# Euroopa Liidu L 144/8. j

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide8. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide8. juuni 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 860/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 861/2005, 7. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 862/2005, 7. juuni 2005, millega kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 863/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 459/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 864/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 615/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Slovakkia sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 865/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga | 41 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 860/2005, 30. mai 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 861/2005, 7. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 862/2005, 7. juuni 2005, millega kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 863/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 459/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega

37

Komisjoni määrus (EÜ) nr 864/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 615/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Slovakkia sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega

39

Komisjoni määrus (EÜ) nr 865/2005, 7. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga

41

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 10. mai 2005, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 42 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 3. juuni 2005, ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2005. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1630 all) | 43 |
| | * | Komisjoni otsus, 6. juuni 2005, Taanile ja Ühendkuningriigile ühe täiendava päeva andmise kohta, mille jooksul laevad võivad viibida sadamast väljas vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisale
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1657 all) | 51 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 10. mai 2005, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

42

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 3. juuni 2005, ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2005. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1630 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1630 all)

43

*

Komisjoni otsus, 6. juuni 2005, Taanile ja Ühendkuningriigile ühe täiendava päeva andmise kohta, mille jooksul laevad võivad viibida sadamast väljas vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisale
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1657 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1657 all)

51

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/426/ÜVJP, 6. juuni 2005, ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) rakendamise kohta | 52 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/427/ÜVJP, 6. juuni 2005, millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP | 54 |
| | * | Nõukogu otsus 2005/428/ÜVJP, 6. juuni 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/221/ÜVJP | 59 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/426/ÜVJP, 6. juuni 2005, ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) rakendamise kohta

52

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/427/ÜVJP, 6. juuni 2005, millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP

54

*

Nõukogu otsus 2005/428/ÜVJP, 6. juuni 2005, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/221/ÜVJP

59

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 860/2005,

30. mai 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2005 seoses kalapüügivõimalustega Gröönimaa, Fääri saarte ja Islandi vetes ning tursapüügiga Põhjameres ning määrust (EÜ) nr 2270/2004 seoses süvamerehaide ja kalju-tömppeakala püügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (2) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 27/2005 (3) määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 27/2005 (3) määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes.

| (2) | Vaja on parandada mõningad arvutusvead, mis tehti teatavate liikide püügikvootide eraldamisel liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(2)

Vaja on parandada mõningad arvutusvead, mis tehti teatavate liikide püügikvootide eraldamisel liikmesriikidele.

| (3) | Usaldusväärsetele teadusalastele nõuannetele ja parimale olemasolevale teabele tugineva otsustamisprotsessi parandamise eesmärgil peaksid samad tingimused kehtima ka ühenduse kalalaevade ühenduse vetes püütud kvoodiväliste liikide saagiaruannete suhtes, jaotades saagi piirkonnas liikide kaupa. |
| --- | --- |

(3)

Usaldusväärsetele teadusalastele nõuannetele ja parimale olemasolevale teabele tugineva otsustamisprotsessi parandamise eesmärgil peaksid samad tingimused kehtima ka ühenduse kalalaevade ühenduse vetes püütud kvoodiväliste liikide saagiaruannete suhtes, jaotades saagi piirkonnas liikide kaupa.

| (4) | Ühendus on Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel sõlmitud kalandust ja merekeskkonda käsitlevas kokkuleppes (4) sätestatud korras pidanud Islandiga nõu 2005. aasta kalapüügiõiguste üle. Nõupidamiste tulemused tuleb inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus on Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel sõlmitud kalandust ja merekeskkonda käsitlevas kokkuleppes (4) sätestatud korras pidanud Islandiga nõu 2005. aasta kalapüügiõiguste üle. Nõupidamiste tulemused tuleb inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 27/2005.

| (5) | Gröönimaa ametivõimud on komisjonile teatanud, et ühendusel on Gröönimaa vetes 1 000 tonni arktikakrabi püügi õigus. Gröönimaa ametivõimudega on täiendavalt kokku lepitud, et kogu meriahvena kvoodi piirkondades V ja XIV võib püüda pelaagilise traalnoodaga. |
| --- | --- |

(5)

Gröönimaa ametivõimud on komisjonile teatanud, et ühendusel on Gröönimaa vetes 1 000 tonni arktikakrabi püügi õigus. Gröönimaa ametivõimudega on täiendavalt kokku lepitud, et kogu meriahvena kvoodi piirkondades V ja XIV võib püüda pelaagilise traalnoodaga.

| (6) | On ilmnenud, et Põhjamerel 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakendega veetavate püünistega kala püüdvatele laevadele kalendrikuus suurema püügipäevade arvu eraldamine võib kahjustada tursavarude taastamist ja olla vastuolus määruse (EÜ) nr 423/2004 artikliga 8. Põhjameri tuleks seepärast välja jätta selliste piirkondade loetelust, millele eraldatakse nimetatud lisapäevi. Sama asjakohane on täpsustada 120 millimeetrise võrgusilma tehnilist kirjeldust. |
| --- | --- |

(6)

On ilmnenud, et Põhjamerel 120 mm ruudukujuliste võrgusilmadega selektiivakendega veetavate püünistega kala püüdvatele laevadele kalendrikuus suurema püügipäevade arvu eraldamine võib kahjustada tursavarude taastamist ja olla vastuolus määruse (EÜ) nr 423/2004 artikliga 8. Põhjameri tuleks seepärast välja jätta selliste piirkondade loetelust, millele eraldatakse nimetatud lisapäevi. Sama asjakohane on täpsustada 120 millimeetrise võrgusilma tehnilist kirjeldust.

| (7) | Süvamerehaide püügivõimalusi ICESi X alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) tuleks suurendada 120 tonnini, lubades seeläbi lossida teistel püükidel vältimatu kaaspüügina saadud süvamerehaisid. |
| --- | --- |

(7)

Süvamerehaide püügivõimalusi ICESi X alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) tuleks suurendada 120 tonnini, lubades seeläbi lossida teistel püükidel vältimatu kaaspüügina saadud süvamerehaisid.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa ja IVc lisas määratletud püügipiirkondade vahel kalastamise koostoime eeskirjad ei tohiks takistada laeval kasutada IVa lisas esitatud maksimaalset püügipäevade arvu. Kõnealuseid eeskirju tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa ja IVc lisas määratletud püügipiirkondade vahel kalastamise koostoime eeskirjad ei tohiks takistada laeval kasutada IVa lisas esitatud maksimaalset püügipäevade arvu. Kõnealuseid eeskirju tuleks seetõttu muuta.

| (9) | Määrusega (EÜ) nr 2270/2004 (5) määratakse 2005. ja 2006. aastaks kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EÜ) nr 2270/2004 (5) määratakse 2005. ja 2006. aastaks kindlaks ühenduse kalalaevade püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas.

| (10) | Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajooni VI ja VII alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) olid määruses (EÜ) nr 2270/2004 arvestatud ebasobival viisil ja neid tuleks parandada. |
| --- | --- |

(10)

Kalju-tömppeakala püügivõimalused ICESi Vb rajooni VI ja VII alapiirkonnas (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) olid määruses (EÜ) nr 2270/2004 arvestatud ebasobival viisil ja neid tuleks parandada.

| (11) | Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on oluline kõnealused püügipiirkonnad võimalikult kiiresti avada. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) lõike I punktis 3. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on oluline kõnealused püügipiirkonnad võimalikult kiiresti avada. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) lõike I punktis 3.

| (12) | Määrusi (EÜ) nr 27/2005 ja (EÜ) nr 2270/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrusi (EÜ) nr 27/2005 ja (EÜ) nr 2270/2004 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 27/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 27/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning vastavalt artiklites 9, 16 ja 17 kehtestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning vastavalt artiklites 9, 16 ja 17 kehtestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.”

| 2. | Artiklile 9 lisatakse järgmine lõik:
  “Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega: | Edelapiirkond






  1. | 63° 12′ N ja 23° 05′ W, koordinaadid 62° 00′ N ja 26° 00′ W |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artiklile 9 lisatakse järgmine lõik:

“Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:

Edelapiirkond

1.

63° 12′ N ja 23° 05′ W, koordinaadid 62° 00′ N ja 26° 00′ W

| 2. | 62° 58′ N ja 22° 25′ W |
| --- | --- |

2.

62° 58′ N ja 22° 25′ W

| 3. | 63° 06′ N ja 21° 30′ W |
| --- | --- |

3.

63° 06′ N ja 21° 30′ W

| 4. | 63° 03′ N ja 21° 00′ W, sealt 180° 00′ S; |
| --- | --- |

4.

63° 03′ N ja 21° 00′ W, sealt 180° 00′ S;

| | Kagupiirkond






  1. | 63° 14′ N ja 10° 40′ W |
| --- | --- | --- |

Kagupiirkond

1.

63° 14′ N ja 10° 40′ W

| 2. | 63° 14′ N ja 11° 23′ W |
| --- | --- |

2.

63° 14′ N ja 11° 23′ W

| 3. | 63° 35′ N ja 12° 21′ W |
| --- | --- |

3.

63° 35′ N ja 12° 21′ W

| 4. | 64° 00′ N ja 12° 30′ W |
| --- | --- |

4.

64° 00′ N ja 12° 30′ W

| 5. | 63° 53′ N ja 13° 30′ W |
| --- | --- |

5.

63° 53′ N ja 13° 30′ W

| 6. | 63° 36′ N ja 14° 30′ W |
| --- | --- |

6.

63° 36′ N ja 14° 30′ W

| 7. | 63° 10′ N ja 17° 00′ W, sealt 180° 00′ S.” |
| --- | --- |

7.

63° 10′ N ja 17° 00′ W, sealt 180° 00′ S.”

| 3. | IB, IC, ID, IVa, IVc ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

3.

IB, IC, ID, IVa, IVc ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2270/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 161, 2.7.1993, lk 2.

4

(5)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 4.

5

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 27/2005 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | IB lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | III piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki molva käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

IB lisa muudetakse järgmiselt:

a)

III piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki molva käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | III (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

III (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

Belgia

10 (1)

Taani

76

Saksamaa

10

Rootsi

30

Ühendkuningriik

10 (1)

EÜ

136

| b) | IIa piirkonna (ühenduse veed) ja IV piirkonna (ühenduse veed) liiki harilik süvameregarneel käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

IIa piirkonna (ühenduse veed) ja IV piirkonna (ühenduse veed) liiki harilik süvameregarneel käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | IIa (ühenduse veed), IV (ühenduse veed)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa (ühenduse veed), IV (ühenduse veed)

PRA/2AC4-C

Taani

3 700

Madalmaad

35

Rootsi

149

Ühendkuningriik

1 096

EÜ

4 980

TAC

4 980

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.”

| c) | Vb, VI ja VII piirkonna ühenduse vetes kombineeritud kvoote käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Kombineeritud kvoot |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Vb, VI ja VII piirkonna ühenduse vetes kombineeritud kvoote käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Kombineeritud kvoot

| Piirkond | : | Piirkonna Vb, VI, VII ühenduse veed
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Piirkonna Vb, VI, VII ühenduse veed

R/G/5B67-C

EÜ

Ei kohaldata

Norra

600 (2)

TAC

Ei kohaldata

| d) | IIa, IV ja VIa piirkonna ühenduse vetes (põhja pool 56° 30’ N) muid liike käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- | --- |

d)

IIa, IV ja VIa piirkonna ühenduse vetes (põhja pool 56° 30’ N) muid liike käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Muud liigid

| Piirkond | : | IIa, IV, VIa piirkonna ühenduse veed põhja pool 56° 30’ N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa, IV, VIa piirkonna ühenduse veed põhja pool 56° 30’ N

OTH/2A46AN

EÜ

Ei kohaldata

Norra

4 720 (3)

Fääri saared

400 (4)

TAC

Ei kohaldata

| 2. | IC lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | NAFO 0,1 piirkonna (Gröönimaa veed) liiki arktikakrabi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Arktikakrabi

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

IC lisa muudetakse järgmiselt:

a)

NAFO 0,1 piirkonna (Gröönimaa veed) liiki arktikakrabi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Arktikakrabi

Chionoecetes spp.

| Piirkond | : | NAFO 0,1 (Gröönimaa veed)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 0,1 (Gröönimaa veed)

PCR/N01GRN

Iirimaa

125

Hispaania

875

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata”

| b) | V ja XIV piirkonna (Gröönimaa veed) liiki moiva käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

V ja XIV piirkonna (Gröönimaa veed) liiki moiva käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Piirkond | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

CAP/514GRN

Kõik liikmesriigid

0

EÜ

50 050 (5)
   (6)

TAC

Ei kohaldata

| c) | V ja XIV piirkonna (Gröönimaa veed) liiki meriahven käsitlev kanne asendatakse kahe järgmise kandega:














  “Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

V ja XIV piirkonna (Gröönimaa veed) liiki meriahven käsitlev kanne asendatakse kahe järgmise kandega:

“Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

RED/514GRN

Saksamaa

11 794 (10)

Prantsusmaa

60 (10)

Ühendkuningriik

84 (10)

EÜ

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | Va (Islandi veed)
  RED/05 A-IS |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Va (Islandi veed)

RED/05 A-IS

Belgia

100 (11)
   (12)

Saksamaa

1 690 (11)
   (12)

Prantsusmaa

50 (11)
   (12)

Ühendkuningriik

1 160 (11)
   (12)

EÜ

3 000 (11)
   (12)

TAC

Ei kohaldata

| 3. | ID lisas asendatakse piirkonnas NAFO 3NO liiki valge ameerikaluts käsitlev kanne järgmisega:














  “Liik | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ID lisas asendatakse piirkonnas NAFO 3NO liiki valge ameerikaluts käsitlev kanne järgmisega:

“Liik

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Piirkond | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Hispaania

2 165

Portugal

2 835

EÜ

5 000

TAC

8 500

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.”

| 4. | IVa lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | II tabel asendatakse järgmisega:
  “II tabel – Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning sellega seotud tingimused








  Ala | Punktis 4 määratletud püügivahendid | Laeva püügiprotsent 2002. aastal (13) | Päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4e | Alla 5 % igast tursa-, merikeele ja atlandi merilesta kogusest | Päevapiirangut ei ole (14) |
| Punktis 2 määratletud piirkond | 4a, 4b | Alla 5 % turska | 100–120 mm kuni 13 päeva ≥ 120 mm kuni 14 päeva |
| Kattegat ja Põhjameri | 4c püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 mm | Alla 5 % turska ja enam kui 5 % harilikku kammeljat ja merivarblast | Kuni 15 päeva |
| Kattegat ja Skagerrak | 4a 120 mm ruudukujulise võrgusilmaga selektiivaknaga (15) | puudub | 12 päeva |
| La Manche’i idaosa | 4c abarad võrgusilma suurusega 110 mm või väiksem | Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad | 19 päeva |

4.

IVa lisa muudetakse järgmiselt:

a)

II tabel asendatakse järgmisega:

“II tabel – Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning sellega seotud tingimused

Ala

Punktis 4 määratletud püügivahendid

Laeva püügiprotsent 2002. aastal (13)

Päevad

Punktis 2 määratletud piirkond

4a, 4e

Alla 5 % igast tursa-, merikeele ja atlandi merilesta kogusest

Päevapiirangut ei ole (14)

Punktis 2 määratletud piirkond

4a, 4b

Alla 5 % turska

100–120 mm kuni 13 päeva ≥ 120 mm kuni 14 päeva

Kattegat ja Põhjameri

4c püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 mm

Alla 5 % turska ja enam kui 5 % harilikku kammeljat ja merivarblast

Kuni 15 päeva

Kattegat ja Skagerrak

4a 120 mm ruudukujulise võrgusilmaga selektiivaknaga (15)

puudub

12 päeva

La Manche’i idaosa

4c abarad võrgusilma suurusega 110 mm või väiksem

Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad

19 päeva

| b) | 1. liite punkt 4 alapunkti a teine lause asendatakse järgmisega:
  “Aken asetatakse ülemisse paneeli.” |
| --- | --- |

b)

1. liite punkt 4 alapunkti a teine lause asendatakse järgmisega:

“Aken asetatakse ülemisse paneeli.”

| 5. | IVc lisa punkti 6 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  “6. | a) | Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
  Kui laev liigub püügireisi ajal ühest püügipiirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.
  Päevade arv, mil laev viibib üldpiirkonnas, mille moodustavad käesoleva lisa punktis 2 ja IVa lisa punktis 2 määratletud piirkonnad, ei tohi ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IVa lisa punktis 2 määratletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IVa lisaga.
  I tabel – Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa







  Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2: | Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | La Manche’i lääneosa (ICESi VIIe rajoon). |

5.

IVc lisa punkti 6 alapunkt a asendatakse järgmisega:

“6.

a)

Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

Kui laev liigub püügireisi ajal ühest püügipiirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

Päevade arv, mil laev viibib üldpiirkonnas, mille moodustavad käesoleva lisa punktis 2 ja IVa lisa punktis 2 määratletud piirkonnad, ei tohi ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IVa lisa punktis 2 määratletud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IVa lisaga.

I tabel – Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2:

Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis:

4a

4b

2.

La Manche’i lääneosa (ICESi VIIe rajoon).

20

20”

| 6. | VI lisa I osa asendatakse järgmisega:
  “I OSA

  KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD










  Püügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62° 00' N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62° 00’ N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1, (16) DK: 26, (16) FR: 2, (16) NL: 1 (16) | Ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62° 00’ N, traalnoodapüük | 19 | | Ei kohaldata |
| Makrell, põhja pool 62° 00’ N, seinnoodapüük | 11 (17) | DK: 11 | Ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62° 00’ N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Traalnoodaga püük kuni 180 jala pikkuste laevadega vööndites, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili vahelises vööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28’ N ja ida pool 6° 30’ W | 8 (18) | | 4 |
| Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märts–31. mai ning 1. oktoober–31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20’ N ja 62° 00’ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30’ N ja lääne pool 9° 00’ W ning piirkonnas 7° 00’ W ja 9° 00’ W vahel, lõuna pool 60° 30’ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30’ N ja 7° 00’ W ning 60° 00’ N ja 6° 00’ W kulgevat joont | 70 | DE: 8, (19) FR: 12, (19) UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid | 70 | | 22 (20) |
| Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond” | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringa püük, põhja pool 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Island | Kõik püügiliigid | 18 | | 5 |
| Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | muutmisel | | muutmisel |
| Tursapüük | 7 (21) | | muutmisel |
| Kilupüük | muutmisel | | muutmisel |

6.

VI lisa I osa asendatakse järgmisega:

“I OSA

KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD

Püügipiirkond

Püügiliik

Litsentside arv

Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd

Heeringas, põhja pool 62° 00' N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62° 00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62° 00’ N, seinnoodapüük

11

DE: 1, (16) DK: 26, (16) FR: 2, (16) NL: 1 (16)

Ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62° 00’ N, traalnoodapüük

19

Ei kohaldata

Makrell, põhja pool 62° 00’ N, seinnoodapüük

11 (17)

DK: 11

Ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62° 00’ N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Traalnoodaga püük kuni 180 jala pikkuste laevadega vööndites, mis asuvad Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili vahelises vööndis

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62° 28’ N ja ida pool 6° 30’ W

8 (18)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest. Ajavahemikul 1. märts–31. mai ning 1. oktoober–31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61° 20’ N ja 62° 00’ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30’ N ja lääne pool 9° 00’ W ning piirkonnas 7° 00’ W ja 9° 00’ W vahel, lõuna pool 60° 30’ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30’ N ja 7° 00’ W ning 60° 00’ N ja 6° 00’ W kulgevat joont

70

DE: 8, (19) FR: 12, (19) UK: 0 (19)

20 (20)

Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid

70

22 (20)

Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringa püük, põhja pool 62° N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Island

Kõik püügiliigid

18

5

Venemaa Föderatsiooni veed

Kõik püügiliigid

muutmisel

muutmisel

Tursapüük

7 (21)

muutmisel

Kilupüük

muutmisel

muutmisel

---

(1)  Ei ole lubatud püüda rajoonis 3 IIIb, c, d.”

(2)  Püütakse ainult õngejadadega, sealhulgas järgmised liigid: pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.”

(3)  Üksnes piirkonnad IIa ja IV. Hõlmab selliste liikide püüki, mida eraldi ei mainita.

(4)  Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük piirkondades IV ja VIa.”

(5)  Sellest 45 930 tonni eraldatakse Islandile.

(6)  Püük enne 30. aprilli 2005.”

(7)  Võib püüda pelaagilise traalnoodaga. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded. Võib püüda nii idas kui läänes.

(8)  Norrale eraldatakse pelaagilise traaliga püüdmiseks 3 500 tonni.

(9)  500 tonni eraldatakse Fääri saartele. Põhjatraali ja pelaagilist traali kasutavate püügipiirkondade kohta tuleb esitada eraldi aruanded.

(10)  Esialgne kvoot 2005. aastaks, mis kehtib Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni

(11)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).

(12)  Püük ajavahemikul juulist detsembrini.”

(13)  Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aasta lossitud kogus eluskaalu põhjal.

(14)  Laev võib püügipiirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.

(15)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse käesolevat erandit, peavad vastama käesoleva lisa 1. liites sätestatud tingimustele.”

(16)  Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.

(17)  Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62° 00' N.

(18)  Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve “igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili vahelises kalastusvööndis” käsitlevate arvude hulgas.

(19)  Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(20)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad “traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.

(21)  Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 2270/2004 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt.

| 1. | X piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki süvamerehaid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Süvamerehaid |
| --- | --- | --- | --- |

1.

X piirkonna (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki süvamerehaid käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Süvamerehaid

| Piirkond | : | X (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

X (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

Portugal

120

EÜ (1)

120

| 2. | Vb, VI, VII piirkondade (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki kalju-tömppeakala käsitlev kanne asendatakse järgmisega:














  “Liik | : | Kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vb, VI, VII piirkondade (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) liiki kalju-tömppeakala käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

“Liik

:

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

| Piirkond | : | Vb, VI, VII (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Vb, VI, VII (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

Saksamaa

10

Eesti

77

Hispaania

85

Prantsusmaa

4 327

Iirimaa

341

Leedu

99

Poola

50

Ühendkuningriik

254

Muud (2)

10

EÜ

5 253

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.”

(2)  Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.”

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 861/2005,

7. juuni 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 7. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 862/2005,

7. juuni 2005,

millega kehtestatakse Venemaalt ja Hiina Rahvavabariigist pärit granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (“algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon teatas 9. septembril 2004. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) ja Venemaalt pärit granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon teatas 9. septembril 2004. aastal Euroopa Liidu Teatajas
   (2) avaldatud teadaandes (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) ja Venemaalt pärit granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) impordi suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 26. juulil 2004. aastal esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse PTFE toodangust, antud juhul üle 80 %. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 26. juulil 2004. aastal esitas Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa ühenduse PTFE toodangust, antud juhul üle 80 %. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele Venemaal ja Hiinas, importijatele/hulgimüüjatele ja nende ühendustele, tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste ekspordiriikide esindajatele, kaebuse esitajale ja kõigile teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele Venemaal ja Hiinas, importijatele/hulgimüüjatele ja nende ühendustele, tarnijatele ja kasutajatele, asjaomaste ekspordiriikide esindajatele, kaebuse esitajale ja kõigile teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Pidades silmas kaebuses loetletud küllalt suurt arvu Hiina eksportivaid tootjaid, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas kaebuses loetletud küllalt suurt arvu Hiina eksportivaid tootjaid, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

| (5) | Et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, koostada valim, paluti kõikidel Hiina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning anda algatamisteates määratletud üldine teave oma PTFEga seotud tegevuse kohta uurimisperioodi jooksul (1. juuli 2003–30. juuni 2004). |
| --- | --- |

(5)

Et võimaldada komisjonil otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, koostada valim, paluti kõikidel Hiina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning anda algatamisteates määratletud üldine teave oma PTFEga seotud tegevuse kohta uurimisperioodi jooksul (1. juuli 2003–30. juuni 2004).

| (6) | Pärast eksportivate tootjate poolt esitatud teabe läbivaatamist ja tulenevalt vähestest vastustest väljavõttelise uuringuga küsimustele, otsustati, et selline uuring Hiina eksportijate suhtes ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(6)

Pärast eksportivate tootjate poolt esitatud teabe läbivaatamist ja tulenevalt vähestest vastustest väljavõttelise uuringuga küsimustele, otsustati, et selline uuring Hiina eksportijate suhtes ei ole vajalik.

| (7) | Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon teadaolevalt asjaomastele Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(7)

Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon teadaolevalt asjaomastele Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid kolmelt eksportivalt tootjalt.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused laekusid kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt Venemaa eksportivalt tootjalt, kolmelt ühenduse tootjalt ja ühelt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused laekusid kolmelt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt Venemaa eksportivalt tootjalt, kolmelt ühenduse tootjalt ja ühelt sõltumatult importijalt.

| (9) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad:






  — | Dupont de Nemours BV, Madalmaad, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad:

—

Dupont de Nemours BV, Madalmaad,

| — | Dyneon, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Dyneon, Saksamaa,

| — | Solvay Solexys, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Itaalia.

| b) | Sõltumatu importija:






  — | Resyncom, Saksamaa. |
| --- | --- | --- |

b)

Sõltumatu importija:

—

Resyncom, Saksamaa.

| c) | Hiina eksportivad tootjad:






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

c)

Hiina eksportivad tootjad:

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd,

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd,

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd ja sellega seotud äriühing Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd ja sellega seotud äriühing Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Venemaa eksportivad tootjad:






  — | Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat ja sellega seotud äriühing Priborlab Ltd, |
| --- | --- | --- |

d)

Venemaa eksportivad tootjad:

—

Kirovo-Tšepetski keemiakombinaat ja sellega seotud äriühing Priborlab Ltd,

| — | Aktsiaselts “Halogen”. |
| --- | --- |

—

Aktsiaselts “Halogen”.

| e) | Sidusimportijad:






  — | Chemical Goods Ltd, Ühendkuningriik. |
| --- | --- | --- |

e)

Sidusimportijad:

—

Chemical Goods Ltd, Ühendkuningriik.

| (10) | Pidades silmas vajadust määrata normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele ei pruugita turumajanduslikku kohtlemist võimaldada, tehti normaalväärtuse määramiseks võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide (USA) andmete põhjal kontrollkäik järgmistesse äriühingutesse:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., USA, |
| --- | --- | --- |

(10)

Pidades silmas vajadust määrata normaalväärtus nende Hiina eksportivate tootjate jaoks, kellele ei pruugita turumajanduslikku kohtlemist võimaldada, tehti normaalväärtuse määramiseks võrdlusriigi Ameerika Ühendriikide (USA) andmete põhjal kontrollkäik järgmistesse äriühingutesse:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., USA,

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA.

