# Euroopan unionin L 131/25.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 131 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta25. toukokuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 131

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta25. toukokuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 778/2005, annettu 23 päivänä toukokuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 779/2005, annettu 23 päivänä toukokuuta 2005, Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 18 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 780/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 22 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 781/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 622/2003 muuttamisesta (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 782/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoja koskevien tulosten toimitusmuodosta (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 783/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteen II muuttamisesta (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 784/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 säännöksistä myönnettävien poikkeuksien vahvistamisesta Liettuan, Puolan ja Ruotsin osalta (
  1
  ) | 42 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 778/2005, annettu 23 päivänä toukokuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 779/2005, annettu 23 päivänä toukokuuta 2005, Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

18

Komission asetus (EY) N:o 780/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

22

*

Komission asetus (EY) N:o 781/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 622/2003 muuttamisesta (
  1
  )

1

24

*

Komission asetus (EY) N:o 782/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoja koskevien tulosten toimitusmuodosta (
  1
  )

1

26

*

Komission asetus (EY) N:o 783/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteen II muuttamisesta (
  1
  )

1

38

*

Komission asetus (EY) N:o 784/2005, annettu 24 päivänä toukokuuta 2005, jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 säännöksistä myönnettävien poikkeuksien vahvistamisesta Liettuan, Puolan ja Ruotsin osalta (
  1
  )

1

42

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun maatalouden sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 25 päivänä helmikuuta 2005, liitteen 7 lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdasta | 43 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun maatalouden sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 25 päivänä helmikuuta 2005, liitteen 7 lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdasta

43

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 oikaisu (EUVL L 25, 28.1.2005) | 45 |
| | * | Oikaistaan neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003) | 46 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 oikaisu (EUVL L 25, 28.1.2005)

45

*

Oikaistaan neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta (EUVL L 306, 22.11.2003)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 778/2005,

annettu 23 päivänä toukokuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (1) (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1334/1999 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan magnesiumoksidin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteitä sovelletaan vähimmäistuontihintana. Välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 985/2003 (3) voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden muotoa säilyttämällä vähimmäishinnan mutta asettamalla sille erityisehtoja ja ottamalla käyttöön 27,1 prosentin suuruisen arvotullin kaikissa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(1)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1334/1999 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan magnesiumoksidin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteitä sovelletaan vähimmäistuontihintana. Välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 985/2003 (3) voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden muotoa säilyttämällä vähimmäishinnan mutta asettamalla sille erityisehtoja ja ottamalla käyttöön 27,1 prosentin suuruisen arvotullin kaikissa muissa tapauksissa.

| (2) | Olisi huomattava, että alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1473/93 (4), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(2)

Olisi huomattava, että alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 1473/93 (4), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

B.   TÄMÄ TUTKIMUS

| (3) | Kun ilmoitus Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) oli julkaistu, komission yksiköt vastaanottivat perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön teki 9 päivänä maaliskuuta 2004 Eurométaux, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa 96 prosenttia yhteisön koko magnesiumoksidin tuotannosta. Pyynnössä väitettiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kun ilmoitus Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) oli julkaistu, komission yksiköt vastaanottivat perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön teki 9 päivänä maaliskuuta 2004 Eurométaux, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa 96 prosenttia yhteisön koko magnesiumoksidin tuotannosta. Pyynnössä väitettiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (4) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että näyttö oli riittävä tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta komission yksiköt julkaisivat perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen (6) ja panivat vireille asiaa koskevan tutkimuksen. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että näyttö oli riittävä tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta komission yksiköt julkaisivat perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen (6) ja panivat vireille asiaa koskevan tutkimuksen.

| (5) | Komission yksiköt ilmoittivat tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjänä oleville yhteisön tuottajille, pyyntöä tukeneille muille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille/kauppiaille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan hallituksen edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komission yksiköt ilmoittivat tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjänä oleville yhteisön tuottajille, pyyntöä tukeneille muille yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille/kauppiaille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan hallituksen edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (6) | Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille, jotka olivat pyytäneet kyselylomaketta menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille, jotka olivat pyytäneet kyselylomaketta menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (7) | Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Selvittääkseen, olisiko otantamenetelmää käytettävä, ja mikäli sitä käytettäisiin, miten otos valittaisiin, komission yksiköt lähettivät otantaan liittyvät kyselylomakkeet, joissa pyydettiin erityisesti tietoja kunkin vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan, jota asia koski, keskimääräisestä myynnin määrästä ja hinnasta. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja tai tuoja ei vastannut. Näin ollen pääteltiin, että otantamenetelmää ei tarvinnut käyttää. |
| --- | --- |

(7)

Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Selvittääkseen, olisiko otantamenetelmää käytettävä, ja mikäli sitä käytettäisiin, miten otos valittaisiin, komission yksiköt lähettivät otantaan liittyvät kyselylomakkeet, joissa pyydettiin erityisesti tietoja kunkin vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan, jota asia koski, keskimääräisestä myynnin määrästä ja hinnasta. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja tai tuoja ei vastannut. Näin ollen pääteltiin, että otantamenetelmää ei tarvinnut käyttää.

