# Den Europæiske Unions C 167/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.167.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 167 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang13. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.167.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 167

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang13. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 167/01 | Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 167/02 | Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  2
  ) | 6 |
| 2013/C 167/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6930 — KKR/SMCP) (
  1
  ) | 7 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 167/01

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

2013/C 167/02

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  2
  )

2

6

2013/C 167/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6930 — KKR/SMCP) (
  1
  )

1

7

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 167/04 | Euroens vekselkurs | 8 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2013/C 167/05 | Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8; EUT C 190 af 30.6.2011, s. 17; EUT C 203 af 9.7.2011, s. 14; EUT C 210 af 16.7.2011, s. 30; EUT C 271 af 14.9.2011, s. 18; EUT C 356 af 6.12.2011, s. 12; EUT C 111 af 18.4.2012, s. 3; EUT C 183 af 23.6.2012, s. 7; EUT C 313 af 17.10.2012, s. 11; EUT C 394 af 20.12.2012, s. 22; EUT C 51 af 22.2.2013, s. 9) | 9 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 167/04

Euroens vekselkurs

8

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2013/C 167/05

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8; EUT C 190 af 30.6.2011, s. 17; EUT C 203 af 9.7.2011, s. 14; EUT C 210 af 16.7.2011, s. 30; EUT C 271 af 14.9.2011, s. 18; EUT C 356 af 6.12.2011, s. 12; EUT C 111 af 18.4.2012, s. 3; EUT C 183 af 23.6.2012, s. 7; EUT C 313 af 17.10.2012, s. 11; EUT C 394 af 20.12.2012, s. 22; EUT C 51 af 22.2.2013, s. 9)

9

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 167/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6906 — KKR/Gardner Denver) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 167/07 | Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  ) | 19 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 167/08 | Offentliggørelse af ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 22 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 167/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6906 — KKR/Gardner Denver) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

18

2013/C 167/07

Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  )

1

19

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 167/08

Offentliggørelse af ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |
| | (2)   EØS-relevant tekst, undtagen når det gælder produkter, som er omfattet af traktatens bilag I. |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

(2)   EØS-relevant tekst, undtagen når det gælder produkter, som er omfattet af traktatens bilag I.

2

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/1

---

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2013/C 167/01

| Godkendelsesdato | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.25745 (13/NN) |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de |
| Retsgrundlag | Zwangsversteigerungsgesetz |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte | Land Nordrhein-Westfalen |
| Formål | Andet |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Årligt budget: 0,12 EUR (mio.) |
| Støtteintensitet | Foranstaltning, der ikke udgør støtte |
| Varighed | Fra og med den 11.11.2005 |
| Økonomisk sektor | Udgivervirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesländer |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

2.5.2013

Referencenummer til statsstøtte

SA.25745 (13/NN)

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de

Retsgrundlag

Zwangsversteigerungsgesetz

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Land Nordrhein-Westfalen

Formål

Andet

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Årligt budget: 0,12 EUR (mio.)

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Varighed

Fra og med den 11.11.2005

Økonomisk sektor

Udgivervirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesländer

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Godkendelsesdato | 26.9.2012 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.34208 (12/NN) |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Lithuanian Central Credit Union |
| Retsgrundlag | — |
| Foranstaltningstype | Ad hoc-støtte | Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution) |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Andre former for kapitalindgreb |
| Rammebeløb | Samlet budget: 6 LTL (mio.) |
| Støtteintensitet | 32 % |
| Varighed | 19.12.2011-31.12.2016 |
| Økonomisk sektor | Anden pengeinstitutvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| Lukiškių g. 2 |
| LT-01512 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Godkendelsesdato

26.9.2012

Referencenummer til statsstøtte

SA.34208 (12/NN)

Medlemsstat

Litauen

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Lithuanian Central Credit Union

Retsgrundlag

—

Foranstaltningstype

Ad hoc-støtte

Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution)

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Andre former for kapitalindgreb

Rammebeløb

Samlet budget: 6 LTL (mio.)

Støtteintensitet

32 %

Varighed

19.12.2011-31.12.2016

Økonomisk sektor

Anden pengeinstitutvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

Lukiškių g. 2

LT-01512 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Godkendelsesdato | 2.4.2013 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.35565 (13/N) |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme |
| Retsgrundlag | Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)
  Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)
  A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes |
| Foranstaltningstype | Støtteordning | — |
| Formål | Miljøbeskyttelse, sektorudvikling |
| Støtteform | Andet — Beløb, der er opkrævet fra godkendte leverandører, som ikke kan fremlægge bevis for helt eller delvist at opfylde kravet om produktion af grøn el, de såkaldte »Renewables Obligation Certificates« eller »ROC«, omfordeles til de leverandører, som helt eller delvist opfylder deres forpligtelse. |
| Rammebeløb | Samlet budget: 1 158 GBP (mio.) |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.3.2037 |
| Økonomisk sektor | El-, gas- og fjernvarmeforsyning |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

2.4.2013

Referencenummer til statsstøtte

SA.35565 (13/N)

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme

Retsgrundlag

Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)

Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)

A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes

Foranstaltningstype

Støtteordning

—

Formål

Miljøbeskyttelse, sektorudvikling

Støtteform

Andet — Beløb, der er opkrævet fra godkendte leverandører, som ikke kan fremlægge bevis for helt eller delvist at opfylde kravet om produktion af grøn el, de såkaldte »Renewables Obligation Certificates« eller »ROC«, omfordeles til de leverandører, som helt eller delvist opfylder deres forpligtelse.

Rammebeløb

Samlet budget: 1 158 GBP (mio.)

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.3.2037

Økonomisk sektor

El-, gas- og fjernvarmeforsyning

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Godkendelsesdato | 29.4.2013 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.36084 (13/N) |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Northern Ireland | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Renewables Obligation in Northern Ireland |
| Retsgrundlag | Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008
  Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078) |
| Foranstaltningstype | Støtteordning | — |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Andet — Beløb, der er opkrævet fra godkendte leverandører, som ikke kan fremlægge bevis for helt eller delvist at opfylde kravet om produktion af grøn el, de såkaldte »Renewables Obligation Certificates« eller »ROC«, omfordeles til de leverandører, som helt eller delvist opfylder deres forpligtelse. |
| Rammebeløb | — |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.3.2037 |
| Økonomisk sektor | Alle støtteberettigede erhvervssektorer |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Department of Enterprise, Trade and Investment |
| Netherleigh |
| Massey Avenue |
| Belfast |
| Northern Ireland |
| BT4 2JP |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

29.4.2013

Referencenummer til statsstøtte

SA.36084 (13/N)

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Northern Ireland

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Renewables Obligation in Northern Ireland

Retsgrundlag

Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008

Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078)

Foranstaltningstype

Støtteordning

—

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Andet — Beløb, der er opkrævet fra godkendte leverandører, som ikke kan fremlægge bevis for helt eller delvist at opfylde kravet om produktion af grøn el, de såkaldte »Renewables Obligation Certificates« eller »ROC«, omfordeles til de leverandører, som helt eller delvist opfylder deres forpligtelse.

Rammebeløb

—

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.3.2037

Økonomisk sektor

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Department of Enterprise, Trade and Investment

Netherleigh

Massey Avenue

Belfast

Northern Ireland

BT4 2JP

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Godkendelsesdato | 6.5.2013 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.36519 (13/N) |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas) |
| Retsgrundlag | Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);
  Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).
  Žiūrėti informaciją Priede. |
| Foranstaltningstype | Støtteordning | — |
| Formål | Omstrukturering af kriseramte virksomheder. |
| Støtteform | Gældsafskrivning |
| Rammebeløb | Samlet budget: 258 LTL (mio.) |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 2.7.2013-31.12.2015 |
| Økonomisk sektor | Alle støtteberettigede erhvervssektorer |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Modestas Kaseliauskas |
| Antanas Šipavičius |
| Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| Vasario 16-osios g. 15 |
| LT-01514 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Godkendelsesdato

6.5.2013

Referencenummer til statsstøtte

SA.36519 (13/N)

Medlemsstat

Litauen

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas)

Retsgrundlag

Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).

Žiūrėti informaciją Priede.

Foranstaltningstype

Støtteordning

—

Formål

Omstrukturering af kriseramte virksomheder.

Støtteform

Gældsafskrivning

Rammebeløb

Samlet budget: 258 LTL (mio.)

Støtteintensitet

100 %

Varighed

2.7.2013-31.12.2015

Økonomisk sektor

Alle støtteberettigede erhvervssektorer

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Modestas Kaseliauskas

Antanas Šipavičius

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Vasario 16-osios g. 15

LT-01514 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos |
| --- |
| Konstitucijos pr. 12 |
| LT-09308 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Konstitucijos pr. 12

LT-09308 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Mindaugas Sinkevičius |
| --- |
| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Mindaugas Sinkevičius

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/6

---

Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst, undtagen når det gælder produkter, som er omfattet af traktatens bilag I)

2013/C 167/02

| Godkendelsesdato | 15.5.2013 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | SA.36009 (13/N) |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Aide à la cessation d'activité laitière |
| Retsgrundlag | — | articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime |

Godkendelsesdato

15.5.2013

Referencenummer til statsstøtte

SA.36009 (13/N)

Medlemsstat

Frankrig

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Aide à la cessation d'activité laitière

Retsgrundlag

—

articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime

| — | arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

| — | arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

Foranstaltningstype

Støtteordning

—

Formål

Nedlæggelse af kapacitet

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

| | Samlet budget: 40 EUR (mio.) |
| --- | --- |

Samlet budget: 40 EUR (mio.)

| | Årligt budget: 40 EUR (mio.) |
| --- | --- |

Årligt budget: 40 EUR (mio.)

