014. gadā. Tas ietver straujāku iekšzemes pieprasījuma samazinājumu abos gados un ilgstošāku un dziļāku nodarbinātības krīzi. Makroekonomiskās prognozes pasliktināšanās ir daļēji saistīta ar papildu konsolidēšanas pasākumiem, kas ietverti budžeta plānā laikposmam no 2013. gada līdz 2014. gadam, un ņemot vērā 2013. gada budžetu. |
| --- | --- |

(10)

Pēc īslaicīgas atlabšanas 2011. gadā ekonomikā atsākās recesija, un kopš 2011. gada trešā ceturkšņa tika reģistrēts negatīvs ceturkšņa faktiskais IKP pieaugums. Gada izteiksmē 2012. gadā IKP samazinājās par 1,4 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi recesija 2013. gadā turpināsies, neraugoties uz pozitīvu neto eksporta bilanci, kas joprojām neatsver iekšzemes pieprasījuma samazināšanos. Paredzams, ka izlaide stabilizēsies tikai 2013. gada beigās. Tādējādi saskaņā ar prognozi faktiskais IKP 2013. gadā samazināsies par 1,5 %, un 2014. gadā tas palielināsies par 0,9 % (saskaņā ar nemainīgas politikas pieņēmumu). Jaunākā Padomes ieteikuma sagatavošanas laikā rēķinājās ar faktiskā IKP samazinājumu par 1,9 % un 0,3 % attiecīgi 2012. un 2013. gadā un pieaugumu par 1,1 % 2014. gadā. Tas, ka 2012. gadā izaugsme bija mazāk negatīva, galvenokārt saistīts ar nedaudz noturīgāku iekšzemes pieprasījumu, kuru, iespējams, nodrošināja arī līdzekļi, kas piesaistīti, izmantojot tāda komercparāda atmaksas shēmu, ko līdz 2012. gada 1. janvārim bija uzkrājuši reģioni un vietējās iestādes (EUR 27,4 miljardi jeb 2,6 % no IKP). Attiecībā uz 2013. un 2014. gadu Komisijas dienesti 2013. gada pavasara prognozē paredzējuši straujāku faktiskā IKP samazinājumu 2013. gadā un vājāku atlabšanu 2014. gadā. Tas ietver straujāku iekšzemes pieprasījuma samazinājumu abos gados un ilgstošāku un dziļāku nodarbinātības krīzi. Makroekonomiskās prognozes pasliktināšanās ir daļēji saistīta ar papildu konsolidēšanas pasākumiem, kas ietverti budžeta plānā laikposmam no 2013. gada līdz 2014. gadam, un ņemot vērā 2013. gada budžetu.

| (11) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi vispārējās valdības deficīts 2012. gadā sasniedza 10,6 % no IKP pretstatā valdības un EDP mērķim 6,3 % no IKP un rezultātam 2011. gadā – 9,4 % no IKP. Veicot korekciju par kapitāla pārvedumiem bankām (ko uzskata par vienreizējām darbībām), atbilstīgie deficīta rādītāji 2012. un 2011. gadā bija attiecīgi 7 % un 9 % no IKP. Ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi un mazāku nodokļu komponentu izaugsmes struktūrā, nominālās bilances samazinājums atbilst primārās bilances uzlabojumam par 2,4 procentu punktiem (bez kapitāla pārvedumiem bankām). Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē 2012. gadā konstatēts uzlabojums strukturālajā deficītā par 1,8 procentu punktiem pretstatā ieteiktajam uzlabojumam par 2,7 procentu punktiem. Ja ņem vērā potenciālās izlaides nelielo korekciju uz leju kopš Padomes jaunākā ieteikuma, lēstā fiskālā konsolidācija paliek nemainīga. Tomēr lēstās izmaiņas strukturālajā bilancē būtiski ietekmēja neplānots ieņēmumu samazinājumus par aptuveni 1 procentu punktu. Kopumā, ņemot vērā minētās cēloņsakarības, koriģētā fiskālā konsolidācija palielinātos par 2,9 procentu punktiem virs Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikuma robežvērtības. Papildus rekapitalizācijas pasākumiem novirzes 2012. gada budžetā ir saistītas ar tādiem faktoriem kā negaidīti mazāki ieņēmumi (ņemot vērā ietekmi, ko izraisīja diskrecionārie pasākumi un bāzes efekts) un lielāks starppatēriņš un sociālie pārvedumi. Izaugsmes struktūra ar mazāku nodokļu komponentu un situācijas straujāka pasliktināšanās darba tirgū bija cēloņi ieņēmumu samazinājumam, jo īpaši ieņēmumu samazinājumam no tiešajiem un netiešajiem nodokļiem, kā arī lielākiem izdevumiem sociālajā jomā. Spānija 2012. gadā pieņēma prāvus konsolidācijas pasākumus par aptuveni 4 % no IKP, tostarp par aptuveni 1,5 % no IKP ieņēmumu pusē un par 2,5 % no IKP izdevumu pusē. Minētie pasākumi daļēji kompensēja arī strukturālās bilances pasliktināšanos, ko izraisīja lielāki procentu maksājumi un lielāki sociālie pārvedumi. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi vispārējās valdības deficīts 2012. gadā sasniedza 10,6 % no IKP pretstatā valdības un EDP mērķim 6,3 % no IKP un rezultātam 2011. gadā – 9,4 % no IKP. Veicot korekciju par kapitāla pārvedumiem bankām (ko uzskata par vienreizējām darbībām), atbilstīgie deficīta rādītāji 2012. un 2011. gadā bija attiecīgi 7 % un 9 % no IKP. Ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi un mazāku nodokļu komponentu izaugsmes struktūrā, nominālās bilances samazinājums atbilst primārās bilances uzlabojumam par 2,4 procentu punktiem (bez kapitāla pārvedumiem bankām). Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē 2012. gadā konstatēts uzlabojums strukturālajā deficītā par 1,8 procentu punktiem pretstatā ieteiktajam uzlabojumam par 2,7 procentu punktiem. Ja ņem vērā potenciālās izlaides nelielo korekciju uz leju kopš Padomes jaunākā ieteikuma, lēstā fiskālā konsolidācija paliek nemainīga. Tomēr lēstās izmaiņas strukturālajā bilancē būtiski ietekmēja neplānots ieņēmumu samazinājumus par aptuveni 1 procentu punktu. Kopumā, ņemot vērā minētās cēloņsakarības, koriģētā fiskālā konsolidācija palielinātos par 2,9 procentu punktiem virs Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikuma robežvērtības. Papildus rekapitalizācijas pasākumiem novirzes 2012. gada budžetā ir saistītas ar tādiem faktoriem kā negaidīti mazāki ieņēmumi (ņemot vērā ietekmi, ko izraisīja diskrecionārie pasākumi un bāzes efekts) un lielāks starppatēriņš un sociālie pārvedumi. Izaugsmes struktūra ar mazāku nodokļu komponentu un situācijas straujāka pasliktināšanās darba tirgū bija cēloņi ieņēmumu samazinājumam, jo īpaši ieņēmumu samazinājumam no tiešajiem un netiešajiem nodokļiem, kā arī lielākiem izdevumiem sociālajā jomā. Spānija 2012. gadā pieņēma prāvus konsolidācijas pasākumus par aptuveni 4 % no IKP, tostarp par aptuveni 1,5 % no IKP ieņēmumu pusē un par 2,5 % no IKP izdevumu pusē. Minētie pasākumi daļēji kompensēja arī strukturālās bilances pasliktināšanos, ko izraisīja lielāki procentu maksājumi un lielāki sociālie pārvedumi.