3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003–30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjuanalüüsi seisukohalt oluliste suundumuste kontrollimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003–30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahjuanalüüsi seisukohalt oluliste suundumuste kontrollimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Üldist

| (12) | Fluoropolümeerid on rühm kõrgtehnoloogilisi plaste, millest tuntuim ja enim kasutatud on polütetrafluoroetüleen (PTFE). |
| --- | --- |

(12)

Fluoropolümeerid on rühm kõrgtehnoloogilisi plaste, millest tuntuim ja enim kasutatud on polütetrafluoroetüleen (PTFE).

| (13) | Granuleeritud PTFE on keemiatoode (fluoropolümeer), millel on palju väga püsivaid omadusi (näiteks kõrge sulamistemperatuur, kõrge termiline stabiilsus, lahustamatus, süttimatus, madal dielektrilise läbitavuse konstant). Seda kasutatakse väga paljudes tööstussektorites, nt keemia, mehaanika, elektritööstus (kaablite sisevarjestus), mootorsõidukitööstus, ehitus (isolatsioonimaterjal), sööginõud (pannid), tekstiilitööstus ja biomeditsiin (kirurgiainstrumendid). Tuntuim kaubamärk, mille all seda toodet turustatakse, on “Teflon”. |
| --- | --- |

(13)

Granuleeritud PTFE on keemiatoode (fluoropolümeer), millel on palju väga püsivaid omadusi (näiteks kõrge sulamistemperatuur, kõrge termiline stabiilsus, lahustamatus, süttimatus, madal dielektrilise läbitavuse konstant). Seda kasutatakse väga paljudes tööstussektorites, nt keemia, mehaanika, elektritööstus (kaablite sisevarjestus), mootorsõidukitööstus, ehitus (isolatsioonimaterjal), sööginõud (pannid), tekstiilitööstus ja biomeditsiin (kirurgiainstrumendid). Tuntuim kaubamärk, mille all seda toodet turustatakse, on “Teflon”.

2.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on niinimetatud granuleeritud polütetrafluoroetüleen (PTFE), mis sisaldab kuni 3 % muid monomeere kui tetrafluoroetüleen ega sisalda täiteaineid, pulbri või teradena (v.a mikroniseeritud materjalid) ja toorpolümeerina (reaktorpiisk). Viimane võib olla märjal või kuival kujul. Olenemata sellest, et tootel on eri liike, mis sõltuvad kujust, keskmisest osakeste suurusest, termilisest töötlusest või komonomeeri massist, on käesoleva menetluse seisukohast tegemist ühe ja sama tootega, kuna neil on samad füüsikalised omadused ja samad peamised kasutusotstarbed. Praegu klassifitseeritakse vaatlusalune toode CN-koodi 3904 61 00 alla. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on niinimetatud granuleeritud polütetrafluoroetüleen (PTFE), mis sisaldab kuni 3 % muid monomeere kui tetrafluoroetüleen ega sisalda täiteaineid, pulbri või teradena (v.a mikroniseeritud materjalid) ja toorpolümeerina (reaktorpiisk). Viimane võib olla märjal või kuival kujul. Olenemata sellest, et tootel on eri liike, mis sõltuvad kujust, keskmisest osakeste suurusest, termilisest töötlusest või komonomeeri massist, on käesoleva menetluse seisukohast tegemist ühe ja sama tootega, kuna neil on samad füüsikalised omadused ja samad peamised kasutusotstarbed. Praegu klassifitseeritakse vaatlusalune toode CN-koodi 3904 61 00 alla.

3.   Samasugune toode

| (15) | Vaatlusalusel tootel ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetaval ja müüdaval PTFE-l, mõlema eksportiva riigi siseturul toodetaval ja müüdaval PTFE-l ning võrdlusriigi siseturul toodetaval ja müüdaval PTFE-l leiti olevad peaasjalikult samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusotstarbed. Seepärast peetakse neid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalusel tootel ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetaval ja müüdaval PTFE-l, mõlema eksportiva riigi siseturul toodetaval ja müüdaval PTFE-l ning võrdlusriigi siseturul toodetaval ja müüdaval PTFE-l leiti olevad peaasjalikult samad füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad peamised kasutusotstarbed. Seepärast peetakse neid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (16) | Kaks importijat väitsid, et Venemaalt ja Hiinast imporditav toode ei konkureeri teatud rakendustes üldse ühenduse turul toodetava ja müüdava PTFEga. See puudutab peaasjalikult PTFE jääke ja nõuetele mittevastavaid partiisid, mida kasutatakse peengranuleeritud PTFE tootmiseks. Viimast kasutatakse näiteks plasti ja trükivärvi lisandina ning metallide pinnetes. See väide tuli tagasi lükata, sest ka ühenduse tootmisharu toodab jääke ja nõuetele mittevastavaid materjale, mida müüakse samadele klientidele. |
| --- | --- |

(16)

Kaks importijat väitsid, et Venemaalt ja Hiinast imporditav toode ei konkureeri teatud rakendustes üldse ühenduse turul toodetava ja müüdava PTFEga. See puudutab peaasjalikult PTFE jääke ja nõuetele mittevastavaid partiisid, mida kasutatakse peengranuleeritud PTFE tootmiseks. Viimast kasutatakse näiteks plasti ja trükivärvi lisandina ning metallide pinnetes. See väide tuli tagasi lükata, sest ka ühenduse tootmisharu toodab jääke ja nõuetele mittevastavaid materjale, mida müüakse samadele klientidele.

C.   DUMPING

1.   Üldinde metoodika

| (17) | Järgnevalt kirjeldatakse üldist metoodikat. Seetõttu kirjeldatakse allpool asjaomaste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi. |
| --- | --- |

(17)

Järgnevalt kirjeldatakse üldist metoodikat. Seetõttu kirjeldatakse allpool asjaomaste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi.

1.1.   Normaalväärtus

| (18) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt, kas selle PTFE omamaine müük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt, kas selle PTFE omamaine müük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (19) | Seejärel määratles komisjon need omamaisel turul müüdava PTFE liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega. Toote liiki uurides käsitles komisjon identsena või otseselt võrreldavana neid omamaiselt müüdud ning eksporditud tooteliike, mis sarnanesid osakeste keskmise suuruse, termilise töötluse ja komonomeeri massi poolest. |
| --- | --- |

(19)

Seejärel määratles komisjon need omamaisel turul müüdava PTFE liigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega. Toote liiki uurides käsitles komisjon identsena või otseselt võrreldavana neid omamaiselt müüdud ning eksporditud tooteliike, mis sarnanesid osakeste keskmise suuruse, termilise töötluse ja komonomeeri massi poolest.

| (20) | Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud PTFE liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Iga PTFE liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki PTFE müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(20)

Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud PTFE liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Iga PTFE liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud võrreldavat liiki PTFE müügi kogumahust.

| (21) | Seejärel uuris komisjon, kas omamaine müük iga PTFE liigi puhul, mida omamaisel turul müüakse tüüpilises koguses, on käsitletav algmääruse artikli 2 lõike 4 kohase müügina tavakaubanduse raames, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse PTFE liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kuna toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud iga PTFE liigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile selle liigi müügi kogumahust ning selle liigi keskmine kaalutud hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud selle liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(21)

Seejärel uuris komisjon, kas omamaine müük iga PTFE liigi puhul, mida omamaisel turul müüakse tüüpilises koguses, on käsitletav algmääruse artikli 2 lõike 4 kohase müügina tavakaubanduse raames, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse PTFE liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kuna toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud iga PTFE liigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile selle liigi müügi kogumahust ning selle liigi keskmine kaalutud hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud selle liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

1.2.   Ekspordihind

| (22) | Kõigil juhtudel määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kõigil juhtudel määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

1.3.   Võrdlus

| (23) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. |
| --- | --- |

(23)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (24) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal iga eksportiva tootja puhul kindlaks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal iga eksportiva tootja puhul kindlaks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.

1.5.   Hiina Rahvavabariik

1.5.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (25) | Hiinast pärit impordiga seotud dumpinguuuringus määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 esimesele kuni kuuendale lõigule nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(25)

Hiinast pärit impordiga seotud dumpinguuuringus määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 esimesele kuni kuuendale lõigule nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

| (26) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist iga taotlev äriühing peab tõendama, on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(26)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist iga taotlev äriühing peab tõendama, on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (27) | Kolm Hiina eksportivat tootjat taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ning vastasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlemise vormile. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valdustes kogu turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud ja vajalikuks peetud teavet. |
| --- | --- |

(27)

Kolm Hiina eksportivat tootjat taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ning vastasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlemise vormile. Komisjon kogus ja kontrollis nende äriühingute valdustes kogu turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud ja vajalikuks peetud teavet.

| (28) | Uurimine näitas, et ükski kolmest eespool nimetatud äriühingust ei vastanud nõutavatele kriteeriumidele ning nende taotlused tuli tagasi lükata. Järgnev tabel kirjeldab kokkuvõtlikult seda, kuivõrd nimetatud kolm äriühingut täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c
  taane 5 |
| 1 | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 2 | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 3 | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud |
| Allikas: Koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(28)

Uurimine näitas, et ükski kolmest eespool nimetatud äriühingust ei vastanud nõutavatele kriteeriumidele ning nende taotlused tuli tagasi lükata. Järgnev tabel kirjeldab kokkuvõtlikult seda, kuivõrd nimetatud kolm äriühingut täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume.

Äriühing

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c

taane 5

1

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

2

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

3

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Allikas: Koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule.

| (29) | Asjaomastele äriühingutele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Ükski kolmest äriühingust ei nõustunud tehtud järeldustega ja kõik nõudsid turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(29)

Asjaomastele äriühingutele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Ükski kolmest äriühingust ei nõustunud tehtud järeldustega ja kõik nõudsid turumajanduslikku kohtlemist.

| (30) | Üks äriühing küsis, kas komisjoni praktika hinnata turumajandusliku kohtlemise võimalikkust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi põhjal on kooskõlas GATTi/WTO sätetega. Väideti ka, et komisjon tugines oma otsuses vihjetele ja eeldustele ning algmääruse artikli 2 lõiget 7 ei kohaldatud objektiivsel viisil. |
| --- | --- |

(30)

Üks äriühing küsis, kas komisjoni praktika hinnata turumajandusliku kohtlemise võimalikkust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi põhjal on kooskõlas GATTi/WTO sätetega. Väideti ka, et komisjon tugines oma otsuses vihjetele ja eeldustele ning algmääruse artikli 2 lõiget 7 ei kohaldatud objektiivsel viisil.

| (31) | Selles suhtes tuleb märkida, et käesolev uuring, kaasa arvatud hinnangu andmine sellele, kas eksportiv tootja tegutseb turumajanduslikes tingimustes, on kooskõlas algmääruse kehtivate sätetega, mis on täielikus vastavuses WTO nõuetele. |
| --- | --- |

(31)

Selles suhtes tuleb märkida, et käesolev uuring, kaasa arvatud hinnangu andmine sellele, kas eksportiv tootja tegutseb turumajanduslikes tingimustes, on kooskõlas algmääruse kehtivate sätetega, mis on täielikus vastavuses WTO nõuetele.

| (32) | Esimese astme kohus on kinnitanud, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist peab tõendama eksportiv tootja. Kui selliseid tõendeid ei esitata, tuleb turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. See järeldus on tehtud põhjendatud tõendite objektiivse analüüsi põhjal, mis on tehtud teatavaks asjaomastele äriühingutele, ning see kuulub kohtulikule läbivaatamisele. |
| --- | --- |

(32)

Esimese astme kohus on kinnitanud, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimuste täitmist peab tõendama eksportiv tootja. Kui selliseid tõendeid ei esitata, tuleb turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata. See järeldus on tehtud põhjendatud tõendite objektiivse analüüsi põhjal, mis on tehtud teatavaks asjaomastele äriühingutele, ning see kuulub kohtulikule läbivaatamisele.

| (33) | Esimese kriteeriumi puhul, s.o et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning hinnad vastavad turuväärtusele, otsustati, et puuduvad tõendid selle kohta, et ühe äriühingu põhikirja järgitakse. Seetõttu puudusid tõendid ka selle kohta, et selle äriühingu otsuseid ei võiks riik näiteks riigi osaluse kaudu märkimisväärselt mõjutada. Äriühing esitas komisjoni järeldusele vastuväite, öeldes et tema põhikiri annab usaldusväärse tagatise selle kohta, et riik ei saa tema otsuseid märkimisväärselt mõjutada, ning et riigiosalusega liige on eraõigusliku äriühingu nimel tegutsev usaldusisik. Äriühingu põhikirjas aga on sätestatud selle struktuur ja otsuste tegemise kord. Kuna uurimisel selgus, et seda põhikirja ei järgita ning äriühingul on lihtne seda ise muuta, on alust järeldada, et põhikirja sätted, mis peaksid tagama, et riik ei saa äriühingu otsuseid märkimisväärselt mõjutada, ei ole usaldusväärsed ega anna ses osas mingit garantiid. Lisaks sellele ei andnud äriühing peale “väljapaistvuse” ühtki selgitust selle kohta, miks tegelikult oli riiklikul sihtfondil osalus tema kapitalis. Kohapealse kontrolli käigus selgus hoopis, et see olukord võib muu hulgas võimaldada äriühingule tulevikus paremaid rahastamisvõimalusi. Seetõttu hinnati riigi sekkumise võimalus märkimisväärseks.
  Äriühing väitis ka, et vastupidiselt komisjoni talituste järeldustele on tema toorme hinnad kooskõlas turuhindadega. Lisaks selle, et tõendeid selle kohta ei esitatud, osteti tooret ka eri hindadega, ilma et äriühing oleks osanud nendele olulistele erinevustele mõistlikku selgitust anda.
  Seega tuli järeldada, et eksportiv tootja ei anna piisavat teavet selle kohta, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes. Ükski asjaomase äriühingu poolt pärast järelduste avaldamist esitatud argumentidest järeldust ei kõigutanud ning taotlus tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(33)

Esimese kriteeriumi puhul, s.o et majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning hinnad vastavad turuväärtusele, otsustati, et puuduvad tõendid selle kohta, et ühe äriühingu põhikirja järgitakse. Seetõttu puudusid tõendid ka selle kohta, et selle äriühingu otsuseid ei võiks riik näiteks riigi osaluse kaudu märkimisväärselt mõjutada. Äriühing esitas komisjoni järeldusele vastuväite, öeldes et tema põhikiri annab usaldusväärse tagatise selle kohta, et riik ei saa tema otsuseid märkimisväärselt mõjutada, ning et riigiosalusega liige on eraõigusliku äriühingu nimel tegutsev usaldusisik. Äriühingu põhikirjas aga on sätestatud selle struktuur ja otsuste tegemise kord. Kuna uurimisel selgus, et seda põhikirja ei järgita ning äriühingul on lihtne seda ise muuta, on alust järeldada, et põhikirja sätted, mis peaksid tagama, et riik ei saa äriühingu otsuseid märkimisväärselt mõjutada, ei ole usaldusväärsed ega anna ses osas mingit garantiid. Lisaks sellele ei andnud äriühing peale “väljapaistvuse” ühtki selgitust selle kohta, miks tegelikult oli riiklikul sihtfondil osalus tema kapitalis. Kohapealse kontrolli käigus selgus hoopis, et see olukord võib muu hulgas võimaldada äriühingule tulevikus paremaid rahastamisvõimalusi. Seetõttu hinnati riigi sekkumise võimalus märkimisväärseks.

Äriühing väitis ka, et vastupidiselt komisjoni talituste järeldustele on tema toorme hinnad kooskõlas turuhindadega. Lisaks selle, et tõendeid selle kohta ei esitatud, osteti tooret ka eri hindadega, ilma et äriühing oleks osanud nendele olulistele erinevustele mõistlikku selgitust anda.

Seega tuli järeldada, et eksportiv tootja ei anna piisavat teavet selle kohta, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes. Ükski asjaomase äriühingu poolt pärast järelduste avaldamist esitatud argumentidest järeldust ei kõigutanud ning taotlus tuli tagasi lükata.

| (34) | Üks äriühing väitis, et aktsionäride koosoleku kvoorumi puudumine, mis võimaldab riigile kuuluval aktsionäril avaldada märkimisväärset mõju äriühingu otsustele, ei puutu asjasse, kuna selline koosolek ei vastuta tegevuslike otsuste eest. Kuid riigi mõju puutub asjasse ka muude kui tegevuslike otsuste puhul. Peale selle on aktsionäride koosolek äriühingu põhikirja kohaselt pädev tegema otsuseid muu hulgas äritegevuse ja investeeringute kava üle, läbi vaatama ja heaks kiitma eelarve ja lõpliku raamatupidamisaruande ning samuti äriühingu kasumi jaotamise kava. Seega saab riik neis olulistes küsimustes äriühingu otsuseid märkimisväärselt mõjutada. Väideti ka, et asjaolu, et poole uurimisperioodi jooksul toimus eksportmüük osaliselt riigi omandis oleva hulgimüüja kaudu, ei anna alust järeldada riigi sekkumist. Ses suhtes tuleb märkida, et see hulgimüüja oli vaatlusaluse toote müügiga seotud (seejuures lepingute allkirjastamine, maksete saamine ja arvete saatmine klientidele), kuid ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et ta tegutseb ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta. |
| --- | --- |

(34)

Üks äriühing väitis, et aktsionäride koosoleku kvoorumi puudumine, mis võimaldab riigile kuuluval aktsionäril avaldada märkimisväärset mõju äriühingu otsustele, ei puutu asjasse, kuna selline koosolek ei vastuta tegevuslike otsuste eest. Kuid riigi mõju puutub asjasse ka muude kui tegevuslike otsuste puhul. Peale selle on aktsionäride koosolek äriühingu põhikirja kohaselt pädev tegema otsuseid muu hulgas äritegevuse ja investeeringute kava üle, läbi vaatama ja heaks kiitma eelarve ja lõpliku raamatupidamisaruande ning samuti äriühingu kasumi jaotamise kava. Seega saab riik neis olulistes küsimustes äriühingu otsuseid märkimisväärselt mõjutada. Väideti ka, et asjaolu, et poole uurimisperioodi jooksul toimus eksportmüük osaliselt riigi omandis oleva hulgimüüja kaudu, ei anna alust järeldada riigi sekkumist. Ses suhtes tuleb märkida, et see hulgimüüja oli vaatlusaluse toote müügiga seotud (seejuures lepingute allkirjastamine, maksete saamine ja arvete saatmine klientidele), kuid ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et ta tegutseb ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta.

| (35) | Üks äriühing väitis ka, et tema äriühingu riigiosalusega liige, kellele kuulub enamus kapitalist ja kes seetõttu nimetab ka enamuse juhatuse liikmetest, ei oma märkimisväärset mõju tema otsustele. Sellega seoses tuleb meenutada, et komisjoni järjekindel seisukoht on, et kui riigil on kas juriidiliselt või tegelikkuses võimalust avaldada äriühingu otsustele märkimisväärset mõju, loetakse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimene kriteerium mittetäidetuks. Seepärast tuli kõnealune taotlus tagasi lükata. |
| --- | --- |

(35)

Üks äriühing väitis ka, et tema äriühingu riigiosalusega liige, kellele kuulub enamus kapitalist ja kes seetõttu nimetab ka enamuse juhatuse liikmetest, ei oma märkimisväärset mõju tema otsustele. Sellega seoses tuleb meenutada, et komisjoni järjekindel seisukoht on, et kui riigil on kas juriidiliselt või tegelikkuses võimalust avaldada äriühingu otsustele märkimisväärset mõju, loetakse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimene kriteerium mittetäidetuks. Seepärast tuli kõnealune taotlus tagasi lükata.

| (36) | Teise kriteeriumi puhul, st et äriühingutel peab olema üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, väitsid kõik kolm äriühingut, et nad täidavad seda kriteeriumi, sest nende raamatupidamisdokumente auditeerib sõltumatu audiitor. Leiti aga, et audiitorite aruanded nende äriühingute kohta erinesid märkimisväärselt äriühingute raamatupidamisaruannetest või et nendes ei käsitletud äriühingute raamatupidamispoliitika muudatusi, nagu nõuavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid. Ühel juhul leiti ka, et audiitori järeldusotsuses mainitud summad ei vasta äriühingu raamatupidamisele. Teine äriühing ei esitanud finantsaruandest ja selle kohta tehtud audiitori järeldusotsusest ingliskeelset versiooni, mis takistas dokumentide uurimist. Seepärast tuli järeldada, et kõigi kolme asjaomase äriühingu raamatupidamisdokumente ei auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises taandes, ning kõnealused taotlused lükati tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Teise kriteeriumi puhul, st et äriühingutel peab olema üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, väitsid kõik kolm äriühingut, et nad täidavad seda kriteeriumi, sest nende raamatupidamisdokumente auditeerib sõltumatu audiitor. Leiti aga, et audiitorite aruanded nende äriühingute kohta erinesid märkimisväärselt äriühingute raamatupidamisaruannetest või et nendes ei käsitletud äriühingute raamatupidamispoliitika muudatusi, nagu nõuavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid. Ühel juhul leiti ka, et audiitori järeldusotsuses mainitud summad ei vasta äriühingu raamatupidamisele. Teine äriühing ei esitanud finantsaruandest ja selle kohta tehtud audiitori järeldusotsusest ingliskeelset versiooni, mis takistas dokumentide uurimist. Seepärast tuli järeldada, et kõigi kolme asjaomase äriühingu raamatupidamisdokumente ei auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises taandes, ning kõnealused taotlused lükati tagasi.

| (37) | Kolmanda kriteeriumi puhul väitsid kolm äriühingut vastupidiselt komisjonile, et puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused. Üks äriühing ei nõustunud sellega, et tema maakasutusõiguse puhul ei ole tõendatud vastavus turuväärtusele, ning esitas avaliku teabe maa hindade kohta. See teave esitati pärast nõuetekohaselt vormistatud turumajandusliku kohtlemise taotluse esitamise tähtaega ning seda ei olnud enam võimalik kontrollida; seepärast tuli taotlus tagasi lükata. Teise äriühingu puhul leiti, et see on ostnud vaatlusaluse toote tootmisseadmed riigiettevõttelt, kuid oluliselt madalama hinnaga kui sõltumatute hindajate määratud väärtus. Põhivara kulumi arvutamine leiti samuti olevat ebajärjekindel. Kolmanda äriühingu puhul leiti, et see saab oma äriühingu riigi osalusega liikmelt pangalaenu tagatisi ning kasutab oma arvelduskontot nii, et arveid ja makseid ei ole võimalik seostada. See tähendab, et säilinud on märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused. |
| --- | --- |

(37)