| (8) | Lisäksi kyselylomake lähetettiin kaikille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Australiassa ja Intiassa (mahdolliset vertailumaat) toimiville tuottajille, jotka olivat komission yksiköiden tiedossa. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi kyselylomake lähetettiin kaikille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Australiassa ja Intiassa (mahdolliset vertailumaat) toimiville tuottajille, jotka olivat komission yksiköiden tiedossa.

| (9) | Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin neljältä pyynnön esittäjänä olevalta yhteisön tuottajalta ja yhdeltä vertailumaassa, eli Yhdysvalloissa, toimivalta tuottajalta. |
| --- | --- |

(9)

Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin neljältä pyynnön esittäjänä olevalta yhteisön tuottajalta ja yhdeltä vertailumaassa, eli Yhdysvalloissa, toimivalta tuottajalta.

| (10) | Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Yhteisön tuottajat







  — | Grecian Magnesite SA, Ateena, Kreikka |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Yhteisön tuottajat

—

Grecian Magnesite SA, Ateena, Kreikka

| — | Magnesitas Navarras SA, Pamplona, Espanja |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras SA, Pamplona, Espanja

| — | Magnesitas de Rubián SA, Sarria (Lugo), Espanja |
| --- | --- |

—

Magnesitas de Rubián SA, Sarria (Lugo), Espanja

| — | Styromag GmbH, St. Katharein an der Laming, Itävalta. |
| --- | --- |

—

Styromag GmbH, St. Katharein an der Laming, Itävalta.

| | Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja







  — | Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, Yhdysvallat. |
| --- | --- | --- |

Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja

—

Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, Yhdysvallat.

| (11) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus koski 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

C.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmissa tutkimuksissa, jotka johtivat voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli magnesiumoksidi, eli luonnon emäksinen kalsinoitu magnesiitti, joka kuuluu CN-koodiin ex 2519 90 90 (Taric-koodi 25199090*10). |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmissa tutkimuksissa, jotka johtivat voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli magnesiumoksidi, eli luonnon emäksinen kalsinoitu magnesiitti, joka kuuluu CN-koodiin ex 2519 90 90 (Taric-koodi 25199090*10).

| (13) | Magnesiumoksidia valmistetaan luonnossa esiintyvästä magnesiumkarbonaatista tai magnesiitista. Magnesiumoksidin tuottamiseksi magnesiitti on louhittava, rouhittava, eroteltava ja poltettava lämpökaapissa 700–1 000 celsiusasteen lämmössä. Tuloksena saadaan magnesiumoksidia, jossa on magnesiumoksidia useina eri määrinä tai laatuina. Magnesiumoksidin yleisimmät epäpuhtaudet ovat SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (pii-, rauta-, alumiini-, kalsium- ja boorioksidi). Magnesiumoksidia käytetään pääasiassa maataloudessa eläinten ruokinnassa tai lannoitteena sekä teollisuudessa rakennusteollisuuden lattianpäällysteissä ja eristyslevyissä sekä selluloosa-, paperi-, kemian-, lääke-, palonsuoja- ja hioma-aineteollisuudessa ja ympäristönsuojelussa. |
| --- | --- |

(13)

Magnesiumoksidia valmistetaan luonnossa esiintyvästä magnesiumkarbonaatista tai magnesiitista. Magnesiumoksidin tuottamiseksi magnesiitti on louhittava, rouhittava, eroteltava ja poltettava lämpökaapissa 700–1 000 celsiusasteen lämmössä. Tuloksena saadaan magnesiumoksidia, jossa on magnesiumoksidia useina eri määrinä tai laatuina. Magnesiumoksidin yleisimmät epäpuhtaudet ovat SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (pii-, rauta-, alumiini-, kalsium- ja boorioksidi). Magnesiumoksidia käytetään pääasiassa maataloudessa eläinten ruokinnassa tai lannoitteena sekä teollisuudessa rakennusteollisuuden lattianpäällysteissä ja eristyslevyissä sekä selluloosa-, paperi-, kemian-, lääke-, palonsuoja- ja hioma-aineteollisuudessa ja ympäristönsuojelussa.

| (14) | Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistetaan aiemmissa tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan Kiinasta vietävät tuotteet ja yhteisön tuottajien valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet sekä vertailumaan tuottajan valmistamat ja vertailumaan kotimarkkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat. |
| --- | --- |

(14)

Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistetaan aiemmissa tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan Kiinasta vietävät tuotteet ja yhteisön tuottajien valmistamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet sekä vertailumaan tuottajan valmistamat ja vertailumaan kotimarkkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat.