Støtteintensitet

Foranstaltning, der ikke udgør støtte

Varighed

Indtil 31.3.2014

Økonomisk sektor

Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

| Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt |
| --- |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/7

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6930 — KKR/SMCP)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 167/03

Den 7. juni 2013 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6930. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6930. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/8

---

Euroens vekselkurs (1)

12. juni 2013

2013/C 167/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3277 |
| JPY | japanske yen | 128,30 |
| DKK | danske kroner | 7,4571 |
| GBP | pund sterling | 0,84825 |
| SEK | svenske kroner | 8,6808 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2323 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,6650 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,660 |
| HUF | ungarske forint | 296,40 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7019 |
| PLN | polske zloty | 4,2532 |
| RON | rumænske leu | 4,4910 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,4906 |
| AUD | australske dollar | 1,3927 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3489 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,3095 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6604 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6672 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 498,19 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,2994 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,1434 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4705 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 090,63 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1577 |
| PHP | filippinske pesos | 57,140 |
| RUB | russiske rubler | 42,8380 |
| THB | thailandske bath | 41,106 |
| BRL | brasilianske real | 2,8243 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,9295 |
| INR | indiske rupee | 76,7610 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3277

JPY

japanske yen

128,30

DKK

danske kroner

7,4571

GBP

pund sterling

0,84825

SEK

svenske kroner

8,6808

CHF

schweiziske franc

1,2323

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,6650

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,660

HUF

ungarske forint

296,40

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7019

PLN

polske zloty

4,2532

RON

rumænske leu

4,4910

TRY

tyrkiske lira

2,4906

AUD

australske dollar

1,3927

CAD

canadiske dollar

1,3489

HKD

hongkongske dollar

10,3095

NZD

newzealandske dollar

1,6604

SGD

singaporeanske dollar

1,6672

KRW

sydkoreanske won

1 498,19

ZAR

sydafrikanske rand

13,2994

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,1434

HRK

kroatiske kuna

7,4705

IDR

indonesiske rupiah

13 090,63

MYR

malaysiske ringgit

4,1577

PHP

filippinske pesos

57,140

RUB

russiske rubler

42,8380

THB

thailandske bath

41,106

BRL

brasilianske real

2,8243

MXN

mexicanske pesos

16,9295

INR

indiske rupee

76,7610

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/9

---

Ajourføring af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1; EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16; EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9; EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10; EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13; EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10; EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10; EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20; EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7; EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28; EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22; EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17; EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13; EUT C 326 af 3.12.2010, s. 17; EUT C 355 af 29.12.2010, s. 34; EUT C 22 af 22.1.2011, s. 22; EUT C 37 af 5.2.2011, s. 12; EUT C 149 af 20.5.2011, s. 8; EUT C 190 af 30.6.2011, s. 17; EUT C 203 af 9.7.2011, s. 14; EUT C 210 af 16.7.2011, s. 30; EUT C 271 af 14.9.2011, s. 18; EUT C 356 af 6.12.2011, s. 12; EUT C 111 af 18.4.2012, s. 3; EUT C 183 af 23.6.2012, s. 7; EUT C 313 af 17.10.2012, s. 11; EUT C 394 af 20.12.2012, s. 22; EUT C 51 af 22.2.2013, s. 9)

2013/C 167/05

Offentliggørelsen af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) er baseret på de oplysninger, som medlemsstaterne meddeler Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengengrænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Indre Anliggender oplysninger, som ajourføres regelmæssigt.

FRANKRIG

Ændrer de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 316 af 28.12.2007

LISTE OVER GRÆNSEOVERGANGSSTEDER

Luftgrænser

| 1) | Abbeville |
| --- | --- |

1)

Abbeville

| 2) | Agen-la Garenne |
| --- | --- |

2)

Agen-la Garenne

| 3) | Ajaccio-Campo dell'Oro |
| --- | --- |

3)

Ajaccio-Campo dell'Oro

| 4) | Albert-Bray |
| --- | --- |

4)

Albert-Bray

| 5) | Amiens-Glisy |
| --- | --- |

5)

Amiens-Glisy

| 6) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

6)

Angers-Marcé

| 7) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

7)

Angoulême-Brie-Champniers

| 8) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

8)

Annecy-Methet

| 9) | Annemasse |
| --- | --- |

9)

Annemasse

| 10) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

10)

Auxerre-Branches

| 11) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

11)

Avignon-Caumont

| 12) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

12)

Bâle-Mulhouse

| 13) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

13)

Bastia-Poretta

| 14) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

14)

Beauvais-Tillé

| 15) | Bergerac-Roumanière |
| --- | --- |

15)

Bergerac-Roumanière

| 16) | Besançon-la Vèze |
| --- | --- |

16)

Besançon-la Vèze

| 17) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

17)

Béziers-Vias

| 18) | Biarritz-Bayonne-Anglet |
| --- | --- |

18)

Biarritz-Bayonne-Anglet

| 19) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

19)

Bordeaux-Mérignac

| 20) | Brest-Guipavas |
| --- | --- |

20)

Brest-Guipavas

| 21) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

21)

Brive-Souillac

| 22) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

22)

Caen-Carpiquet

| 23) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

23)

Calais-Dunkerque

| 24) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

24)

Calvi-Sainte-Catherine

| 25) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

25)

Cannes-Mandelieu

| 26) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

26)

Carcassonne-Salvaza

| 27) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

27)

Châlons-Vatry

| 28) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

28)

Chambéry-Aix-les-Bains

| 29) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

29)

Châteauroux-Déols

| 30) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

30)

Cherbourg-Mauperthus

| 31) | Clermont-Ferrand-Aulnat |
| --- | --- |

31)

Clermont-Ferrand-Aulnat

| 32) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

32)

Colmar-Houssen

| 33) | Deauville-Saint-Gatien |
| --- | --- |

33)

Deauville-Saint-Gatien

| 34) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

34)

Dijon-Longvic

| 35) | Dinard-Pleurtuit |
| --- | --- |

35)

Dinard-Pleurtuit

| 36) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

36)

Dôle-Tavaux

| 37) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

37)

Epinal-Mirecourt

| 38) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

38)

Figari-Sud Corse

| 39) | Grenoble-Saint-Geoirs |
| --- | --- |

39)

Grenoble-Saint-Geoirs

| 40) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

40)

Hyères-le Palivestre

| 41) | Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

41)

Issy-les-Moulineaux

| 42) | La Môle |
| --- | --- |

42)

La Môle

| 43) | Lannion |
| --- | --- |

43)

Lannion

| 44) | La Rochelle-Laleu |
| --- | --- |

44)

La Rochelle-Laleu

| 45) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

45)

Laval-Entrammes

| 46) | Le Castelet |
| --- | --- |

46)

Le Castelet

| 47) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

47)

Le Havre-Octeville

| 48) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

48)

Le Mans-Arnage

| 49) | Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

49)

Le Touquet-Paris-Plage

| 50) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

50)

Lille-Lesquin

| 51) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

51)

Limoges-Bellegarde

| 52) | Lognes-Emerainville |
| --- | --- |

52)

Lognes-Emerainville

| 53) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

53)

Lorient-Lann-Bihoué

| 54) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

54)

Lyon-Bron

| 55) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

55)

Lyon-Saint-Exupéry

| 56) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

56)

Marseille-Provence

| 57) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

57)

Metz-Nancy-Lorraine

| 58) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

58)

Monaco-Héliport

| 59) | Montbéliard-Courcelles |
| --- | --- |

59)

Montbéliard-Courcelles

| 60) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

60)

Montpellier-Méditérranée

| 61) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

61)

Nantes-Atlantique

| 62) | Nevers-Fourchambault |
| --- | --- |

62)

Nevers-Fourchambault

| 63) | Nice-Côte d'Azur |
| --- | --- |

63)

Nice-Côte d'Azur

| 64) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

64)

Nîmes-Garons

| 65) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

65)

Orléans-Bricy

| 66) | Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel |
| --- | --- |

66)

Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

| 67) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

67)

Paris-Charles de Gaulle

| 68) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

68)

Paris-le Bourget

| 69) | Paris-Orly |
| --- | --- |

69)

Paris-Orly

| 70) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

70)

Pau-Pyrénées

| 71) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

71)

Perpignan-Rivesaltes

| 72) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

72)

Poitiers-Biard

| 73) | Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, midlertidigt:






  — | 12. til 16. juni 2013 fra kl. 12-16; |
| --- | --- | --- |

73)

Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, midlertidigt:

—

12. til 16. juni 2013 fra kl. 12-16;

| — | 17. til 20. juni 2013 fra kl. 12-18; |
| --- | --- |

—

17. til 20. juni 2013 fra kl. 12-18;

| — | 21. til 23. juni 2013 fra kl. 11-19. |
| --- | --- |

—

21. til 23. juni 2013 fra kl. 11-19.

| 74) | Quimper-Cornouailles, midlertidigt fra den 30. maj til den 8. september 2013. |
| --- | --- |

74)

Quimper-Cornouailles, midlertidigt fra den 30. maj til den 8. september 2013.

| 75) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

75)

Rennes Saint-Jacques

| 76) | Rodez-Marcillac |
| --- | --- |

76)

Rodez-Marcillac

| 77) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

77)

Rouen-Vallée de Seine

| 78) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

78)

Saint-Brieuc-Armor

| 79) | Saint-Étienne-Bouthéon |
| --- | --- |

79)

Saint-Étienne-Bouthéon

| 80) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

80)

Saint-Nazaire-Montoir

| 81) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

81)

Strasbourg-Entzheim

| 82) | Tarbes-Ossun-Lourdes |
| --- | --- |

82)

Tarbes-Ossun-Lourdes

| 83) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

83)

Toulouse-Blagnac

| 84) | Tours-Saint-Symphorien |
| --- | --- |

84)

Tours-Saint-Symphorien

| 85) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

85)

Troyes-Barberey

| 86) | Vichy-Charmeil |
| --- | --- |

86)

Vichy-Charmeil

Søgrænser

| 1) | Ajaccio |
| --- | --- |

1)

Ajaccio

| 2) | Bastia |
| --- | --- |

2)

Bastia

| 3) | Bayonne |
| --- | --- |

3)

Bayonne

| 4) | Bonifacio |
| --- | --- |

4)

Bonifacio

| 5) | Bordeaux |
| --- | --- |

5)

Bordeaux

| 6) | Boulogne |
| --- | --- |

6)

Boulogne

| 7) | Brest |
| --- | --- |

7)

Brest

| 8) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

8)

Caen-Ouistreham

| 9) | Calais |
| --- | --- |

9)

Calais

| 10) | Calvi |
| --- | --- |

10)

Calvi

| 11) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

11)

Cannes-Vieux Port

| 12) | Carteret |
| --- | --- |

12)

Carteret

| 13) | Cherbourg |
| --- | --- |

13)

Cherbourg

| 14) | Dieppe |
| --- | --- |

14)

Dieppe

| 15) | Douvres |
| --- | --- |

15)

Douvres

| 16) | Dunkerque |
| --- | --- |

16)

Dunkerque

| 17) | Granville |
| --- | --- |

17)

Granville

| 18) | Honfleur |
| --- | --- |

18)

Honfleur

| 19) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

19)

La Rochelle-La Pallice

| 20) | Le Havre |
| --- | --- |

20)

Le Havre

| 21) | Les Sables-d'Olonne-Port |
| --- | --- |

21)

Les Sables-d'Olonne-Port

| 22) | L'Ile-Rousse |
| --- | --- |

22)

L'Ile-Rousse

| 23) | Lorient |
| --- | --- |

23)

Lorient

| 24) | Marseille |
| --- | --- |

24)

Marseille

| 25) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

25)

Monaco-Port de la Condamine

| 26) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

26)

Nantes-Saint-Nazaire

| 27) | Nice |
| --- | --- |

27)

Nice

| 28) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

28)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| 29) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

29)

Port-la-Nouvelle

| 30) | Porto-Vecchio |
| --- | --- |

30)

Porto-Vecchio

| 31) | Port-Vendres |
| --- | --- |

31)

Port-Vendres

| 32) | Roscoff |
| --- | --- |

32)

Roscoff

| 33) | Rouen |
| --- | --- |

33)

Rouen

| 34) | Saint-Brieuc (maritime) |
| --- | --- |

34)

Saint-Brieuc (maritime)

| 35) | Saint-Malo |
| --- | --- |

35)

Saint-Malo

| 36) | Sète |
| --- | --- |

36)

Sète

| 37) | Toulon |
| --- | --- |

37)

Toulon

Landgrænser

Med det Forenede Kongerige:

(fast forbindelse under Kanalen)

| 1) | Gare d’Ashford International |
| --- | --- |

1)

Gare d’Ashford International

| 2) | Gare d'Avignon-Centre |
| --- | --- |

2)

Gare d'Avignon-Centre

| 3) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

3)

Cheriton/Coquelles

| 4) | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

4)

Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

| 5) | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

5)

Gare de Fréthun

| 6) | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

6)