Kolmanda kriteeriumi puhul väitsid kolm äriühingut vastupidiselt komisjonile, et puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused. Üks äriühing ei nõustunud sellega, et tema maakasutusõiguse puhul ei ole tõendatud vastavus turuväärtusele, ning esitas avaliku teabe maa hindade kohta. See teave esitati pärast nõuetekohaselt vormistatud turumajandusliku kohtlemise taotluse esitamise tähtaega ning seda ei olnud enam võimalik kontrollida; seepärast tuli taotlus tagasi lükata. Teise äriühingu puhul leiti, et see on ostnud vaatlusaluse toote tootmisseadmed riigiettevõttelt, kuid oluliselt madalama hinnaga kui sõltumatute hindajate määratud väärtus. Põhivara kulumi arvutamine leiti samuti olevat ebajärjekindel. Kolmanda äriühingu puhul leiti, et see saab oma äriühingu riigi osalusega liikmelt pangalaenu tagatisi ning kasutab oma arvelduskontot nii, et arveid ja makseid ei ole võimalik seostada. See tähendab, et säilinud on märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused.

| (38) | Seega tehti järeldus, et asjaomased äriühingud ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandas taandes sätestatud tingimusi ning nende taotlused tuleb seepärast tagasi lükata. |
| --- | --- |

(38)

Seega tehti järeldus, et asjaomased äriühingud ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandas taandes sätestatud tingimusi ning nende taotlused tuleb seepärast tagasi lükata.

| (39) | Äriühing, kes ei täitnud neljandat kriteeriumi, väitis vastupidiselt komisjonile, et pankrotiõigus tagab õiguskindluse ja stabiilsuse. Sellegipoolest leiti, et sel äriühingul on järjestikustel aastatel kantud kahjumi tõttu olnud märkimisväärsed finantsraskused ning teda käendas tema äriühingu riigi osalusega liige. Kuigi sellised märkimisväärsed finantsraskused ei pruugi tingimata pankrotini viia, nagu väitis ka äriühing, siis asjaolu, et äriühingu riigi osalusega liige päästis äriühingu (sealhulgas võla mahakandmise teel), mida üks äriühingu liige normaalses turuolukorras teinud ei oleks, näitab, et kõnealuse õiguse kohaldamine on antud juhul kaheldav. Seepärast tuli järeldada, et ei ole tõendeid, et pankrotiõigus oleks selle äriühingu suhtes olnud kohaldatav ka praktikas. Selliste tõendite puudumise tõttu loeti nimetatud kriteerium mittetäidetuks. |
| --- | --- |

(39)

Äriühing, kes ei täitnud neljandat kriteeriumi, väitis vastupidiselt komisjonile, et pankrotiõigus tagab õiguskindluse ja stabiilsuse. Sellegipoolest leiti, et sel äriühingul on järjestikustel aastatel kantud kahjumi tõttu olnud märkimisväärsed finantsraskused ning teda käendas tema äriühingu riigi osalusega liige. Kuigi sellised märkimisväärsed finantsraskused ei pruugi tingimata pankrotini viia, nagu väitis ka äriühing, siis asjaolu, et äriühingu riigi osalusega liige päästis äriühingu (sealhulgas võla mahakandmise teel), mida üks äriühingu liige normaalses turuolukorras teinud ei oleks, näitab, et kõnealuse õiguse kohaldamine on antud juhul kaheldav. Seepärast tuli järeldada, et ei ole tõendeid, et pankrotiõigus oleks selle äriühingu suhtes olnud kohaldatav ka praktikas. Selliste tõendite puudumise tõttu loeti nimetatud kriteerium mittetäidetuks.

| (40) | Nõuandekomiteega on konsulteeritud ja asjaga otseselt seotud isikuid on sellest teavitatud. Eksportijate peamisi argumente on juba käsitletud eespool. Kommenteerimise võimalus anti ka ühenduse tootmisharule ning see nõustus komisjoni järeldustega turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(40)

Nõuandekomiteega on konsulteeritud ja asjaga otseselt seotud isikuid on sellest teavitatud. Eksportijate peamisi argumente on juba käsitletud eespool. Kommenteerimise võimalus anti ka ühenduse tootmisharule ning see nõustus komisjoni järeldustega turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta.

1.5.2.   Individuaalne kohtlemine

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks algmääruse artikli 2 lõikes 7 osutatud riikidele, välja arvatud juhul, kui äriühingud tõendavad, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriume individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kehtestatakse üleriigiline tollimaks algmääruse artikli 2 lõikes 7 osutatud riikidele, välja arvatud juhul, kui äriühingud tõendavad, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriume individuaalse kohtlemise kohaldamiseks.

| (42) | Kolm eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. |
| --- | --- |

(42)

Kolm eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata.

| (43) | Kuna ükski kolmest äriühingust ei suutnud tõendada, et riigi võimalik või tegelik sekkumine ei mõjuta nende ekspordihindu ja -koguseid ega müügitingimusi, tuli järeldada, et nad ei täida algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(43)

Kuna ükski kolmest äriühingust ei suutnud tõendada, et riigi võimalik või tegelik sekkumine ei mõjuta nende ekspordihindu ja -koguseid ega müügitingimusi, tuli järeldada, et nad ei täida algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b sätestatud tingimusi.

| (44) | Samamoodi leiti kõigi kolme äriühingu puhul, et kui neile kehtestatakse individuaalne tollimaksumäär, ei ole võimalik välistada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. See oht tuleneb eespool kirjeldatud riigipoolsest tegelikust või võimalikust mõjust kõnealuste äriühingute tegevusele. Pealegi on PTFE laadist ja esinemiskujust tulenevalt eelkõige tolli jaoks tavaliselt väga keeruline tuvastada imporditava PTFE tootjat. Seetõttu peeti märkimisväärseks ka ohtu, et meetmetest hoitakse kõrvale sel teel, et toodet eksporditakse madalama tollimaksumääraga ettevõtte kaudu, mida raskendab asjaolu, et on olemas ka märkimisväärne riigipoolse sekkumise oht. Seega ei ole algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(44)

Samamoodi leiti kõigi kolme äriühingu puhul, et kui neile kehtestatakse individuaalne tollimaksumäär, ei ole võimalik välistada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. See oht tuleneb eespool kirjeldatud riigipoolsest tegelikust või võimalikust mõjust kõnealuste äriühingute tegevusele. Pealegi on PTFE laadist ja esinemiskujust tulenevalt eelkõige tolli jaoks tavaliselt väga keeruline tuvastada imporditava PTFE tootjat. Seetõttu peeti märkimisväärseks ka ohtu, et meetmetest hoitakse kõrvale sel teel, et toodet eksporditakse madalama tollimaksumääraga ettevõtte kaudu, mida raskendab asjaolu, et on olemas ka märkimisväärne riigipoolse sekkumise oht. Seega ei ole algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis e sätestatud tingimused täidetud.

| (45) | Kuna ükski kõnealune äriühing ei täida kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriume, on esialgu otsustatud, et individuaalset kohtlemist neile ei võimaldata. |
| --- | --- |

(45)

Kuna ükski kõnealune äriühing ei täida kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriume, on esialgu otsustatud, et individuaalset kohtlemist neile ei võimaldata.

1.5.3.   Normaalväärtus

1.5.3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks kolmanda turumajandusriigi (“võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, kindlaks kolmanda turumajandusriigi (“võrdlusriik”) hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (47) | Algatamisteates nähti ette, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks on Hiina puhul sobiv kolmas turumajandusriik USA ning huvitatud isikuid kutsuti üles esitama selle kohta märkusi. Kaks Hiina eksportivat tootjat väitsid, et USA ei ole sobiv valik ning pakkusid selle asemel välja Venemaa. Põhjenduseks toodi, et USA turul ei ole PTFE osas piisavat konkurentsi, kuna seal kehtivad alates 1988. aastast dumpinguvastased tollimaksud Itaaliast ja Jaapanist pärit impordile. Samuti väideti, et USA suurim tootja on seotud ühe Euroopa Liidus tegutseva kaebuse esitajaga. Lisaks sellele väideti, et USA turul müüdav PTFE erineb Hiina tootjate poolt ühendusse imporditavast PTFEst nii tehniliste näitajate, kvaliteedi kui ka kasutusotstarvete poolest. Väideti sedagi, et ka ligipääs toormele on erinev, kuna USA tootjad peavad importima fluoriiti vastavalt Hiina ekspordikvootidele, kus toodetakse 50 % selle toote ülemaailmsest toodangust. Samas on Hiina tootjatel vahetu ligipääs Hiinas toodetavale fluoriidile. Viimaks väideti, et Hiina majandusareng (väiksemad tööjõukulud kui USAs) on lähedasem Venemaa omale, kelle suhtes käib sama uurimine. |
| --- | --- |

(47)

Algatamisteates nähti ette, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks on Hiina puhul sobiv kolmas turumajandusriik USA ning huvitatud isikuid kutsuti üles esitama selle kohta märkusi. Kaks Hiina eksportivat tootjat väitsid, et USA ei ole sobiv valik ning pakkusid selle asemel välja Venemaa. Põhjenduseks toodi, et USA turul ei ole PTFE osas piisavat konkurentsi, kuna seal kehtivad alates 1988. aastast dumpinguvastased tollimaksud Itaaliast ja Jaapanist pärit impordile. Samuti väideti, et USA suurim tootja on seotud ühe Euroopa Liidus tegutseva kaebuse esitajaga. Lisaks sellele väideti, et USA turul müüdav PTFE erineb Hiina tootjate poolt ühendusse imporditavast PTFEst nii tehniliste näitajate, kvaliteedi kui ka kasutusotstarvete poolest. Väideti sedagi, et ka ligipääs toormele on erinev, kuna USA tootjad peavad importima fluoriiti vastavalt Hiina ekspordikvootidele, kus toodetakse 50 % selle toote ülemaailmsest toodangust. Samas on Hiina tootjatel vahetu ligipääs Hiinas toodetavale fluoriidile. Viimaks väideti, et Hiina majandusareng (väiksemad tööjõukulud kui USAs) on lähedasem Venemaa omale, kelle suhtes käib sama uurimine.

| (48) | Tuleb märkida, et PTFEd toodetakse vähestes riikides. Üks India tootja teatas, et kinnitab väiteid Hiina eksportivate tootjate poolse dumpingu kohta ning tal paluti teha koostööd võimaliku võrdlusriigi tootjana. India tootja ei nõustunud siiski koostööd tegema. |
| --- | --- |

(48)

Tuleb märkida, et PTFEd toodetakse vähestes riikides. Üks India tootja teatas, et kinnitab väiteid Hiina eksportivate tootjate poolse dumpingu kohta ning tal paluti teha koostööd võimaliku võrdlusriigi tootjana. India tootja ei nõustunud siiski koostööd tegema.

| (49) | Mis puutub ettepanekusse valida võrdlusriigiks Venemaa, siis põhjendustes 70–75 esitatud põhjustel leiti, et Venemaa eksportivate tootjate esitatud andmed normaalväärtuse kohta ei ole usaldusväärsed ning neid ei saa seetõttu kasutada. Sellest tulenevalt ei saanud selliseid andmeid kasutada normaalväärtuse määramiseks nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Pealegi ei peeta riiki, mille suhtes käib samuti uurimine, sobivaks võrdlusriigiks, kuna selle siseturg võib olla moonutatud. |
| --- | --- |

(49)

Mis puutub ettepanekusse valida võrdlusriigiks Venemaa, siis põhjendustes 70–75 esitatud põhjustel leiti, et Venemaa eksportivate tootjate esitatud andmed normaalväärtuse kohta ei ole usaldusväärsed ning neid ei saa seetõttu kasutada. Sellest tulenevalt ei saanud selliseid andmeid kasutada normaalväärtuse määramiseks nende Hiina eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Pealegi ei peeta riiki, mille suhtes käib samuti uurimine, sobivaks võrdlusriigiks, kuna selle siseturg võib olla moonutatud.

| (50) | Mis puutub USA kui võrdlusriigi valikusse, siis kõigi olemasolevate andmete analüüs osutas, et USA on kõige sobivam võrdlusriik. USA-l on vaatlusaluse toote osas suur ja tiheda konkurentsiga turg, kus osaleb kolm tootjat, ning olenemata dumpinguvastastest tollimaksudest on muu hulgas Hiinast ja Venemaalt pärit impordi osakaal märkimisväärne (üle 20 % siseturust). PTFE imporditollimaksu määrad on USAs madalamad (5,8 %) kui Venemaal (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Mis puutub USA kui võrdlusriigi valikusse, siis kõigi olemasolevate andmete analüüs osutas, et USA on kõige sobivam võrdlusriik. USA-l on vaatlusaluse toote osas suur ja tiheda konkurentsiga turg, kus osaleb kolm tootjat, ning olenemata dumpinguvastastest tollimaksudest on muu hulgas Hiinast ja Venemaalt pärit impordi osakaal märkimisväärne (üle 20 % siseturust). PTFE imporditollimaksu määrad on USAs madalamad (5,8 %) kui Venemaal (10 %).

| (51) | Võrdlusriigi tootja ja ühenduse tootja sidemete puhul tuleb öelda, et see ei ole iseenesest põhjus pidada USA võrdlusriigiks valimist põhjendamatuks. Komisjoni talitused kontrollisid USA tootjate esitatud andmeid ja leidsid need olevat täielikult asjakohased ja usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(51)

Võrdlusriigi tootja ja ühenduse tootja sidemete puhul tuleb öelda, et see ei ole iseenesest põhjus pidada USA võrdlusriigiks valimist põhjendamatuks. Komisjoni talitused kontrollisid USA tootjate esitatud andmeid ja leidsid need olevat täielikult asjakohased ja usaldusväärsed.

| (52) | Leiti, et väide, nagu esineks erinevusi ligipääsus toormele (fluoriit), ei takista USA valimist võrdlusriigiks. Hiina ekspordikvootide mõju kohta USA turule ei esitatud ühtki tõendit, mille põhjal olnuks võimalik seda võimalikku mõju määratleda. Leiti hoopis, et fluoriit on varustava tööstuse tähtsuselt neljas PTFE toore ning peaks seetõttu moodustama tootmiskuludest vaid väga väikese osa (hinnanguliselt vähem kui 5 %). Neid asjaolusid arvestades on Hiina ekspordikvootidel USA PTFE turule minimaalne mõju. Pealegi on PTFE tootmise palju olulisem sisend kloroform, mille puhul aga Hiina on halvemuses, kuna ta sõltub impordist ja mitme ekspordiriigi suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud. Seepärast järeldati, et mis tahes erinevused USA ja Hiina ligipääsus toormele ei anna põhjust pidada USA võrdlusriigiks valimist põhjendamatuks. |
| --- | --- |

(52)

Leiti, et väide, nagu esineks erinevusi ligipääsus toormele (fluoriit), ei takista USA valimist võrdlusriigiks. Hiina ekspordikvootide mõju kohta USA turule ei esitatud ühtki tõendit, mille põhjal olnuks võimalik seda võimalikku mõju määratleda. Leiti hoopis, et fluoriit on varustava tööstuse tähtsuselt neljas PTFE toore ning peaks seetõttu moodustama tootmiskuludest vaid väga väikese osa (hinnanguliselt vähem kui 5 %). Neid asjaolusid arvestades on Hiina ekspordikvootidel USA PTFE turule minimaalne mõju. Pealegi on PTFE tootmise palju olulisem sisend kloroform, mille puhul aga Hiina on halvemuses, kuna ta sõltub impordist ja mitme ekspordiriigi suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud. Seepärast järeldati, et mis tahes erinevused USA ja Hiina ligipääsus toormele ei anna põhjust pidada USA võrdlusriigiks valimist põhjendamatuks.

| (53) | Mis puutub erinevatesse füüsikalistesse ja tehnilistesse omadustesse ning kasutusotstarvetesse, siis olemasoleva teabe põhjal võib järeldada, et Hiina tootjate poolt eksporditav toode vastab tööstusstandarditele ja seda kasutatakse üldiselt samades rakendustes, olgugi et see on erineva saastumistaseme tõttu tavaliselt madalama kvaliteediga kui USAs toodetav PTFE. Võtmaks arvesse vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võimalikke erinevaid saastumistasemeid ning muu aluse puudumisel määrati sellegipoolest esialgseks kohanduseks 10 %, mis põhineb USA tootjate hinnangutel. |
| --- | --- |

(53)

Mis puutub erinevatesse füüsikalistesse ja tehnilistesse omadustesse ning kasutusotstarvetesse, siis olemasoleva teabe põhjal võib järeldada, et Hiina tootjate poolt eksporditav toode vastab tööstusstandarditele ja seda kasutatakse üldiselt samades rakendustes, olgugi et see on erineva saastumistaseme tõttu tavaliselt madalama kvaliteediga kui USAs toodetav PTFE. Võtmaks arvesse vaatlusaluse toote ja samasuguse toote võimalikke erinevaid saastumistasemeid ning muu aluse puudumisel määrati sellegipoolest esialgseks kohanduseks 10 %, mis põhineb USA tootjate hinnangutel.

| (54) | Mis aga puutub Hiina ja USA majandusarengu erinevasse tasemesse, siis ei esitatud ühtki tõendit, mis oleks näidanud, kas ja kui palju see erinevus normaalväärtust mõjutab. Pealegi ei ole selline erinevus iseenesest võrdlusriigi valimisel asjakohane tegur. Tegelikult on täiesti võimalik, et nüüdisaegse kulutõhusa ja tiheda konkurentsiga turu võrdlusriigiks valimise korral saadakse väiksem normaalväärtus kui võrdlusriigi puhul, mis oma majandusarengult oleks võrreldav mitteturumajandusriigiga. |
| --- | --- |

(54)

Mis aga puutub Hiina ja USA majandusarengu erinevasse tasemesse, siis ei esitatud ühtki tõendit, mis oleks näidanud, kas ja kui palju see erinevus normaalväärtust mõjutab. Pealegi ei ole selline erinevus iseenesest võrdlusriigi valimisel asjakohane tegur. Tegelikult on täiesti võimalik, et nüüdisaegse kulutõhusa ja tiheda konkurentsiga turu võrdlusriigiks valimise korral saadakse väiksem normaalväärtus kui võrdlusriigi puhul, mis oma majandusarengult oleks võrreldav mitteturumajandusriigiga.

| (55) | Eelnevat silmas pidades tehti järeldus, et USA on kõige sobivam võrdlusriik ning nendel asjaoludel on USA valimine võrdlusriigiks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 mõistlik ja õigustatud. |
| --- | --- |

(55)

Eelnevat silmas pidades tehti järeldus, et USA on kõige sobivam võrdlusriik ning nendel asjaoludel on USA valimine võrdlusriigiks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 mõistlik ja õigustatud.

| (56) | Komisjon saatis USA tootjatele üksikasjalikuma küsimustiku, paludes neilt teavet samasuguse toote omamaiste müügihindade ja tootmiskulude kohta. Tootjate vastuseid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon saatis USA tootjatele üksikasjalikuma küsimustiku, paludes neilt teavet samasuguse toote omamaiste müügihindade ja tootmiskulude kohta. Tootjate vastuseid kontrolliti kohapeal.

| (57) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks võrdlusriigi kahelt tootjalt laekunud kontrollitud teabe alusel, see tähendab võrreldavate toodete eest USA siseturul makstud või makstava hinna alusel, kuivõrd asjaomased tehingud leiti olevat tehtud tavapärase kaubandustegevuse raames ja representatiivsetes kogustes. |
| --- | --- |

(57)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate puhul kindlaks võrdlusriigi kahelt tootjalt laekunud kontrollitud teabe alusel, see tähendab võrreldavate toodete eest USA siseturul makstud või makstava hinna alusel, kuivõrd asjaomased tehingud leiti olevat tehtud tavapärase kaubandustegevuse raames ja representatiivsetes kogustes.

| (58) | Normaalväärtuse määramisel järgis komisjon põhjendustes 18–28 selgitatud metoodikat. |
| --- | --- |

(58)

Normaalväärtuse määramisel järgis komisjon põhjendustes 18–28 selgitatud metoodikat.

1.5.4.   Ekspordihind

| (59) | Et kogu Hiina eksportivate tootjate eksport ühendusse oli suunatud vahetult ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(59)

Et kogu Hiina eksportivate tootjate eksport ühendusse oli suunatud vahetult ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

1.5.5.   Võrdlus

| (60) | Seoses hinnavähendite, allahindluste, komisjonitasude, transpordi-, kindlustus-, pakkimis- ja krediidikuludega, müügijärgsete kuludega ning pangakuludega tehti vajalikud ja õigustatud kohandused. |
| --- | --- |

(60)

Seoses hinnavähendite, allahindluste, komisjonitasude, transpordi-, kindlustus-, pakkimis- ja krediidikuludega, müügijärgsete kuludega ning pangakuludega tehti vajalikud ja õigustatud kohandused.

| (61) | Nagu juba põhjenduses 53 märgitud, tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav normaalväärtuse kohandus, et võtta arvesse Hiina tootjate poolt ühendusse imporditava toote ja USA siseturul müüdava toote erinevat saastumistaset. |
| --- | --- |

(61)

Nagu juba põhjenduses 53 märgitud, tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav normaalväärtuse kohandus, et võtta arvesse Hiina tootjate poolt ühendusse imporditava toote ja USA siseturul müüdava toote erinevat saastumistaset.

| (62) | Üks Hiina eksportivate tootjate poolt eksporditav tooteliik oli teistsuguse termilise töötlusega kui võrdlusriigis müüdav võrreldav tooteliik. Seepärast tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav mööndus. Muu usaldusväärsema teabe puudumisel tehti kohandus hinnaerinevuse põhjal, mis oli seotud toote selle omadusega võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(62)

Üks Hiina eksportivate tootjate poolt eksporditav tooteliik oli teistsuguse termilise töötlusega kui võrdlusriigis müüdav võrreldav tooteliik. Seepärast tehti algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a vastav mööndus. Muu usaldusväärsema teabe puudumisel tehti kohandus hinnaerinevuse põhjal, mis oli seotud toote selle omadusega võrdlusriigis.

| (63) | Ühe Hiina tootjate poolt eksporditava tooteliigi puhul, mille osakeste keskmine suurus on 100–400 mikronit, leiti, et koostööd tegevad USA tootjad uurimisperioodil täpselt samasugust tooteliiki ei tootnud, ja seepärast ei olnud võimalik hinnata turu erinevust. Ühe USA tootja esitatud teabe põhjal tehti sellegipoolest esialgne järeldus, et see Hiina eksportijate poolt müüdav ebaühtlase suurusega osakestega tooteliik on omaduste poolest väga sarnane madala sulavoolavusega (või alla 100-mikroniliste osakestega) PTFEga. Seepärast peeti asjakohaseks määrata selle tooteliigi normaalväärtuseks esialgu USA turul müüdava madala sulavoolavusega PTFE normaalväärtus. |
| --- | --- |

(63)

Ühe Hiina tootjate poolt eksporditava tooteliigi puhul, mille osakeste keskmine suurus on 100–400 mikronit, leiti, et koostööd tegevad USA tootjad uurimisperioodil täpselt samasugust tooteliiki ei tootnud, ja seepärast ei olnud võimalik hinnata turu erinevust. Ühe USA tootja esitatud teabe põhjal tehti sellegipoolest esialgne järeldus, et see Hiina eksportijate poolt müüdav ebaühtlase suurusega osakestega tooteliik on omaduste poolest väga sarnane madala sulavoolavusega (või alla 100-mikroniliste osakestega) PTFEga. Seepärast peeti asjakohaseks määrata selle tooteliigi normaalväärtuseks esialgu USA turul müüdava madala sulavoolavusega PTFE normaalväärtus.

| (64) | Kohandus tehti ka Hiina käibemaksutagastuse väidetava erinevuse pärast. |
| --- | --- |

(64)

Kohandus tehti ka Hiina käibemaksutagastuse väidetava erinevuse pärast.

1.5.6.   Dumpingumarginaal

| (65) | Iga Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi võrdlusriigi andmete põhjal kindlaksmääratud ühendusse eksporditavate tooteliikide kaalutud keskmist normaalväärtust vastavate ühendusse eksporditavate tooteliikide keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(65)

Iga Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi võrdlusriigi andmete põhjal kindlaksmääratud ühendusse eksporditavate tooteliikide kaalutud keskmist normaalväärtust vastavate ühendusse eksporditavate tooteliikide keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikes 11.

| (66) | Nagu selgitatud põhjendustes 41–43, ei võimaldatud ühelegi kolmest Hiina koostööd teinud äriühingust individuaalset kohtlemist. Seega kehtestati ühtne üleriigiline dumpingumarginaal, mis määrati kindlaks kõigi kolme Hiina tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(66)

Nagu selgitatud põhjendustes 41–43, ei võimaldatud ühelegi kolmest Hiina koostööd teinud äriühingust individuaalset kohtlemist. Seega kehtestati ühtne üleriigiline dumpingumarginaal, mis määrati kindlaks kõigi kolme Hiina tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal.

| (67) | See üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

See üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 99,7 %.

| (68) | Kuna vaatlusaluse toote eksport ühendusse tundus jagunevat nende kolme teadaoleva eksportiva tootja vahel, ei olnud põhjust arvata, et ükski eksportiv tootja oleks koostööst hoidunud. Seepärast leitakse esialgu, et kõnealune üleriigiline tollimaks tuleks määrata samal tasemel. |
| --- | --- |

(68)

Kuna vaatlusaluse toote eksport ühendusse tundus jagunevat nende kolme teadaoleva eksportiva tootja vahel, ei olnud põhjust arvata, et ükski eksportiv tootja oleks koostööst hoidunud. Seepärast leitakse esialgu, et kõnealune üleriigiline tollimaks tuleks määrata samal tasemel.