| (12) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi 2013. gadā valdības deficīts samazināsies līdz 6,5 % no IKP pretstatā EDP mērķim – 4,5 % no IKP. Paredzams, ka primārā bilance uzlabosies par 4,5 procentu punktiem (0,9 procentu punktiem bez kapitāla pārvedumiem bankām). Pēc jaunākā Padomes ieteikuma Spānijas valdība 2012. gada augustā iepazīstināja ar daudzgadu budžeta plānu laikposmam no 2013. gada līdz 2014. gadam, ieskicējot dažus vidēja termiņa konsolidācijas stratēģijas aspektus. Kopumā aplēsts, ka diskrecionāro pasākumu ietekme uz budžetu 2013. gadā būs par aptuveni 1 % no IKP izdevumu pusē un par 1,5 % no IKP ieņēmumu pusē. Paredzamā novirze no budžeta mērķa par 2 % no IKP salīdzinājumā ar EDP mērķi daļēji skaidrojama ar sliktāku izejas stāvokli. Tomēr galvenais novirzes iemesls ir nelabvēlīga izaugsmes struktūra kopā ar negaidīti lielāku privātā patēriņa samazinājumu un negaidīti sliktākām tendencēm darba tirgū, salīdzinot ar Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikuma prognozi. Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē lēsts, kas strukturālais deficīts 2013. gadā samazināsies par 1,1 procentu punktu pretstatā ieteiktajam uzlabojumam – 2,5 procentu punktiem. Ja veic korekciju par izmaiņām lēstajā potenciālajā izaugsmē un negaidīti lielu ieņēmumu samazinājumu, lēstā fiskālā konsolidācija palielinās par 1,4 procentu punktiem, tādējādi koriģētā fiskāla konsolidācija ir 2,5 % no IKP, kas ir saskaņā ar pārskatītajā Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumā ieteikto uzlabojumu. Spānijas valdība 2013. gada stabilitātes programmā paziņoja vispārējās valdības deficīta mērķi 2013. gadam – 6,3 % no IKP, ko jāpanāk ar papildu konsolidācijas pasākumiem par EUR 3 miljardiem (0,3 % no IKP), kuri vēl jāpieņem un jāīsteno šogad. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi 2013. gadā valdības deficīts samazināsies līdz 6,5 % no IKP pretstatā EDP mērķim – 4,5 % no IKP. Paredzams, ka primārā bilance uzlabosies par 4,5 procentu punktiem (0,9 procentu punktiem bez kapitāla pārvedumiem bankām). Pēc jaunākā Padomes ieteikuma Spānijas valdība 2012. gada augustā iepazīstināja ar daudzgadu budžeta plānu laikposmam no 2013. gada līdz 2014. gadam, ieskicējot dažus vidēja termiņa konsolidācijas stratēģijas aspektus. Kopumā aplēsts, ka diskrecionāro pasākumu ietekme uz budžetu 2013. gadā būs par aptuveni 1 % no IKP izdevumu pusē un par 1,5 % no IKP ieņēmumu pusē. Paredzamā novirze no budžeta mērķa par 2 % no IKP salīdzinājumā ar EDP mērķi daļēji skaidrojama ar sliktāku izejas stāvokli. Tomēr galvenais novirzes iemesls ir nelabvēlīga izaugsmes struktūra kopā ar negaidīti lielāku privātā patēriņa samazinājumu un negaidīti sliktākām tendencēm darba tirgū, salīdzinot ar Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikuma prognozi. Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē lēsts, kas strukturālais deficīts 2013. gadā samazināsies par 1,1 procentu punktu pretstatā ieteiktajam uzlabojumam – 2,5 procentu punktiem. Ja veic korekciju par izmaiņām lēstajā potenciālajā izaugsmē un negaidīti lielu ieņēmumu samazinājumu, lēstā fiskālā konsolidācija palielinās par 1,4 procentu punktiem, tādējādi koriģētā fiskāla konsolidācija ir 2,5 % no IKP, kas ir saskaņā ar pārskatītajā Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumā ieteikto uzlabojumu. Spānijas valdība 2013. gada stabilitātes programmā paziņoja vispārējās valdības deficīta mērķi 2013. gadam – 6,3 % no IKP, ko jāpanāk ar papildu konsolidācijas pasākumiem par EUR 3 miljardiem (0,3 % no IKP), kuri vēl jāpieņem un jāīsteno šogad.

| (13) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi paredzams, ka kopējais deficīts 2014. gadā palielināsies līdz 7 % no IKP pretstatā EDP mērķim – 2,8 % no IKP. Prognozēts, ka primārais deficīts palielināsies par 0,4 % no IKP. Papildus bāzes efektam paredzamā novirze galvenokārt atspoguļo to, ka iepriekšējos gados veikto pagaidu pasākumu termiņš ir beidzies, un apstākli, ka plānotie konsolidācijas pasākumi 2014. gadam netika pietiekami precīzi izklāstīti 2012. gada augusta daudzgadu budžeta plānā, lai tos ietvertu Komisijas dienestu prognozē. Turklāt paredzams, ka ekonomikas izaugsmes struktūru vēl arvien raksturos mazāki nodokļu ieņēmumi, ja sociālās iemaksas un netiešie nodokļi nepalielināsies pilnībā proporcionāli nominālajam IKP. Saskaņā ar prognozi procentu maksājumi palielināsies, ņemot vērā lielāku uzkrāto parādu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts samazināsies par 1,1 procentu punktu salīdzinajumā ar ieteikto uzlabojumu – 1,9 procentu punktiem. Ja veic korekciju par izmaiņām lēstajā potenciālajā izaugsmē un negaidītu ieņēmumu samazinājumu, strukturālais deficīts palielināsies vēl par 0,2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi paredzams, ka kopējais deficīts 2014. gadā palielināsies līdz 7 % no IKP pretstatā EDP mērķim – 2,8 % no IKP. Prognozēts, ka primārais deficīts palielināsies par 0,4 % no IKP. Papildus bāzes efektam paredzamā novirze galvenokārt atspoguļo to, ka iepriekšējos gados veikto pagaidu pasākumu termiņš ir beidzies, un apstākli, ka plānotie konsolidācijas pasākumi 2014. gadam netika pietiekami precīzi izklāstīti 2012. gada augusta daudzgadu budžeta plānā, lai tos ietvertu Komisijas dienestu prognozē. Turklāt paredzams, ka ekonomikas izaugsmes struktūru vēl arvien raksturos mazāki nodokļu ieņēmumi, ja sociālās iemaksas un netiešie nodokļi nepalielināsies pilnībā proporcionāli nominālajam IKP. Saskaņā ar prognozi procentu maksājumi palielināsies, ņemot vērā lielāku uzkrāto parādu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts samazināsies par 1,1 procentu punktu salīdzinajumā ar ieteikto uzlabojumu – 1,9 procentu punktiem. Ja veic korekciju par izmaiņām lēstajā potenciālajā izaugsmē un negaidītu ieņēmumu samazinājumu, strukturālais deficīts palielināsies vēl par 0,2 procentu punktiem.

| (14) | Attiecībā uz fiskālo pārvaldību ir gūti būtiski panākumi ziņošanā par budžeta izpildi centrālajai valdībai pakārtotajos līmeņos. Tomēr Budžeta stabilitātes likuma noteikumi par agrīnās brīdināšanas un koriģēšanas mehānismiem noviržu ierobežošanai nav pilnā mērā efektīvi, un to īstenošanas pārredzamību varētu uzlabot. Neraugoties uz panākumiem saistībā ar ziņošanu par budžeta izpildi reģionālajā līmenī, lai panāktu lielāku fiskālo pārredzamību, ir vajadzīga visaptveroša, konsekventa un savlaicīga ziņošana (arī par budžeta plāniem), kas nodrošinātu konsolidētu informāciju par vispārējo valdību saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu. Vēl joprojām nav izveidota institucionāli un finansiāli pilnīgi neatkarīga fiskālo jautājumu padome. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz fiskālo pārvaldību ir gūti būtiski panākumi ziņošanā par budžeta izpildi centrālajai valdībai pakārtotajos līmeņos. Tomēr Budžeta stabilitātes likuma noteikumi par agrīnās brīdināšanas un koriģēšanas mehānismiem noviržu ierobežošanai nav pilnā mērā efektīvi, un to īstenošanas pārredzamību varētu uzlabot. Neraugoties uz panākumiem saistībā ar ziņošanu par budžeta izpildi reģionālajā līmenī, lai panāktu lielāku fiskālo pārredzamību, ir vajadzīga visaptveroša, konsekventa un savlaicīga ziņošana (arī par budžeta plāniem), kas nodrošinātu konsolidētu informāciju par vispārējo valdību saskaņā ar Eiropas kontu sistēmu. Vēl joprojām nav izveidota institucionāli un finansiāli pilnīgi neatkarīga fiskālo jautājumu padome.

| (15) | Vispārējās valdības kopējais parāds 2012. gadā palielinājās līdz aptuveni 84 % no IKP salīdzinājumā ar 80,9 % no IKP, kas prognozēti Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumā. Šīs parāda attiecības palielinājums bija saistīts ar negaidīti lielu deficītu, mazāku nominālā IKP izaugsmi, banku rekapitalizācijas darbību izmaksām un nenomaksāto maksājumu izlīdzināšanu publiskajā pārvaldē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi parāda attiecība pret IKP palielināsies arī turpmāk un, pieņemot, ka politika nemainīsies, 2014. gadā sasniegs 95 %, tādējādi šis rādītājs būs lielāks par Līguma atsauces vērtību visos gados. |
| --- | --- |

(15)

Vispārējās valdības kopējais parāds 2012. gadā palielinājās līdz aptuveni 84 % no IKP salīdzinājumā ar 80,9 % no IKP, kas prognozēti Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumā. Šīs parāda attiecības palielinājums bija saistīts ar negaidīti lielu deficītu, mazāku nominālā IKP izaugsmi, banku rekapitalizācijas darbību izmaksām un nenomaksāto maksājumu izlīdzināšanu publiskajā pārvaldē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi parāda attiecība pret IKP palielināsies arī turpmāk un, pieņemot, ka politika nemainīsies, 2014. gadā sasniegs 95 %, tādējādi šis rādītājs būs lielāks par Līguma atsauces vērtību visos gados.