Gare de Lille-Europe

| 7) | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

7)

Gare de Paris-Nord

| 8) | Gare de St-Pancras International |
| --- | --- |

8)

Gare de St-Pancras International

| 9) | Gare d’Ebbsfleet International |
| --- | --- |

9)

Gare d’Ebbsfleet International

Med Andorra

| 1) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

1)

Pas de la Case-Porta

ITALIEN

Ændrer de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 316 af 28.12.2007

LISTE OVER GRÆNSEOVERGANGSSTEDER

Luftgrænser

| 1) | Alghero (SS) |
| --- | --- |

1)

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 2) | Ancona |
| --- | --- |

2)

Ancona

Polizia di Stato

| 3) | Aosta |
| --- | --- |

3)

Aosta

Polizia di Stato

| 4) | Bari |
| --- | --- |

4)

Bari

Polizia di Stato

| 5) | Bergamo |
| --- | --- |

5)

Bergamo

Polizia di Stato

| 6) | Biella |
| --- | --- |

6)

Biella

Polizia di Stato

| 7) | Bologna |
| --- | --- |

7)

Bologna

Polizia di Stato

| 8) | Bolzano |
| --- | --- |

8)

Bolzano

Polizia di Stato

| 9) | Brescia |
| --- | --- |

9)

Brescia

Polizia di Stato

| 10) | Brindisi |
| --- | --- |

10)

Brindisi

Polizia di Stato

| 11) | Cagliari |
| --- | --- |

11)

Cagliari

Polizia di Stato

| 12) | Catania |
| --- | --- |

12)

Catania

Polizia di Stato

| 13) | Comiso (RG) |
| --- | --- |

13)

Comiso (RG)

Polizia di Stato

| 14) | Crotone |
| --- | --- |

14)

Crotone

Polizia di Stato

| 15) | Cuneo Levaldigi (CN) |
| --- | --- |

15)

Cuneo Levaldigi (CN)

Polizia di Stato

| 16) | Fano (PU) |
| --- | --- |

16)

Fano (PU)

Polizia di Stato

| 17) | Firenze |
| --- | --- |

17)

Firenze

Polizia di Stato

| 18) | Foggia |
| --- | --- |

18)

Foggia

Polizia di Stato

| 19) | Forlì |
| --- | --- |

19)

Forlì

Polizia di Stato

| 20) | Genova |
| --- | --- |

20)

Genova

Polizia di Stato

| 21) | Grosseto |
| --- | --- |

21)

Grosseto

Polizia di Stato

| 22) | Lamezia Terme (CZ) |
| --- | --- |

22)

Lamezia Terme (CZ)

Polizia di Stato

| 23) | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

23)

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 24) | Lecce |
| --- | --- |

24)

Lecce

Polizia di Stato

| 25) | Marina di Campo (LI) |
| --- | --- |

25)

Marina di Campo (LI)

Carabinieri

| 26) | Milano Linate |
| --- | --- |

26)

Milano Linate

Polizia di Stato

| 27) | Napoli |
| --- | --- |

27)

Napoli

Polizia di Stato

| 28) | Novi Ligure |
| --- | --- |

28)

Novi Ligure

Carabinieri

| 29) | Olbia (SS) |
| --- | --- |

29)

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 30) | Oristano |
| --- | --- |

30)

Oristano

Polizia di Stato

| 31) | Palermo |
| --- | --- |

31)

Palermo

Polizia di Stato

| 32) | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

32)

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 33) | Parma |
| --- | --- |

33)

Parma

Polizia di Stato

| 34) | Perugia |
| --- | --- |

34)

Perugia

Polizia di Stato

| 35) | Pescara |
| --- | --- |

35)

Pescara

Polizia di Stato

| 36) | Pisa |
| --- | --- |

36)

Pisa

Polizia di Stato

| 37) | Pontecagnano (SA) |
| --- | --- |

37)

Pontecagnano (SA)

Polizia di Stato

| 38) | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

38)

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 39) | Rimini |
| --- | --- |

39)

Rimini

Polizia di Stato

| 40) | Roma Ciampino |
| --- | --- |

40)

Roma Ciampino

Polizia di Stato

| 41) | Roma Fiumicino |
| --- | --- |

41)

Roma Fiumicino

Polizia di Stato

| 42) | Roma Urbe |
| --- | --- |

42)

Roma Urbe

Polizia di Stato

| 43) | Ronchi dei Legionari (GO) |
| --- | --- |

43)

Ronchi dei Legionari (GO)

Polizia di Stato

| 44) | Siena |
| --- | --- |

44)

Siena

Polizia di Stato

| 45) | Taranto-Grottaglie |
| --- | --- |

45)

Taranto-Grottaglie

Polizia di Stato

| 46) | Torino |
| --- | --- |

46)

Torino

Polizia di Stato

| 47) | Trapani |
| --- | --- |

47)

Trapani

Polizia di Stato

| 48) | Tortoli (NU) |
| --- | --- |

48)

Tortoli (NU)

Polizia di Stato

| 49) | Treviso |
| --- | --- |

49)

Treviso

Polizia di Stato

| 50) | Varese Malpensa |
| --- | --- |

50)

Varese Malpensa

Polizia di Stato

| 51) | Venezia |
| --- | --- |

51)

Venezia

Polizia di Stato

| 52) | Verona |
| --- | --- |

52)

Verona

Polizia di Stato

| 53) | Villanova d'Albenga (SV) |
| --- | --- |

53)

Villanova d'Albenga (SV)

Carabinieri

Søgrænser

| 1) | Alassio (SV) |
| --- | --- |

1)

Alassio (SV)

Polizia di Stato

| 2) | Alghero (SS) |
| --- | --- |

2)

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 3) | Ancona |
| --- | --- |

3)

Ancona

Polizia di Stato

| 4) | Anzio — Nettuno (RM) |
| --- | --- |

4)

Anzio — Nettuno (RM)

Polizia di Stato

| 5) | Augusta (SR) |
| --- | --- |

5)

Augusta (SR)

Polizia di Stato

| 6) | Bacoli (NA) |
| --- | --- |

6)

Bacoli (NA)

Carabinieri

| 7) | Bari |
| --- | --- |

7)

Bari

Polizia di Stato

| 8) | Barletta (BA) |
| --- | --- |

8)

Barletta (BA)

Polizia di Stato

| 9) | Brindisi |
| --- | --- |

9)

Brindisi

Polizia di Stato

| 10) | Cagliari |
| --- | --- |

10)

Cagliari

Polizia di Stato

| 11) | Campo nell'Elba (LI) |
| --- | --- |

11)

Campo nell'Elba (LI)

Carabinieri

| 12) | Caorle (VE) |
| --- | --- |

12)

Caorle (VE)

Carabinieri

| 13) | Capraia Isola (LI) |
| --- | --- |

13)

Capraia Isola (LI)

Carabinieri

| 14) | Capri (NA) |
| --- | --- |

14)

Capri (NA)

Polizia di Stato

| 15) | Carbonia (CA) |
| --- | --- |

15)

Carbonia (CA)

Polizia di Stato

| 16) | Castellammare di Stabia (NA) |
| --- | --- |

16)

Castellammare di Stabia (NA)

Polizia di Stato

| 17) | Castellammare del Golfo (TP) |
| --- | --- |

17)

Castellammare del Golfo (TP)

Polizia di Stato

| 18) | Catania |
| --- | --- |

18)

Catania

Polizia di Stato

| 19) | Cesenatico |
| --- | --- |

19)

Cesenatico

Polizia di Stato

| 20) | Chioggia (VE) |
| --- | --- |

20)

Chioggia (VE)

Polizia di Stato

| 21) | Civitanova Marche (MC) |
| --- | --- |

21)

Civitanova Marche (MC)

Polizia di Stato

| 22) | Civitavecchia (RM) |
| --- | --- |

22)

Civitavecchia (RM)

Polizia di Stato

| 23) | Corigliano Calabro (CS) |
| --- | --- |

23)

Corigliano Calabro (CS)

Polizia di Stato

| 24) | Crotone |
| --- | --- |

24)

Crotone

Polizia di Stato

| 25) | Duino Aurisina (TS) |
| --- | --- |

25)

Duino Aurisina (TS)

Polizia di Stato

| 26) | Finale Ligure (SV) |
| --- | --- |

26)

Finale Ligure (SV)

Carabinieri

| 27) | Fiumicino (RM) |
| --- | --- |

27)

Fiumicino (RM)

Polizia di Stato

| 28) | Formia (LT) |
| --- | --- |

28)

Formia (LT)

Polizia di Stato

| 29) | Gaeta (LT) |
| --- | --- |

29)

Gaeta (LT)

Polizia di Stato

| 30) | Gallipoli (LE) |
| --- | --- |

30)

Gallipoli (LE)

Polizia di Stato

| 31) | Gela (CL) |
| --- | --- |

31)

Gela (CL)

Polizia di Stato

| 32) | Genova |
| --- | --- |

32)

Genova

Polizia di Stato

| 33) | Gioia Tauro (RC) |
| --- | --- |

33)

Gioia Tauro (RC)

Polizia di Stato

| 34) | Giulianova (TE) |
| --- | --- |

34)

Giulianova (TE)

Polizia di Stato

| 35) | Grado (GO) |
| --- | --- |

35)

Grado (GO)

Carabinieri

| 36) | Ischia (NA) |
| --- | --- |

36)

Ischia (NA)

Polizia di Stato

| 37) | La Maddalena (SS) |
| --- | --- |

37)

La Maddalena (SS)

Carabinieri

| 38) | La Spezia |
| --- | --- |

38)

La Spezia

Polizia di Stato

| 39) | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

39)

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 40) | Lerici (SP) |
| --- | --- |

40)

Lerici (SP)

Carabinieri

| 41) | Levanto (SP) |
| --- | --- |

41)

Levanto (SP)

Carabinieri

| 42) | Licata (AG) |
| --- | --- |

42)

Licata (AG)

Polizia di Stato

| 43) | Lignano Sabbiadoro (VE) |
| --- | --- |

43)

Lignano Sabbiadoro (VE)

Carabinieri

| 44) | Lipari (ME) |
| --- | --- |

44)

Lipari (ME)

Carabinieri

| 45) | Livorno |
| --- | --- |

45)

Livorno

Polizia di Stato

| 46) | Loano (SV) |
| --- | --- |

46)

Loano (SV)

Carabinieri

| 47) | Manfredonia (FG) |
| --- | --- |

47)

Manfredonia (FG)

Polizia di Stato

| 48) | Marciana Marina (LI) |
| --- | --- |

48)

Marciana Marina (LI)

Carabinieri

| 49) | Marina di Carrara (MS) |
| --- | --- |

49)

Marina di Carrara (MS)

Polizia di Stato

| 50) | Marsala (TP) |
| --- | --- |

50)

Marsala (TP)

Polizia di Stato

| 51) | Mazara del Vallo (TP) |
| --- | --- |

51)

Mazara del Vallo (TP)

Polizia di Stato

| 52) | Messina |
| --- | --- |

52)

Messina

Polizia di Stato

| 53) | Milazzo (ME) |
| --- | --- |

53)

Milazzo (ME)

Polizia di Stato

| 54) | Molfetta (BA) |
| --- | --- |

54)

Molfetta (BA)