1.6.   Venemaa

| (69) | Küsimustikule laekusid vastused kahelt teadaolevalt eksportivalt tootjalt ja ühe eksportijaga seotud äriühingutelt (üks Vene hulgimüüja ja üks ühenduse importija). |
| --- | --- |

(69)

Küsimustikule laekusid vastused kahelt teadaolevalt eksportivalt tootjalt ja ühe eksportijaga seotud äriühingutelt (üks Vene hulgimüüja ja üks ühenduse importija).

1.6.1.   Koostööst hoidumine

| (70) | Mõlema äriühingu puhul olid küsimustiku vastused märkimisväärselt puudulikud. Pealegi tuvastati kohapealsel kontrollimisel, et mõlemad äriühingud olid esitanud ebatäielikke, ebaõigeid ja eksitavaid andmeid. |
| --- | --- |

(70)

Mõlema äriühingu puhul olid küsimustiku vastused märkimisväärselt puudulikud. Pealegi tuvastati kohapealsel kontrollimisel, et mõlemad äriühingud olid esitanud ebatäielikke, ebaõigeid ja eksitavaid andmeid.

| (71) | Nii oli ühe äriühingu raamatupidamine märkimisväärselt puudulik ja loeti ebausaldusväärseks. Seepärast ei olnud võimalik selle äriühingu esitatud andmete täielikkust ja õigsust kinnitada. Peale selle ei olnud suurt osa küsimustiku vastustest üldse võimalik kontrollida (kuna äriühing ei võimaldanud neid raamatupidamisdokumentidega võrrelda) ning mõnel juhul keeldus äriühing esitamast vajalikke andmeid dumpingumarginaali kindlakstegemiseks või ei esitanud neid andmeid õigeaegselt, nii et neid ei olnud enam võimalik kontrollida. |
| --- | --- |

(71)

Nii oli ühe äriühingu raamatupidamine märkimisväärselt puudulik ja loeti ebausaldusväärseks. Seepärast ei olnud võimalik selle äriühingu esitatud andmete täielikkust ja õigsust kinnitada. Peale selle ei olnud suurt osa küsimustiku vastustest üldse võimalik kontrollida (kuna äriühing ei võimaldanud neid raamatupidamisdokumentidega võrrelda) ning mõnel juhul keeldus äriühing esitamast vajalikke andmeid dumpingumarginaali kindlakstegemiseks või ei esitanud neid andmeid õigeaegselt, nii et neid ei olnud enam võimalik kontrollida.

| (72) | Teise äriühingu vastus oli samuti puudulik ning kohapealsel kontrollimisel selgus, et äriühing oli oma organisatsioonilise struktuuri kohta andnud eksitavat teavet. Seega selgus alles äriühingu kohapealsel kontrollimisel, et äriühing oli uurimisperioodi algul jagunenud kaheks üksuseks (kellest üks tegeleb vaatlusaluse toote tootmisega). Asjaolu, et äriühingu keerukast struktuurist ei teatatud enne kontrollkäiku, takistas oma kaugeleulatuvate tagajärgede tõttu raamatupidamise ja kulude määramise suhtes oluliselt uurimist. |
| --- | --- |

(72)

Teise äriühingu vastus oli samuti puudulik ning kohapealsel kontrollimisel selgus, et äriühing oli oma organisatsioonilise struktuuri kohta andnud eksitavat teavet. Seega selgus alles äriühingu kohapealsel kontrollimisel, et äriühing oli uurimisperioodi algul jagunenud kaheks üksuseks (kellest üks tegeleb vaatlusaluse toote tootmisega). Asjaolu, et äriühingu keerukast struktuurist ei teatatud enne kontrollkäiku, takistas oma kaugeleulatuvate tagajärgede tõttu raamatupidamise ja kulude määramise suhtes oluliselt uurimist.

| (73) | Seejuures jättis äriühing küsimustikule olulises osas vastamata, sealhulgas ei saatnud ta oma auditeeritud finantsaruannet, väites, et see ei ole kättesaadav. Kontrollkäigul selgus siiski, et see väide oli vale. Lisaks esitas äriühing kontrollimise alguses oma vastused olulises osas uuesti, takistades nii küsimustiku vastuste kontrollimist. |
| --- | --- |

(73)

Seejuures jättis äriühing küsimustikule olulises osas vastamata, sealhulgas ei saatnud ta oma auditeeritud finantsaruannet, väites, et see ei ole kättesaadav. Kontrollkäigul selgus siiski, et see väide oli vale. Lisaks esitas äriühing kontrollimise alguses oma vastused olulises osas uuesti, takistades nii küsimustiku vastuste kontrollimist.

| (74) | Eelmises põhjenduses nimetatud äriühinguga seotud Vene hulgimüüja koostööd ei teinud. Nimetatud äriühing hoopis takistas kontrollimist, keeldudes andmast teavet oma korralduse ning vaatlusaluse toote müügi ja maksete kohta, nii et seda äriühingut ei olnud võimalik lugeda koostööd tegevaks. Viimaks ei olnud Ühendkuningriigis asuval seotud hulgimüüjal võimalik esitada mingeid finantsnäitajaid uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(74)

Eelmises põhjenduses nimetatud äriühinguga seotud Vene hulgimüüja koostööd ei teinud. Nimetatud äriühing hoopis takistas kontrollimist, keeldudes andmast teavet oma korralduse ning vaatlusaluse toote müügi ja maksete kohta, nii et seda äriühingut ei olnud võimalik lugeda koostööd tegevaks. Viimaks ei olnud Ühendkuningriigis asuval seotud hulgimüüjal võimalik esitada mingeid finantsnäitajaid uurimisperioodi kohta.

| (75) | Eelnevat arvestades otsustati, et kummagi eksportiva tootja puhul ei saa dumpingumarginaali kindlaks määrata nende endi esitatud andmete põhjal. Seetõttu määrati dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18 esialgu kindlaks kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(75)

Eelnevat arvestades otsustati, et kummagi eksportiva tootja puhul ei saa dumpingumarginaali kindlaks määrata nende endi esitatud andmete põhjal. Seetõttu määrati dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18 esialgu kindlaks kättesaadavate andmete põhjal.

1.6.2.   Normaalväärtus

| (76) | Muu teabe puudumisel arvutati normaalväärtus esialgu kaebuses esitatud teabe põhjal. Keskmine normaalväärtus arvestati hindade põhjal, mis uurimisperioodi jooksul sisaldusid mõlema tootja siseturule mõeldud hinnakirjades. Sobivama aluse puudumisel arvutati vaatlusaluse toote kui terviku üks ühtne normaalväärtus. |
| --- | --- |

(76)

Muu teabe puudumisel arvutati normaalväärtus esialgu kaebuses esitatud teabe põhjal. Keskmine normaalväärtus arvestati hindade põhjal, mis uurimisperioodi jooksul sisaldusid mõlema tootja siseturule mõeldud hinnakirjades. Sobivama aluse puudumisel arvutati vaatlusaluse toote kui terviku üks ühtne normaalväärtus.

1.6.3.   Ekspordihind

| (77) | Ekspordihind arvutati esialgu Eurostati andmete põhjal uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(77)

Ekspordihind arvutati esialgu Eurostati andmete põhjal uurimisperioodi kohta.

1.6.4.   Võrdlus

| (78) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile e kohandati normaalväärust seoses asjaoluga, et hinnakirjas sisalduvad hinnad sisaldasid peale tehasehinna ka muid tarnetingimusi, ning ekspordihinda seoses tarnetingimuste erinevuste ja muude maksudega, mis jäävad tehasehinna ja CIF-tarneklauslite vahele. |
| --- | --- |

(78)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile e kohandati normaalväärust seoses asjaoluga, et hinnakirjas sisalduvad hinnad sisaldasid peale tehasehinna ka muid tarnetingimusi, ning ekspordihinda seoses tarnetingimuste erinevuste ja muude maksudega, mis jäävad tehasehinna ja CIF-tarneklauslite vahele.

| (79) | Kõik kohandused tehti kaebuses esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(79)

Kõik kohandused tehti kaebuses esitatud teabe põhjal.

1.6.5.   Dumpingumarginaal

| (80) | Esialgne dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja eespool määratud kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(80)

Esialgne dumpingumarginaal määrati kaalutud keskmise normaalväärtuse ja eespool määratud kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

| (81) | Normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu. Esialgne dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu. Esialgne dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 36,6 %.

| (82) | Kuna kogu eksport Venemaalt ühendusse jagunes kahe eespool nimetatud äriühingu vahel ja ei ole põhjust arvata, et ükski eksportiv tootja hoidus koostööst, määrati ka jääktollimaks samal tasemel. |
| --- | --- |

(82)

Kuna kogu eksport Venemaalt ühendusse jagunes kahe eespool nimetatud äriühingu vahel ja ei ole põhjust arvata, et ükski eksportiv tootja hoidus koostööst, määrati ka jääktollimaks samal tasemel.

D.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (83) | On teada, et ühenduses toodavad vaatlusalust toodet Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Ühendkuningriigis ja Poolas:






  — | kolm tootjat, kelle nimel kaebus esitati ja kes koos toodavad rohkem kui 80 % ühenduse toodangust, ning |
| --- | --- | --- |

(83)

On teada, et ühenduses toodavad vaatlusalust toodet Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Ühendkuningriigis ja Poolas:

—

kolm tootjat, kelle nimel kaebus esitati ja kes koos toodavad rohkem kui 80 % ühenduse toodangust, ning

| — | veel kaks ühenduse tootjat, kes kaebust ei esitanud. Ainult üks neist on andnud komisjonile üldist teavet. Kumbki neist kahest tootjast ei ole käesoleva menetluse vastu. |
| --- | --- |

—

veel kaks ühenduse tootjat, kes kaebust ei esitanud. Ainult üks neist on andnud komisjonile üldist teavet. Kumbki neist kahest tootjast ei ole käesoleva menetluse vastu.

| (84) | Komisjon leidis, et kõiki eespool nimetatud äriühinguid võib pidada ühenduse tootjateks algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kõikide eespool osutatud äriühingute toodang moodustab kaebuses esitatud ühenduse toodangu, mis koosneb kolme kaebust toetava tootja aruandlusejärgsest tootmismahust, millele on liidetud ülejäänud kahe, kaebuse mitteesitanud tootja hinnanguline tootmismaht. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon leidis, et kõiki eespool nimetatud äriühinguid võib pidada ühenduse tootjateks algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kõikide eespool osutatud äriühingute toodang moodustab kaebuses esitatud ühenduse toodangu, mis koosneb kolme kaebust toetava tootja aruandlusejärgsest tootmismahust, millele on liidetud ülejäänud kahe, kaebuse mitteesitanud tootja hinnanguline tootmismaht.

2.   Ühenduse tootmisharu

| (85) | Komisjoniga koostööd teinud kolm ühenduse tootjat toodavad kokku 81 % ühenduse granuleeritud PTFE-vaigu kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(85)

Komisjoniga koostööd teinud kolm ühenduse tootjat toodavad kokku 81 % ühenduse granuleeritud PTFE-vaigu kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

3.   Ühenduse tarbimine

| (86) | Ühenduse tarbimise määramiseks liideti ühenduse tootmisharu läbimüügile ühenduse turul ülejäänud ühenduse tootjate hinnanguline läbimüük ja CN-koodi ex 3904 61 00 alla kuuluv import Venemaalt, Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest. Märgitakse, et CN-koodi 3904 61 00 alla kuuluv import Venemaalt hõlmab vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast hinnati Venemaa PTFE koguimpordi mahtu kaebuses kasutatud meetodil. Ülejäänud riikide puhul ei olnud teavet, et kõnealuse CN-koodi alla kuuluv import sisaldaks PTFE-d muul kui granuleeritud kujul. |
| --- | --- |

(86)

Ühenduse tarbimise määramiseks liideti ühenduse tootmisharu läbimüügile ühenduse turul ülejäänud ühenduse tootjate hinnanguline läbimüük ja CN-koodi ex 3904 61 00 alla kuuluv import Venemaalt, Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest. Märgitakse, et CN-koodi 3904 61 00 alla kuuluv import Venemaalt hõlmab vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast hinnati Venemaa PTFE koguimpordi mahtu kaebuses kasutatud meetodil. Ülejäänud riikide puhul ei olnud teavet, et kõnealuse CN-koodi alla kuuluv import sisaldaks PTFE-d muul kui granuleeritud kujul.

| (87) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes ühenduse ilmne tarbimine 16 185 tonnilt 14 725 tonnile, st 9 %. Vähenemine oli suuresti põhjustatud 2002. aastal alanud üldisest majanduslikust surutisest. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes ühenduse ilmne tarbimine 16 185 tonnilt 14 725 tonnile, st 9 %. Vähenemine oli suuresti põhjustatud 2002. aastal alanud üldisest majanduslikust surutisest.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indeks (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (88) | Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Hiinast pärit granuleeritud PTFE-vaigu importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Hiinast pärit granuleeritud PTFE-vaigu importi on vaja kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (89) | Kõikidest kõnealustest riikidest pärit impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumkünnise ning kõikidest riikidest pärit impordi maht ei olnud ebaoluline algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (st nende turuosa ulatus uurimisperioodil vastavalt 10,8 ja 23,7 protsendini). |
| --- | --- |

(89)

Kõikidest kõnealustest riikidest pärit impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumkünnise ning kõikidest riikidest pärit impordi maht ei olnud ebaoluline algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (st nende turuosa ulatus uurimisperioodil vastavalt 10,8 ja 23,7 protsendini).

| (90) | Konkurentsitingimuste osas tuvastati uurimisel, et asjaomastest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud granuleeritud PTFE-vaigu kõik põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused olid sarnased. Seega oli Venemaalt ja Hiinast pärit PTFE vahetatav ühenduses toodetava ja müüdavaga. Samuti turustati importtoodet ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja analoogsetel kaubandustingimustel. Samuti tuvastati, et Venemaa ja Hiina ekspordihinnad arenesid vaatlusalusel perioodil analoogselt ning olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad. |
| --- | --- |

(90)

Konkurentsitingimuste osas tuvastati uurimisel, et asjaomastest riikidest imporditud ja ühenduses toodetud granuleeritud PTFE-vaigu kõik põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused olid sarnased. Seega oli Venemaalt ja Hiinast pärit PTFE vahetatav ühenduses toodetava ja müüdavaga. Samuti turustati importtoodet ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja analoogsetel kaubandustingimustel. Samuti tuvastati, et Venemaa ja Hiina ekspordihinnad arenesid vaatlusalusel perioodil analoogselt ning olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad.

| (91) | Vene eksportivad tootjad väitsid, et Venemaalt imporditud PTFE konkurentsitingimused erinevad Hiinast imporditud PTFE konkurentsitingimustest ning et Venemaalt pärit importi ei tohiks kumuleerida Hiinast pärit impordiga. Ses suhtes väideti, et Venemaalt pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil, Hiina import aga kasvas. Teiseks märgiti, et Hiinast ja Venemaalt pärit import suundus peamiselt ühte liikmesriiki (Itaalia). Seepärast ei pakkuvat Vene ja Hiina PTFE konkurentsi ülejäänud 24 liikmesriigis. |
| --- | --- |

(91)

Vene eksportivad tootjad väitsid, et Venemaalt imporditud PTFE konkurentsitingimused erinevad Hiinast imporditud PTFE konkurentsitingimustest ning et Venemaalt pärit importi ei tohiks kumuleerida Hiinast pärit impordiga. Ses suhtes väideti, et Venemaalt pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil, Hiina import aga kasvas. Teiseks märgiti, et Hiinast ja Venemaalt pärit import suundus peamiselt ühte liikmesriiki (Itaalia). Seepärast ei pakkuvat Vene ja Hiina PTFE konkurentsi ülejäänud 24 liikmesriigis.

| (92) | Kõnealusele vähenemissuundumusele vaatamata ei ole Venemaalt pärit impordi maht sellegipoolest sugugi ebaoluline, moodustades uurimisperioodil ühenduse tarbimisest 23,7 %. Peale selle oli Venemaalt imporditud PTFE-l Hiinast impordituga sarnane kvaliteet ning sarnased kasutusotstarbed. Pealegi, nagu eespool mainitud, arenesid Venemaalt ja Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil analoogselt ning mõlemad olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad. Viimaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu müük oli samuti suunatud peamiselt Itaaliale ning seega konkureeris see otseselt Venemaalt ja Hiinast pärit impordiga. Ühenduse tootmisharu PTFE-d müüdi Itaalias sama liiki turustuskanalite kaudu kui Venemaalt ja Hiinast pärit importi. Samuti märgitakse, et ei ole alust arvata, et Vene ja Hiina importi ei müüdud edasi ühenduse turu teistesse osadesse ning need ei asunud konkureerima ühenduse toodetega ka väljaspool Itaaliat. Seetõttu tuli väide, et Venemaalt imporditud PTFE konkurentsitingimused erinevad Hiinast imporditud PTFE konkurentsitingimustest, tagasi lükata. |
| --- | --- |

(92)

Kõnealusele vähenemissuundumusele vaatamata ei ole Venemaalt pärit impordi maht sellegipoolest sugugi ebaoluline, moodustades uurimisperioodil ühenduse tarbimisest 23,7 %. Peale selle oli Venemaalt imporditud PTFE-l Hiinast impordituga sarnane kvaliteet ning sarnased kasutusotstarbed. Pealegi, nagu eespool mainitud, arenesid Venemaalt ja Hiinast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil analoogselt ning mõlemad olid ühenduse hindadest oluliselt madalamad. Viimaks tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu müük oli samuti suunatud peamiselt Itaaliale ning seega konkureeris see otseselt Venemaalt ja Hiinast pärit impordiga. Ühenduse tootmisharu PTFE-d müüdi Itaalias sama liiki turustuskanalite kaudu kui Venemaalt ja Hiinast pärit importi. Samuti märgitakse, et ei ole alust arvata, et Vene ja Hiina importi ei müüdud edasi ühenduse turu teistesse osadesse ning need ei asunud konkureerima ühenduse toodetega ka väljaspool Itaaliat. Seetõttu tuli väide, et Venemaalt imporditud PTFE konkurentsitingimused erinevad Hiinast imporditud PTFE konkurentsitingimustest, tagasi lükata.

| (93) | Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et asjaomastest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(93)

Eespool esitatu põhjal võetakse esialgu seisukoht, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et asjaomastest riikidest pärit importi tuleb uurida kumulatiivselt.

5.   Import asjaomastest riikidest

5.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (94) | Kuigi vaatlusaluse toote import Venemaalt ja Hiinast ühendusse vähenes 6 281 tonnilt 2001. aastal 4 838 tonnile 2002. aastal, hakkas see alates 2002. aastast kasvama ning ulatus 5 079 tonnini uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import Venemaalt ja Hiinast (tonnides) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Kuigi vaatlusaluse toote import Venemaalt ja Hiinast ühendusse vähenes 6 281 tonnilt 2001. aastal 4 838 tonnile 2002. aastal, hakkas see alates 2002. aastast kasvama ning ulatus 5 079 tonnini uurimisperioodil.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Import Venemaalt ja Hiinast (tonnides)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indeks (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Vastav turuosa vähenes 38,8 protsendilt 2001. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil, kuid jäi väga oluliseks. Märgitakse, et turuosa on 2002. aastast alates pidevalt ühtlaselt kasvanud, st 33,8 protsendilt 34,5 protsendile uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt ja Hiinast pärit impordi turuosa | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Vastav turuosa vähenes 38,8 protsendilt 2001. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil, kuid jäi väga oluliseks. Märgitakse, et turuosa on 2002. aastast alates pidevalt ühtlaselt kasvanud, st 33,8 protsendilt 34,5 protsendile uurimisperioodil.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Venemaalt ja Hiinast pärit impordi turuosa

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Hinnad

| (96) | Asjaomase impordi keskmine hind vähenes oluliselt. See langes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 236 eurolt tonni eest 2001. aastal 4 092 eurole tonni eest uurimisperioodil, st 43 %. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt ja Hiinast pärit impordi keskmine hind (EUR/t) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Asjaomase impordi keskmine hind vähenes oluliselt. See langes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 236 eurolt tonni eest 2001. aastal 4 092 eurole tonni eest uurimisperioodil, st 43 %.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Venemaalt ja Hiinast pärit impordi keskmine hind (EUR/t)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indeks (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3.   Hinna allalöömine

| (97) | Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide müügihindade kaalutud keskmist vastava vaatlusaluse toote ekspordihindade kaalutud keskmisega. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Asjaomase impordi hinnad olid CIF-hinnad, mida oli kohandatud tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra. |
| --- | --- |

(97)

Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide müügihindade kaalutud keskmist vastava vaatlusaluse toote ekspordihindade kaalutud keskmisega. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Asjaomase impordi hinnad olid CIF-hinnad, mida oli kohandatud tollimaksude ja impordijärgsete kulude võrra.

| (98) | Mõned huvitatud pooled väitsid, et ühenduse tootmisharu toodete kvaliteet on Hiinast või Venemaalt imporditud vaatlusaluste toodete omast üldjuhul kõrgem. Uurimise käigus kogutud tõendite põhjal võeti esialgu seisukoht, et kohandamine on õigustatud kvaliteedierinevuste korral, mis on tingitud peamiselt materjali kesisematest füüsikalistest omadustest ja ebaühtlusest, st osakeste suuruse ja lisandite olulisest kõikumisest ühe tooteliigi piires. Vene eksportivad tootjad väitsid, et seetõttu on nende toodetud ja eksporditud PTFE-d võimalik kasutada ainult edasiselt töödelduna, mis toob kaasa täiendavaid kulusid. Mitte ükski huvitatud isik ei suutnud siiski nende kvaliteedierinevuste turuväärtust ega imporditud PTFE töötlemise kulusid täpselt määratleda. Mõne osapoole hinnangul tuleks hindu kohandada 30 % võrra, lähtudes eri kvaliteediga sortide väidetavast hinnavahest. See hinnang vastab Vene eksportijate hinnangule. Selle alusel ja arvestades, et usaldusväärsemat teavet selle kohta ei olnud, kohandati mõlema riigi koostööd tegevate eksportijate CIF-hindu ühenduse piiril esialgu 30% võrra. Märgitakse, et lõplike järeldusteni jõudmiseks uuritakse seda küsimust uuritakse edasi. |
| --- | --- |

(98)

Mõned huvitatud pooled väitsid, et ühenduse tootmisharu toodete kvaliteet on Hiinast või Venemaalt imporditud vaatlusaluste toodete omast üldjuhul kõrgem. Uurimise käigus kogutud tõendite põhjal võeti esialgu seisukoht, et kohandamine on õigustatud kvaliteedierinevuste korral, mis on tingitud peamiselt materjali kesisematest füüsikalistest omadustest ja ebaühtlusest, st osakeste suuruse ja lisandite olulisest kõikumisest ühe tooteliigi piires. Vene eksportivad tootjad väitsid, et seetõttu on nende toodetud ja eksporditud PTFE-d võimalik kasutada ainult edasiselt töödelduna, mis toob kaasa täiendavaid kulusid. Mitte ükski huvitatud isik ei suutnud siiski nende kvaliteedierinevuste turuväärtust ega imporditud PTFE töötlemise kulusid täpselt määratleda. Mõne osapoole hinnangul tuleks hindu kohandada 30 % võrra, lähtudes eri kvaliteediga sortide väidetavast hinnavahest. See hinnang vastab Vene eksportijate hinnangule. Selle alusel ja arvestades, et usaldusväärsemat teavet selle kohta ei olnud, kohandati mõlema riigi koostööd tegevate eksportijate CIF-hindu ühenduse piiril esialgu 30% võrra. Märgitakse, et lõplike järeldusteni jõudmiseks uuritakse seda küsimust uuritakse edasi.

| (99) | Võrreldes selgus, et Hiinast ja Venemaalt pärit tooteid müüdi ühenduses hindadega, mis olid uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest vastavalt 24 % ja 17 % madalamad. |
| --- | --- |

(99)

Võrreldes selgus, et Hiinast ja Venemaalt pärit tooteid müüdi ühenduses hindadega, mis olid uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest vastavalt 24 % ja 17 % madalamad.