| (16) | Komisija 2013. gada 10. aprīlī, balstoties uz 2013. gada padziļinātu pārskatu par Spāniju saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (4), secināja, ka Spānijā ir pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Uzplaukuma gados iedibinātās nelīdzsvarotības novēršana, jo īpaši ļoti augsto privātā sektora parāda un ārējā parāda līmeņu absorbēšana, negatīvi ietekmē ekonomikas izaugsmi, finanšu stabilitāti un publiskās finanses. Pārmērīga budžeta deficīta ilgtspējīgai novēršanai vidējā termiņā ir nepieciešams vienlaicīgs progress makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanā, ko veicina strukturālas reformas izaugsmes sekmēšanai un darba vietu radīšanai, un tādu strukturālo neelastību mazināšanai, kas kavē pielāgošanās procesu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2013. gada 10. aprīlī, balstoties uz 2013. gada padziļinātu pārskatu par Spāniju saskaņā ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (4), secināja, ka Spānijā ir pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Uzplaukuma gados iedibinātās nelīdzsvarotības novēršana, jo īpaši ļoti augsto privātā sektora parāda un ārējā parāda līmeņu absorbēšana, negatīvi ietekmē ekonomikas izaugsmi, finanšu stabilitāti un publiskās finanses. Pārmērīga budžeta deficīta ilgtspējīgai novēršanai vidējā termiņā ir nepieciešams vienlaicīgs progress makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanā, ko veicina strukturālas reformas izaugsmes sekmēšanai un darba vietu radīšanai, un tādu strukturālo neelastību mazināšanai, kas kavē pielāgošanās procesu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi Spānija nesasniegs nominālos budžeta mērķus, kas izvirzīti Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumā. Tomēr Spānija 2012. un 2013. gadā ir īstenojusi strukturālus uzlabojumus, kuri, ievērojot negaidīti nelabvēlīgus ekonomikas notikumus salīdzinājumā ar laiku, kad tika sagatavots Padomes ieteikums, ir saskaņā ar Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumu. Minētajiem negaidīti nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem ir bijusi liela negatīva ietekme uz valdības finansēm. Konkrētāk, būtiskais ieņēmumu samazinājums, kas saistīts ar ekonomikas pārorientēšanu uz izaugsmes struktūru ar mazāku nodokļu komponentu, un saistītā negatīvā ietekme uz ieņēmumiem izraisīja būtisku budžeta stāvokļa pasliktināšanos. Turklāt recesija ekonomikā ļoti negatīvi ietekmējusi nodarbinātību, un ir būtiski pieaudzis bezdarbs. Ņemot vērā visus minētos faktorus, ka arī nepieciešamību novērst pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību, ievērojot šā procesa būtisku negatīvu ietekmi uz publiskām finansēm, saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem acīmredzami ir pamatoti piešķirt termiņa pagarinājumu pārmērīga deficīta novēršanai Spānijā par diviem gadiem, proti, līdz 2016. gadam, nevis pagarinājumu par vienu gadu, kā to paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi Spānija nesasniegs nominālos budžeta mērķus, kas izvirzīti Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumā. Tomēr Spānija 2012. un 2013. gadā ir īstenojusi strukturālus uzlabojumus, kuri, ievērojot negaidīti nelabvēlīgus ekonomikas notikumus salīdzinājumā ar laiku, kad tika sagatavots Padomes ieteikums, ir saskaņā ar Padomes 2012. gada 10. jūlija ieteikumu. Minētajiem negaidīti nelabvēlīgiem ekonomikas notikumiem ir bijusi liela negatīva ietekme uz valdības finansēm. Konkrētāk, būtiskais ieņēmumu samazinājums, kas saistīts ar ekonomikas pārorientēšanu uz izaugsmes struktūru ar mazāku nodokļu komponentu, un saistītā negatīvā ietekme uz ieņēmumiem izraisīja būtisku budžeta stāvokļa pasliktināšanos. Turklāt recesija ekonomikā ļoti negatīvi ietekmējusi nodarbinātību, un ir būtiski pieaudzis bezdarbs. Ņemot vērā visus minētos faktorus, ka arī nepieciešamību novērst pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību, ievērojot šā procesa būtisku negatīvu ietekmi uz publiskām finansēm, saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem acīmredzami ir pamatoti piešķirt termiņa pagarinājumu pārmērīga deficīta novēršanai Spānijā par diviem gadiem, proti, līdz 2016. gadam, nevis pagarinājumu par vienu gadu, kā to paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts.

| (18) | Lai nodrošinātu efektīvus un paliekošus novēršanas pasākumus noteiktajā termiņā, ņemot vērā lielo neskaidrību par ekonomikas un budžeta tendencēm, ieteiktais budžeta mērķis novēršanas laikposma pēdējam gadam būtu jāizvirza tādā līmenī, kas ir daudz zemāks par atsauces vērtību. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu efektīvus un paliekošus novēršanas pasākumus noteiktajā termiņā, ņemot vērā lielo neskaidrību par ekonomikas un budžeta tendencēm, ieteiktais budžeta mērķis novēršanas laikposma pēdējam gadam būtu jāizvirza tādā līmenī, kas ir daudz zemāks par atsauces vērtību.

| (19) | Kopējā deficīta starpposma mērķi, kas sekmēs pārmērīga deficīta novēršanu līdz 2016. gadam, ir šādi: 6,5 % no IKP 2013. gadam, 5,8 % no IKP 2014. gadam, 4,2 % no IKP 2015. gadam un 2,8 % no IKP 2016. gadam. Minēto mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs ikgadējs uzlabojums primārajā bilancē (bez vienreizējiem pasākumiem) vidēji par 1,3 % no IKP laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam un, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kas attiecas uz laiku līdz 2016. gadam, uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē par 1,1 % no IKP 2013. gadā, 0,8 % no IKP 2014. gadā, 0,8 % no IKP 2015. gadā un 1,2 % no IKP 2016. gadā. Pakāpeniskākā pielāgošanās procesā ņem vērā tagadējo sarežģīto ekonomisko vidi un pašreizējo Spānijas ekonomikas strukturālo transformāciju, kas būs jāstiprina ar vērienīgām strukturālajām reformām. Paredzams, ka tas sekmēs ārējās un iekšējās makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanu, mazinās fiskālās konsolidācijas negatīvo īstermiņa ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, vienlaikus stabilizējot un apgriežot augšupejošu tendenci vispārējās valdības parāda jomā. |
| --- | --- |

(19)

Kopējā deficīta starpposma mērķi, kas sekmēs pārmērīga deficīta novēršanu līdz 2016. gadam, ir šādi: 6,5 % no IKP 2013. gadam, 5,8 % no IKP 2014. gadam, 4,2 % no IKP 2015. gadam un 2,8 % no IKP 2016. gadam. Minēto mērķu sasniegšanai ir vajadzīgs ikgadējs uzlabojums primārajā bilancē (bez vienreizējiem pasākumiem) vidēji par 1,3 % no IKP laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam un, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kas attiecas uz laiku līdz 2016. gadam, uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē par 1,1 % no IKP 2013. gadā, 0,8 % no IKP 2014. gadā, 0,8 % no IKP 2015. gadā un 1,2 % no IKP 2016. gadā. Pakāpeniskākā pielāgošanās procesā ņem vērā tagadējo sarežģīto ekonomisko vidi un pašreizējo Spānijas ekonomikas strukturālo transformāciju, kas būs jāstiprina ar vērienīgām strukturālajām reformām. Paredzams, ka tas sekmēs ārējās un iekšējās makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanu, mazinās fiskālās konsolidācijas negatīvo īstermiņa ietekmi uz ekonomikas izaugsmi, vienlaikus stabilizējot un apgriežot augšupejošu tendenci vispārējās valdības parāda jomā.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kas pagarināta līdz 2016. gadam un balstīta uz nemainīgas politikas pieņēmumu, šajā posmā papildu pasākumi nav vajadzīgi, lai sasniegto ieteikto uzlabojumu 2013. gada strukturālajā bilancē (un jauno deficīta mērķi – 6,5 % no IKP), tomēr budžeta plāni stingri jāīsteno visos valdības līmeņos. Lai laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam ilgtspējīgi samazinātu deficītu zem Līguma atsauces vērtības, papildus pasākumiem, kas jau iekļauti Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē, ir jāveic būtiski strukturālie fiskālie pasākumi. Minētajos pasākumos par aptuveni 2 % no IKP 2014. gadā, 1 % no IKP 2015. gadā un 1,5 % no IKP 2016. gadā būtu jāņem vērā nepieciešamība kompensēt negatīvo otrās kārtas ietekmi, potenciālās izlaides negatīvo izaugsmi, kā arī lielākus procentu maksājumus un sociālos maksājumus. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kas pagarināta līdz 2016. gadam un balstīta uz nemainīgas politikas pieņēmumu, šajā posmā papildu pasākumi nav vajadzīgi, lai sasniegto ieteikto uzlabojumu 2013. gada strukturālajā bilancē (un jauno deficīta mērķi – 6,5 % no IKP), tomēr budžeta plāni stingri jāīsteno visos valdības līmeņos. Lai laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam ilgtspējīgi samazinātu deficītu zem Līguma atsauces vērtības, papildus pasākumiem, kas jau iekļauti Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē, ir jāveic būtiski strukturālie fiskālie pasākumi. Minētajos pasākumos par aptuveni 2 % no IKP 2014. gadā, 1 % no IKP 2015. gadā un 1,5 % no IKP 2016. gadā būtu jāņem vērā nepieciešamība kompensēt negatīvo otrās kārtas ietekmi, potenciālās izlaides negatīvo izaugsmi, kā arī lielākus procentu maksājumus un sociālos maksājumus.