Carabinieri

| 55) | Monopoli (BA) |
| --- | --- |

55)

Monopoli (BA)

Polizia di Stato

| 56) | Muggia (TS) |
| --- | --- |

56)

Muggia (TS)

Polizia di Stato

| 57) | Napoli |
| --- | --- |

57)

Napoli

Polizia di Stato

| 58) | Olbia (SS) |
| --- | --- |

58)

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 59) | Oneglia (IM) |
| --- | --- |

59)

Oneglia (IM)

Polizia di Stato

| 60) | Oristano |
| --- | --- |

60)

Oristano

Polizia di Stato

| 61) | Ortona (CH) |
| --- | --- |

61)

Ortona (CH)

Carabinieri

| 62) | Ostia (RM) |
| --- | --- |

62)

Ostia (RM)

Polizia di Stato

| 63) | Otranto (LE) |
| --- | --- |

63)

Otranto (LE)

Polizia di Stato

| 64) | Palau (SS) |
| --- | --- |

64)

Palau (SS)

Polizia di Stato

| 65) | Palermo |
| --- | --- |

65)

Palermo

Polizia di Stato

| 66) | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

66)

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 67) | Pesaro |
| --- | --- |

67)

Pesaro

Polizia di Stato

| 68) | Pescara |
| --- | --- |

68)

Pescara

Polizia di Stato

| 69) | Piombino (LI) |
| --- | --- |

69)

Piombino (LI)

Polizia di Stato

| 70) | Porto Azzurro (LI) |
| --- | --- |

70)

Porto Azzurro (LI)

Carabinieri

| 71) | Porto Cervo (SS) |
| --- | --- |

71)

Porto Cervo (SS)

Polizia di Stato

| 72) | Porto Empedocle (AG) |
| --- | --- |

72)

Porto Empedocle (AG)

Polizia di Stato

| 73) | Porto Ferraio (LI) |
| --- | --- |

73)

Porto Ferraio (LI)

Polizia di Stato

| 74) | Porto Nogaro (UD) |
| --- | --- |

74)

Porto Nogaro (UD)

Carabinieri

| 75) | Porto Tolle (RO) |
| --- | --- |

75)

Porto Tolle (RO)

Polizia di Stato

| 76) | Porto Torres (SS) |
| --- | --- |

76)

Porto Torres (SS)

Polizia di Stato

| 77) | Porto Venere (SV) |
| --- | --- |

77)

Porto Venere (SV)

Carabinieri

| 78) | Portofino (GE) |
| --- | --- |

78)

Portofino (GE)

Carabinieri

| 79) | Pozzallo (RG) |
| --- | --- |

79)

Pozzallo (RG)

Carabinieri

| 80) | Pozzuoli (NA) |
| --- | --- |

80)

Pozzuoli (NA)

Polizia di Stato

| 81) | Rapallo (GE) |
| --- | --- |

81)

Rapallo (GE)

Polizia di Stato

| 82) | Ravenna |
| --- | --- |

82)

Ravenna

Polizia di Stato

| 83) | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

83)

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 84) | Rimini |
| --- | --- |

84)

Rimini

Polizia di Stato

| 85) | Rio Marina (LI) |
| --- | --- |

85)

Rio Marina (LI)

Carabinieri

| 86) | Riposto (CT) |
| --- | --- |

86)

Riposto (CT)

Carabinieri

| 87) | Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO) |
| --- | --- |

87)

Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO)

Polizia di Stato

| 88) | Santa Margherita Ligure (GE) |
| --- | --- |

88)

Santa Margherita Ligure (GE)

Carabinieri

| 89) | Sanremo (IM) |
| --- | --- |

89)

Sanremo (IM)

Polizia di Stato

| 90) | Santa Maria di Leuca (LE) |
| --- | --- |

90)

Santa Maria di Leuca (LE)

Polizia di Stato

| 91) | Santa Teresa di Gallura (SS) |
| --- | --- |

91)

Santa Teresa di Gallura (SS)

Polizia di Stato

| 92) | San Benedetto del Tronto (AP) |
| --- | --- |

92)

San Benedetto del Tronto (AP)

Polizia di Stato

| 93) | Salerno |
| --- | --- |

93)

Salerno

Polizia di Stato

| 94) | Savona |
| --- | --- |

94)

Savona

Polizia di Stato

| 95) | Siracusa |
| --- | --- |

95)

Siracusa

Polizia di Stato

| 96) | Sorrento (NA) |
| --- | --- |

96)

Sorrento (NA)

Polizia di Stato

| 97) | Taormina (ME) |
| --- | --- |

97)

Taormina (ME)

Polizia di Stato

| 98) | Taranto |
| --- | --- |

98)

Taranto

Polizia di Stato

| 99) | Termini Imerese (PA) |
| --- | --- |

99)

Termini Imerese (PA)

Polizia di Stato

| 100) | Termoli (CB) |
| --- | --- |

100)

Termoli (CB)

Polizia di Stato

| 101) | Terracina (LT) |
| --- | --- |

101)

Terracina (LT)

Polizia di Stato

| 102) | Torre Annunziata (NA) |
| --- | --- |

102)

Torre Annunziata (NA)

Polizia di Stato

| 103) | Tortolì (NU) |
| --- | --- |

103)

Tortolì (NU)

Polizia di Stato

| 104) | Torviscosa (UD) |
| --- | --- |

104)

Torviscosa (UD)

Carabinieri

| 105) | Trani (BA) |
| --- | --- |

105)

Trani (BA)

Polizia di Stato

| 106) | Trapani |
| --- | --- |

106)

Trapani

Polizia di Stato

| 107) | Trieste |
| --- | --- |

107)

Trieste

Polizia di Stato

| 108) | Varazze (SV) |
| --- | --- |

108)

Varazze (SV)

Carabinieri

| 109) | Vasto (CH) |
| --- | --- |

109)

Vasto (CH)

Polizia di Stato

| 110) | Venezia |
| --- | --- |

110)

Venezia

Polizia di Stato

| 111) | Viareggio (LU) |
| --- | --- |

111)

Viareggio (LU)

Polizia di Stato

| 112) | Vibo Valentia Marina (VV) |
| --- | --- |

112)

Vibo Valentia Marina (VV)

Polizia di Stato

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/18

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6906 — KKR/Gardner Denver)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2013/C 167/06

| 1. | Den 4. juni 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over virksomheden Gardner Denver, Inc. (»GDT«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 4. juni 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet KKR & Co. L.P. (»KKR«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over virksomheden Gardner Denver, Inc. (»GDT«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | KKR: levering af en bred vifte af tjenester inden for alternativ formueforvaltning til offentlige og private markedsinvestorer samt kapitalmarkedsløsninger for virksomheden, dens porteføljevirksomheder og kunder |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

KKR: levering af en bred vifte af tjenester inden for alternativ formueforvaltning til offentlige og private markedsinvestorer samt kapitalmarkedsløsninger for virksomheden, dens porteføljevirksomheder og kunder

| — | GDI: fremstilling og salg af industrielle kompressorer, blæsere, pumper, påfyldningsarme og brændstofsystemer. |
| --- | --- |

—

GDI: fremstilling og salg af industrielle kompressorer, blæsere, pumper, påfyldningsarme og brændstofsystemer.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6906 — KKR/Gardner Denver sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6906 — KKR/Gardner Denver sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/19

---

Meddelelse fra Kommissionen om tabsopgørelse i erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

(EØS-relevant tekst)

2013/C 167/07

1.   ERSTATNING TIL OFRE FOR OVERTRÆDELSER AF KONKURRENCEREGLERNE: AT OPGØRE DEN LIDTE SKADE ER EN UDFORDRING

| 1. | Overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«), i det følgende benævnt »EU's konkurrenceregler«, forvolder stor skade på økonomien som hele og hæmmer, at det indre marked fungerer ordentligt. For at forebygge sådanne skader har Kommissionen beføjelse til at pålægge virksomheder og virksomhedssammenslutninger bøder for at have overtrådt EU's konkurrenceregler (1). De bøder, Kommissionen pålægger, har et afskrækkende formål, både som sanktion over for de virksomheder, der har begået overtrædelsen (specifik afskrækkende virkning), og som middel til at afskrække andre virksomheder fra at gå ind i eller fortsætte en adfærd, der er i strid med artikel 101 og 102 i TEUF (generel afskrækkende virkning) (2). |
| --- | --- |

1.

Overtrædelser af artikel 101 eller 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«), i det følgende benævnt »EU's konkurrenceregler«, forvolder stor skade på økonomien som hele og hæmmer, at det indre marked fungerer ordentligt. For at forebygge sådanne skader har Kommissionen beføjelse til at pålægge virksomheder og virksomhedssammenslutninger bøder for at have overtrådt EU's konkurrenceregler (1). De bøder, Kommissionen pålægger, har et afskrækkende formål, både som sanktion over for de virksomheder, der har begået overtrædelsen (specifik afskrækkende virkning), og som middel til at afskrække andre virksomheder fra at gå ind i eller fortsætte en adfærd, der er i strid med artikel 101 og 102 i TEUF (generel afskrækkende virkning) (2).

| 2. | Desuden kan overtrædelser af artikel 101 eller 102 i TEUF påføre forbrugere og virksomheder stor skade. Enhver, der har lidt skade på grund af en overtrædelse af EU's konkurrenceregler, har ret til erstatning for denne skade. Det er en ret, der er sikret ved EU-retten, hvilket gentagne gange er blevet understreget af EU-domstolen (3). Mens Kommissionens bødepålæg har et afskrækkende formål, er formålet med at rejse erstatningskrav at opnå kompensation for den skade, der er lidt på grund af en overtrædelse. Desuden vil en mere effektiv adgang for forbrugere og virksomheder til at opnå erstatning i sig selv have den positive virkning, at det kan afholde mange virksomheder fra at begå fremtidige overtrædelser og fremme en større overholdelse af disse regler (4). |
| --- | --- |

2.

Desuden kan overtrædelser af artikel 101 eller 102 i TEUF påføre forbrugere og virksomheder stor skade. Enhver, der har lidt skade på grund af en overtrædelse af EU's konkurrenceregler, har ret til erstatning for denne skade. Det er en ret, der er sikret ved EU-retten, hvilket gentagne gange er blevet understreget af EU-domstolen (3). Mens Kommissionens bødepålæg har et afskrækkende formål, er formålet med at rejse erstatningskrav at opnå kompensation for den skade, der er lidt på grund af en overtrædelse. Desuden vil en mere effektiv adgang for forbrugere og virksomheder til at opnå erstatning i sig selv have den positive virkning, at det kan afholde mange virksomheder fra at begå fremtidige overtrædelser og fremme en større overholdelse af disse regler (4).

| 3. | En af de største vanskeligheder, dommere og parter står over for i erstatningssager, er at opgøre den skade, der er lidt. Skaden må opgøres ved at sammenholde sagsøgernes aktuelle stilling med den stilling, de ville have haft, hvis overtrædelsen af konkurrencereglerne ikke havde fundet sted. Der er tale om en hypotetisk vurdering af, hvordan markedsvilkårene og samspillet mellem aktørerne på markedet ville have udviklet sig uden overtrædelsen, og den rejser ofte komplicerede og specifikke økonomiske og konkurrenceretlige spørgsmål. Det er spørgsmål, som domstolene og parterne i erstatningssager i stigende grad stilles overfor, og hvor de må håndtere de metoder og teknikker, der findes til at afklare dem. |
| --- | --- |

3.