6.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (100) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 anti dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule avalduvat mõju uurides hinnang kõigile tootmisharu seisundit mõjutavatele majanduslikele teguritele ja näitajatele 2001. aastast kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(100)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 anti dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule avalduvat mõju uurides hinnang kõigile tootmisharu seisundit mõjutavatele majanduslikele teguritele ja näitajatele 2001. aastast kuni uurimisperioodini.

6.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (101) | Ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas 2001. aastast uurimisperioodini 8 % võrra ehk 6 798 tonnilt 7 326 tonnile. Kuigi ühenduse tarbimine samal perioodil vähenes, tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu pidi oma müügihindu dumpinguhinnaga impordi tõttu vähendama, et konkureerida asjaomase impordiga. See põhjustaski toodangu kasvu, et rahuldada suuremat nõudlust tootmisharu toodete järele. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Ühenduse tootmisharu tootmismaht kasvas 2001. aastast uurimisperioodini 8 % võrra ehk 6 798 tonnilt 7 326 tonnile. Kuigi ühenduse tarbimine samal perioodil vähenes, tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu pidi oma müügihindu dumpinguhinnaga impordi tõttu vähendama, et konkureerida asjaomase impordiga. See põhjustaski toodangu kasvu, et rahuldada suuremat nõudlust tootmisharu toodete järele.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indeks (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Tootmisvõimsus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul veidi ehk 8 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis samal perioodil stabiilselt 80 % juures. Tootmisvõimsuse rakendusastme langus aastatel 2001–2002 on tingitud tarbimise vähenemisest ja üldisest majanduslikust surutisest sellel perioodil. Seepärast, nagu eespool öeldud, pidi ühenduse tootmisharu oma hindu alandama, suurendades sellega oma läbimüüki, et konkureerida asjaomaste riikide impordiga, mille hinnad langesid 2004. aastal ligi 40 % (vt põhjendus 96). Seega ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste taastus, kuid kulutasuvus vähenes drastiliselt (vt põhjendus 110). | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Tootmisvõimsuse kasutusaste | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Tootmisvõimsus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul veidi ehk 8 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste püsis samal perioodil stabiilselt 80 % juures. Tootmisvõimsuse rakendusastme langus aastatel 2001–2002 on tingitud tarbimise vähenemisest ja üldisest majanduslikust surutisest sellel perioodil. Seepärast, nagu eespool öeldud, pidi ühenduse tootmisharu oma hindu alandama, suurendades sellega oma läbimüüki, et konkureerida asjaomaste riikide impordiga, mille hinnad langesid 2004. aastal ligi 40 % (vt põhjendus 96). Seega ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste taastus, kuid kulutasuvus vähenes drastiliselt (vt põhjendus 110).

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indeks (2001 = 100)

100

107

107

108

Tootmisvõimsuse kasutusaste

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Müügimaht ja turuosa

| (103) | Uurimisperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduses 15 % võrra, s.o 4 223 tonnilt 2001. aastal 4 845 tonnile uurimisperioodil. Seda arengut tuleb vaadelda seoses asjaoluga, et ühenduse tootmisharul oli Venemaalt ja Hiinast pärit madalahinnalise impordi puhul võimalus kas säilitada müügihinnad oma müügimahu ja turuosa negatiivse arengu kulul või alandada oma müügihindu, et tagada võimalikult suur majanduslik mastaabisääst. Kõik ühenduse tootjad alandasid oma müügihindu 2001. aastast, et säilitada või isegi suurendada oma müügimahtu ja saavutada oma püsikulude katmiseks vajalik tootmise kriitiline mass. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ühenduses (tonnides) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

Uurimisperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduses 15 % võrra, s.o 4 223 tonnilt 2001. aastal 4 845 tonnile uurimisperioodil. Seda arengut tuleb vaadelda seoses asjaoluga, et ühenduse tootmisharul oli Venemaalt ja Hiinast pärit madalahinnalise impordi puhul võimalus kas säilitada müügihinnad oma müügimahu ja turuosa negatiivse arengu kulul või alandada oma müügihindu, et tagada võimalikult suur majanduslik mastaabisääst. Kõik ühenduse tootjad alandasid oma müügihindu 2001. aastast, et säilitada või isegi suurendada oma müügimahtu ja saavutada oma püsikulude katmiseks vajalik tootmise kriitiline mass.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müük ühenduses (tonnides)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indeks (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 26,1 protsendilt 2001. aastal 32,9 protsendile uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ turuosa | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Ühenduse tootmisharu turuosa kasvas 26,1 protsendilt 2001. aastal 32,9 protsendile uurimisperioodil.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EÜ turuosa

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Varud

| (105) | Märgitakse, et ühenduse tootmisharu varud vaatlusaluse perioodi jooksul küll vähenesid, kuid tuleb sellegipoolest lugeda üldiselt stabiilseteks. Ühenduse tootmisharu põhimõtte kohaselt tuleb varud hoida minimaalsel tasemel. Seepärast leiti, et varude tase ei ole ühenduse tootmisharu olukorra hindamiseks oluline näitaja. Samuti märgitakse, et varud olid selle tootmisharu jaoks harilikuks peetaval tasemel. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Märgitakse, et ühenduse tootmisharu varud vaatlusaluse perioodi jooksul küll vähenesid, kuid tuleb sellegipoolest lugeda üldiselt stabiilseteks. Ühenduse tootmisharu põhimõtte kohaselt tuleb varud hoida minimaalsel tasemel. Seepärast leiti, et varude tase ei ole ühenduse tootmisharu olukorra hindamiseks oluline näitaja. Samuti märgitakse, et varud olid selle tootmisharu jaoks harilikuks peetaval tasemel.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indeks (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4.   Hinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (106) | Ühenduse tootmisharu keskmised tonnihinnad on 2001. aastast uurimisperioodini oluliselt ehk 22 % võrra langenud. See pidev hinnalangus vaatlusaluse perioodi jooksul on käesoleva küsimuse uurimisel väga tähtis tegur. Märgitakse, et Vene ja Hiina impordi hinna langus oli isegi ühenduse tootmisharu omast suurem. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (EUR/t) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Ühenduse tootmisharu keskmised tonnihinnad on 2001. aastast uurimisperioodini oluliselt ehk 22 % võrra langenud. See pidev hinnalangus vaatlusaluse perioodi jooksul on käesoleva küsimuse uurimisel väga tähtis tegur. Märgitakse, et Vene ja Hiina impordi hinna langus oli isegi ühenduse tootmisharu omast suurem.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (EUR/t)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indeks (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5.   Kasv

| (107) | Kuigi ühenduse tarbimine vähenes 2001. aasta ja uurimiseperioodi vahel 9 % võrra, kasvas ühenduse tootmisharu turuosa 6,8 protsendipunkti võrra 26,1 protsendilt 2001. aastal 32,9 protsendile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(107)

Kuigi ühenduse tarbimine vähenes 2001. aasta ja uurimiseperioodi vahel 9 % võrra, kasvas ühenduse tootmisharu turuosa 6,8 protsendipunkti võrra 26,1 protsendilt 2001. aastal 32,9 protsendile uurimisperioodil.

6.6.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (108) | 2001. aastal, kui investeeringutasuvus oli suur, investeeris ühenduse tootmisharu palju, st 8,3 miljonit eurot. Pärast 2001. aastat vähenes investeerimine tugevalt ning pärast seda omakorda 4,7 miljonilt eurolt 2002. aastal 3,4 miljonile eurole uurimisperioodil. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

2001. aastal, kui investeeringutasuvus oli suur, investeeris ühenduse tootmisharu palju, st 8,3 miljonit eurot. Pärast 2001. aastat vähenes investeerimine tugevalt ning pärast seda omakorda 4,7 miljonilt eurolt 2002. aastal 3,4 miljonile eurole uurimisperioodil.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indeks (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Kapitali kaasamise võime puhul märgitakse, et kõik komisjoniga koostööd tegevad ühenduse tootjad kuuluvad suurematesse kontsernidesse ning nende rahastamine toimub kontsernisiseste rahakoondamissüsteemide kaudu. Seega leitakse, et kuigi ükski ettevõte ei teatanud kapitali kaasamise raskustest vaatlusalusel perioodil, ei ole see näitaja hea ühenduse tootmisharu olukorra iseloomustaja. |
| --- | --- |

(109)

Kapitali kaasamise võime puhul märgitakse, et kõik komisjoniga koostööd tegevad ühenduse tootjad kuuluvad suurematesse kontsernidesse ning nende rahastamine toimub kontsernisiseste rahakoondamissüsteemide kaudu. Seega leitakse, et kuigi ükski ettevõte ei teatanud kapitali kaasamise raskustest vaatlusalusel perioodil, ei ole see näitaja hea ühenduse tootmisharu olukorra iseloomustaja.

6.7.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive

| (110) | Vaatlusaluse perioodi jooksul langes ühenduse tootjate kulutasuvus 9,3 protsendilt 2001. aastal 0,1 protsendile uurimisperioodil. Investeeringutasuvus arenes sarnaselt kulutasuvusega langussuunas. See kulutasuvuse ja investeeringutasuvuse areng oleks kindlasti halvem, kui ühenduse tootmisharu oleks oma hinnad säilitanud ja selletõttu kaotanud turuosas ja müügimahus ning seega mastaabisäästus. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tasuvus | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Investeeringutasuvus | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

Vaatlusaluse perioodi jooksul langes ühenduse tootjate kulutasuvus 9,3 protsendilt 2001. aastal 0,1 protsendile uurimisperioodil. Investeeringutasuvus arenes sarnaselt kulutasuvusega langussuunas. See kulutasuvuse ja investeeringutasuvuse areng oleks kindlasti halvem, kui ühenduse tootmisharu oleks oma hinnad säilitanud ja selletõttu kaotanud turuosas ja müügimahus ning seega mastaabisäästus.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tasuvus

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Investeeringutasuvus

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Samasuguse toote tekitatud rahavoog vähenes 10 miljonilt eurolt 2001. aastal 4,2 miljonile eurole uurimisperioodil ehk 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Samasuguse toote tekitatud rahavoog vähenes 10 miljonilt eurolt 2001. aastal 4,2 miljonile eurole uurimisperioodil ehk 58 %.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indeks (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8.   Tööhõive ja tootlikkus

| (112) | Tööhõive vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 %. Tootlikkus kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 17 % seoses tulemuslikkuse parandamiseks võetud tähtsate meetmetega, nagu näiteks töötajate arvu vähendamine ja tootmise kitsaskohtade eemaldamine. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Toodang töötaja kohta (tonnides/töötaja) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Tööhõive vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 10 %. Tootlikkus kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel 17 % seoses tulemuslikkuse parandamiseks võetud tähtsate meetmetega, nagu näiteks töötajate arvu vähendamine ja tootmise kitsaskohtade eemaldamine.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tööhõive

123

111

117

111

Indeks (2001 = 100)

100

90

95

90

Toodang töötaja kohta (tonnides/töötaja)

55

53

61

66

Indeks (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9.   Palk

| (113) | Tööjõukulud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 % võrra 6,2 miljonilt eurolt 2001. aastal 6,5 miljonile eurole uurimisperioodil. See areng on kooskõlas elukalliduse tõusuga. Töötajate arvu vähendamise tõttu kasvasid keskmised tööjõukulud tegelikult 17 % võrra 50 239 eurolt 58 842 eurole. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Tööjõukulud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 % võrra 6,2 miljonilt eurolt 2001. aastal 6,5 miljonile eurole uurimisperioodil. See areng on kooskõlas elukalliduse tõusuga. Töötajate arvu vähendamise tõttu kasvasid keskmised tööjõukulud tegelikult 17 % võrra 50 239 eurolt 58 842 eurole.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indeks (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10.   Dumpingumarginaali suurus

| (114) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tähtsusetuks pidada kõnealuste marginaalide mõju, mis on märkimisväärselt suur. |
| --- | --- |

(114)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tähtsusetuks pidada kõnealuste marginaalide mõju, mis on märkimisväärselt suur.

6.11.   Toibumine varasemast dumpingust

| (115) | Ühenduse tootmisharu ei pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(115)

Ühenduse tootmisharu ei pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest.

7.   Järeldus kahju kohta

| (116) | Kuigi vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import Venemaalt ja Hiinast vähenes 2001. aastast uurimisperioodini 6 281 tonnilt 5 079 tonnile, püsis ta kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt kõrgel. Vastav turuosa vähenes 38,8 protsendilt 2001. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil, kuid püsis samuti väga kõrgel tasemel. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil drastiliselt, st 43 %, ja olid ühenduse tootmisharu hindadest pidevalt madalamad, mille tulemusel lõi Venemaalt ja Hiinast pärit import hinnad alla vastavalt 17,4 % ja 24,5 % ulatuses. |
| --- | --- |

(116)

Kuigi vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import Venemaalt ja Hiinast vähenes 2001. aastast uurimisperioodini 6 281 tonnilt 5 079 tonnile, püsis ta kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt kõrgel. Vastav turuosa vähenes 38,8 protsendilt 2001. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil, kuid püsis samuti väga kõrgel tasemel. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil drastiliselt, st 43 %, ja olid ühenduse tootmisharu hindadest pidevalt madalamad, mille tulemusel lõi Venemaalt ja Hiinast pärit import hinnad alla vastavalt 17,4 % ja 24,5 % ulatuses.

| (117) | Eespool kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüs näitab, et ühenduse tootmisharu üldine olukord halvenes 2001. aastast uurimisperioodini. Kuigi on tõsi, et tootmisharu turuosa ja müügimaht arenes positiivselt, ei muuda see üldist negatiivset pilti. Seega liikusid peamised kahjunäitajad nagu müügiväärtus, kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, rahavood ja tööhõive vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Nagu põhjendustes 101, 102 ja 103 selgitatud, tuleb ühenduse tootmisharu tootmise, müügimahu ja turuosa kasvu vaatlemisel arvesse võtta hindade märkimisväärset langust ühenduses ning ühenduse tootmisharu otsust alandada müügimahu säilitamiseks ja püsikulude katmiseks vajaliku tootmise kriitilise massi saavutamiseks oma müügihindu. See mõjutas drastiliselt ühenduse tootmisharu kulutasuvust, mis vähenes 9,3 protsendilt 2001. aastal 0,1 protsendile uurimisperioodil ning lisandus suur kahjum 2003. aastal (-3,2 %). Lisaks tuleks märkida, et tarbimine vähenes vaid 2001. ja 2002. aasta vahel, kuid 2002. aasta ja uurimisperioodid vahelisel ajal oli see stabiilne või isegi suurenes pisut. Seega järeldatakse, et ühenduse tootmisharu sai tarbimise mõningasest kasvust vähemalt osaliselt kasu tänu müügimahu suurendamisele. |
| --- | --- |

(117)

Eespool kirjeldatud ühenduse tootmisharu olukorra analüüs näitab, et ühenduse tootmisharu üldine olukord halvenes 2001. aastast uurimisperioodini. Kuigi on tõsi, et tootmisharu turuosa ja müügimaht arenes positiivselt, ei muuda see üldist negatiivset pilti. Seega liikusid peamised kahjunäitajad nagu müügiväärtus, kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, rahavood ja tööhõive vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Nagu põhjendustes 101, 102 ja 103 selgitatud, tuleb ühenduse tootmisharu tootmise, müügimahu ja turuosa kasvu vaatlemisel arvesse võtta hindade märkimisväärset langust ühenduses ning ühenduse tootmisharu otsust alandada müügimahu säilitamiseks ja püsikulude katmiseks vajaliku tootmise kriitilise massi saavutamiseks oma müügihindu. See mõjutas drastiliselt ühenduse tootmisharu kulutasuvust, mis vähenes 9,3 protsendilt 2001. aastal 0,1 protsendile uurimisperioodil ning lisandus suur kahjum 2003. aastal (-3,2 %). Lisaks tuleks märkida, et tarbimine vähenes vaid 2001. ja 2002. aasta vahel, kuid 2002. aasta ja uurimisperioodid vahelisel ajal oli see stabiilne või isegi suurenes pisut. Seega järeldatakse, et ühenduse tootmisharu sai tarbimise mõningasest kasvust vähemalt osaliselt kasu tänu müügimahu suurendamisele.

| (118) | Viimaks, nagu on selgitatud põhjenduses 105 ei peetud varude mõningast vähenemist märkimisväärseks teguriks, sest see oli kooskõlas ühenduse tootmisharu põhimõttega hoida varud minimaalsel tasemel. |
| --- | --- |

(118)

Viimaks, nagu on selgitatud põhjenduses 105 ei peetud varude mõningast vähenemist märkimisväärseks teguriks, sest see oli kooskõlas ühenduse tootmisharu põhimõttega hoida varud minimaalsel tasemel.

| (119) | See kulutasuvuse vähenemine langes kokku järsu hinnalangusega. Tootmisharu kompenseeris hinnalangust osaliselt suurema tootmise ja müügiga, mille tulemuseks oli tema turuosa suurenemine. See positiivne mõju ei hoidnud ühenduse tootmisharu jaoks ära kulutasuvuse järsku vähenemist. Seepärast leiti, et kahjunäitajate, näiteks müügimahu ja turuosa positiivne areng ei ole piisavad tasakaalustamaks ühenduse tootmisharu üldiselt halvenenud olukorda, sest sellest hoolimata on ühenduse tootmisharu rahaline olukord väga raske. Seepärast ei peetud müügimahu ja turuosa suurenemist otsustavaks ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(119)

See kulutasuvuse vähenemine langes kokku järsu hinnalangusega. Tootmisharu kompenseeris hinnalangust osaliselt suurema tootmise ja müügiga, mille tulemuseks oli tema turuosa suurenemine. See positiivne mõju ei hoidnud ühenduse tootmisharu jaoks ära kulutasuvuse järsku vähenemist. Seepärast leiti, et kahjunäitajate, näiteks müügimahu ja turuosa positiivne areng ei ole piisavad tasakaalustamaks ühenduse tootmisharu üldiselt halvenenud olukorda, sest sellest hoolimata on ühenduse tootmisharu rahaline olukord väga raske. Seepärast ei peetud müügimahu ja turuosa suurenemist otsustavaks ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel vaatlusalusel perioodil.

| (120) | Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(120)

Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatus

| (121) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas Venemaalt ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(121)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas Venemaalt ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (122) | Tuleb märkida, et kuigi Venemaalt ja Hiinast pärit import vähenes üldiselt 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, hakkas see alates 2002. aastast kasvama. Seega vähenes import 2001. aastast 2002. aastani 6 281 tonnilt 4 838 tonnile. 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel aga kasvas vaatlusaluse toote import Venemaalt ja Hiinast ühendusse 4 838 tonnilt 5 079 tonnile. Kõnealuse impordi turuosa ühenduse turul kasvas 33,8 protsendilt 2002. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(122)

Tuleb märkida, et kuigi Venemaalt ja Hiinast pärit import vähenes üldiselt 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, hakkas see alates 2002. aastast kasvama. Seega vähenes import 2001. aastast 2002. aastani 6 281 tonnilt 4 838 tonnile. 2002. aasta ja uurimisperioodi vahel aga kasvas vaatlusaluse toote import Venemaalt ja Hiinast ühendusse 4 838 tonnilt 5 079 tonnile. Kõnealuse impordi turuosa ühenduse turul kasvas 33,8 protsendilt 2002. aastal 34,5 protsendile uurimisperioodil.

| (123) | Veelgi olulisem on, et impordimahu üldise vähenemisega (kusjuures see püsis sellegipoolest väga kõrgel tasemel ja hõlmas ühenduse tootmisharust suuremat turuosa) kaasnes impordihindade oluline vähenemine. Need varisesid sisuliselt kokku. See sattus ühele ajale ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal perioodil. Seda halvenemist näitavad eelkõige müügihinnad, kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog ja tööhõive. Nagu eespool mainitud, lõi Venemaalt ja Hiinast pärit import ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad oma marginaalidega vastavalt 17,4 % ja 24,5 % suures ulatuses alla. |
| --- | --- |

(123)

Veelgi olulisem on, et impordimahu üldise vähenemisega (kusjuures see püsis sellegipoolest väga kõrgel tasemel ja hõlmas ühenduse tootmisharust suuremat turuosa) kaasnes impordihindade oluline vähenemine. Need varisesid sisuliselt kokku. See sattus ühele ajale ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal perioodil. Seda halvenemist näitavad eelkõige müügihinnad, kulutasuvus, investeeringutasuvus, rahavoog ja tööhõive. Nagu eespool mainitud, lõi Venemaalt ja Hiinast pärit import ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad oma marginaalidega vastavalt 17,4 % ja 24,5 % suures ulatuses alla.

| (124) | Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimisel tuvastati, et hind on oluline konkurentsielement. Pealegi olid dumpinguhinnaga impordi hinnad ka kvaliteedierinevusi arvesse võttes ühenduse tootmisharu ja ülejäänud kolmandate riikide eksportijate hindadest palju madalamad. |
| --- | --- |

(124)

Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimisel tuvastati, et hind on oluline konkurentsielement. Pealegi olid dumpinguhinnaga impordi hinnad ka kvaliteedierinevusi arvesse võttes ühenduse tootmisharu ja ülejäänud kolmandate riikide eksportijate hindadest palju madalamad.

| (125) | Ühe ühenduse tootjaga tõestati, et nn “modifitseeritud” sortide puhul, mida Vene ja Hiina eksportijad ei tooda, kahjuolukorda ei olnud, mida tõendas kulutasuvuse positiivne areng. Kui aga sama tootja konkureeris turul Venemaalt ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, oli tema finantsseisund suures osas negatiivne. |
| --- | --- |

(125)

Ühe ühenduse tootjaga tõestati, et nn “modifitseeritud” sortide puhul, mida Vene ja Hiina eksportijad ei tooda, kahjuolukorda ei olnud, mida tõendas kulutasuvuse positiivne areng. Kui aga sama tootja konkureeris turul Venemaalt ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga, oli tema finantsseisund suures osas negatiivne.

| (126) | Seepärast tehakse esialgu järeldus, et surve, mida tekitas asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2002. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, mängis ühenduse tootmisharu finantsseisundi halvenemises määravat rolli. |
| --- | --- |

(126)

Seepärast tehakse esialgu järeldus, et surve, mida tekitas asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2002. aastast kasvas ja mis toimus väga madalate dumpinguhindadega, mängis ühenduse tootmisharu finantsseisundi halvenemises määravat rolli.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Tarbimise areng

| (127) | Kuigi ühenduse tarbimine oli 2001. ja 2002. aasta vahel 12 % vähenenud, püsis ta pärast seda kuni uurimisperioodini stabiilselt 2002. aasta tasemel ning isegi suurenes pisut. See vähenemine ei ole aga kooskõlas samal ajavahemikul toimunud kogu ühenduse turuväärtuse langusega 39 % võrra, mis on märkimisväärselt rohkem kui tarbimise puhul. See turuväärtuse oluline langus on tingitud vaadeldava impordi hindade olulisest langusest, mida ühenduse tootmisharu oli sunnitud järgima, et säilitada oma turuosa ja tootmisvõimsuse rakendusastet. Tuleb märkida, et hoolimata ühenduse tarbimise üldisest vähenemisest suurenes siiski ühenduse tootmisharu müügimaht (vaatlusalusel perioodil 15 %), kuid müügimahu kasv tõi kaasa müügiväärtuse drastilise languse, mis tekitas ühenduse tootmisharule märkimisväärset rahalist kahju. See näitab, et ühenduse tootmisharule tekitatud oluline kahju tuleneb pigem müügiväärtuse langusest kui tarbimise vähenemisest. |
| --- | --- |

(127)

Kuigi ühenduse tarbimine oli 2001. ja 2002. aasta vahel 12 % vähenenud, püsis ta pärast seda kuni uurimisperioodini stabiilselt 2002. aasta tasemel ning isegi suurenes pisut. See vähenemine ei ole aga kooskõlas samal ajavahemikul toimunud kogu ühenduse turuväärtuse langusega 39 % võrra, mis on märkimisväärselt rohkem kui tarbimise puhul. See turuväärtuse oluline langus on tingitud vaadeldava impordi hindade olulisest langusest, mida ühenduse tootmisharu oli sunnitud järgima, et säilitada oma turuosa ja tootmisvõimsuse rakendusastet. Tuleb märkida, et hoolimata ühenduse tarbimise üldisest vähenemisest suurenes siiski ühenduse tootmisharu müügimaht (vaatlusalusel perioodil 15 %), kuid müügimahu kasv tõi kaasa müügiväärtuse drastilise languse, mis tekitas ühenduse tootmisharule märkimisväärset rahalist kahju. See näitab, et ühenduse tootmisharule tekitatud oluline kahju tuleneb pigem müügiväärtuse langusest kui tarbimise vähenemisest.

| (128) | Nagu öeldud põhjenduses 87, tulenes ühenduse tarbimise vähenemine peamiselt üldisest majanduslikust surutisest. Siinkohal tuleks märkida, et PTFE turg on tsükliline ja sõltub suurel määral üldistest majandussuundumustest. Nimetatud seos selgitab ka, miks tarbimine vähenes olenemata madalamatest müügihindadest. |
| --- | --- |

(128)

Nagu öeldud põhjenduses 87, tulenes ühenduse tarbimise vähenemine peamiselt üldisest majanduslikust surutisest. Siinkohal tuleks märkida, et PTFE turg on tsükliline ja sõltub suurel määral üldistest majandussuundumustest. Nimetatud seos selgitab ka, miks tarbimine vähenes olenemata madalamatest müügihindadest.

| (129) | Lisaks tuleb mainida, et impordihinnad langesid oluliselt rohkem kui ühenduse tarbimine samal ajavahemikul. Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 9 % võrra, impordihinnad aga 43 % võrra. Impordihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning lisaks toimus import uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega. Arvestades kirjeldatud järsku ja pidevat hinnalangust ning asjaolu, et 2001. ja 2002. aasta vahelisel ajal vähenenud tarbimine püsis seejärel suhteliselt stabiilsena, leiti, et olulist kahju ei tekitanud mitte tarbimise vähenemine vaid pigem dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest, mille tagajärjel oli ühenduse tootmisharu sunnitud langetama oma müügihindu. |
| --- | --- |

(129)

Lisaks tuleb mainida, et impordihinnad langesid oluliselt rohkem kui ühenduse tarbimine samal ajavahemikul. Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine 9 % võrra, impordihinnad aga 43 % võrra. Impordihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning lisaks toimus import uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega. Arvestades kirjeldatud järsku ja pidevat hinnalangust ning asjaolu, et 2001. ja 2002. aasta vahelisel ajal vähenenud tarbimine püsis seejärel suhteliselt stabiilsena, leiti, et olulist kahju ei tekitanud mitte tarbimise vähenemine vaid pigem dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest, mille tagajärjel oli ühenduse tootmisharu sunnitud langetama oma müügihindu.