| (21) | 2013. gada stabilitātes programmā paredzēts pielāgošanās process, kas kopumā atbilst pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2016. gadam, ar šādiem izvirzītajiem kopējā deficīta mērķiem: 6,3 % no IKP 2013. gadā, 5,5 % 2014. gadā, 4,1 % 2015. gadā un 2,7 % 2016. gadā. 2013. gada mērķis ir balstīts uz papildu konsolidācijas pasākumiem par aptuveni EUR 3 miljardiem, kas paredzēti programmā, kura vēl ir jāprecizē. |
| --- | --- |

(21)

2013. gada stabilitātes programmā paredzēts pielāgošanās process, kas kopumā atbilst pārmērīga deficīta novēršanai līdz 2016. gadam, ar šādiem izvirzītajiem kopējā deficīta mērķiem: 6,3 % no IKP 2013. gadā, 5,5 % 2014. gadā, 4,1 % 2015. gadā un 2,7 % 2016. gadā. 2013. gada mērķis ir balstīts uz papildu konsolidācijas pasākumiem par aptuveni EUR 3 miljardiem, kas paredzēti programmā, kura vēl ir jāprecizē.

| (22) | Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina paliekoši vispārējās valdības bilances uzlabojumi, vienlaikus paaugstinot publisko finanšu kvalitāti un stiprinot ekonomikas izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(22)

Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina paliekoši vispārējās valdības bilances uzlabojumi, vienlaikus paaugstinot publisko finanšu kvalitāti un stiprinot ekonomikas izaugsmes potenciālu.

| (23) | Spānija saskaras ar lielas nozīmības ilgtspējas riskiem vidēja termiņa perspektīvā un vidējas nozīmības riskiem ilgtermiņa perspektīvā. Atgriešanās pie augstākas strukturālās primārās bilances (aptuveni – 0,5 % no IKP), kā tas vidēji bija laikposmā no 1998. gada līdz 2012. gadam, palīdzētu ierobežot minētos riskus. Paredzams, ka priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu 2013. gada reforma ilgtermiņā uzlabos sociālā nodrošinājuma sistēmas ilgtspēju. Tomēr acīmredzami ir nepieciešami papildu pasākumi, lai ierobežotu ar iedzīvotāju novecošanu saistītu izdevumu pieaugumu, proti, ar attiecīgajiem noteikumiem par ilgtspējas faktoru, kas paredzēti 2011. gada pensiju sistēmas reformā, tostarp paredzot, ka pensionēšanās vecums palielināsies, pieaugot paredzamajam mūža ilgumam. |
| --- | --- |

(23)

Spānija saskaras ar lielas nozīmības ilgtspējas riskiem vidēja termiņa perspektīvā un vidējas nozīmības riskiem ilgtermiņa perspektīvā. Atgriešanās pie augstākas strukturālās primārās bilances (aptuveni – 0,5 % no IKP), kā tas vidēji bija laikposmā no 1998. gada līdz 2012. gadam, palīdzētu ierobežot minētos riskus. Paredzams, ka priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu 2013. gada reforma ilgtermiņā uzlabos sociālā nodrošinājuma sistēmas ilgtspēju. Tomēr acīmredzami ir nepieciešami papildu pasākumi, lai ierobežotu ar iedzīvotāju novecošanu saistītu izdevumu pieaugumu, proti, ar attiecīgajiem noteikumiem par ilgtspējas faktoru, kas paredzēti 2011. gada pensiju sistēmas reformā, tostarp paredzot, ka pensionēšanās vecums palielināsies, pieaugot paredzamajam mūža ilgumam.

| (24) | Ņemot vērā Spānijas publisko finanšu decentralizēto raksturu, Spānijas fiskālās pielāgošanās process būtu jāstiprina ar ticamu vidēja termiņa konsolidācijas stratēģiju, kura ietver: i) detalizētu daudzgadu budžeta plānu, kurā pilnībā precizēti pasākumi laikposmam no 2014. gada līdz 2016. gadam, ii) turpmākus institucionālā satvara efektivitātes stiprināšanas pasākumus (turpmāk uzlabojot Budžeta stabilitātes likuma īstenošanas pārredzamību un izveidojot neatkarīgu fiskālo jautājumu padomi), iii) konkrētu pasākumu veikšanu, lai iegrožotu augošu strukturālo deficītu sociālā nodrošinājuma sistēmā un iv) lielāku uzsvaru uz izaugsmei labvēlīgu konsolidāciju (tostarp veicot sistemātisku izdevumu pārskatīšanu un nodokļu sistēmas pārskatīšanu). |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā Spānijas publisko finanšu decentralizēto raksturu, Spānijas fiskālās pielāgošanās process būtu jāstiprina ar ticamu vidēja termiņa konsolidācijas stratēģiju, kura ietver: i) detalizētu daudzgadu budžeta plānu, kurā pilnībā precizēti pasākumi laikposmam no 2014. gada līdz 2016. gadam, ii) turpmākus institucionālā satvara efektivitātes stiprināšanas pasākumus (turpmāk uzlabojot Budžeta stabilitātes likuma īstenošanas pārredzamību un izveidojot neatkarīgu fiskālo jautājumu padomi), iii) konkrētu pasākumu veikšanu, lai iegrožotu augošu strukturālo deficītu sociālā nodrošinājuma sistēmā un iv) lielāku uzsvaru uz izaugsmei labvēlīgu konsolidāciju (tostarp veicot sistemātisku izdevumu pārskatīšanu un nodokļu sistēmas pārskatīšanu).

| (25) | Paralēli regulārajiem pārskatiem par ESM finanšu palīdzību finanšu iestāžu rekapitalizācijai Spānijā (5) un saskaņā ar vienošanos saprašanās memorandā, kas parakstīts 2012. gada 23. jūlijā, Spānijas EDP saistību īstenošanas progress tiks pārraudzīts reizi ceturksnī. |
| --- | --- |

(25)

Paralēli regulārajiem pārskatiem par ESM finanšu palīdzību finanšu iestāžu rekapitalizācijai Spānijā (5) un saskaņā ar vienošanos saprašanās memorandā, kas parakstīts 2012. gada 23. jūlijā, Spānijas EDP saistību īstenošanas progress tiks pārraudzīts reizi ceturksnī.

| (26) | Spānija izpilda nosacījumus vispārējās valdības budžeta pārmērīga deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulā (EK) Nr. 1467/97, |
| --- | --- |

(26)

Spānija izpilda nosacījumus vispārējās valdības budžeta pārmērīga deficīta novēršanas termiņa pagarinājumam, kā noteikts 3. panta 5. punktā Regulā (EK) Nr. 1467/97,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Spānijai pašreiz pastāvošais pārmērīgais deficīts būtu jānovērš līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

1.

Spānijai pašreiz pastāvošais pārmērīgais deficīts būtu jānovērš līdz 2016. gadam.

| 2. | Spānijai būtu jāsasniedz šādi kopējā deficīta mērķi: 6,5 % no IKP 2013. gadā, 5,8 % no IKP 2014. gadā, 4,2 % no IKP 2015. gadā un 2,8 % no IKP 2016. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % un 1,2 % no IKP attiecīgi laikposmam no 2013. gada līdz 2016. gadam, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kura pagarināta līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

2.

Spānijai būtu jāsasniedz šādi kopējā deficīta mērķi: 6,5 % no IKP 2013. gadā, 5,8 % no IKP 2014. gadā, 4,2 % no IKP 2015. gadā un 2,8 % no IKP 2016. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % un 1,2 % no IKP attiecīgi laikposmam no 2013. gada līdz 2016. gadam, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi, kura pagarināta līdz 2016. gadam.

| 3. | Spānijai būtu jāīsteno 2013. gada budžeta plānos pieņemtie pasākumi visos valdības līmeņos, un vajadzētu būt gatavai veikt koriģējošus pasākumus, ja tiek konstatētas novirzes no budžeta plāniem. Iestādēm būtu jāstiprina vidēja termiņa budžeta stratēģija ar pienācīgi pamatotiem strukturālajiem pasākumiem laikposmam no 2014. gada līdz 2016. gadam, kas vajadzīgi, lai panāktu pārmērīga deficīta novēršanu līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

3.