En af de største vanskeligheder, dommere og parter står over for i erstatningssager, er at opgøre den skade, der er lidt. Skaden må opgøres ved at sammenholde sagsøgernes aktuelle stilling med den stilling, de ville have haft, hvis overtrædelsen af konkurrencereglerne ikke havde fundet sted. Der er tale om en hypotetisk vurdering af, hvordan markedsvilkårene og samspillet mellem aktørerne på markedet ville have udviklet sig uden overtrædelsen, og den rejser ofte komplicerede og specifikke økonomiske og konkurrenceretlige spørgsmål. Det er spørgsmål, som domstolene og parterne i erstatningssager i stigende grad stilles overfor, og hvor de må håndtere de metoder og teknikker, der findes til at afklare dem.

2.   SAMSPILLET MELLEM EU-RETTENS OG DEN NATIONALE RETS REGLER OG PRINCIPPER

2.1.   Gældende EU-ret

| 4. | Artikel 101 og 102 i TEUF indeholder ufravigelige retsprincipper (5) og har central betydning for det indre marked, som omfatter et system, der skal sikre, at konkurrencen ikke fordrejes (6). Disse traktatbestemmelser afføder rettigheder for såvel virksomheder som forbrugere. Der er tale om rettigheder, der tilkommer alle retsundergivne (7), og som indgår i de garanterede rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (8). De nationale domstole har i henhold til EU-retten pligt til at håndhæve disse rettigheder og forpligtelser fuldt ud og effektivt i de sager, de får til prøvelse. |
| --- | --- |

4.

Artikel 101 og 102 i TEUF indeholder ufravigelige retsprincipper (5) og har central betydning for det indre marked, som omfatter et system, der skal sikre, at konkurrencen ikke fordrejes (6). Disse traktatbestemmelser afføder rettigheder for såvel virksomheder som forbrugere. Der er tale om rettigheder, der tilkommer alle retsundergivne (7), og som indgår i de garanterede rettigheder i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (8). De nationale domstole har i henhold til EU-retten pligt til at håndhæve disse rettigheder og forpligtelser fuldt ud og effektivt i de sager, de får til prøvelse.

| 5. | En af de rettigheder, der er sikret ved EU-retten, er retten til at opnå erstatning for skader forvoldt ved en overtrædelse af artikel 101 og 102 i TFEU, for den fulde virkning af EU's konkurrenceregler ville blive bragt i fare, hvis ikke enhver, der har lidt skade på grund af en overtrædelse af disse regler, var i stand til at søge erstatning for denne skade. Enhver har således adgang til at kræve erstatning for den lidte skade, når der er årsagsforbindelse mellem denne skade og en aftale eller praksis, der er forbudt i henhold til EU's konkurrenceregler (9). |
| --- | --- |

5.

En af de rettigheder, der er sikret ved EU-retten, er retten til at opnå erstatning for skader forvoldt ved en overtrædelse af artikel 101 og 102 i TFEU, for den fulde virkning af EU's konkurrenceregler ville blive bragt i fare, hvis ikke enhver, der har lidt skade på grund af en overtrædelse af disse regler, var i stand til at søge erstatning for denne skade. Enhver har således adgang til at kræve erstatning for den lidte skade, når der er årsagsforbindelse mellem denne skade og en aftale eller praksis, der er forbudt i henhold til EU's konkurrenceregler (9).

| 6. | At der ydes erstatning for den skade, der er lidt, indebærer, at den skadelidte part genindsættes i den stilling, vedkommende ville have haft, hvis overtrædelsen af artikel 101 eller 102 i TEUF ikke havde fundet sted. Det betyder, at enhver, der har lidt skade ved en overtrædelse af disse direkte gældende EU-regler, må kunne opnå fuld oprettelse for det tab, de har lidt. Der er derfor ikke alene tale om erstatning for det faktisk lidte tab (damnum emergens), men også for fortjeneste tabt på grund af overtrædelsen (10) (lucrum cessans), med tillæg af renter fra det tidspunkt, hvor skaden indtraf (11). |
| --- | --- |

6.

At der ydes erstatning for den skade, der er lidt, indebærer, at den skadelidte part genindsættes i den stilling, vedkommende ville have haft, hvis overtrædelsen af artikel 101 eller 102 i TEUF ikke havde fundet sted. Det betyder, at enhver, der har lidt skade ved en overtrædelse af disse direkte gældende EU-regler, må kunne opnå fuld oprettelse for det tab, de har lidt. Der er derfor ikke alene tale om erstatning for det faktisk lidte tab (damnum emergens), men også for fortjeneste tabt på grund af overtrædelsen (10) (lucrum cessans), med tillæg af renter fra det tidspunkt, hvor skaden indtraf (11).

| 7. | Eftersom der ikke findes EU-regler om erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i TEUF, er det op til den enkelte medlemsstat i sin retsorden at fastsætte de nærmere regler for, hvordan den ret til erstatning, der sikres af EU-retten, kan udøves. Disse regler må imidlertid ikke gøre det uforholdsmæssigt vanskeligt eller praktisk talt umuligt at udøve de rettigheder, som EU-retten afføder (effektivitetsprincippet), og de må ikke være mindre gunstige end de regler, der gælder for erstatningssøgsmål efter krænkelser af tilsvarende rettigheder nedfældet i national lovgivning (ækvivalensprincippet) (12). |
| --- | --- |

7.

Eftersom der ikke findes EU-regler om erstatningssøgsmål efter overtrædelser af artikel 101 eller 102 i TEUF, er det op til den enkelte medlemsstat i sin retsorden at fastsætte de nærmere regler for, hvordan den ret til erstatning, der sikres af EU-retten, kan udøves. Disse regler må imidlertid ikke gøre det uforholdsmæssigt vanskeligt eller praktisk talt umuligt at udøve de rettigheder, som EU-retten afføder (effektivitetsprincippet), og de må ikke være mindre gunstige end de regler, der gælder for erstatningssøgsmål efter krænkelser af tilsvarende rettigheder nedfældet i national lovgivning (ækvivalensprincippet) (12).

2.2.   National ret og forholdet til de EU-retlige principper

| 8. | Med hensyn til opgørelse af det lidte tab findes der i det omfang, at dette ikke er omfattet af EU's regler, nationale regler i medlemsstaternes lovgivning om bl.a. beviskrav og krav til tabsopgørelsens nøjagtighed. Den nationale lovgivning indeholder typisk også regler om bevisbyrdens fordeling og parternes respektive forpligtelser til at fremsætte faktiske anbringender og belyse sagen i retten. Den nationale lovgivning kan også indeholde regler om omvendt bevisbyrde, når sagsøger allerede har fremlagt bevis for en række forhold, forenklede regler om tabsopgørelse eller formodninger, der kan være gendrivelige eller uigendrivelige. De nationale fastlægger endvidere, i hvilket omfang og hvordan domstolene kan opgøre den lidte skade på grundlag af deres bedste skøn eller gøre brug af rimelighedsbetragtninger. Alle disse nationale regler og procedurer i forbindelse med tabsopgørelse bør være fastsat og anvendes i konkrete sager på en måde, der giver enhver, der har lidt skade ved en overtrædelse af EU's konkurrenceregler, adgang til at opnå fuld erstatning for denne skade uden alt for store vanskeligheder og under alle omstændigheder ikke mindre effektivt end ved tilsvarende søgsmål anlagt på grundlag af national ret. |
| --- | --- |

8.

Med hensyn til opgørelse af det lidte tab findes der i det omfang, at dette ikke er omfattet af EU's regler, nationale regler i medlemsstaternes lovgivning om bl.a. beviskrav og krav til tabsopgørelsens nøjagtighed. Den nationale lovgivning indeholder typisk også regler om bevisbyrdens fordeling og parternes respektive forpligtelser til at fremsætte faktiske anbringender og belyse sagen i retten. Den nationale lovgivning kan også indeholde regler om omvendt bevisbyrde, når sagsøger allerede har fremlagt bevis for en række forhold, forenklede regler om tabsopgørelse eller formodninger, der kan være gendrivelige eller uigendrivelige. De nationale fastlægger endvidere, i hvilket omfang og hvordan domstolene kan opgøre den lidte skade på grundlag af deres bedste skøn eller gøre brug af rimelighedsbetragtninger. Alle disse nationale regler og procedurer i forbindelse med tabsopgørelse bør være fastsat og anvendes i konkrete sager på en måde, der giver enhver, der har lidt skade ved en overtrædelse af EU's konkurrenceregler, adgang til at opnå fuld erstatning for denne skade uden alt for store vanskeligheder og under alle omstændigheder ikke mindre effektivt end ved tilsvarende søgsmål anlagt på grundlag af national ret.

| 9. | En af konsekvenserne af effektivitetsprincippet er, at den gældende nationale lovgivning og fortolkningen af den i tilstrækkelig grad bør tilgodese de vanskeligheder og begrænsninger, som tabsopgørelser i konkurrencesager per definition er forbundet med. En tabsopgørelse må tage udgangspunkt i en sammenligning mellem den skadelidte parts aktuelle stilling og den stilling, vedkommende ville have haft, hvis overtrædelsen ikke havde fundet sted. Der er tale om en hypotetisk situation, som ikke kan observeres i virkeligheden, og det er umuligt at fastslå med sikkerhed, hvordan markedsforholdene og samspillet mellem aktørerne på markedet ville have udviklet sig uden overtrædelsen. Det eneste, man kan gøre, er at estimere, hvordan situationen ville have set ud uden overtrædelsen. Tabsopgørelser i konkurrencesager har derfor i sagens natur altid været kendetegnet af en langt mindre grad af sikkerhed og nøjagtighed end den, man normalt vil forvente i en skadesopgørelse. I nogle tilfælde er det kun muligt at opstille tilnærmelsesvise skøn (13). |
| --- | --- |

9.

En af konsekvenserne af effektivitetsprincippet er, at den gældende nationale lovgivning og fortolkningen af den i tilstrækkelig grad bør tilgodese de vanskeligheder og begrænsninger, som tabsopgørelser i konkurrencesager per definition er forbundet med. En tabsopgørelse må tage udgangspunkt i en sammenligning mellem den skadelidte parts aktuelle stilling og den stilling, vedkommende ville have haft, hvis overtrædelsen ikke havde fundet sted. Der er tale om en hypotetisk situation, som ikke kan observeres i virkeligheden, og det er umuligt at fastslå med sikkerhed, hvordan markedsforholdene og samspillet mellem aktørerne på markedet ville have udviklet sig uden overtrædelsen. Det eneste, man kan gøre, er at estimere, hvordan situationen ville have set ud uden overtrædelsen. Tabsopgørelser i konkurrencesager har derfor i sagens natur altid været kendetegnet af en langt mindre grad af sikkerhed og nøjagtighed end den, man normalt vil forvente i en skadesopgørelse. I nogle tilfælde er det kun muligt at opstille tilnærmelsesvise skøn (13).

3.   VEJLEDNING OM TABSOPGØRELSE

| 10. | På denne baggrund har Kommissionens tjenestegrene udarbejdet en vejledning om tabsopgørelse i erstatningssager efter overtrædelser af artikel 101 eller artikel 102 i TEUF (»vejledningen«). |
| --- | --- |

10.