3.2.   Muudest kolmandatest riikidest kui Venemaalt ja Hiinast pärit import

| (130) | Tuleb meenutada, et vaatlusalune toode moodustab CN-koodist 3904 61 00 ainult osa. Kuna aga puudub teave selle kohta, et selle rubriigi alla kuuluv import hõlmaks muid tooteid kui granuleeritud PTFEd, loetakse, et Eurostati impordinäitajad kogu rubriigi kohta on seotud ainult vaatlusaluse tootega. Muudest kolmandatest riikidest kui Venemaalt ja Hiinast pärit import vähenes vähe – 4 270 tonnilt 2001. aastal 3 699 tonnile uurimisperioodil. Sellega seoses vähenes selle impordi turuosa 26,4 protsendilt 2001. aastal 25,1 protsendile uurimisperioodil. Peamised vaatlusalust toodet ühendusse eksportivad riigid on Jaapan ja Ameerika Ühendriigid (USA). USA impordi turuosa kasvas 13 protsendilt 2001. aastal 23 protsendile uurimisperioodil, Jaapani impordi turuosa aga vähenes samal perioodil 15 protsendilt 11 protsendile. |
| --- | --- |

(130)

Tuleb meenutada, et vaatlusalune toode moodustab CN-koodist 3904 61 00 ainult osa. Kuna aga puudub teave selle kohta, et selle rubriigi alla kuuluv import hõlmaks muid tooteid kui granuleeritud PTFEd, loetakse, et Eurostati impordinäitajad kogu rubriigi kohta on seotud ainult vaatlusaluse tootega. Muudest kolmandatest riikidest kui Venemaalt ja Hiinast pärit import vähenes vähe – 4 270 tonnilt 2001. aastal 3 699 tonnile uurimisperioodil. Sellega seoses vähenes selle impordi turuosa 26,4 protsendilt 2001. aastal 25,1 protsendile uurimisperioodil. Peamised vaatlusalust toodet ühendusse eksportivad riigid on Jaapan ja Ameerika Ühendriigid (USA). USA impordi turuosa kasvas 13 protsendilt 2001. aastal 23 protsendile uurimisperioodil, Jaapani impordi turuosa aga vähenes samal perioodil 15 protsendilt 11 protsendile.

| (131) | Eurostati andmetel jäi muudest kolmandatest riikidest kui Venemaalt ja Hiinast pärit impordi keskmine hind 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel praktiliselt samaks või vähenes veidi. Kogu selle perioodi ajal olid muudest riikidest pärit impordi hinnad Venemaalt ja Hiinast pärit impordi hindadest ligi 50 % kõrgemad. Need olid kõrgemad ka ühenduse tootmisharu hindadest. Seega ei avaldanud muudest kolmandatest riikidest pärit import ühenduse tootmisharule sellist konkurentsisurvet nagu Venemaalt ja Hiinast pärit import. |
| --- | --- |

(131)

Eurostati andmetel jäi muudest kolmandatest riikidest kui Venemaalt ja Hiinast pärit impordi keskmine hind 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel praktiliselt samaks või vähenes veidi. Kogu selle perioodi ajal olid muudest riikidest pärit impordi hinnad Venemaalt ja Hiinast pärit impordi hindadest ligi 50 % kõrgemad. Need olid kõrgemad ka ühenduse tootmisharu hindadest. Seega ei avaldanud muudest kolmandatest riikidest pärit import ühenduse tootmisharule sellist konkurentsisurvet nagu Venemaalt ja Hiinast pärit import.

| (132) | Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei olnud ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur. |
| --- | --- |

(132)

Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei olnud ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur.

3.3.   Kaebust mitteesitanud ühenduse tootjate (“muude ühenduse tootjate”) tulemuslikkus

| (133) | Kaks ühenduse tootjat, kes toodavad kokku u 19 % ühenduse toodangust, ei olnud selgesõnaliselt kaebuse vastu või poolt. Muude ühenduse tootjate suhtes tehtud järeldused põhinesid valdavalt kaebuse esitaja hinnangutel, kuid samuti neist ühe tootja antud teabel. Muude ühenduse tootjate müügimaht vähenes hinnanguliselt 1 411 tonnilt 2001. aastal 1 102 tonnile uurimisperioodil. Nende turuosa ühenduse turul langes samal perioodil 25 protsendilt 19 protsendile. Ühe kaebuse mitteesitanud tootja esitatud teabe kohaselt olid muude ühenduse tootjate keskmised ühikuhinnad komisjoniga koostööd tegeva ühenduse tootmisharu hindadest vaatlusalusel perioodil veidi madalamad, kuid Venemaa ja Hiina impordi hindadest palju kõrgemad. Seega on alust eeldada, et dumpinguhinnaga import kahjustas ka muid ühenduse tootjaid, mis väljendub peamiselt turuosa kaotuses. Seepärast tehakse esialgu järeldus, et muude ühenduse tootjate poolt toodetud ja müüdud tooted ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu olulisele kahjule. |
| --- | --- |

(133)

Kaks ühenduse tootjat, kes toodavad kokku u 19 % ühenduse toodangust, ei olnud selgesõnaliselt kaebuse vastu või poolt. Muude ühenduse tootjate suhtes tehtud järeldused põhinesid valdavalt kaebuse esitaja hinnangutel, kuid samuti neist ühe tootja antud teabel. Muude ühenduse tootjate müügimaht vähenes hinnanguliselt 1 411 tonnilt 2001. aastal 1 102 tonnile uurimisperioodil. Nende turuosa ühenduse turul langes samal perioodil 25 protsendilt 19 protsendile. Ühe kaebuse mitteesitanud tootja esitatud teabe kohaselt olid muude ühenduse tootjate keskmised ühikuhinnad komisjoniga koostööd tegeva ühenduse tootmisharu hindadest vaatlusalusel perioodil veidi madalamad, kuid Venemaa ja Hiina impordi hindadest palju kõrgemad. Seega on alust eeldada, et dumpinguhinnaga import kahjustas ka muid ühenduse tootjaid, mis väljendub peamiselt turuosa kaotuses. Seepärast tehakse esialgu järeldus, et muude ühenduse tootjate poolt toodetud ja müüdud tooted ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu olulisele kahjule.

3.4.   Ühenduse tööstuse eksport

| (134) | Ühenduse tootmisharu PTFE eksport kasvas vaatlusalusel perioodil veidi (3 %) ja moodustas 12,7 % tootmisharu kogumüügist uurimisperioodil. Selle ekspordi kulutasuvus oli aga kõrgem kui ühenduse turul vaatlusalusel perioodil läbimüügiga saavutatud kasum. Seepärast ei saa väita, et ühenduse tootmisharu ekspordil oli tootmisharu olukorrale negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(134)

Ühenduse tootmisharu PTFE eksport kasvas vaatlusalusel perioodil veidi (3 %) ja moodustas 12,7 % tootmisharu kogumüügist uurimisperioodil. Selle ekspordi kulutasuvus oli aga kõrgem kui ühenduse turul vaatlusalusel perioodil läbimüügiga saavutatud kasum. Seepärast ei saa väita, et ühenduse tootmisharu ekspordil oli tootmisharu olukorrale negatiivne mõju.

3.5.   Ühenduse tootmisharu tõhusus

| (135) | Ühenduse tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil pidevalt jõupingutusi oma tootmisprotsessi ratsionaliseerimiseks. Seetõttu vähenesid ühenduse tootmisharu kulud vaatlusalusel perioodil pidevalt ning langesid 2001. aasta ja uurimiseperioodi vahel 13 %. Olenemata tootmiskulude märkimisväärsest vähendamisest ei saanud ühenduse tootmisharu suurenenud tõhususest kasu, vaid oli sunnitud müüma oma tooteid kas alla omahinna või säästulävel. Seega vähenes ühenduse tootmisharu kulutasuvus oluliselt. Seetõttu järeldati, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja tõhus ning et kahju ei põhjustanud ebatõhusad tootmisprotsessid, vaid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(135)

Ühenduse tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil pidevalt jõupingutusi oma tootmisprotsessi ratsionaliseerimiseks. Seetõttu vähenesid ühenduse tootmisharu kulud vaatlusalusel perioodil pidevalt ning langesid 2001. aasta ja uurimiseperioodi vahel 13 %. Olenemata tootmiskulude märkimisväärsest vähendamisest ei saanud ühenduse tootmisharu suurenenud tõhususest kasu, vaid oli sunnitud müüma oma tooteid kas alla omahinna või säästulävel. Seega vähenes ühenduse tootmisharu kulutasuvus oluliselt. Seetõttu järeldati, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja tõhus ning et kahju ei põhjustanud ebatõhusad tootmisprotsessid, vaid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import.

4.   Järeldus

| (136) | Uurimisperioodil tuvastatud Venemaalt ja Hiinast pärit impordi suur turuosa ning selle müügihindade suur langus ja hindade allalöömise ulatus langesid kokku olulise kahju tekkimisega ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(136)

Uurimisperioodil tuvastatud Venemaalt ja Hiinast pärit impordi suur turuosa ning selle müügihindade suur langus ja hindade allalöömise ulatus langesid kokku olulise kahju tekkimisega ühenduse tootmisharule.

| (137) | Analüüsiti ühenduse tarbimise arengut, muudest kolmandatest riikidest pärit importi, ühenduse tootmisharu eksporti, muude ühenduse tootjate tulemusi ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekkinud kahju määrav põhjus. |
| --- | --- |

(137)

Analüüsiti ühenduse tarbimise arengut, muudest kolmandatest riikidest pärit importi, ühenduse tootmisharu eksporti, muude ühenduse tootjate tulemusi ning kulude arengut, kuid leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekkinud kahju määrav põhjus.

| (138) | Eespool nimetatud analüüsi põhjal, milles nõuetekohaselt eristati üksteisest kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu seisundile ja eraldati need dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse esialgu järeldus, et Venemaalt ja Hiinast pärit import on põhjustanud ühendusele olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(138)

Eespool nimetatud analüüsi põhjal, milles nõuetekohaselt eristati üksteisest kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu seisundile ja eraldati need dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse esialgu järeldus, et Venemaalt ja Hiinast pärit import on põhjustanud ühendusele olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ÜHENDUSE HUVID

| (139) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(139)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (140) | Fluoropolümeerid on rühm kõrgtehnoloogilisi plaste, millest tuntuim ja enim kasutatud on PTFE. Kõik uuritud ühenduse tootjad on täielikult või osaliselt spetsialiseerunud PTFE-le, mille tootmisprotsessil, kvaliteedil, kasutusotstarvetel, turustuskanalitel jms on iseloomulikud omadused. |
| --- | --- |

(140)

Fluoropolümeerid on rühm kõrgtehnoloogilisi plaste, millest tuntuim ja enim kasutatud on PTFE. Kõik uuritud ühenduse tootjad on täielikult või osaliselt spetsialiseerunud PTFE-le, mille tootmisprotsessil, kvaliteedil, kasutusotstarvetel, turustuskanalitel jms on iseloomulikud omadused.

| (141) | Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine välistada täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. Ühenduse tootmisharu peaks seetõttu suutma tõsta oma müügihindu ja saavutama mõistliku kasumitaseme, mida tal on vaja oma finantsseisundi parandamiseks ja jätkuvaks investeerimiseks tootmisrajatistesse, tagades sellega tootmisharu püsimajäämise. |
| --- | --- |

(141)

Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine välistada täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. Ühenduse tootmisharu peaks seetõttu suutma tõsta oma müügihindu ja saavutama mõistliku kasumitaseme, mida tal on vaja oma finantsseisundi parandamiseks ja jätkuvaks investeerimiseks tootmisrajatistesse, tagades sellega tootmisharu püsimajäämise.

| (142) | Samas on dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral tõenäoline, et jätkub ühenduse tootmisharu juba niigi halva olukorra halvenemine. Tootmisharul ei oleks sellisel juhul võimalik teha investeeringuid, mida on vaja konkureerimaks asjaomastest kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordiga. Samuti on tõenäoline, et mõned äriühingud oleksid selletõttu lähitulevikus sunnitud tootmise katkestama ja oma töötajatest loobuma. PTFE tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest. |
| --- | --- |

(142)

Samas on dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmise korral tõenäoline, et jätkub ühenduse tootmisharu juba niigi halva olukorra halvenemine. Tootmisharul ei oleks sellisel juhul võimalik teha investeeringuid, mida on vaja konkureerimaks asjaomastest kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordiga. Samuti on tõenäoline, et mõned äriühingud oleksid selletõttu lähitulevikus sunnitud tootmise katkestama ja oma töötajatest loobuma. PTFE tootmise lõpetamisega ühenduses jääksid toote kasutajad suuremasse sõltuvusse selle ühendusevälistest tarnijatest.

| (143) | Seega tehakse esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega antaks ühenduse tootmisharule võimalus toibuda kahjustava dumpingu mõjust ning et see on seetõttu ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(143)

Seega tehakse esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega antaks ühenduse tootmisharule võimalus toibuda kahjustava dumpingu mõjust ning et see on seetõttu ühenduse tootmisharu huvides.

2.   Sõltumatute importijate/hulgimüüjate ja ühenduse kasutajate huvid

| (144) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas ainult kaks importijat/hulgimüüjat, kelle import moodustab kogu Venemaa ja Hiina impordist ligi 30 %. Komisjon saatis küsimustikud ka kõikidele teadaolevatele kasutajatele (kokku üheksa) ja sai neilt kolm (osalist) vastust. Nimetatud kasutajate tarbimine moodustas ühenduse tarbimisest kõigest 14 %. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele importijatele/hulgimüüjatele. Küsimustikule vastas ainult kaks importijat/hulgimüüjat, kelle import moodustab kogu Venemaa ja Hiina impordist ligi 30 %. Komisjon saatis küsimustikud ka kõikidele teadaolevatele kasutajatele (kokku üheksa) ja sai neilt kolm (osalist) vastust. Nimetatud kasutajate tarbimine moodustas ühenduse tarbimisest kõigest 14 %.

| (145) | PTFEd kasutatakse komponendi või koostisosana paljudes tööstussektorites, kaasa arvatud keemias, mehaanikas, elektritööstuses (kaablite sisevarjestus), autotööstuses, ehituses (isolaatorina), toidunõudes (pannid), tekstiilitööstuses, biomeditsiinis (kirurgilised instrumendid), pooljuhtides ja lennunduses. Tuntuim kaubamärk, mille all seda toodet turustatakse, on “Teflon”. |
| --- | --- |

(145)

PTFEd kasutatakse komponendi või koostisosana paljudes tööstussektorites, kaasa arvatud keemias, mehaanikas, elektritööstuses (kaablite sisevarjestus), autotööstuses, ehituses (isolaatorina), toidunõudes (pannid), tekstiilitööstuses, biomeditsiinis (kirurgilised instrumendid), pooljuhtides ja lennunduses. Tuntuim kaubamärk, mille all seda toodet turustatakse, on “Teflon”.

| (146) | Komisjoniga koostööd teinud kasutajad tootsid pooltooteid, mida kasutati mitmesugustes tööstussektorites, nagu näiteks autotööstus ja elektroonika. Need kasutajad väitsid, et nad ei saa (toormena kasutatava) PTFEga seotud kulude kasvu anda oma klientide kanda pooltoodete turu hinnatundlikkuse tõttu. Nad väitsid, et PTFE hinna tõusu tõttu ei suudaks nad konkureerida ühenduseväliste tootjatega, kelle suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata. |
| --- | --- |

(146)

Komisjoniga koostööd teinud kasutajad tootsid pooltooteid, mida kasutati mitmesugustes tööstussektorites, nagu näiteks autotööstus ja elektroonika. Need kasutajad väitsid, et nad ei saa (toormena kasutatava) PTFEga seotud kulude kasvu anda oma klientide kanda pooltoodete turu hinnatundlikkuse tõttu. Nad väitsid, et PTFE hinna tõusu tõttu ei suudaks nad konkureerida ühenduseväliste tootjatega, kelle suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata.

| (147) | Koostööd teinud kasutajad ei esitanud andmeid selle kohta, kui suure osa moodustab imporditud PTFE nende tootmiskuludest. Seepärast ei olnud võimalik kalkuleerida dumpinguvastase tollimaksu võimalikku mõju nendele kasutajatele. Igal juhul märgitakse, et granuleeritud PTFE moodustab üldkuludes suhteliselt väikese osa sellistes sektorites nagu keemiatööstus, majapidamis- ja meelelahutusseadmed, elektritööstus ning masinaehitus ja autotööstus, kuna seda toodet kasutatakse valdavalt pisikomponentidena. PTFEd kasutatakse samuti väga väikestes kogustes tarbeesemetes, näiteks anoraki vahevooder võib sisaldada u 20 g PTFEd. Selle põhjal tehti esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete finantsmõju lõppkasutajatele tuleb lugeda ebaoluliseks. Nende kasutajate esitatud teabe põhjal märgiti samuti, et nende kulutasuvus oli uurimisperioodi ajal oluline. Selle põhjal tehti esialgu järeldus, et mis tahes dumpinguvastaste tollimaksude mõju on ebaoluline. |
| --- | --- |

(147)

Koostööd teinud kasutajad ei esitanud andmeid selle kohta, kui suure osa moodustab imporditud PTFE nende tootmiskuludest. Seepärast ei olnud võimalik kalkuleerida dumpinguvastase tollimaksu võimalikku mõju nendele kasutajatele. Igal juhul märgitakse, et granuleeritud PTFE moodustab üldkuludes suhteliselt väikese osa sellistes sektorites nagu keemiatööstus, majapidamis- ja meelelahutusseadmed, elektritööstus ning masinaehitus ja autotööstus, kuna seda toodet kasutatakse valdavalt pisikomponentidena. PTFEd kasutatakse samuti väga väikestes kogustes tarbeesemetes, näiteks anoraki vahevooder võib sisaldada u 20 g PTFEd. Selle põhjal tehti esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete finantsmõju lõppkasutajatele tuleb lugeda ebaoluliseks. Nende kasutajate esitatud teabe põhjal märgiti samuti, et nende kulutasuvus oli uurimisperioodi ajal oluline. Selle põhjal tehti esialgu järeldus, et mis tahes dumpinguvastaste tollimaksude mõju on ebaoluline.

| (148) | Pealegi väitis järgtööstus, et ühenduse tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada ühenduse turu nõudlust PTFE järele. |
| --- | --- |

(148)

Pealegi väitis järgtööstus, et ühenduse tootmisharul ei ole piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada ühenduse turu nõudlust PTFE järele.

| (149) | Tuleb märkida, et dumpinguvastased meetmed ei ole mõeldud ühendusse importimise takistamiseks, vaid tagamaks, et see ei toimu kahjustavate dumpinguhindadega. Peale selle eeldatakse, nagu mainitud põhjenduses 147, et dumpinguvastase tollimaksu mõju töötlevale tööstusele on ebaoluline ning seepärast ei takista see lõppkasutajatel PTFE hankimist samadelt tarnijatelt ka kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

(149)

Tuleb märkida, et dumpinguvastased meetmed ei ole mõeldud ühendusse importimise takistamiseks, vaid tagamaks, et see ei toimu kahjustavate dumpinguhindadega. Peale selle eeldatakse, nagu mainitud põhjenduses 147, et dumpinguvastase tollimaksu mõju töötlevale tööstusele on ebaoluline ning seepärast ei takista see lõppkasutajatel PTFE hankimist samadelt tarnijatelt ka kõrgema hinnaga.

| (150) | Samuti tuleb märkida, et ühenduse tarbimine vähenes 2001. aastast 2002. aastani 12 % ning püsis pärast seda kuni uurimisperioodini praktiliselt stabiilsena, kasvades alates 2002. aastast isegi 3 %. Samuti tuleb rõhutada, et ühenduse tootjatel on endiselt kasutamata tootmisvõimsust. See asjaolu koos muude kolmandate riikide ekspordiga tähendab järgtööstuse jaoks alternatiivseid hankevõimalusi. Seepärast ei ole tõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustavad ebapiisavat pakkumist. |
| --- | --- |

(150)

Samuti tuleb märkida, et ühenduse tarbimine vähenes 2001. aastast 2002. aastani 12 % ning püsis pärast seda kuni uurimisperioodini praktiliselt stabiilsena, kasvades alates 2002. aastast isegi 3 %. Samuti tuleb rõhutada, et ühenduse tootjatel on endiselt kasutamata tootmisvõimsust. See asjaolu koos muude kolmandate riikide ekspordiga tähendab järgtööstuse jaoks alternatiivseid hankevõimalusi. Seepärast ei ole tõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustavad ebapiisavat pakkumist.

3.   Ühenduse toormetarnijate huvid

| (151) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele ühenduse tarnijatele, kes tarnivad põhitoormeid (kaasa arvatud klorodifluorometaani (R22) ja veevaba vesinikfluoriidhapet) ühenduse tootmisharule. Koostöö oli väga tihe, kuna vastused saadi viielt tarnijalt, kellest kolm on omavahel seotud. Enamus nendest tarnijatest tegi ühenduse tootmisharu ja teiste ühenduses tegutsevate granuleeritud PTFE tootjatega tihedat koostööd. Suur osa nende käibest (75 %) langes granuleeritud PTFE tootjatele müüdud toorme arvele. Seega mõjutaks ühenduse tootmisharu ostumahu vähenemine oluliselt neid äriühinguid, kellel oli kokku 176 spetsiaalselt asjaomase toormega tegelevat töötajat. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele ühenduse tarnijatele, kes tarnivad põhitoormeid (kaasa arvatud klorodifluorometaani (R22) ja veevaba vesinikfluoriidhapet) ühenduse tootmisharule. Koostöö oli väga tihe, kuna vastused saadi viielt tarnijalt, kellest kolm on omavahel seotud. Enamus nendest tarnijatest tegi ühenduse tootmisharu ja teiste ühenduses tegutsevate granuleeritud PTFE tootjatega tihedat koostööd. Suur osa nende käibest (75 %) langes granuleeritud PTFE tootjatele müüdud toorme arvele. Seega mõjutaks ühenduse tootmisharu ostumahu vähenemine oluliselt neid äriühinguid, kellel oli kokku 176 spetsiaalselt asjaomase toormega tegelevat töötajat.

| (152) | Üks tarnija väitis, et meetmete kehtestamata jätmise korral on oht, et ühenduse PTFE tootmine viiakse üle kolmandatesse riikidesse. Selle äriühingu väitel olevat selle tagajärjeks, et toorme tarnijad on sunnitud otsima kliente väljaspool ühendust kolmandate riikide turgudelt, kus nad konkureerivad väljakujunenud kohalike toormetarnijatega. Peale selle kaasneksid toorme eksportimisega täiendavad kulud, mis neutraliseeriksid varustava tööstuse juba niigi madalad marginaalid. Seepärast tehti esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on varustava tööstuse huvides. |
| --- | --- |

(152)

Üks tarnija väitis, et meetmete kehtestamata jätmise korral on oht, et ühenduse PTFE tootmine viiakse üle kolmandatesse riikidesse. Selle äriühingu väitel olevat selle tagajärjeks, et toorme tarnijad on sunnitud otsima kliente väljaspool ühendust kolmandate riikide turgudelt, kus nad konkureerivad väljakujunenud kohalike toormetarnijatega. Peale selle kaasneksid toorme eksportimisega täiendavad kulud, mis neutraliseeriksid varustava tööstuse juba niigi madalad marginaalid. Seepärast tehti esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on varustava tööstuse huvides.