Spānijai būtu jāīsteno 2013. gada budžeta plānos pieņemtie pasākumi visos valdības līmeņos, un vajadzētu būt gatavai veikt koriģējošus pasākumus, ja tiek konstatētas novirzes no budžeta plāniem. Iestādēm būtu jāstiprina vidēja termiņa budžeta stratēģija ar pienācīgi pamatotiem strukturālajiem pasākumiem laikposmam no 2014. gada līdz 2016. gadam, kas vajadzīgi, lai panāktu pārmērīga deficīta novēršanu līdz 2016. gadam.

| 4. | Padome nosaka 2013. gada 1. oktobri kā termiņu, līdz kuram Spānijas valdībai efektīvi jārīkojas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

4.

Padome nosaka 2013. gada 1. oktobri kā termiņu, līdz kuram Spānijas valdībai efektīvi jārīkojas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta mērķu sasniegšanai.

Turklāt Spānijai būtu:

| a) | jāstiprina institucionālā satvara efektivitāte, turpmāk uzlabojot Budžeta stabilitātes likuma īstenošanas pārredzamību un izveidojot neatkarīgu fiskālo jautājumu padomi, kas veiktu analīzi, sniegtu konsultācijas un uzraudzītu fiskālās politikas atbilstību valsts un Savienības fiskālajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

jāstiprina institucionālā satvara efektivitāte, turpmāk uzlabojot Budžeta stabilitātes likuma īstenošanas pārredzamību un izveidojot neatkarīgu fiskālo jautājumu padomi, kas veiktu analīzi, sniegtu konsultācijas un uzraudzītu fiskālās politikas atbilstību valsts un Savienības fiskālajiem noteikumiem;

| b) | jāveic konkrēti pasākumi, lai iegrožotu augošu strukturālo deficītu sociālā nodrošinājuma sistēmā; un |
| --- | --- |

b)

jāveic konkrēti pasākumi, lai iegrožotu augošu strukturālo deficītu sociālā nodrošinājuma sistēmā; un

| c) | jāliek lielāks uzsvars uz izaugsmei labvēlīgu konsolidāciju, tostarp veicot sistemātisku izdevumu pārskatīšanu un nodokļu sistēmas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

c)

jāliek lielāks uzsvars uz izaugsmei labvēlīgu konsolidāciju, tostarp veicot sistemātisku izdevumu pārskatīšanu un nodokļu sistēmas pārskatīšanu.

Visbeidzot, lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas panākumus, ir svarīgi stiprināt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālajām reformām saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kas adresēti Spānijai saistībā ar Eiropas pusgadu un makroekonomikas nelīdzsvarotības procedūru.

Šis ieteikums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Luksemburgā, 2013. gada 21. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. NOONAN

---

(1)  Visi dokumenti, kas saistīti ar pārmērīga deficīta procedūru attiecībā uz Spāniju, pieejami: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

2

(3)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/9

---

Paziņojums saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 5. punkta a) apakšpunktu par dalībvalstu muitas administrāciju informācijas sniegšanu attiecībā uz preču muitas nomenklatūras klasifikāciju

2013/C 180/03

Saistošā izziņa par tarifu zaudē spēku no tās dienas, kad tā kļūst nederīga saskaņā ar šādu muitas nomenklatūras starptautisko tarifu pasākumu interpretāciju:

harmonizētās sistēmas skaidrojumu un Klasifikācijas atzinumu krājumu grozījumi, kurus apstiprinājusi Muitas Sadarbības Padome (MSP dok. NC1819 – HS Komitejas 50. sesijas ziņojums):

SKAIDROJUMU GROZĪJUMI, KURI JĀIZDARA SASKAŅĀ AR HS KONVENCIJAS 8. PANTA PROCEDŪRU UN SASKAŅĀ AR KLASIFIKĀCIJAS ATZINUMIEM, KURUS PIEVIENOJUSI PASAULES MUITAS ORGANIZĀCIJAS HS KOMITEJA

(HS KOMITEJAS 50. SESIJA, 2012. GADA SEPTEMBRIS)

DOK. NC1819

Nomenklatūras skaidrojošo piezīmju grozījumi, kuri ir HS Konvencijas pielikumā

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| 40. nodaļa – Vispārēji | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| 87. nodaļa – Vispārēji | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

40. nodaļa – Vispārēji

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

87. nodaļa – Vispārēji

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

Klasifikācijas atzinumi, kurus ir apstiprinājusi HS Komiteja

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Informācija par šo muitas pasākumu nozīmi var iegūt Eiropas Komisijas Nodokļu un Muitas Savienības ģenerāldirektorātā (adrese: Rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brussels, Belgium) vai arī izmantojot pieeju šī ģenerāldirektorāta interneta mājas lapai:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6613 – Watson/Actavis)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 180/04

Komisija 2012. gada 5. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6613. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6613. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/12

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 25. jūnijs),

ar ko ieceļ amatā Revīzijas palātas locekli

2013/C 180/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Ovidiu ISPIR kunga pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Ovidiu ISPIR kunga pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 30. jūnijā.

| (2) | Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu jāieceļ jauns loceklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo George PUFAN kungs tiek iecelts par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2013. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2013. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. GILMORE

---

(1)  2013. gada 12. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

Eiropas Komisija

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 25. jūnijs

2013/C 180/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3134 |
| JPY | Japānas jena | 127,79 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4593 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84860 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,7683 |
| CHF | Šveices franks | 1,2268 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9800 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,788 |
| HUF | Ungārijas forints | 296,85 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7019 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3190 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4697 |
| TRY | Turcijas lira | 2,5315 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4156 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3770 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1876 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6939 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6637 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 513,98 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,1090 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0707 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4775 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 039,26 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1799 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,825 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,0380 |
| THB | Taizemes bāts | 40,650 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,8989 |
| MXN | Meksikas peso | 17,2858 |
| INR | Indijas rūpija | 78,3770 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3134

JPY

Japānas jena

127,79

DKK

Dānijas krona

7,4593

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84860

SEK

Zviedrijas krona

8,7683

CHF

Šveices franks

1,2268

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9800

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,788

HUF

Ungārijas forints

296,85

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7019

PLN

Polijas zlots

4,3190

RON

Rumānijas leja

4,4697

TRY

Turcijas lira

2,5315

AUD

Austrālijas dolārs

1,4156

CAD

Kanādas dolārs

1,3770

HKD

Hongkongas dolārs

10,1876

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6939

SGD

Singapūras dolārs

1,6637

KRW

Dienvidkorejas vona

1 513,98

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,1090

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0707

HRK

Horvātijas kuna

7,4775

IDR

Indonēzijas rūpija

13 039,26

MYR

Malaizijas ringits

4,1799

PHP

Filipīnu peso

56,825

RUB

Krievijas rublis

43,0380

THB

Taizemes bāts

40,650

BRL

Brazīlijas reāls

2,8989

MXN

Meksikas peso

17,2858

INR

Indijas rūpija

78,3770

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/14

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 180/07

| Dalībvalsts | Itālija |
| --- | --- |
| Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības | Algēro–Roma Fiumicino un Roma Fiumicino–Algēro |
| Līguma darbības periods | Četri gadi, sākot no 2013. gada 27. oktobra |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | Plašāka informācija:






  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tālr. +39 0706067308 |
| Fakss +39 0706067338 |
| E-pasts: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internets: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Dalībvalsts

Itālija

Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības

Algēro–Roma Fiumicino un Roma Fiumicino–Algēro

Līguma darbības periods

Četri gadi, sākot no 2013. gada 27. oktobra

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Plašāka informācija:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tālr. +39 0706067308

Fakss +39 0706067338

E-pasts: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internets: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/15

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 17. panta 5. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 180/08

| Dalībvalsts | Itālija |
| --- | --- |
| Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības | Algēro–Milāna Linate un Milāna Linate–Algēro |
| Līguma darbības periods | Četri gadi, sākot no 2013. gada 27. oktobra |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | Plašāka informācija:






  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tālr. +39 0706067308 |
| Fakss +39 0706067338 |
| E-pasts: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internets: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Dalībvalsts

Itālija

Maršruts, uz ko attiecas šīs saistības

Algēro–Milāna Linate un Milāna Linate–Algēro

Līguma darbības periods

Četri gadi, sākot no 2013. gada 27. oktobra

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Plašāka informācija:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tālr. +39 0706067308

Fakss +39 0706067338

E-pasts: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internets: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/16

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 180/09

| 1. | Komisija 2013. gada 18. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums US Airways Group (“US Airways”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē īsteno pilnīgu apvienošanu ar uzņēmumu AMR Corporation (“AMR”, Amerikas Savienotās Valstis). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 18. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums US Airways Group (“US Airways”, Amerikas Savienotās Valstis) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē īsteno pilnīgu apvienošanu ar uzņēmumu AMR Corporation (“AMR”, Amerikas Savienotās Valstis).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums US Airways: viena no vadošajām ASV komerciālajām aviolīnijām, kas piedāvā regulārus pasažieru pārvadājumus un kravas pārvadājumus, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums US Airways: viena no vadošajām ASV komerciālajām aviolīnijām, kas piedāvā regulārus pasažieru pārvadājumus un kravas pārvadājumus,

| — | uzņēmums AMR: piedāvā regulārus pasažieru pārvadājumus un kravas pārvadājumus ar zīmolu “American Airlines”. |
| --- | --- |

—

uzņēmums AMR: piedāvā regulārus pasažieru pārvadājumus un kravas pārvadājumus ar zīmolu “American Airlines”.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/17

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 180/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“PEMBROKESHIRE EARLIES”/“PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES”

EK Nr.: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir nosaukums, kas piešķirts nenobriedušiem Solanaceae dzimtas Solanum tuberosum sugas kartupeļiem. Tie jāstāda, jāaudzē un jānovāc noteiktajā apgabalā – Pembrukšīras grāfistē Rietumvelsā.