På denne baggrund har Kommissionens tjenestegrene udarbejdet en vejledning om tabsopgørelse i erstatningssager efter overtrædelser af artikel 101 eller artikel 102 i TEUF (»vejledningen«).

| 11. | Denne vejledning har til formål at udbrede relevant information om opgørelse af tab forårsaget af overtrædelser af EU's konkurrenceregler og er tænkt som en hjælp til nationale domstole og parter i erstatningssager. Den giver en gennemgang af de forskellige former for skade, som overtrædelser af konkurrencereglerne typisk kan forvolde, og i særdeleshed en redegørelse for de metoder og teknikker, der i dag findes til opgørelse af sådanne skader. Formålet er få udbredt oplysninger, der kan være til hjælp for gennemførelsen af vanskelige tabsopgørelser, for derigennem at fremme et mere effektivt forløb af sådanne erstatningssager. Desuden har formålet også været at skabe større forudselighed og dermed øge retssikkerheden for alle implicerede. Vejledningen vil også kunne hjælpe parterne med at nå frem til en mindelig løsning på deres tvister, enten inden eller uden for rammerne af en retssag eller en alternativ konfliktløsningsordning. |
| --- | --- |

11.

Denne vejledning har til formål at udbrede relevant information om opgørelse af tab forårsaget af overtrædelser af EU's konkurrenceregler og er tænkt som en hjælp til nationale domstole og parter i erstatningssager. Den giver en gennemgang af de forskellige former for skade, som overtrædelser af konkurrencereglerne typisk kan forvolde, og i særdeleshed en redegørelse for de metoder og teknikker, der i dag findes til opgørelse af sådanne skader. Formålet er få udbredt oplysninger, der kan være til hjælp for gennemførelsen af vanskelige tabsopgørelser, for derigennem at fremme et mere effektivt forløb af sådanne erstatningssager. Desuden har formålet også været at skabe større forudselighed og dermed øge retssikkerheden for alle implicerede. Vejledningen vil også kunne hjælpe parterne med at nå frem til en mindelig løsning på deres tvister, enten inden eller uden for rammerne af en retssag eller en alternativ konfliktløsningsordning.

| 12. | Denne vejledningen er kun til orientering og er ikke bindende for hverken nationale domstole eller parter i erstatningssager. Den ændrer intet ved medlemsstaternes retsregler om erstatningssøgsmål og har ingen virkninger for medlemsstaternes eller fysiske eller juridiske personers rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

12.

Denne vejledningen er kun til orientering og er ikke bindende for hverken nationale domstole eller parter i erstatningssager. Den ændrer intet ved medlemsstaternes retsregler om erstatningssøgsmål og har ingen virkninger for medlemsstaternes eller fysiske eller juridiske personers rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-retten.

| 13. | I særdeleshed må denne vejledning ikke opfattes sådan, at den skulle indebære en skærpelse eller en lempelse af beviskravene eller de krav, der i medlemsstaternes retsordener stilles til parternes anbringender. Den berører heller ikke de regler og den praksis, der gælder i medlemsstaterne med hensyn til bevisbyrde. Nationale domstole har ofte inden for rammerne af deres respektive retssystemer fulgt en pragmatisk tilgang til udmåling af erstatninger og bl.a. lagt formodninger til grund, vendt op og ned på bevisbyrden eller baseret sig på tilnærmelsesvise skøn. Formålet med denne vejledning er at give en indsigt, som kan bruges inden for rammerne af nationale retsregler og praksis, ikke i stedet for dem. Alt efter de gældende retsregler og omstændighederne i den konkrete sag kan det således meget vel være tilstrækkeligt at parterne fremfører anbringender og fremlægger beviser angående skadens omfang, der er mindre detaljerede end nogle af de metoder og teknikker, der beskrives i denne vejledning. |
| --- | --- |

13.

I særdeleshed må denne vejledning ikke opfattes sådan, at den skulle indebære en skærpelse eller en lempelse af beviskravene eller de krav, der i medlemsstaternes retsordener stilles til parternes anbringender. Den berører heller ikke de regler og den praksis, der gælder i medlemsstaterne med hensyn til bevisbyrde. Nationale domstole har ofte inden for rammerne af deres respektive retssystemer fulgt en pragmatisk tilgang til udmåling af erstatninger og bl.a. lagt formodninger til grund, vendt op og ned på bevisbyrden eller baseret sig på tilnærmelsesvise skøn. Formålet med denne vejledning er at give en indsigt, som kan bruges inden for rammerne af nationale retsregler og praksis, ikke i stedet for dem. Alt efter de gældende retsregler og omstændighederne i den konkrete sag kan det således meget vel være tilstrækkeligt at parterne fremfører anbringender og fremlægger beviser angående skadens omfang, der er mindre detaljerede end nogle af de metoder og teknikker, der beskrives i denne vejledning.

| 14. | Vejledningen gennemgår forskellige metoder og teknikker, der kan bruges til tabsopgørelser i konkurrencesager, og fremdrager de særlige træk ved dem, herunder deres fordele og ulemper. Spørgsmålet om, hvilken tabsopgørelsesmetode der egner sig bedst i en konkret sag, må afgøres ud fra gældende lovgivning. Ud over lovgivningens regler om beviskrav og bevisbyrde er det relevant at se på, om der er adgang til de nødvendige data, hvilke omkostninger metoden er forbundet med, og hvor tidskrævende den er, og om det står i forhold til erstatningskravets størrelse. |
| --- | --- |

14.

Vejledningen gennemgår forskellige metoder og teknikker, der kan bruges til tabsopgørelser i konkurrencesager, og fremdrager de særlige træk ved dem, herunder deres fordele og ulemper. Spørgsmålet om, hvilken tabsopgørelsesmetode der egner sig bedst i en konkret sag, må afgøres ud fra gældende lovgivning. Ud over lovgivningens regler om beviskrav og bevisbyrde er det relevant at se på, om der er adgang til de nødvendige data, hvilke omkostninger metoden er forbundet med, og hvor tidskrævende den er, og om det står i forhold til erstatningskravets størrelse.

| 15. | Vejledningen indeholder og gennemgår desuden en række konkrete eksempler. De illustrerer de virkninger, som overtrædelser af EU's konkurrenceregler typisk vil have, og hvordan man i praksis kan bruge de beskrevne metoder og teknikker til at opgøre den skade, de har forvoldt. |
| --- | --- |

15.

Vejledningen indeholder og gennemgår desuden en række konkrete eksempler. De illustrerer de virkninger, som overtrædelser af EU's konkurrenceregler typisk vil have, og hvordan man i praksis kan bruge de beskrevne metoder og teknikker til at opgøre den skade, de har forvoldt.

| 16. | Det bemærkes desuden, at den økonomiske viden om skader forvoldt af overtrædelser af konkurrencereglerne og metoderne og teknikkerne til opgørelse af sådanne skader hele tiden udvikler sig, i takt med udviklingen i den teoretiske og empiriske økonomiske forskning og domstolenes retspraksis på dette område. Vejledningen må derfor ikke opfattes som nogen udtømmende eller endelig fremstilling af den viden og de metoder og teknikker, der findes. |
| --- | --- |

16.

Det bemærkes desuden, at den økonomiske viden om skader forvoldt af overtrædelser af konkurrencereglerne og metoderne og teknikkerne til opgørelse af sådanne skader hele tiden udvikler sig, i takt med udviklingen i den teoretiske og empiriske økonomiske forskning og domstolenes retspraksis på dette område. Vejledningen må derfor ikke opfattes som nogen udtømmende eller endelig fremstilling af den viden og de metoder og teknikker, der findes.

---

(1)  Se artikel 23, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82, EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1. Med virkning fra den 1. december 2009 er EF-traktatens artikel 81 og 82 blevet erstattet af henholdsvis artikel 101 og 102 i TEUF. Substansen i artiklerne ikke blevet ændret.

(2)  Retningslinjer for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003, EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2, punkt 4.

(3)  Sag C-453/99, Courage mod Crehan, Sml. 2001 I, s. 6297, forenede sager C-295-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, sag C-360/09, Pfleiderer, Sml. 2011 I, s. 5161 og sag C-199/11, De Europæiske Fællesskaber mod Otis NV og andre, 2012, endnu ikke offentliggjort.

(4)  Sag C-453/99, Courage mod Crehan, Sml. 2001 I, s. 6297, præmis 27, forenede sager C-295/04-C-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 91.

(5)  Forenede sager C-295/04-C-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 31.

(6)  Protokol (nr. 27) til Traktaten om Den Europæiske Union, om det indre marked og konkurrence.

(7)  Sag C-453/99, Courage mod Crehan, Sml. 2001 I, s. 6297, præmis 19 og 23, forenede sager C-295/04-C-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 39.

(8)  Se artikel 17 i chartret om beskyttelse af ejendomsretten og artikel 47 om retten til effektive retsmidler mod krænkelser af de ved EU-retten sikrede rettigheder.

(9)  Sag C-360/09, Pfleiderer, Sml. 2011 I, s. 5161, præmis 28, sag C-199/11, De Europæiske Fællesskaber mod Otis NV og andre, 2012, endnu ikke offentliggjort, præmis 43.

(10)  Forenede sager C-295-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 95-96 og forenede sager C-46/93 og C-48/93, Brasserie du Pêcheur og Factortame, Sml. 1996, s. I-1029 præmis 87.

(11)  Forenede sager C-295-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 97, hvori der henvises til sag C-271/91, Marshall, Sml. 1993 I, s. 4367, præmis 31.

(12)  Sag C-453/99, Courage mod Crehan, Sml. 2001 I, s. 6297, præmis 29, forenede sager C-295/04-C-298/04, Manfredi, Sml. 2006 I, s. 6619, præmis 62.

(13)  De begrænsninger, en sådan vurdering af en hypotetisk situation er underlagt, er blevet anerkendt af Domstolen i forbindelse med opgørelse af tabt fortjeneste i en erstatningssag mod Det Europæiske Fællesskab i landbrugssektoren, se forenede sager C-104/89 og C-37/90, Mulder m. fl. mod Rådet, Sml. 2000, s. I-203, præmis 79.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 13.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 167/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 167/22

---

Offentliggørelse af ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 167/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»ΤΟΜΑΤΑΚΙ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ« (TOMATAKI SANTORINIS)

EF-Nr.: EL-PDO-0005-0888-26.08.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Τοματάκι Σαντορίνης« (Tomataki Santorinis)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Grækenland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.6. | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6.