4.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (153) | Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et puuduvad kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks ning et nende kohaldamine on ühenduse huvidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(153)

Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et puuduvad kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks ning et nende kohaldamine on ühenduse huvidega kooskõlas.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (154) | Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(154)

Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks täiendavat kahju.

| (155) | Selliste tollimaksude taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(155)

Selliste tollimaksude taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (156) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sedalaadi tootmisharu võiks kõnealuses sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes sarnase toote müügist ühenduses. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 10 % käibest, mis ühenduse tootmisharul oli enne asjaomastest riikidest pärit impordi hindade järsku langust 2001. aastal. Seda peeti asjakohaseks miinimumiks, mille ühenduse tootmisharu oleks võinud saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral. |
| --- | --- |

(156)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sedalaadi tootmisharu võiks kõnealuses sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes sarnase toote müügist ühenduses. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 10 % käibest, mis ühenduse tootmisharul oli enne asjaomastest riikidest pärit impordi hindade järsku langust 2001. aastal. Seda peeti asjakohaseks miinimumiks, mille ühenduse tootmisharu oleks võinud saavutada kahjustava dumpingu puudumise korral.

| (157) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustav hind on saadud, lisades ühenduse tootmisharu müügihinnale uurimiseperioodil saavutatud tegelik kasum/kahjum ning eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(157)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustav hind on saadud, lisades ühenduse tootmisharu müügihinnale uurimiseperioodil saavutatud tegelik kasum/kahjum ning eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (158) | Kuna Vene eksportijad komisjoniga koostööd ei teinud, nagu osutatud põhjendustes 70–75, määrati Vene impordi kahjustav marginaal Eurostati ekspordiandmete põhjal. Märgitakse, et nagu osutatud põhjenduses 98, kohandati ekspordi CIF-hinda, arvestades ühenduses ning Venemaalt ja Hiinast imporditud PTFE kvaliteedi erinevust. Teiseks, kuna kogu Venemaalt imporditud PTFE müüdi hulgimüüjatele, kuid ühenduse tootmisharu müüs oma toodangut töötlevale tööstusele, tehti kohandus ka eri kaubandustasandite arvessevõtmiseks. Muu usaldusväärsema teabe puudumisel määrati selleks kohanduseks esialgu hinnanguliselt 5 %, mida peeti sõltumatu importija mõistlikuks kasumimarginaaliks. |
| --- | --- |

(158)

Kuna Vene eksportijad komisjoniga koostööd ei teinud, nagu osutatud põhjendustes 70–75, määrati Vene impordi kahjustav marginaal Eurostati ekspordiandmete põhjal. Märgitakse, et nagu osutatud põhjenduses 98, kohandati ekspordi CIF-hinda, arvestades ühenduses ning Venemaalt ja Hiinast imporditud PTFE kvaliteedi erinevust. Teiseks, kuna kogu Venemaalt imporditud PTFE müüdi hulgimüüjatele, kuid ühenduse tootmisharu müüs oma toodangut töötlevale tööstusele, tehti kohandus ka eri kaubandustasandite arvessevõtmiseks. Muu usaldusväärsema teabe puudumisel määrati selleks kohanduseks esialgu hinnanguliselt 5 %, mida peeti sõltumatu importija mõistlikuks kasumimarginaaliks.

| (159) | Arvestades, et mitte ühelegi komisjoniga koostööd teinud Hiina tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, võeti Hiina impordi kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldav tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(159)

Arvestades, et mitte ühelegi komisjoniga koostööd teinud Hiina tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, võeti Hiina impordi kahjustava mõju kõrvaldamist võimaldav tasemeks kõigi kolme koostööd teinud Hiina eksportiva tootja kahjustavate marginaalide kaalutud keskmine.

2.   Ajutised meetmed

| (160) | Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Hiinast pärit impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis vastavad dumpingumarginaalide ja kahjumimarginaalide madalaimale tasemele, võttes arvesse madalama tollimaksu eeskirja. |
| --- | --- |

(160)

Eelnevat silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Hiinast pärit impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis vastavad dumpingumarginaalide ja kahjumimarginaalide madalaimale tasemele, võttes arvesse madalama tollimaksu eeskirja.

| (161) | Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:








  Ekspordiriik | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Venemaa | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Kavandatavad ajutised dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Ekspordiriik

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Venemaa

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   LÕPPSÄTE

| (162) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(162)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks niinimetatud granuleeritud polütetrafluoroetüleeni (PTFE) suhtes, mis sisaldab kuni 3 % muid monomeere kui tetrafluoroetüleen ega sisalda täiteaineid, pulbri või teradena (v.a mikroniseeritud materjalid) ja toorpolümeerina (reaktorpiisk), kusjuures viimane võib olla kuival või märjal kujul, ja mis kuulub CN-koodi ex 3904 61 00 alla (TARIC-kood 3904610050) ja on pärit Venemaalt või Hiinast.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:

| Riik | Tollimaksumäär |
| --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 62,7 % |
| Venemaa | 36,6 % |

Riik

Tollimaksumäär

Hiina Rahvavabariik

62,7 %

Venemaa

36,6 %

3.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 225, 9.9.2004, lk 18.

2

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 863/2005,

7. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 459/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Austria sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2004 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 459/2005 (3) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Austria sekkumisameti valduses oleva 130 663 tonni pehme nisu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 459/2005 (3) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Austria sekkumisameti valduses oleva 130 663 tonni pehme nisu eksportimiseks.

| (3) | Austria teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 30 000 tonni võrra pakkumismenetluses oleva nisu ekspordiks ettenähtud kogust. Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks Austria palve vastu võtta. |
| --- | --- |

(3)

Austria teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 30 000 tonni võrra pakkumismenetluses oleva nisu ekspordiks ettenähtud kogust. Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks Austria palve vastu võtta.

| (4) | Võttes arvesse pakkumismenetluses olevate koguste suurendamist, näib olevat vajalik muuta määruse (EÜ) nr 459/2005 I lisas osutatud ladustamispiirkondade kaupa ladustatud koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse pakkumismenetluses olevate koguste suurendamist, näib olevat vajalik muuta määruse (EÜ) nr 459/2005 I lisas osutatud ladustamispiirkondade kaupa ladustatud koguseid.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 459/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 459/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 459/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  1.   Pakkumismenetlus hõlmab kuni 160 663 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaaniasse, Bulgaariasse, Horvaatiasse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Liechtensteini, Rumeeniasse, Serbiasse ja Montenegrosse (4) ning Šveitsi.
  2.   160 663 tonni pehme nisu ladustamispiirkonnad on nimetatud I lisas. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

1.   Pakkumismenetlus hõlmab kuni 160 663 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaaniasse, Bulgaariasse, Horvaatiasse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Liechtensteini, Rumeeniasse, Serbiasse ja Montenegrosse (4) ning Šveitsi.

2.   160 663 tonni pehme nisu ladustamispiirkonnad on nimetatud I lisas.

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas toodud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 749/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 10).

2

(3)  ELT L 75, 22.3.2005, lk 9. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 698/2005 (ELT L 114, 4.5.2005, lk 7).

3

(4)  Sh Kosovosse, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

4

---

LISA

“I LISA

| (tonnides) |
| --- |
| Ladustamise koht | Kogused |
| Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich | 160 663” |

(tonnides)

Ladustamise koht

Kogused

Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich

160 663”

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 864/2005,

7. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 615/2005 seoses alalise pakkumismenetlusega hõlmatud Slovakkia sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud kogustega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2131/93 (2) sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 615/2005 (3) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Slovakkia sekkumisameti valduses oleva 65 000 tonni pehme nisu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 615/2005 (3) on välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus Slovakkia sekkumisameti valduses oleva 65 000 tonni pehme nisu eksportimiseks.

| (3) | Slovakkia teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 26 982 tonni võrra pakkumismenetluses oleva koguse eksporti. Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks Slovakkia palve vastu võtta. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia teatas komisjonile oma sekkumisameti kavatsusest suurendada 26 982 tonni võrra pakkumismenetluses oleva koguse eksporti. Praegust turuolukorda arvesse võttes tuleks Slovakkia palve vastu võtta.

| (4) | Võttes arvesse pakkumismenetluses olevate koguste suurendamist, näib olevat vajalik muuta määruse (EÜ) nr 615/2005 I lisas osutatud ladustamispiirkondade kaupa ladustatud koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse pakkumismenetluses olevate koguste suurendamist, näib olevat vajalik muuta määruse (EÜ) nr 615/2005 I lisas osutatud ladustamispiirkondade kaupa ladustatud koguseid.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 615/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 615/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 615/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  1.   Pakkumismenetlus hõlmab kuni 91 982 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaaniasse, Bulgaariasse, Horvaatiasse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Liechtensteini, Rumeeniasse, Serbiasse ja Montenegrosse (4) ning Šveitsi.
  2.   91 982 tonni pehme nisu ladustamispiirkonnad on nimetatud I lisas. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

1.   Pakkumismenetlus hõlmab kuni 91 982 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaaniasse, Bulgaariasse, Horvaatiasse, endisesse Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Liechtensteini, Rumeeniasse, Serbiasse ja Montenegrosse (4) ning Šveitsi.

2.   91 982 tonni pehme nisu ladustamispiirkonnad on nimetatud I lisas.

| 2. | I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas toodud tekstiga. |
| --- | --- |

2.

I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas toodud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 749/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 10).

2

(3)  ELT L 103, 22.4.2005, lk 9.

3

(4)  Sh Kosovosse, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

4

---

LISA

“I LISA

| (tonnides) |
| --- |
| Ladustamise koht | Kogused |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982” |

(tonnides)

Ladustamise koht

Kogused

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982”

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 865/2005,

7. juuni 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 15 ja artikli 47 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 14 lõikes 3 on kindlaks määratud õpilaste piimatoodetega varustamise puhul antava abi suurus ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 14 lõikes 3 on kindlaks määratud õpilaste piimatoodetega varustamise puhul antava abi suurus ajavahemikuks 1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005.

| (2) | Et hõlbustada siseriiklikel haldusasutustel ja koolipiima programmi rakendamise eest vastutavatel asutustel toetusmaksete töötlemist, kehtestati 2003/2004. kooliaasta lõpul komisjoni määruses (EÜ) nr 2707/2000 (2) üleminekusäte abi määra muutmise puhuks. |
| --- | --- |

(2)

Et hõlbustada siseriiklikel haldusasutustel ja koolipiima programmi rakendamise eest vastutavatel asutustel toetusmaksete töötlemist, kehtestati 2003/2004. kooliaasta lõpul komisjoni määruses (EÜ) nr 2707/2000 (2) üleminekusäte abi määra muutmise puhuks.

| (3) | Liikmesriikidel, kus kooliaasta lõpeb pärast 30. juunit, on abimäära muutmise tõttu siiski raskusi toetusmaksete töötlemisega. On kohane pikendada sama sätet 2004/2005 kooliaastaks. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel, kus kooliaasta lõpeb pärast 30. juunit, on abimäära muutmise tõttu siiski raskusi toetusmaksete töötlemisega. On kohane pikendada sama sätet 2004/2005 kooliaastaks.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2707/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2707/2000 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2707/2000 artikli 4 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Siiski võib 2004/2005. kooliaasta osas kohaldada juuni esimesel päeval jõusolevat toetuse määra juulikuu jooksul, kui liikmesriigi kooliaasta lõpeb juulis.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 37. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 816/2004 (ELT L 153, 30.4.2004, lk 19).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/42

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. mai 2005,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

(2005/423/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ning lõike 3 teise lõiguga,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokoll kirjutati alla ühenduse ja selle liikmesriikide nimel 16. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu lisaprotokoll kirjutati alla ühenduse ja selle liikmesriikide nimel 16. detsembril 2004.

| (2) | Lisaprotokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokoll tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

1.   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsiatsioonilepingu lisaprotokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, on käesolevaga ühenduse ja selle liikmesriikide nimel heaks kiidetud.

Lisaprotokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. (1)

2.   Nõukogu eesistuja edastab lisaprotokolli artiklis 13 ettenähtud teate.

Brüssel, 10. mai 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  ELT L 38, 10.2.2005, lk 3.

1

---

Komisjon

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/43

---

KOMISJONI OTSUS,

3. juuni 2005,

ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve programmidele 2005. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1630 all)

(2005/424/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsust 2004/465/EÜ ühenduse rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli programmidele, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid on esitanud komisjonile oma 2005. aasta kalanduse kontrolli programmid koos taotlustega ühenduselt rahalise toetuse saamiseks, et katta programmis sisalduvate projektide elluviimisega seonduvaid kulutusi. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid on esitanud komisjonile oma 2005. aasta kalanduse kontrolli programmid koos taotlustega ühenduselt rahalise toetuse saamiseks, et katta programmis sisalduvate projektide elluviimisega seonduvaid kulutusi.

| (2) | Ühenduse rahalist toetust võivad saada otsuse 2004/465/EÜ artiklis 4 loetletud tegevustega seonduvad taotlused. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse rahalist toetust võivad saada otsuse 2004/465/EÜ artiklis 4 loetletud tegevustega seonduvad taotlused.

| (3) | On asjakohane määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse maksimaalsed summad ja toetuse määrad ning toetuse andmise tingimused. |
| --- | --- |

(3)

On asjakohane määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse maksimaalsed summad ja toetuse määrad ning toetuse andmise tingimused.

| (4) | Toetuse saamiseks peavad elektroonilised lokaliseerimisseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta. (2) |
| --- | --- |

(4)

Toetuse saamiseks peavad elektroonilised lokaliseerimisseadmed vastama nõuetele, mis on sätestatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta. (2)

| (5) | Toetuse saamiseks peavad katseprojektid vastama tingimustele, mis on kehtestatud komisjoni 18. augusti 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1461/2003, milles sätestatakse kalandustegevust käsitlevate andmete elektroonilise edastamise ja kaugseire katseprojektide tingimused. (3) |
| --- | --- |

(5)

Toetuse saamiseks peavad katseprojektid vastama tingimustele, mis on kehtestatud komisjoni 18. augusti 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1461/2003, milles sätestatakse kalandustegevust käsitlevate andmete elektroonilise edastamise ja kaugseire katseprojektide tingimused. (3)

| (6) | Vastavalt otsuse 2004/465/EÜ artiklile 8 peavad liikmesriigid oma kulutused planeerima 12 kuu jooksul alates selle aasta lõpust, mil käesolev otsus neile teatavaks tehti. Samuti peavad nad järgima otsuse 2004/465/EÜ sätteid projektide alustamise ja kulude katmise taotluste esitamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt otsuse 2004/465/EÜ artiklile 8 peavad liikmesriigid oma kulutused planeerima 12 kuu jooksul alates selle aasta lõpust, mil käesolev otsus neile teatavaks tehti. Samuti peavad nad järgima otsuse 2004/465/EÜ sätteid projektide alustamise ja kulude katmise taotluste esitamise kohta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas otsuses sätestatakse ühenduse rahaline toetus otsuse 2004/465/EÜ artiklis 4 nimetatud tegevuste läbiviimiseks 2005. aastal. Otsusega määratakse kindlaks igale liikmesriigile antava ühenduse rahalise toetuse summa, ühenduse rahalise toetuse määr ja toetuse andmise tingimused.

Artikkel 2

Uued tehnoloogiad ja infotehnoloogiavõrgud

Kulud, mis on seotud arvutitehnika ostmise, paigaldamise ja tehnilise abiga ning IT-võrkude loomisega, et võimaldada tõhusat ja turvalist andmevahetust seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega, kvalifitseeruvad rahalisele toetusele, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, jäädes I lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 3

Elektroonilised lokaliseerimisseadmed

1.   Kalapüügi seirekeskuses laevaseiresüsteemi (VMS) kaudu laevade kaugseiret võimaldavate elektrooniliste lokaliseerimisseadmete ostmise ja pardale paigaldamise kulud kvalifitseeruvad maksimaalselt 4 500 euro suurusele rahalisele toetusele laeva kohta, jäädes II lisas sätestatud piiridesse.

2.   Lõikes 1 ette nähtud 4 500 euro piires on esimese 1 500 euroni ulatuva abikõlbliku kulu rahalise toetuse määr 100 %.

3.   1 500 ja 4 500 euro vahele jääva abikõlbliku kulu rahaline toetus laeva kohta on maksimaalselt 50 % sellest kulust.

4.   Toetuse saamiseks peavad elektroonilised lokaliseerimisseadmed vastama määruse (EÜ) nr 2244/2003 nõuetele.

Artikkel 4

Uute tehnoloogiate katseprojektid

1.   Kalapüügi seire kvaliteedi parandamist võimaldavate uute tehnoloogiate rakendamise katseprojektide kulud kvalifitseeruvad rahalisele toetusele, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, jäädes III lisas sätestatud piiridesse.

2.   Toetuse saamiseks peavad katseprojektid vastama määruses (EÜ) nr 1461/2003 sätestatud tingimustele.

Artikkel 5

Koolitus

Kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve ülesannete eest vastutavate riigiametnike koolitus- ja vahetusprogrammide kulud kvalifitseeruvad rahalisele toetusele, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, jäädes IV lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 6

Seminarid ja meediavahendid

Kulud algatustele, sealhulgas seminaridele ja meediavahenditele, mis on suunatud kalurite ja teiste osapoolte, näiteks inspektorite, prokuröride ja kohtunike, aga ka üldsuse teadlikkuse tõstmisele võitluses vastutustundetu ja ebaseadusliku kalapüügi vastu ning eesmärgiga tutvustada ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamist, kvalifitseeruvad rahalisele toetusele, mis katab 75 % abikõlblikest kuludest, jäädes V lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 7

Patrull-laevad ja -õhusõidukid

Liikmesriikide pädevate asutuste poolt kalapüügi inspekteerimiseks ja järelevalveks kasutatavate laevade ja õhusõidukite ostmise ja moderniseerimise kulud kvalifitseeruvad VI lisas sätestatud piirides rahalisele toetusele, mis ei ületa:

| — | 50 % 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide abikõlblikest kuludest, |
| --- | --- |

—

50 % 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide abikõlblikest kuludest,

| — | 25 % teiste liikmesriikide abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

25 % teiste liikmesriikide abikõlblikest kuludest.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 114. Parandatud ELT L 195, 2.6.2004, lk 36.

1

(2)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

2

(3)  ELT L 208, 19.8.2003, lk 14.

3

---

I LISA

UUED TEHNOLOOGIAD JA IT-VÕRGUD

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 525 000 | 262 500 |
| Saksamaa | 50 000 | 25 000 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 310 000 | 155 000 |
| Hispaania | 719 828 | 359 914 |
| Prantsusmaa | 150 000 | 75 000 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 1 783 200 | 891 600 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Madalmaad | 417 325 | 208 663 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 60 000 | 30 000 |
| Portugal | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 600 000 | 300 000 |
| Rootsi | 111 200 | 55 600 |
| Ühendkuningriik | 767 453 | 383 727 |
| Kokku | 8 639 712 | 4 319 857 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

0

0

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

525 000

262 500

Saksamaa

50 000

25 000

Eesti

0

0

Kreeka

310 000

155 000

Hispaania

719 828

359 914

Prantsusmaa

150 000

75 000

Iirimaa

0

0

Itaalia

1 783 200

891 600

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

0

0

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

577 446

288 723

Madalmaad

417 325

208 663

Austria

0

0

Poola

60 000

30 000

Portugal

2 568 260

1 284 130

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

600 000

300 000

Rootsi

111 200

55 600

Ühendkuningriik

767 453

383 727

Kokku

8 639 712

4 319 857

---

II LISA

ELEKTROONILISED LOKALISEERIMISSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 0 | 0 |
| Saksamaa | 0 | 0 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 0 | 0 |
| Hispaania | 0 | 0 |
| Prantsusmaa | 0 | 0 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 0 | 0 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 0 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 849 955 | 611 793 |
| Kokku | 849 955 | 611 793 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

0

0

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

0

0

Saksamaa

0

0

Eesti

0

0

Kreeka

0

0

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Iirimaa

0

0

Itaalia

0

0

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

0

0

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

0

0

Madalmaad

0

0

Austria

0

0

Poola

0

0

Portugal

0

0

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

0

0

Rootsi

0

0

Ühendkuningriik

849 955

611 793

Kokku

849 955

611 793

---

III LISA

UUTE TEHNOLOOGIATE KATSEPROJEKTID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 750 000 | 375 000 |
| Saksamaa | 0 | 0 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 370 000 | 185 000 |
| Hispaania | 0 | 0 |
| Prantsusmaa | 0 | 0 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 265 000 | 132 500 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 0 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 0 | 0 |
| Portugal | 0 | 0 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 0 | 0 |
| Rootsi | 166 070 | 83 035 |
| Ühendkuningriik | 458 628 | 229 314 |
| Kokku | 2 009 698 | 1 004 849 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

0

0

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

750 000

375 000

Saksamaa

0

0

Eesti

0

0

Kreeka

370 000

185 000

Hispaania

0

0

Prantsusmaa

0

0

Iirimaa

0

0

Itaalia

265 000

132 500

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

0

0

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

0

0

Madalmaad

0

0

Austria

0

0

Poola

0

0

Portugal

0

0

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

0

0

Rootsi

166 070

83 035

Ühendkuningriik

458 628

229 314

Kokku

2 009 698

1 004 849

---

IV LISA

KOOLITUS

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 15 000 | 7 500 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 150 000 | 75 000 |
| Saksamaa | 52 100 | 26 050 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 40 000 | 20 000 |
| Hispaania | 230 236 | 115 118 |
| Prantsusmaa | 34 050 | 17 025 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 1 191 075 | 595 538 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 12 000 | 6 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Madalmaad | 178 620 | 89 310 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 0 | 0 |
| Portugal | 95 588 | 47 794 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 30 000 | 15 000 |
| Rootsi | 40 000 | 20 000 |
| Ühendkuningriik | 191 564 | 95 782 |
| Kokku | 2 260 233 | 1 130 117 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

15 000

7 500

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

150 000

75 000

Saksamaa

52 100

26 050

Eesti

0

0

Kreeka

40 000

20 000

Hispaania

230 236

115 118

Prantsusmaa

34 050

17 025

Iirimaa

0

0

Itaalia

1 191 075

595 538

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

12 000

6 000

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

0

0

Madalmaad

178 620

89 310

Austria

0

0

Poola

0

0

Portugal

95 588

47 794

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

30 000

15 000

Rootsi

40 000

20 000

Ühendkuningriik

191 564

95 782

Kokku

2 260 233

1 130 117

---

V LISA

SEMINARID JA MEEDIAVAHENDID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 0 | 0 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 40 000 | 30 000 |
| Saksamaa | 0 | 0 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 75 000 | 56 250 |
| Hispaania | 6 000 | 4 500 |
| Prantsusmaa | 0 | 0 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 0 | 0 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 8 000 | 6 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 0 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 0 | 0 |
| Portugal | 75 000 | 56 250 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 0 | 0 |
| Kokku | 204 000 | 153 000 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

0

0

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

40 000

30 000

Saksamaa

0

0

Eesti

0

0

Kreeka

75 000

56 250

Hispaania

6 000

4 500

Prantsusmaa

0

0

Iirimaa

0

0

Itaalia

0

0

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

8 000

6 000

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

0

0

Madalmaad

0

0

Austria

0

0

Poola

0

0

Portugal

75 000

56 250

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

0

0

Rootsi

0

0

Ühendkuningriik

0

0

Kokku

204 000

153 000

---

VI LISA

PATRULL-LAEVAD JA ÕHUSÕIDUKID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud | Ühenduse toetus |
| Belgia | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 |
| Taani | 0 | 0 |
| Saksamaa | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Eesti | 0 | 0 |
| Kreeka | 0 | 0 |
| Hispaania | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Prantsusmaa | 286 000 | 71 500 |
| Iirimaa | 0 | 0 |
| Itaalia | 0 | 0 |
| Küpros | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 |
| Leedu | 210 000 | 105 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Ungari | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 0 |
| Austria | 0 | 0 |
| Poola | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugal | 720 000 | 180 000 |
| Sloveenia | 0 | 0 |
| Slovakkia | 0 | 0 |
| Soome | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Kokku | 102 432 864 | 26 560 717 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli programmis kavandatud kulud