Kartupeļi ir neliela izmēra (15–70 mm diametrā) ar apaļu vai ovālu formu, mīkstu mizu un izteikti spēcīgu, svaigu, zemei un riekstiem līdzīgu smaržu un garšu. Tiem ir maiga konsistence, to krāsa ir no baltas līdz gaiši dzeltenai, visam kartupelim viendabīga. Sēklas bumbuļus katru gadu stāda no februāra vidus (taču to var darīt jau janvāra beigās nesasalušā piekrastes zemē) un novāc no maija sākuma līdz jūlija beigām. Tas notiek daudz agrāk nekā citās Velsas vietās, jo siltāka klimata un auglīgākas, vieglāk apstrādājamas, brīvāk žūstošas augsnes dēļ noteiktajā apgabalā sala risks ir mazāks nekā citās teritorijās Velsas iekšzemē.

Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” unikālās īpašības ir izveidojušās Pembrukšīras maigā klimata un unikālās augsnes dēļ, kas ļauj agri stādīt, audzēt un novākt kartupeļus. To īsais veģetācijas periods rada svaigo, izteikto, zemei līdzīgo agrā kartupeļa garšu.

Kartupeļus pārdod vai nu nefasētus uz svara, vai iepakotus dažāda svara iepakojumos atbilstīgi patērētāju pieprasījumam.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” stādīšana, audzēšana un novākšana jāveic norādītajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Marķējumā jāiekļauj vai nu apzīmējums “Pembrokeshire Early Potatoes”, vai “Pembrokeshire Earlies”.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Pembrukšīras grāfiste Rietumvelsā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Pembrukšīras grāfiste atrodas Velsas tālākajā rietumu pusē, un to no trim pusēm apskalo jūra. Pembrukšīras priekšrocība ir siltums, kas rodas jūras dēļ, kuru sasilda Golfa (Ziemeļatlantijas) straume. Golfa straume ir silta straume, kas padara Lielbritānijas rietumkrastu siltāku par austrumkrastu. Jūras sildošās ietekmes un klimata līdzsvarotības dēļ Pembrukšīras augsne sasilst agrāk un padara grāfisti par piemērotu teritoriju agro kartupeļu ražošanai. Klimata siltuma ietekme arī samazina sala risku, un tas ļoti labvēlīgi ietekmē dīgstošo stādu, novēršot iespējamo kaitējumu.

Norādītā apgabala augsne un klimats ir saistīti ar “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” reputāciju. Tieši augsne un klimata apstākļi ļauj agri audzēt un novākt “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes”. Īsā un agrā veģetācijas perioda dēļ izaug mazs kartupeļa bumbulis ar svaigu, izteiktu, zemei līdzīgu garšu un riekstu smaržu.

No ģeoloģiskā viedokļa Pembrukšīru veido ļoti seni pirmskembrija perioda, agrā un vēlā paleozoja ēras ieži, un šo iežu dēļ tajā ir īpaša augsne. Lielākā daļa no “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” kartupeļiem tiek audzēti sarkanā smilšakmens augsnē uz dienvidiem vērstajās piekrastes nogāzēs, un tās ir ļoti auglīgas, viegli apstrādājamas, brīvi žūstošas un pavasarī ātri sasilst. Pembrukšīras mērenā klimata un auglīgās augsnes dēļ vidējais veģetācijas periods ilgst 9 mēnešus – tas ir ilgāks un sākas agrāk nekā citās Velsas grāfistēs. Zeme ir akmeņaina, un, lai gan lielākie akmeņi var tikt novākti, lai novērstu kaitējumu bumbuļiem, atlikušie nelielie akmeņi palīdz augsnei sasilt, saglabājot lauka siltumu naktī.

5.2.   Produkta specifika

Kartupeļus “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” raksturo un to vērtību ceļ unikālais izskats un garša. Šādu kartupeļu reputāciju un pieprasījumu pēc tiem vairo fakts, ka tie ir agrākie Velsā pieejamie kartupeļi, kā arī to unikālais izskats, garša un konsistence.

Augsnes sagatavošanas procesā mazākie akmeņi tiek atstāti zemē, lai tie palīdzētu zemei sasilt, kad augsnes temperatūra tuvojas 10 °C, augsne tiek noecēta, lai to padarītu irdenāku un pēc iespējas smalkāku, līdz ar to vieglāk žūstošu. Augsni paceļ, veidojot seklas vagas, un kartupeļus stāda ar rokām vai ar mašīnu. Lai kartupeļi ātrāk augtu, sēklas bumbuļus stāda aptuveni zem 75 mm bieza augsnes slāņa, nodrošinot tikpat biezu augsnes slāni zem tiem. Seklo vagu dēļ augsne var ātrāk sasilt un kartupeļi – strauji sadīgt. Kartupeļu “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” mazā izmēra dēļ, tos novācot, arī jāveido seklas vagas.

Novāktie kartupeļi ir maza izmēra, jo novākšana notiek agri. Tiem ir izteikta, svaiga, spēcīga, zemei un riekstiem līdzīga garša un smarža. Ražas novākšanas pirmo divu nedēļu laikā kartupeļu miza ir mīksta un maiga, un ar tiem nepieciešama uzmanīga apiešanās. Kartupeļi tiek novākti ar rokām un pārdoti zemjaini, lai tiem pēc iespējas mazāk kaitētu. Sezonas turpinājumā kartupeļu miza kļūst pietiekami cieta un tos var uzmanīgi novākt ar mašīnu, taču, tā kā kartupeļi ir nenobrieduši un mīksti, ar mašīnu tie vienmēr jānovāc ļoti uzmanīgi.

Kartupeļi “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek audzēti jau ilgi un ir plaši atzīti pārtikas rūpniecībā Apvienotajā Karalistē un ārpus tās. Tos kā kvalitatīvus produktus izmanto daudzi slaveni šefpavāri un gastronomi, un to nosaukums tiek regulāri iekļauts viņu ēdienkartēs. Daudzi pazīstami restorānu īpašnieki un pārtikas ražošanas uzņēmumi nepārprotami dod priekšroku šiem agrajiem kartupeļiem.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” reputāciju un pieprasījumu pēc tiem pastiprina fakts, ka tie ir agrākie pieejamie kartupeļi Velsā un tiem ir izteikta, spēcīga, svaiga, zemei un riekstiem līdzīga garša un smarža. Norādītā apgabala klimats un auglīgā viegli apstrādājamā, labi žūstošā akmeņainā augsne nosaka to, ka augsne sasilst ātrāk, un tāpēc veģetācijas periods Pembrukšīrā ir agrākais un garākais Velsā. Tas nozīmē, ka “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” var stādīt, audzēt un novākt agrāk nekā jebkur citur Velsas iekšzemē. Iespēja novākt “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tik agri nosaka, ka to organoleptiskās īpašības pēc kvalitātes atšķiras no nobriedušu kartupeļu īpašībām.

“Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” audzētājiem ir labas zināšanas par vietējām īpatnībām un īpašas prasmes, kas saistītas ar šo agro kartupeļu audzēšanu. Tās ir saistītas ar konkrēto apgabalu un kultūru, gadu gaitā tikušas pilnveidotas un nodotas no paaudzes paaudzē. Augsnes sagatavošana ir svarīgs process, kurā augsnē tiek atstāti mazi akmentiņi, lai palīdzētu augsnei sasilt, un šā procesa veikšanai ir vajadzīga prasme un pieredze, kas ļauj noteikt, kad saasnojušie kartupeļi ir visvairāk piemēroti stādīšanai. Zināšanas par to, kad stādīt kartupeļus, lai iegūtu lielāku ražu, nozīmē “izjūtu” un izpratni par tādu faktoru kopumu kā augsnes īpašības, augsnes temperatūra un laikapstākļi. Turklāt, kad “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek pirmoreiz novākti, tie tiek lasīti ar rokām (nevis novākti mehāniski) un tiek pārdoti zemjaini, lai pasargātu kartupeļa mīksto mizu.