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Tomataki Santorinis« er defineret som den friske frugt af en lokal økotype af arten Lycopersicum esculentum Mill. i natskyggefamilien og klassificeret som en lille tomatsort med en gennemsnitlig vækstcyklus på 80 til 90 dage. »Tomataki Santorinis« har en rund, let fladtrykt form (længden af længdeaksen divideret med længden af den tværgående akse er mellem 0,65 og 0,85) og en vægt (i gram) på mellem 15 (minimum) og 27 (maksimum). Frugten har lette til kraftige riller, som er særligt tydelige i frugten ved den nederste del (tæt ved roden). »Tomataki Santorinis« har en dybrød farve og et fast, ikke særlig vandet, frugtkød med et højt frøindhold. Procentdelen af opløselige kostfibre ligger på 7-10 °Βrix, mens koncentrationen af opløselige kostfibre er lavere i forhold til de samlede kostfibre og ligger på 73-87 % (13-27 % uopløselige kostfibre). Derudover har den et højt niveau af askorbinsyre (14-18 mg pr. 100g vådvægt), samlede opløselige fenoler (54-57 mg/100g frisk vægt) og lycopen (3,5-7,5 mg/100g frisk vægt). På samme tid er den friske »Tomataki Santorinis« kendetegnet ved et højt syreindhold (pH = 4-4,5), hvilket sammen med den høje koncentration af kulhydrater giver den en sød og stærkt syrlig smag.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen, behandlingen og forarbejdningen af produktet med betegnelsen »Tomataki Santorinis« skal finde sted i det afgrænsede geografiske produktionsområde.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Det anses for nødvendigt at begrænse emballeringsarbejdet til det afgrænsede geografiske område for at sikre kvaliteten af produktet, der markedsføres under betegnelsen »Tomataki Santorinis«, og en effektiv kontrol af det endelige produkts oprindelse.

Mere specifikt skal emballeringsarbejdet begrænses til produktionsområdet på grund af den særligt høje risiko for, at der sker en kvalitetsforringelse af et så skrøbeligt produkt under den nødvendige bulktransport til søs, som udgør en alvorlig risiko for, at tomaterne absorberer fugt og kontamineres med skadedyr og sygdom efter høst. Målet er også at mindske omfanget af svindel. Det lille udbytte pr. stremma (1 000 m2) (ca. 500 kg. pr. stremma sammenlignet med ca. 10 tons pr. stremma for udendørs tomater, der er dyrket på fastlandet) betyder, at markedsprisen for »Tomataki Santorinis« er markant højere, hvilket er et kraftigt incitament til svindel. Begrænsningerne har til formål at beskytte det fremragende omdømme for produktet, der markedsføres under den beskyttede betegnelse.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Emballagen skal være forsynet med en varekode i overensstemmelse med sporingssystemet.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område, hvor »Tomataki Santorinis« produceres, dækker øerne Thira (Santorini), Thirasia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani og Askania i præfekturet Kykladerne i den sydægæiske region i Grækenland.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Disse øer har alle vulkansk jord og et meget specielt mikroklima med særligt kraftige vinde, mange solskinstimer i løbet af året og et meget tørt klima (lille mængde årlig nedbør), nærmere bestemt:

| a) | klima: følgende specifikke klimatiske faktorer er afgørende for produktets kvalitet:






  1) | årlig gennemsnitlig relativ fugtighed på 71 % |
| --- | --- | --- |

a)

klima: følgende specifikke klimatiske faktorer er afgørende for produktets kvalitet:

1)

årlig gennemsnitlig relativ fugtighed på 71 %

| 2) | årlig nedbør på 370 millimeter |
| --- | --- |

2)

årlig nedbør på 370 millimeter

| 3) | fremherskende nordlige vinde året rundt |
| --- | --- |

3)

fremherskende nordlige vinde året rundt

| 4) | årlig gennemsnitlig temperatur på 17,5 °C |
| --- | --- |

4)

årlig gennemsnitlig temperatur på 17,5 °C

| 5) | 202 solskinsdage om året |
| --- | --- |

5)

202 solskinsdage om året

| 6) | praktisk talt ingen frost. |
| --- | --- |

6)

praktisk talt ingen frost.

| b) | jord: Det jordbundsdannende materiale i den vulkanske jord, der dækker næsten hele Santorini, består af aflejringer fra tertiærperioden, pimpsten og lava. Det dybe jordlag har en moderat eller ingen erosionskløft samt små stigninger. Generelt har jorden en fin struktur, den indeholder ikke det basale uorganiske næringsstof nitrogen, og den er særdeles fattig på organisk stof. Jorden indeholder desuden natrium (Na), som skaber vilkår, der fører til vandstress, og har evnen til at optage fugt fra luften og gradvist overføre den til planterne i løbet af dagen (pimpsten er kendt for sin evne til at binde vand). Planterne er således udsat for vandstress, hvilket sammen med den basiske jord er med til at give produktet sin særlige karakter. Til sidst skal nævnes, at vandressourcer er minimale eller ikke-eksisterende. |
| --- | --- |

b)

jord: Det jordbundsdannende materiale i den vulkanske jord, der dækker næsten hele Santorini, består af aflejringer fra tertiærperioden, pimpsten og lava. Det dybe jordlag har en moderat eller ingen erosionskløft samt små stigninger. Generelt har jorden en fin struktur, den indeholder ikke det basale uorganiske næringsstof nitrogen, og den er særdeles fattig på organisk stof. Jorden indeholder desuden natrium (Na), som skaber vilkår, der fører til vandstress, og har evnen til at optage fugt fra luften og gradvist overføre den til planterne i løbet af dagen (pimpsten er kendt for sin evne til at binde vand). Planterne er således udsat for vandstress, hvilket sammen med den basiske jord er med til at give produktet sin særlige karakter. Til sidst skal nævnes, at vandressourcer er minimale eller ikke-eksisterende.

| c) | Menneskelige faktorer: Der er tre specifikke og meget vigtige fremgangsmåder i produktionsprocessen, hvor menneskets bidrag til den traditionelle dyrkningsmetode er tydeligt.






  1) | Indsamling/udvælgelse af såsæden, der skal anvendes til den efterfølgende afgrøde (såsæd, som produceres på bedriften). |
| --- | --- | --- |

c)

Menneskelige faktorer: Der er tre specifikke og meget vigtige fremgangsmåder i produktionsprocessen, hvor menneskets bidrag til den traditionelle dyrkningsmetode er tydeligt.

1)

Indsamling/udvælgelse af såsæden, der skal anvendes til den efterfølgende afgrøde (såsæd, som produceres på bedriften).

| 2) | Dyrkningsmetoderne er blevet tilpasset områdets særlige jord- og klimabetingelser (tørre forhold, mange solskinstimer og meget kraftige vinde). Navnlig har landbrugerne igennem årene udvalgt en tidlig landrace til »dry farming« i løbet af marts, april og maj, hvilket i vid udstrækning løser problemet med de kraftige nordlige vinde og manglende vandressourcer, så planten kan udvikles fuldt ud, særligt i jorden ved havoverfladen. I disse måneder er Santorini mest beskyttet fra vinden og får en smule regn, hvilket er en værdifuld kilde til vand. |
| --- | --- |

2)

Dyrkningsmetoderne er blevet tilpasset områdets særlige jord- og klimabetingelser (tørre forhold, mange solskinstimer og meget kraftige vinde). Navnlig har landbrugerne igennem årene udvalgt en tidlig landrace til »dry farming« i løbet af marts, april og maj, hvilket i vid udstrækning løser problemet med de kraftige nordlige vinde og manglende vandressourcer, så planten kan udvikles fuldt ud, særligt i jorden ved havoverfladen. I disse måneder er Santorini mest beskyttet fra vinden og får en smule regn, hvilket er en værdifuld kilde til vand.

| 3) | Direkte såning af sæden i Santorinis jord er en særlig teknisk tilpasning af dyrkningsmetoden. Med denne fremgangsmåde bevares den dybe pælerod i modsætning til konventionel tomatdyrkning, som involverer udplantning og rodstikling. |
| --- | --- |

3)

Direkte såning af sæden i Santorinis jord er en særlig teknisk tilpasning af dyrkningsmetoden. Med denne fremgangsmåde bevares den dybe pælerod i modsætning til konventionel tomatdyrkning, som involverer udplantning og rodstikling.

5.2.   Produktets egenart

Produktets særlige egenskaber er resultatet af plantematerialet i kombination med de særlige jord- og klimabetingelser på Santorini og de omkringliggende øer samt landbrugernes traditionelle dyrkningsmetoder.

| a) | »Tomataki Santorinis« er en lokal landrace af arten Lycopersicon esculentum Mill., der har en særlig historisk oprindelse, en særskilt identitet og genetisk variation og er specifikt tilpasset Santorinis tørre betingelser og kalkholdige, basiske jordbund. Den produceres udelukkende i industriel målestok i det afgrænsede geografiske område. Det er en lokal afgrøde, som landbrugerne selv dyrker på Santorini, og er resultatet af den traditionelle ressourcebesparende dyrkningsmetode. Disse karakteristika har udviklet og spredt sig over tid ved hjælp af arbejdet med indsamling/udvælgelse af såsæden, der skal anvendes til den efterfølgende afgrøde. Såsæden er derfor meget modstandsdygtig over for såvel biotisk som abiotisk stress, så den vedbliver at give et særdeles sikkert og tilfredsstillende udbytte under »dry farming«-systemet, der anvendes på Santorini. |
| --- | --- |

a)

»Tomataki Santorinis« er en lokal landrace af arten Lycopersicon esculentum Mill., der har en særlig historisk oprindelse, en særskilt identitet og genetisk variation og er specifikt tilpasset Santorinis tørre betingelser og kalkholdige, basiske jordbund. Den produceres udelukkende i industriel målestok i det afgrænsede geografiske område. Det er en lokal afgrøde, som landbrugerne selv dyrker på Santorini, og er resultatet af den traditionelle ressourcebesparende dyrkningsmetode. Disse karakteristika har udviklet og spredt sig over tid ved hjælp af arbejdet med indsamling/udvælgelse af såsæden, der skal anvendes til den efterfølgende afgrøde. Såsæden er derfor meget modstandsdygtig over for såvel biotisk som abiotisk stress, så den vedbliver at give et særdeles sikkert og tilfredsstillende udbytte under »dry farming«-systemet, der anvendes på Santorini.

| b) | Som nævnt i produktbeskrivelsen er et af de særlige kendetegn ved »Tomataki Santorinis« sammensætningen af opløselige kostfibre, hvilket bidrager positivt til såvel dens næringsværdi som dens smag. Den har en lavere koncentration af opløselige kostfibre i forhold til de samlede kostfibre på 73-87 % (13-27 % uopløselige kostfibre), hvorimod klassiske tomatsorter har 95-98 % (2-5 % uopløselige kostfibre). Det betyder, at den har en større mængde uopløselige kostfibre. Undersøgelser, der har sammenlignet disse parametre med den store »Gs 67«-tomatsort under sammenlignelige konventionelle vækstbetingelser, har vist, at »Tomataki Santorinis« også har højere værdier for indholdet af askorbinsyre, samlede faste fenoler og lycopen, som er den del af de opløselige kostfibre. Nærmere bestemt er værdierne for ovennævnte bestanddele i »Tomataki Santorinis« pr. 100g frisk vægt henholdsvis 14-18 mg, 54-57 mg og 3,8-7,5 mg, mens de for den klassiske »Gs 67«-tomatsort er henholdsvis 8-12 mg, 30-35 mg og 1,8-7 mg. Lignende undersøgelser af »Tomataki Santorinis« smagskendetegn har vist, at den har en højere procentdel af opløselige kostfibre og højere værdier for titreringssyre. Disse forskelle skyldes denne særlige økotypes evne til at genvinde askorbinsyre i frugten. |
| --- | --- |

b)

Som nævnt i produktbeskrivelsen er et af de særlige kendetegn ved »Tomataki Santorinis« sammensætningen af opløselige kostfibre, hvilket bidrager positivt til såvel dens næringsværdi som dens smag. Den har en lavere koncentration af opløselige kostfibre i forhold til de samlede kostfibre på 73-87 % (13-27 % uopløselige kostfibre), hvorimod klassiske tomatsorter har 95-98 % (2-5 % uopløselige kostfibre). Det betyder, at den har en større mængde uopløselige kostfibre. Undersøgelser, der har sammenlignet disse parametre med den store »Gs 67«-tomatsort under sammenlignelige konventionelle vækstbetingelser, har vist, at »Tomataki Santorinis« også har højere værdier for indholdet af askorbinsyre, samlede faste fenoler og lycopen, som er den del af de opløselige kostfibre. Nærmere bestemt er værdierne for ovennævnte bestanddele i »Tomataki Santorinis« pr. 100g frisk vægt henholdsvis 14-18 mg, 54-57 mg og 3,8-7,5 mg, mens de for den klassiske »Gs 67«-tomatsort er henholdsvis 8-12 mg, 30-35 mg og 1,8-7 mg. Lignende undersøgelser af »Tomataki Santorinis« smagskendetegn har vist, at den har en højere procentdel af opløselige kostfibre og højere værdier for titreringssyre. Disse forskelle skyldes denne særlige økotypes evne til at genvinde askorbinsyre i frugten.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De særlige fysiske, kemiske og organoleptiske kendetegn ved tomaterne, der markedsføres under betegnelsen »Tomataki Santorinis«, er resultatet af kombinationseffekten af miljø, lokal knowhow og de genetiske ressourcers potentiale.