Ühenduse toetus

Belgia

11 550 000

2 887 500

Tšehhi Vabariik

0

0

Taani

0

0

Saksamaa

51 331 250

12 832 813

Eesti

0

0

Kreeka

0

0

Hispaania

4 350 804

1 087 701

Prantsusmaa

286 000

71 500

Iirimaa

0

0

Itaalia

0

0

Küpros

0

0

Läti

0

0

Leedu

210 000

105 000

Luksemburg

0

0

Ungari

0

0

Malta

0

0

Madalmaad

0

0

Austria

0

0

Poola

3 600 000

1 800 000

Portugal

720 000

180 000

Sloveenia

0

0

Slovakkia

0

0

Soome

0

0

Rootsi

0

0

Ühendkuningriik

30 384 810

7 596 203

Kokku

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/51

---

KOMISJONI OTSUS,

6. juuni 2005,

Taanile ja Ühendkuningriigile ühe täiendava päeva andmise kohta, mille jooksul laevad võivad viibida sadamast väljas vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisale

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1657 all)

(Autentsed on ainult taani- ja ingliskeelne tekst)

(2005/425/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle IVa lisa punkti 6 alapunkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punkti 6 alapunktis a on kindlaks määratud päevade arv, mille jooksul teatavad ühenduse kalalaevad võivad viibida sadamast väljas kõnealuse lisa punktis 2 määratletud geograafilistes piirkondades ajavahemikul 1. veebruarist 2005–31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punkti 6 alapunktis a on kindlaks määratud päevade arv, mille jooksul teatavad ühenduse kalalaevad võivad viibida sadamast väljas kõnealuse lisa punktis 2 määratletud geograafilistes piirkondades ajavahemikul 1. veebruarist 2005–31. detsembrini 2005.

| (2) | Kõnealuse lisa punkti 6 alapunktiga e võimaldatakse komisjonil anda liikmesriigi taotluse korral üks lisapäev, mille jooksul laev, mille pardal on punkti 4 alapunktis a nimetatud püügivahendid võrgusilma suurusega üle 120 mm, võib viibida sadamast väljas, kui asjaomane liikmesriik on loonud püügilitsentsi automaatse peatamise süsteemi, mida rakendatakse rikkumiste korral. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse lisa punkti 6 alapunktiga e võimaldatakse komisjonil anda liikmesriigi taotluse korral üks lisapäev, mille jooksul laev, mille pardal on punkti 4 alapunktis a nimetatud püügivahendid võrgusilma suurusega üle 120 mm, võib viibida sadamast väljas, kui asjaomane liikmesriik on loonud püügilitsentsi automaatse peatamise süsteemi, mida rakendatakse rikkumiste korral.

| (3) | Taani ja Ühendkuningriik on esitanud vastava taotluse ja teabe püügilitsentsi automaatse peatamise süsteemi kohta, mida rikkumiste korral rakendatakse laevade suhtes, mille pardal on põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad üle 120 mm võrgusilmaga püünised, välja arvatud piimtraalid. |
| --- | --- |

(3)

Taani ja Ühendkuningriik on esitanud vastava taotluse ja teabe püügilitsentsi automaatse peatamise süsteemi kohta, mida rikkumiste korral rakendatakse laevade suhtes, mille pardal on põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad üle 120 mm võrgusilmaga püünised, välja arvatud piimtraalid.

| (4) | Esitatud teavet silmas pidades tuleks Taanile ja Ühendkuningriigile anda üks lisapäev laevade jaoks, mille pardal on määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punkti 4 alapunktis a nimetatud püügivahendid võrgusilma suurusega üle 120 mm, |
| --- | --- |

(4)

Esitatud teavet silmas pidades tuleks Taanile ja Ühendkuningriigile anda üks lisapäev laevade jaoks, mille pardal on määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punkti 4 alapunktis a nimetatud püügivahendid võrgusilma suurusega üle 120 mm,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Taani ja Ühendkuningriigi laevadele, mille pardal on põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad üle 120 mm võrgusilmaga püünised, välja arvatud piimtraalid, antakse iga kalendrikuu jooksul üks täiendav päev lisaks neile, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punkti 6 alapunktis a.

Artikkel 2

Laev, millele on vastavalt artiklile 1 antud üks lisapäev, ei tohi seda päeva üle anda mõnele teisele laevale, välja arvatud juhul, kui:

| a) | vastuvõttev laev kasutab alati püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on üle 120 mm; |
| --- | --- |

a)

vastuvõttev laev kasutab alati püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on üle 120 mm;

| b) | määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punktis 10 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa lisa punktis 10 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 6. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1.

1

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/52

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/426/ÜVJP,

6. juuni 2005,

ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) rakendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 2 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõike 2 teise taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis ühise seisukohaga 2004/694/ÜVJP meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad füüsilistele isikutele, kellele endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus (EJRK) on esitanud süüdistuse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis ühise seisukohaga 2004/694/ÜVJP meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad füüsilistele isikutele, kellele endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus (EJRK) on esitanud süüdistuse.

| (2) | Nõukogu võttis 18. aprillil 2005 vastu otsuse 2005/316/ÜVJP, millega muudeti ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 18. aprillil 2005 vastu otsuse 2005/316/ÜVJP, millega muudeti ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud nimekirja.

| (3) | Kuna Vujadin POPOVIĆ ja Nebojsa PAVKOVIĆ viidi üle vahi alla EJRKi juurde, tuleks nende nimed nimekirjast välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Vujadin POPOVIĆ ja Nebojsa PAVKOVIĆ viidi üle vahi alla EJRKi juurde, tuleks nende nimed nimekirjast välja jätta.

| (4) | EJRK võttis 22. aprillil 2005 vastu määruse, millega lubatakse tingimuslikult loobuda süüdistusest Goran BOROVNICA vastu, kes on oletatavalt surnud. Tema nimi tuleks samuti nimekirjast välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

EJRK võttis 22. aprillil 2005 vastu määruse, millega lubatakse tingimuslikult loobuda süüdistusest Goran BOROVNICA vastu, kes on oletatavalt surnud. Tema nimi tuleks samuti nimekirjast välja jätta.

| (5) | Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP lisas esitatud isikute nimekiri asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 6. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52. Ühist seisukohta on viimati muudetud otsusega 2005/316/ÜVJP (ELT L 100, 20.4.2005, lk 54).

1

---

LISA

“LISA

Artiklis 1 osutatud isikute nimekiri

| | Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir
  Sünniaeg: 1948
  Sünnikoht: Vladičin Han, Serbia ja Montenegro
  Kodakondsus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: DJORDJEVIC Vlastimir

Sünniaeg: 1948

Sünnikoht: Vladičin Han, Serbia ja Montenegro

Kodakondsus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: GOTOVINA Ante
  Sünniaeg: 12.10.1955
  Sünnikoht: Pašmani saar, Zadari haldusüksus, Horvaatia Vabariik
  Kodakondsus: Horvaatia – Prantsuse |
| --- | --- |

Nimi: GOTOVINA Ante

Sünniaeg: 12.10.1955

Sünnikoht: Pašmani saar, Zadari haldusüksus, Horvaatia Vabariik

Kodakondsus: Horvaatia – Prantsuse

| | Nimi: HADŽIĆ Goran
  Sünniaeg: 7.9.1958
  Sünnikoht: Vinkovci, Horvaatia Vabariik
  Kodakondsus: Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: HADŽIĆ Goran

Sünniaeg: 7.9.1958

Sünnikoht: Vinkovci, Horvaatia Vabariik

Kodakondsus: Serbia ja Montenegro

| | Nimi: KARADZIC Radovan
  Sünniaeg: 19.6.1945
  Sünnikoht: Petnjica, Savnik, Monténégro, Serbia ja Montenegro
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

Nimi: KARADZIC Radovan

Sünniaeg: 19.6.1945

Sünnikoht: Petnjica, Savnik, Monténégro, Serbia ja Montenegro

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

| | Nimi: LUKIĆ Milan
  Sünniaeg: 6.9.1967
  Sünnikoht: Višegrad, Bosnia ja Hertsegoviina
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,
  võib-olla Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: LUKIĆ Milan

Sünniaeg: 6.9.1967

Sünnikoht: Višegrad, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,

võib-olla Serbia ja Montenegro

| | Nimi: LUKIĆ Sredoje
  Sünniaeg: 5.4.1961
  Sünnikoht: Višegrad, Bosnia ja Hertsegoviina
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,
  võib-olla Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: LUKIĆ Sredoje

Sünniaeg: 5.4.1961

Sünnikoht: Višegrad, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,

võib-olla Serbia ja Montenegro

| | Nimi: MLADIĆ Ratko
  Sünniaeg: 12.3.1942
  Sünnikoht: Božanovići, Kalinoviki haldusüksus, Bosnia ja Hertsegoviina
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,
  võib-olla Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

Nimi: MLADIĆ Ratko

Sünniaeg: 12.3.1942

Sünnikoht: Božanovići, Kalinoviki haldusüksus, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina,

võib-olla Serbia ja Montenegro

| | Nimi: TOLIMIR Zdravko
  Sünniaeg: 27.11.1948
  Sünnikoht:
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

Nimi: TOLIMIR Zdravko

Sünniaeg: 27.11.1948

Sünnikoht:

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

| | Nimi: ZELENOVIC Dragan
  Sünniaeg: 12.2.1961
  Sünnikoht: Foca, Bosnia ja Hertsegoviina
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

Nimi: ZELENOVIC Dragan

Sünniaeg: 12.2.1961

Sünnikoht: Foca, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina

| | Nimi: ZUPLJANIN Stojan
  Sünniaeg: 22.9.1951
  Sünnikoht: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegoviina
  Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina” |
| --- | --- |

Nimi: ZUPLJANIN Stojan

Sünniaeg: 22.9.1951

Sünnikoht: Kotor Varos, Bosnia ja Hertsegoviina

Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina”

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/54

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/427/ÜVJP,

6. juuni 2005,

millega ajakohastatakse terrorismivastaste erimeetmete rakendamist käsitlevat ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP ja tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 15 ja 34,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 14. märtsil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/220/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 14. märtsil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/220/ÜVJP, millega ajakohastatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

| (3) | Ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP nähakse ette selle korrapärane läbivaatamine. |
| --- | --- |

(3)

Ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP nähakse ette selle korrapärane läbivaatamine.

| (4) | Resolutsiooniga 1267 (1999) loodud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 2. mai 2005. aasta otsus näeb ette ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP lisa ajakohastamise ja ühise seisukoha 2005/220/ÜVJP kehtetuks tunnistamise. |
| --- | --- |

(4)

Resolutsiooniga 1267 (1999) loodud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 2. mai 2005. aasta otsus näeb ette ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP lisa ajakohastamise ja ühise seisukoha 2005/220/ÜVJP kehtetuks tunnistamise.

| (5) | Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide kohaselt on koostatud loend, |
| --- | --- |

(5)

Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 sätestatud kriteeriumide kohaselt on koostatud loend,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Lisas esitatakse loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP.

Artikkel 2

Ühine seisukoht 2005/220/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 6. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2005/220/ÜVJP (ELT L 69, 16.3.2005, lk 59).

1

---

LISA

Artiklis 1 nimetatud isikute, rühmituste ja üksuste loend (1)

1.   ISIKUD

| 1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA tegevliige), sündinud 7.10.1963 Durangos (Biskaia), isikutunnistus nr 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA tegevliige), sündinud 7.10.1963 Durangos (Biskaia), isikutunnistus nr 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA tegevliige; Gestoras Pro-amnistía liige), sündinud 7.6.1961 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA tegevliige; Gestoras Pro-amnistía liige), sündinud 7.6.1961 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 10.11.1971 Beasainis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 10.11.1971 Beasainis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 10. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 11. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 12. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA tegevliige), sündinud 8.11.1957 Errezilis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA tegevliige), sündinud 8.11.1957 Errezilis (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik

| 15. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA tegevliige), sündinud 20.12.1977 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA tegevliige), sündinud 20.12.1977 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA tegevliige), sündinud 10.1.1958 Plentzias (Biskaia), isikutunnistus nr 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA tegevliige), sündinud 10.1.1958 Plentzias (Biskaia), isikutunnistus nr 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA tegevliige), sündinud 29.4.1967 Gernikas (Biskaia), isikutunnistus nr 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA tegevliige), sündinud 29.4.1967 Gernikas (Biskaia), isikutunnistus nr 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA tegevliige), sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas (Navarra), isikutunnistus nr 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA tegevliige), sündinud 25.4.1961 Eskoriatzas (Navarra), isikutunnistus nr 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA tegevliige), sündinud 30.7.1955 Santurtzis (Biskaia), isikutunnistus nr 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA tegevliige), sündinud 30.7.1955 Santurtzis (Biskaia), isikutunnistus nr 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 25. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA tegevliige; Kas/Ekin'i liige), sündinud 15.3.1967 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA tegevliige; Kas/Ekin'i liige), sündinud 15.3.1967 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH' kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA tegevliige), sündinud 23.2.1961 Pamplonas (Navarra), isikutunnistus nr 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA tegevliige), sündinud 23.2.1961 Pamplonas (Navarra), isikutunnistus nr 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 22.9.1975 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 22.9.1975 Basauris (Biskaia), isikutunnistus nr 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 17.10.1974 Baracaldos (Biskaia), isikutunnustus nr 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 17.10.1974 Baracaldos (Biskaia), isikutunnustus nr 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 18.9.1964 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA tegevliige; Jarrai/Haika/Segi liige), sündinud 18.9.1964 Donostias (Gipuzkoa), isikutunnistus nr 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 27.2.1968 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 27.2.1968 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 18.9.1963 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA tegevliige; K. Madridi liige), sündinud 18.9.1963 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 41. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People's Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis

| 42. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA tegevliige; Herri Batasuna/E.H./Batasuna liige), sündinud 25.5.1969 Ondarroas (Biskaia), isikutunnistus nr 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA tegevliige; Herri Batasuna/E.H./Batasuna liige), sündinud 25.5.1969 Ondarroas (Biskaia), isikutunnistus nr 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA tegevliige), sündinud 21.5.1976 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA tegevliige), sündinud 21.5.1976 Bilbaos (Biskaia), isikutunnistus nr 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA tegevliige; Kas/Ekini liige), sündinud 12.3.1970 Irúnis (Gipuzkoa), isikutunnustus nr 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA tegevliige; Kas/Ekini liige), sündinud 12.3.1970 Irúnis (Gipuzkoa), isikutunnustus nr 15.254.214

2.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah' Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | * Anti-Imperialist Territorial Units (Nuclei Territoriali Antimperialisti)/Imperialismivastased Territoriaalüksused |
| --- | --- |

5.

* Anti-Imperialist Territorial Units (Nuclei Territoriali Antimperialisti)/Imperialismivastased Territoriaalüksused

| 6. | * Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare)/Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev |
| --- | --- |

6.

* Artisans’ Cooperative Fire and Similar – Occasionally Spectacular (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare)/Käsitööliste ühistu Tuli ja Sarnane – Juhuslikult Silmapaistev

| 7. | * Armed Units for Communism (Nuclei Armati per il Comunismo)/Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused |
| --- | --- |

7.

* Armed Units for Communism (Nuclei Armati per il Comunismo)/Kommunismi eest võitlevad relvastatud üksused

| 8. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)/Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke |
| --- | --- |

10.

* Cell Against Capital, Prison, Prison Warders and Prison Cells (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)/Kapitali, vanglate, vangivalvurite ja kinnipidamiskambrite vastane rakuke

| 11. | * Continuity Irish Republican Army/Iiri Vabastusarmee Jätkuosa (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army/Iiri Vabastusarmee Jätkuosa (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basque Fatherland and Liberty/Baskimaa ja Vabadus (ETA) (Terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basque Fatherland and Liberty/Baskimaa ja Vabadus (ETA) (Terrorirühmituses ETA osalevad järgmised organisatsioonid: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (teise nimega Herri Batasuna; teise nimega Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifascist Resistance Groups First of October/Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad (GRAPO) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifascist Resistance Groups First of October/Esimese Oktoobri Fašismivastased Vastupanurühmad (GRAPO)

| 16. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 18. | International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF)

| 19. | * International Solidarity (Solidarietà Internazionale)/Rahvusvaheline solidaarsus |
| --- | --- |

19.

* International Solidarity (Solidarietà Internazionale)/Rahvusvaheline solidaarsus

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistan Workers' Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistan Workers' Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force/Ustavate Vabatahtlike Väesalk (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force/Ustavate Vabatahtlike Väesalk (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student's Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 24. | National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee |
| --- | --- |

24.

National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee

| 25. | New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht) |
| --- | --- |

25.

New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht)

| 26. | * Orange Volunteers (OV)/Oranžid Vabatahtlikud (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)/Oranžid Vabatahtlikud (OV)

| 27. | Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF) |
| --- | --- |

27.

Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF)

| 28. | Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ)

| 29. | Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP) |
| --- | --- |

29.

Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC)

| 31. | * Real IRA/Tõeline IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA/Tõeline IRA

| 32. | * Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)/Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid |
| --- | --- |

32.

* Red Brigades for the Construction of the Fighting Communist Party (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)/Võitleva kommunistliku partei ülesehitamise punased brigaadid

| 33. | * Red Hand Defenders/Punakäelised Kaitsjad (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders/Punakäelised Kaitsjad (RHD)

| 34. | Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) |
| --- | --- |

34.

Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC)

| 35. | * Revolutsioonilised Tuumikrühmad/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Revolutsioonilised Tuumikrühmad/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Revolutsiooniorganisatsioon 17. November/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Revolutsiooniorganisatsioon 17. November/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C) |
| --- | --- |

37.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C)

| 38. | * Revolutsiooniline Rahvavõitlus/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revolutsiooniline Rahvavõitlus/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL) |
| --- | --- |

39.

Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL)

| 40. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Twentieth of July Brigade (Brigata XX Luglio)/Kahekümnenda Juuli Brigaad |
| --- | --- |

41.

* Twentieth of July Brigade (Brigata XX Luglio)/Kahekümnenda Juuli Brigaad

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters/Ulsteri Kaitseliit/Ulsteri Vabadusvõitlejad (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters/Ulsteri Kaitseliit/Ulsteri Vabadusvõitlejad (UDA/UFF)

| 43. | United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC) |
| --- | --- |

43.

United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC)

| 44. | * Unit for Revolutionary Proletarian Initiative (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)/Revolutsioonilis-proletariaatliku algatuse üksus |
| --- | --- |

44.

* Unit for Revolutionary Proletarian Initiative (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)/Revolutsioonilis-proletariaatliku algatuse üksus

| 45. | * Units for Proletarian Initiative (Nuclei di Iniziativa Proletaria)/Proletariaatliku algatuse üksused |
| --- | --- |

45.

* Units for Proletarian Initiative (Nuclei di Iniziativa Proletaria)/Proletariaatliku algatuse üksused

| 46. | * Unofficial Anarchist Federation (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)/Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon |
| --- | --- |

46.

* Unofficial Anarchist Federation (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)/Mitteametlik Anarhistlik Föderatsioon

---

(1)  Tärniga * tähistatud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes kohaldatakse üksnes ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artiklit 4.

---

| 8.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/59

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/428/ÜVJP,

6. juuni 2005,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/221/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. märtsil 2005 vastu otsuse 2005/221/ÜVJP, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/306/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. märtsil 2005 vastu otsuse 2005/221/ÜVJP, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/306/EÜ. (2)

| (2) | Resolutsiooniga 1267 (1999) loodud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 2. mai 2005. aasta otsus näeb ette, et tuleb vastu võtta ajakohastatud loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001, |
| --- | --- |

(2)

Resolutsiooniga 1267 (1999) loodud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 2. mai 2005. aasta otsus näeb ette, et tuleb vastu võtta ajakohastatud loend isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 ettenähtud loend on järgmine:

| 1. | ISIKUD






  1. | ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- | --- |

1.

ISIKUD

1.

ABOU, Rabah Naami (teise nimega Naami Hamza; teise nimega Mihoubi Faycal; teise nimega Fellah Ahmed; teise nimega Dafri Rèmi Lahdi), sündinud 1.2.1966 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (teise nimega The Swiss Abderrahmane), sündinud 17.10.1964 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (teise nimega ABU OMRAN; teise nimega AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), sündinud 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 6. | ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, sündinud 20.11.1960 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 7. | ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (teise nimega Lamine Kamel), sündinud 18.8.1969 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 8. | ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (teise nimega Dahmane Mohamed), sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 9. | ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, sündinud 13.5.1975 Ain Taya’s (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 10. | ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (teise nimega BOUSLIM, Ammar Mansour; teise nimega SALIM, Hassan Rostom), Liibanon, sündinud 1960. aastal Liibanonis; Liibanoni kodanik

| 11. | DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (teise nimega Carreto; teise nimega Zitoun Mourad), sündinud 1.2.1972 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (teise nimega Touil), sündinud 1.6.1970 Alžeerias (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (teise nimega AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; teise nimega EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), sündinud 10.7.1965 või 11.7.1965 El Dibabiyas, Saudi Araabias; Saudi Araabia kodanik

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, sündinud 10.9.1971 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (teise nimega GARBAYA, AHMED; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Liibanon, sündinud 1963 Liibanonis, Liibanoni kodanik

| 16. | LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (teise nimega Mimiche), sündinud 30.11.1970 Constantine’is (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Abdallah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (teise nimega Ferdi Omar), sündinud 26.12.1974 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH’ kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (teise nimega MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBOLLAH’ kõrgem luureohvitser, sündinud 7.12.1962 Tayr Dibbas, Liibanon, pass nr 432298 (Liibanon)

| 20. | NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, sündinud 25.11.1973 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 21. | RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (teise nimega Hallasa Farid), sündinud 11.9.1968 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (teise nimega Nounou), sündinud 23.6.1963 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (teise nimega Gano), sündinud 14.6.1974 Alžiiris (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, sündinud 15.4.1971 Hussein Deys (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 25. | SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People’s Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (teise nimega Armando Liwanag, teise nimega Joma, NPA (New People’s Army) juht), sündinud 8.2.1939 Cabugaos, Filipiini Vabariigis

| 26. | TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (teise nimega Mouh di Kouba), sündinud 21.4.1964 Blidas (Alžeeria) (al-Takfiri ja al-Hijra liige)

| 2. | RÜHMITUSED JA ÜKSUSED






  1. | Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah’ Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon) |
| --- | --- | --- |

2.

RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

1.

Abu Nidal Organisation/Abu Nidal Organisatsioon (ANO) (teise nimega Fatah Revolutionary Council/Fatah’ Revolutsiooniline Nõukogu; teise nimega Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsiooniline Brigaad; teise nimega Black September/Must september; teise nimega Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon)

| 2. | Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Martyr's Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ja Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ja Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (teise nimega AUM; teise nimega Aum Supreme Truth/Aum Ülim Tõde; teise nimega Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (islami rühmitus) (teise nimega Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)/Suur Islami Idavõitlejate Rinne

| 9. | Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (sealhulgas Hamas-Izz al-Din al-Quassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus

| 11. | International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation/Rahvusvaheline sikhi noorteliit (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistan Workers’ Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistan Workers’ Party (PKK)/Kurdistani Töölispartei (PKK), (teise nimega KADEK; teise nimega KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student’s Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK või MKO) (välja arvatud National Council of Resistance of Iran (NCRI)/Iraani Rahvuslik Vastupanuliikumise Nõukogu) (teise nimega The National Liberation Army of Iran (NLA)/Iraani Rahvuslik Vabastusarmee, MEK-i militaarne haru); teise nimega the People`s Mujahidin of Iran (PMOI); teise nimega Muslim Iranian Student’s Society/Iraani Moslemiüliõpilaste Ühendus)

| 15. | National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee |
| --- | --- |

15.

National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee

| 16. | New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht) |
| --- | --- |

16.

New Peoples Army (NPA)/Uus Rahvaarmee, Filipiinid, seotud isik Sison Jose Maria C. (teise nimega Armando Liwanag; teise nimega Joma, NPA juht)

| 17. | Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF) |
| --- | --- |

17.

Palestine Liberation Front/Palestiina Vabastusrinne (PLF)

| 18. | Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad (PIJ)

| 19. | Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP) |
| --- | --- |

19.

Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne (PFLP)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (teise nimega PFLP-General Command; teise nimega PFLP-GC)

| 21. | Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) |
| --- | --- |

21.

Revolutionary Armed Forces of Colombia/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC)

| 22. | Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C) |
| --- | --- |

22.

Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party (teise nimega Devrimci Sol (Revolutsioonilised Vasakpoolsed); teise nimega Dev Sol)/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/Rinne/Partei (DHKP/C)

| 23. | Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL) |
| --- | --- |

23.

Shining Path (Sendero Luminoso)/Särav Tee (SL)

| 24. | Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (teise nimega Stichting Al Aqsa Nederland; teise nimega Al Aqsa Nederland)

| 25. | United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC) |
| --- | --- |

25.

United Self-Defense Forces/Group of Colombia (Autodefensas Unidas de Colombia)/Ühendatud Kaitsejõud/Kolumbia Rühmitus (AUC)

Artikkel 2

Ühine seisukoht 2005/221/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.

Luxembourg, 6. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 745/2003 (ELT L 106, 29.4.2003, lk 22).

1

(2)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 64.

2

---