Norādītā apgabala vēsture ir cieši saistīta ar kartupeļu audzēšanu, un “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir liela ekonomiskā un kultūras nozīme Pembrukšīras grāfistē. Redklifs Salemens (Redcliffe Salaman) grāmatā “Kartupeļu vēsture un sociālā ietekme” (The History and Social Influence of the Potato) norāda, ka kartupeļu audzēšana Pembrukšīrā ir bijusi izplatīta jau 1776. gadā. Otrā pasaules kara laikā Pembrukšīras teritorijā tika izaudzēts nozīmīgs kartupeļu daudzums. Pembrukšīras agro kartupeļu audzēšanai grāfistē bija liela nozīme arī 20. gadsimta piecdesmitajos gados, un tā ir saglabājusies līdz pat šim brīdim. 20. gadsimta astoņdesmitajos gados tika nodibināta Pembrukšīras kartupeļu tirgvedības grupa (Pembrokeshire Potato Marketing Group), un 1995. gadā tika izveidota pārstrādes rūpnīca, kurā pašlaik “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tiek sašķiroti pēc kategorijām un pārstrādāti dažādiem tirgiem.

Kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” ir kvalitatīvu kartupeļu reputācija, tie tiek jau ilgstoši audzēti un ir atzīti pārtikas rūpniecībā vietējā mērogā Pembrukšīrā, Velsā, Apvienotajā Karalistē un ārzemēs. Šos kartupeļus kā kvalitatīvu produktu izmanto daudzi slaveni šefpavāri un gastronomi, un tie kā reģionam raksturīgs pārtikas produkts tiek regulāri iekļauti viņu ēdienkartēs. Lai gan kartupeļus var pasniegt dažādos veidos, visbiežāk tos pasniedz vienkārši svaigi vārītus ar sviestu. Pazīstami restorānu īpašnieki un pārtikas ražošanas uzņēmumi nepārprotami dod priekšroku šiem agrajiem kartupeļiem.

Ouens Hols (Owen Hall), Volfskāslas viesnīcas šefpavārs, Pembrukšīra, Velsa

“(..) pēc manām domām, kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies” ir unikāla garša Pembrukšīras auglīgās augsnes dēļ.”

2009. gadā kartupeļiem “Pembrokeshire Earlies”/“Pembrokeshire Early Potatoes” tika piešķirtas vairākas True Taste of Wales balvas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts (3))

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---

| 26.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 180/21

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 180/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantam (1).

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“CORDERO SEGUREÑO”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Cordero Segureño”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Produkts ir gaļa, kuru tirgo kā liemeņus, pusliemeņus, izcirtņus, ar kaulu vai bez kaula, vai gabalos, kas sagriezti pēc pircēja pieprasījuma. To iegūst no (vīriešu vai sieviešu kārtas) jēriem, kas dzimuši “Segureña” šķirnes tēviem un mātēm.

Liemeņiem ir šādas īpašības:

| a) | pilns liemeņa svars bez galvas un iekšējiem orgāniem – no 9 līdz 13 kg (pēc asins nolaišanas); |
| --- | --- |

a)

pilns liemeņa svars bez galvas un iekšējiem orgāniem – no 9 līdz 13 kg (pēc asins nolaišanas);

| b) | noformējums – pilns liemenis bez galvas un iekšējiem orgāniem, kam veikta atbilstoša apstrāde un atasiņošana, bez defektiem. Liemeņa klasifikācija – B un C kategorijas, pirmā kvalitāte saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz jēru liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008); |
| --- | --- |

b)

noformējums – pilns liemenis bez galvas un iekšējiem orgāniem, kam veikta atbilstoša apstrāde un atasiņošana, bez defektiem. Liemeņa klasifikācija – B un C kategorijas, pirmā kvalitāte saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz jēru liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008);

| c) | liemeņa uzbūve – atbilst R vai O klasei saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008); |
| --- | --- |

c)

liemeņa uzbūve – atbilst R vai O klasei saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008);

| d) | tauku slānis:






  — | liemeņa tauku slāņa biezuma pakāpe – starp 2. un 3. taukaudu klasi saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008), |
| --- | --- | --- |

d)

tauku slānis:

—

liemeņa tauku slāņa biezuma pakāpe – starp 2. un 3. taukaudu klasi saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008),

| — | iegurņa un nieru tauku slānis – starp 1. un 2. taukaudu klasi vīriešu kārtas jēriem un starp 2. un 3. taukaudu klasi sieviešu kārtas jēriem saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008); |
| --- | --- |

—

iegurņa un nieru tauku slānis – starp 1. un 2. taukaudu klasi vīriešu kārtas jēriem un starp 2. un 3. taukaudu klasi sieviešu kārtas jēriem saskaņā ar Eiropas regulējumu attiecībā uz aitu liemeņu klasifikāciju (Regula (EK) Nr. 1249/2008);

| e) | gaļas krāsa – gaiši sārta vai sārta. |
| --- | --- |

e)

gaļas krāsa – gaiši sārta vai sārta.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Līdz nokaušanas brīdim jērus baro ar mātes pienu, kuram pievieno produktus, kas bagāti ar šķiedrvielām, un augu izcelsmes uztura bagātinātājus.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Jēri piedzimst un līdz nokaušanai tiek audzēti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tos var nokaut un/vai sadalīt gabalos jebkurā apstiprinātā kautuvē vai gaļas izciršanas telpā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cordero Segureño” veido logotips vai atšķirības zīme, kas ļauj identificēt visus aizsargātos produktus.

Ar aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Cordero Segureño” atšķirības zīmi apzīmē liemeņus, kas atbilst paredzētajām prasībām, izmantojot neizdzēšamu pārtikas tinti un nepārtrauktās marķēšanas sistēmu katram pusliemenim, no kakla līdz krustiem. Liemeņus identificē ar numurētu birku, ko piestiprina vienai no pakaļkājām, norādot tajā svaru un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atšķirības zīmi.

Izcirtņus identificē vai marķē ar numurētu etiķeti, kurā iekļauj aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Cordero Segureño” atšķirības zīmi.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

AĢIN noteiktais ģeogrāfiskais apgabals, kurā “Cordero Segureño” ražošanai tradicionāli izmanto aitu šķirni “Segureña”, atrodas Albacete, Almería, Grenade, Jaén un Murcie provinces krustpunktā, Austrumbētikas Kordiljerā (Cordilleras Béticas Orientales) – tā minimālais augstums virs jūras līmeņa ir 500 metri, un šis apstāklis norobežo apgabalu, jo pastāvīgi ietekmē agroklimatiskās īpašības un līdz ar to – arī ražošanas sistēmu. Šis apgabals kopumā sastāv no 144 pašvaldībām, kas ietilpst iepriekš minētajās Albacete, Almería, Grenade, Jaén un Murcie provincēs un turpmāk tiek grupētas pēc autonomā apgabala, provinces un komarkas [comarca].

| | Andalūzijas autonomais apgabals: | Almería province – Comarca de Almanzora (13 pašvaldības), Comarca de Alto Nacimiento (6 pašvaldības), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 pašvaldības) un Comarca de Los Vélez (4 pašvaldības); |
| --- | --- | --- |

Andalūzijas autonomais apgabals:

Almería province – Comarca de Almanzora (13 pašvaldības), Comarca de Alto Nacimiento (6 pašvaldības), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 pašvaldības) un Comarca de Los Vélez (4 pašvaldības);

| | Grenade province – Comarca de Baza (8 pašvaldības), Comarca de Guadix (33 pašvaldības) un Comarca de Huéscar (6 pašvaldības); |
| --- | --- |

Grenade province – Comarca de Baza (8 pašvaldības), Comarca de Guadix (33 pašvaldības) un Comarca de Huéscar (6 pašvaldības);

| | Jaén province – Comarca de El Condado (8 pašvaldības), Comarca de la Loma y las Villas (6 pašvaldības), Comarca Norte (3 pašvaldības), Comarca Sierra de Cazorla (9 pašvaldības) un Comarca Sierra de Segura (13 pašvaldības); |
| --- | --- |

Jaén province – Comarca de El Condado (8 pašvaldības), Comarca de la Loma y las Villas (6 pašvaldības), Comarca Norte (3 pašvaldības), Comarca Sierra de Cazorla (9 pašvaldības) un Comarca Sierra de Segura (13 pašvaldības);

| | Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha;

  Albacete province – Comarca Sierra Segura (10 pašvaldības) un Comarca Sierra Alcaraz (12 pašvaldības). |
| --- | --- |

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha;

Albacete province – Comarca Sierra Segura (10 pašvaldības) un Comarca Sierra Alcaraz (12 pašvaldības).

| | Mursijas autonomais apgabals:

  Murcie province – Comarca Noroeste (5 pašvaldības). |
| --- | --- |

Mursijas autonomais apgabals:

Murcie province – Comarca Noroeste (5 pašvaldības).