Således er de vigtigste kvalitetskendetegn, som knytter »Tomataki Santorinis« til området, som følger:

| a) | anvendelsen af det bestemte genetiske materiale, som nu har karakter af en lokal sort som følge af lang tids tilpasning til de særlige betingelser, der knytter sig til området og den traditionelle metode med at indsamle/udvælge såsæd til såning det efterfølgende år. Plantens tilpasning til Santorinis miljø har gjort, at den har udviklet nogle særlige kendetegn, der har gjort »Tomataki Santorinis« til et meget værdsat kvalitetsprodukt på markedet. Disse kendetegn er dens særlige identitet, genetiske variation, særlige tilpasning til de tørre betingelser og Santorinis kalkholdige, basiske jord, hvilket er knyttet til det traditionelle dyrkningssystem. Nylige undersøgelser har vist, at a) forskning i den fylogenetiske forbindelse mellem to plukninger af »Tomataki Santorinis« og syv nationale tomatsorter, der undersøgte 38 planteegenskaber, viste en tydelig genetisk forskel (genetisk afstand) mellem ægte »Tomataki Santorinis« og alle de andre sorter, hvilket giver tomaten en særskilt identitet (unik karakter), og b) den parallelle evaluering af udvalgte genotyper på Santorini (anvendelse af det traditionelle ressourcebesparende system) og på bedrifter, der tilhører National Agricultural Research Foundation, i Thessaloniki (anvendelse af et konventionelt ressourceintensivt dyrkningssystem) viste, at miljøet havde en stor indflydelse på produktionsegenskaberne, og en sammenligning af produktkategorierne viste, at produktet og dets bestanddele kun udvikledes fuldt ud i Santorinis miljø, hvilket beviser, at det er mere pålideligt at udvælge såsæden direkte på stedet.
  Desuden skal det bemærkes, at den stærkt basiske jordbund giver et højere sukkerindhold i den modne tomat.
  Det kan derfor konkluderes, at denne lokale økotype har opnået en høj landbrugsmæssig værdi, eftersom den viser fremragende modstandsdygtighed over for vandfattigdom og en række sygdomme såsom sortskimmel, meldug, fusariose og verticillium (kranskimmel), samtidig med at den også har tilpasset sig godt til øens vulkanske jord og dens kalkholdige, basiske sammensætning. Det gennemsnitlige udbytte i Santorinis tørre jord ligger på omkring 500 kg pr. stremma og når kun i exceptionelle tilfælde 1 000 kg. |
| --- | --- |

a)

anvendelsen af det bestemte genetiske materiale, som nu har karakter af en lokal sort som følge af lang tids tilpasning til de særlige betingelser, der knytter sig til området og den traditionelle metode med at indsamle/udvælge såsæd til såning det efterfølgende år. Plantens tilpasning til Santorinis miljø har gjort, at den har udviklet nogle særlige kendetegn, der har gjort »Tomataki Santorinis« til et meget værdsat kvalitetsprodukt på markedet. Disse kendetegn er dens særlige identitet, genetiske variation, særlige tilpasning til de tørre betingelser og Santorinis kalkholdige, basiske jord, hvilket er knyttet til det traditionelle dyrkningssystem. Nylige undersøgelser har vist, at a) forskning i den fylogenetiske forbindelse mellem to plukninger af »Tomataki Santorinis« og syv nationale tomatsorter, der undersøgte 38 planteegenskaber, viste en tydelig genetisk forskel (genetisk afstand) mellem ægte »Tomataki Santorinis« og alle de andre sorter, hvilket giver tomaten en særskilt identitet (unik karakter), og b) den parallelle evaluering af udvalgte genotyper på Santorini (anvendelse af det traditionelle ressourcebesparende system) og på bedrifter, der tilhører National Agricultural Research Foundation, i Thessaloniki (anvendelse af et konventionelt ressourceintensivt dyrkningssystem) viste, at miljøet havde en stor indflydelse på produktionsegenskaberne, og en sammenligning af produktkategorierne viste, at produktet og dets bestanddele kun udvikledes fuldt ud i Santorinis miljø, hvilket beviser, at det er mere pålideligt at udvælge såsæden direkte på stedet.

Desuden skal det bemærkes, at den stærkt basiske jordbund giver et højere sukkerindhold i den modne tomat.

Det kan derfor konkluderes, at denne lokale økotype har opnået en høj landbrugsmæssig værdi, eftersom den viser fremragende modstandsdygtighed over for vandfattigdom og en række sygdomme såsom sortskimmel, meldug, fusariose og verticillium (kranskimmel), samtidig med at den også har tilpasset sig godt til øens vulkanske jord og dens kalkholdige, basiske sammensætning. Det gennemsnitlige udbytte i Santorinis tørre jord ligger på omkring 500 kg pr. stremma og når kun i exceptionelle tilfælde 1 000 kg.

| b) | frugtens fysiske og kemiske egenskaber, som omfatter et særligt højt indhold af sukker og samlede fibre, hvilket afspejles i produktets organoleptiske egenskaber. Det skyldes på den ene side tilstedeværelsen af natrium, hvilket giver vandstress, og på den anden side, at Santorinis særlige jord optager fugt fra luften (om natten på grund af calderaen) og overfører det gradvist til planterne i løbet af dagen (pimpsten er kendt for sin evne til at optage vand). Desuden anvendes gødning ikke, hvilket vil sige, at planten befinder sig under vandstress, og det er sammen med den kraftigt basiske jord hovedårsagen til det øgede indhold af sukker og samlede fibre og mere generelt de bestanddele, der giver bedre smag og næringsværdi. |
| --- | --- |

b)

frugtens fysiske og kemiske egenskaber, som omfatter et særligt højt indhold af sukker og samlede fibre, hvilket afspejles i produktets organoleptiske egenskaber. Det skyldes på den ene side tilstedeværelsen af natrium, hvilket giver vandstress, og på den anden side, at Santorinis særlige jord optager fugt fra luften (om natten på grund af calderaen) og overfører det gradvist til planterne i løbet af dagen (pimpsten er kendt for sin evne til at optage vand). Desuden anvendes gødning ikke, hvilket vil sige, at planten befinder sig under vandstress, og det er sammen med den kraftigt basiske jord hovedårsagen til det øgede indhold af sukker og samlede fibre og mere generelt de bestanddele, der giver bedre smag og næringsværdi.

| c) | omdømme — historiske oplysninger: det tidligste pålidelige bevis for tomatdyrkning på Santorini stammer fra slutningen af det 19. århundrede og daterer det til starten af 1970'erne. Den første officielle henvisning til tomatdyrkning på Santorini findes i den første systematiske rapport om Santorinis flora og landbrugsproduktion, der blev udarbejdet kort herefter (1899). Rapporten giver dog ingen økonomiske oplysninger om afgrøden, hvilket er et tegn på, at den kun udgjorde et lille bidrag til økonomien, og at produktet hovedsageligt blev anvendt til at dække den lokale befolknings næringsbehov. |
| --- | --- |

c)

omdømme — historiske oplysninger: det tidligste pålidelige bevis for tomatdyrkning på Santorini stammer fra slutningen af det 19. århundrede og daterer det til starten af 1970'erne. Den første officielle henvisning til tomatdyrkning på Santorini findes i den første systematiske rapport om Santorinis flora og landbrugsproduktion, der blev udarbejdet kort herefter (1899). Rapporten giver dog ingen økonomiske oplysninger om afgrøden, hvilket er et tegn på, at den kun udgjorde et lille bidrag til økonomien, og at produktet hovedsageligt blev anvendt til at dække den lokale befolknings næringsbehov.

Tomatdyrkning blev indført systematisk på Santorini, da salget af Santorinis vine til Rusland kollapsede efter Oktoberrevolutionen, hvilket medførte, at indtægterne fra vin blev mindre og derfor skabte et behov for at udvikle nye og mere profitable afgrøder. Således blev der i den lokale avis Santorini i løbet af 1919 og 1920 skrevet, at tomatdyrkning var på fremmarch på bekostning af vindyrkning, og i 1922 var indtægten fra tomatdyrkning fem gange større end den fra vindyrkning. Papamanolis beskriver, hvordan der blev dyrket tomater i alle de områder, hvor der var pimpsten, og oplyser, at den samlede produktion af tomatpuré i 1928 lå på omkring 1 300 tons. På omkring samme tidspunkt (1928-1929) besøgte professor Durazzo-Morosini Santorini og registrerede tomatdyrkning i distrikterne Pirgos og Thirasio samt en tomatkonservesfabrik i Mesa Gonia i Messaria. I 1933 skrev Danezis, at tomatindustrien var den ene af de to vigtigste indtægtskilder i Santorinis landbrugssektor. På dette tidspunkt havde man dyrket tomater på Santorini i 50 år, hvilket var tilstrækkelig lang tid til, at afgrøden kunne tilpasse sig jord- og klimabetingelserne, at der kunne udvikles traditionel, lokal knowhow, og til at slutproduktets komparative fordele kunne blive kendt.

I dag er produktet forankret i forbrugerens bevidsthed som et produkt af exceptionel kvalitet, hvilket bekræftes af det enorme antal henvisninger til det på nettet, afholdte konferencer og rækken af opskrifter, hvor hovedingrediensen er »Tomataki Santorinis«.

Endelig skal det bemærkes, at de vigtigste fordele ved tomaterne, der dyrkes på Santorini, er deres høje sukkerindhold og det høje indhold af samlede opløselige kostfibre. Dette særlige kvalitetskendetegn er resultatet af den kombinerede påvirkning fra den lokale sorts genetiske materiale, den anvendte dyrkningsmetode og naturligvis Santorinis jord- og klimabetingelser. »Tomataki Santorinis« er et slående eksempel på et højt værdsat lokalt produkt af enestående kvalitet, hvis produktion omfatter bæredygtig udnyttelse af unikke naturressourcer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/tomataki_santorinis_221012.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---