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Plašais kalnu apvidus ar nelīdzeno reljefu, kurā izvietojas minētās provinces, veido “Segureña” šķirnes aitu audzēšanas apgabalu, kurā ražo liemeņus, kas aizsargāti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Tas sastāv no rajoniem, kuros mājlopus parasti pārdzina pagaidu ganībās. Šim apgabalam, kas izceļas ar savu augstumu virs jūras līmeņa – 500 metri, kā iepriekš norādīts, no dabas vides viedokļa ir raksturīgas viendabīgas orogrāfiskās īpašības un klimatiskie apstākļi, kā arī kopīgas ražošanas metodes, kuras nosaka minētais augstums virs jūras līmeņa un kurām ir būtiska nozīme produkta kvalitātes standartu ievērošanā.

Noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam, kas definēts iepriekšējā punktā, ir šādas agroklimatiskās īpašības:

| — | ziemas veids saskaņā ar Papadaka (Papadakis) agroklimatisko klasifikāciju: Ci (citrusaugļi), av (karstās auzas) vai Av (svaigās auzas), un tā izpaužas kā: |
| --- | --- |

—

ziemas veids saskaņā ar Papadaka (Papadakis) agroklimatisko klasifikāciju: Ci (citrusaugļi), av (karstās auzas) vai Av (svaigās auzas), un tā izpaužas kā:

| — | vidējās temperatūras absolūtais minimums aukstākajā mēnesī robežās no – 10 °C līdz 7 °C, |
| --- | --- |

—

vidējās temperatūras absolūtais minimums aukstākajā mēnesī robežās no – 10 °C līdz 7 °C,

| — | vidējās temperatūras maksimums aukstākajā mēnesī robežās no 5 °C līdz 21 °C, |
| --- | --- |

—

vidējās temperatūras maksimums aukstākajā mēnesī robežās no 5 °C līdz 21 °C,

| — | sausuma jeb neauglīgais periods ilgst piecus mēnešus vai mazāk, |
| --- | --- |

—

sausuma jeb neauglīgais periods ilgst piecus mēnešus vai mazāk,

| — | aukstuma jeb salnu periods ilgst piecus mēnešus vai ilgāk. |
| --- | --- |

—

aukstuma jeb salnu periods ilgst piecus mēnešus vai ilgāk.

Attiecībā uz pussalas Spānijas daļas dienvidaustrumiem raksturīgajām īpašībām ražošanas apgabala augstums virs jūras līmeņa nosaka īpašos agroklimatiskos apstākļus, kas ir ļoti skarbi (atbilst Tierra Fría Baja klimatiskajai vienībai saskaņā ar Papadaka klasifikāciju). Klimats ir tipiski kontinentāls, ar aukstām un skarbām ziemām un karstām un sausām vasarām. Temperatūras svārstības dienas laikā ir būtiskas, bet nokrišņi ir reti un neregulāri. Bieži vien noplicināto brūni kaļķaino augšņu trūcīgās agronomiskās īpašības nosaka veģetācijas perioda ilgumu ganībās un saīsina to līdz īsam laika posmam gadā, turklāt šīm ganībām ir zema produktivitāte.

Turklāt minētie īpašie agroklimatiskie apstākļi šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir iemesls, kādēļ aitu suga, konkrēti, aitu šķirne “Segureña”, ir praktiski vienīgā, kas spēj izdzīvot un vairoties šādos apstākļos. Šai vietējai šķirnei, kuras izcelsme saistāma ar minēto apgabalu, ir raksturīga liela izturība, un tā ir izkopta ilgstošā selekcijas darbā, lai tā varētu pielāgoties un izdzīvot šādā skarbā un bargā vidē.

Apgabala īpatnību dēļ bija nepieciešams pielāgot “Segureña” šķirnes aitu audzēšanas sistēmu šādiem bargiem apstākļiem, izmantojot īpašu pārvaldības veidu. Aitas tiek audzētas ekstensīvā vai daļēji ekstensīvā režīmā. Tas ir jaukta tipa saimniekošanas modelis, izmantojot tradicionālās metodes, kurā aitas tur dabiskajās ganībās un vienlaikus piebaro ar graudaugiem. Pieaugušie dzīvnieki paliek ganībās visu gadu, pavadot naktis zem nojumēm vai dažos gadījumos – tieši uz lauka. Ganīšana ļauj izmantot apgabala vietējos savvaļas augus, kā arī ganīt labības un lopbarības pākšaugu rugainēs un dažkārt arī apūdeņotajos ilggadīgajos zālājos, tādējādi katrā sezonā izmantojot visas iespējas, kas pieejamas šajā ražošanas apgabalā. Papildus ganībām vajadzības gadījumā var lietot uztura bagātinātājus. Tikai dažas saimniecības izmanto pārdzīšanu (transterminancia – pārdzīšanu vidējā attālumā), kas nozīmē ilglaicīgu pārvietošanos kopā ar ganāmpulku, lai nonāktu tradicionālajās pagaidu ganību vietās, kas atrodas šajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Viss minētais attiecas arī uz jēru tradicionālo audzēšanas sistēmu, kuru arī nosaka iepriekš izklāstītie agroklimatiskie apstākļi, un atbilstošu barības resursu pieejamību. Tādēļ jēri ir jāaudzē un jābaro pastāvīgā aizgaldā, nošķirot no mātēm, kamēr tie uzņem barību. Līdz nokaušanas brīdim šos jērus baro ar mātes pienu, kas paredzēts tikai jēru barošanai un kam pievieno produktus, kuri bagāti ar šķiedrvielām, un augu izcelsmes uztura bagātinātājus. Minētais papildu režīms aitkopjiem rada būtiskas ekonomiskās izmaksas saistībā ar jēru barošanu, un šā iemesla dēļ “Cordero Segureño” liemeņi tiek iegūti no jēriem ar nelielu dzīvsvaru, tādējādi kompensējot šīs izmaksas.

5.2.   Produkta specifika

Jēra gaļu, ko aizsargā AĢIN, iegūst no (vīriešu vai sieviešu kārtas) jēriem, kas dzimuši tikai no “Segureña” aitu šķirnes tēviem un mātēm.

No šiem jēriem parasti iespējams iegūt liemeņus svara robežās no 9 līdz 13 kg un labā noformējumā (atbilstoši R vai O uzbūves klasei), kuru gaļa ir gaiši sārtā vai sārtā krāsā, ar optimālu tauku slāni un caurauguma pakāpi.

Gaļa ir sulīga un mīksta, pateicoties raksturīgajam tauku cauraugumam šo dzīvnieku muskulatūrā un tauku smaržas un garšas neesībai saistībā ar nelielo svaru nokaušanas brīdī.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Prasību atzīt “Cordero Segureño” par produktu ar AĢIN pamato tā atšķirīgās īpašības.

Jēru pieaugšanas jomā ir vērojams noteikts agrīnums, jo tie pilnībā patērē savu māšu pienu, kas paredzēts vienīgi mazuļu barošanai, un tādējādi ir iespējams iegūt pareizi noformētus liemeņus, bet šo liemeņu uzbūvi nosaka jēru izcelsmes šķirne.

Dažādi faktori, kas cieši saistīti ar apgabala agroklimatiskajiem apstākļiem, ietekmē “Cordero Segureño” gaļas krāsu. Starp tiem jāmin obligātā jēru pastāvīgā turēšana aizgaldā un barošana pamatā ar mātes pienu, kā arī ar šķiedrvielām bagātiem produktiem, kas netiek iegūti ganībās. Tādēļ nokaušanas brīdī liemeņiem ir neliels svars, un tas veicina īpaša veida muskuļu šķiedru dominanci, kas piešķir gaļai gaiši sārtu vai sārtu krāsu, kura raksturīga šāda veida jēriem, kā arī novērš tauku smaržu un garšu.

Tas pats attiecas uz liemeņos un gaļā esošo tauku daudzumu un veidu. Turklāt tauku daudzums slānī un liemeņu iegurņos un ap nierēm pārsvarā ir atkarīgs no liemeņu svara. Liemeņu svara pieaugums liecinātu par tauku slāņa biezuma palielināšanos, un tā varētu notikt no sieviešu kārtas jēriem iegūtajos liemeņos. Attiecībā uz tauku veidu cits vērā ņemams apstāklis ir jēru šķirne, kā arī muskuļšķiedru veids muskulatūrā, kas nodrošina optimālu tauku caurauguma pakāpi gaļā, piešķirot tai sulīgumu un mīkstumu.

Minēto iemeslu dēļ “Segureña” šķirne ir pārsvarā paredzēta gaļas ražošanai. Tā ļauj izaudzēt jērus, kuru liemeņiem ir augsts iznākums, bet optimālais svars nokaušanas brīdī piešķir tiem izcili augstvērtīgas īpašības, salīdzinājumā ar citiem jēriem tādā pašā svara kategorijā, un šo jēru gaļu pircēji ir īpaši iecienījuši.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---