D.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (15) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(15)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

| (16) | Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tai yhteisön tuojista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission yksiköiden muista lähteistä saamia tietoja käyttäen. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan säädösten mukaisesti käytettiin Eurostatin tietoja, joissa käytetään kahdeksannumeroisia CN-koodeja ja kymmennumeroisia Taric-koodeja, ja tarkistettiin nämä tiedot muiden lähteiden kanssa. |
| --- | --- |

(16)

Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tai yhteisön tuojista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission yksiköiden muista lähteistä saamia tietoja käyttäen. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan säädösten mukaisesti käytettiin Eurostatin tietoja, joissa käytetään kahdeksannumeroisia CN-koodeja ja kymmennumeroisia Taric-koodeja, ja tarkistettiin nämä tiedot muiden lähteiden kanssa.

| (17) | On huomattava, että kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuviin Eurostatin tietoihin sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tarkastelujaksoa koskevat kymmennumeroisia Taric-koodeja käyttävät tiedot eivät sisällä kymmentä unioniin tuolloin liittymässä ollutta maata. |
| --- | --- |

(17)

On huomattava, että kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuviin Eurostatin tietoihin sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tarkastelujaksoa koskevat kymmennumeroisia Taric-koodeja käyttävät tiedot eivät sisällä kymmentä unioniin tuolloin liittymässä ollutta maata.

| (18) | Tämän vuoksi Eurostatin kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvaa tietoa käytettiin Euroopan unionin ennen sen laajentumista muodostaneen viidentoista jäsenvaltion osalta ja Eurostatin kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvia tietoja käytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion osalta. Lisäksi Eurostatin kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvia tietoja, joita käytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion osalta, oikaistiin vähentämällä kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvien tietojen ja laajentumista seuranneen kuuden kuukauden jakson aikana kymmenen uuden jäsenvaltion ilmoittamien kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvien tietojen välinen prosentuaalinen ero, jotta muut kuin tarkasteltavana oleva tuote jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(18)

Tämän vuoksi Eurostatin kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvaa tietoa käytettiin Euroopan unionin ennen sen laajentumista muodostaneen viidentoista jäsenvaltion osalta ja Eurostatin kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvia tietoja käytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion osalta. Lisäksi Eurostatin kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvia tietoja, joita käytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion osalta, oikaistiin vähentämällä kahdeksannumeroisiin CN-koodeihin perustuvien tietojen ja laajentumista seuranneen kuuden kuukauden jakson aikana kymmenen uuden jäsenvaltion ilmoittamien kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvien tietojen välinen prosentuaalinen ero, jotta muut kuin tarkasteltavana oleva tuote jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle.

| (19) | Oikaistujen Taric-tietojen perusteella huomattiin, että tutkimusajanjakson aikana magnesiumoksidia tuotiin Kiinasta yhteisöön 115 225 tonnia, mikä vastaa noin 29 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(19)

Oikaistujen Taric-tietojen perusteella huomattiin, että tutkimusajanjakson aikana magnesiumoksidia tuotiin Kiinasta yhteisöön 115 225 tonnia, mikä vastaa noin 29 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (20) | Aikaisemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Kiinasta yhteisöön tuodun magnesiumoksidin määrä oli 110 592 tonnia eli noin 31 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(20)

Aikaisemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Kiinasta yhteisöön tuodun magnesiumoksidin määrä oli 110 592 tonnia eli noin 31 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (21) | Olisi huomattava, että koska yhteisö laajentui käsittämään 25 jäsenvaltiota, edellisen ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vientimääriä ja viennin markkinaosuuksia ei voi vertailla. |
| --- | --- |

(21)

Olisi huomattava, että koska yhteisö laajentui käsittämään 25 jäsenvaltiota, edellisen ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vientimääriä ja viennin markkinaosuuksia ei voi vertailla.

| (22) | Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komission yksiköt käyttivät samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin 27,1 prosentin polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komission yksiköt käyttivät samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin 27,1 prosentin polkumyyntimarginaali.

| (23) | Koska Kiina on siirtymätalousmaa, normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti soveltuvasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(23)

Koska Kiina on siirtymätalousmaa, normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti soveltuvasta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella.

| (24) | Koska aikaisemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa Intia valittiin vertailumaaksi normaaliarvon määrittämisen suhteen, lähetettiin yhteistyöpyyntö Intiassa toimiville tuottajille. Lisäksi yhteistyöpyyntö osoitettiin myös kaikille tunnetuille tuottajille Australiassa ja Yhdysvalloissa, joita oli esitetty mahdollisiksi vertailumaiksi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(24)

Koska aikaisemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa Intia valittiin vertailumaaksi normaaliarvon määrittämisen suhteen, lähetettiin yhteistyöpyyntö Intiassa toimiville tuottajille. Lisäksi yhteistyöpyyntö osoitettiin myös kaikille tunnetuille tuottajille Australiassa ja Yhdysvalloissa, joita oli esitetty mahdollisiksi vertailumaiksi toimenpiteiden päättymistä koskevassa tutkimuksessa.

| (25) | Yksi Intiassa toimiva tuottaja suostui yhteistyöhön, mutta ei vastannut kyselyyn. Yksi Australiassa toimiva tuottaja vastasi, mutta ilmoitti, ettei voinut auttaa komission yksiköitä toimittamalla heille pyydettyjä tietoja. Vain yksi Yhdysvalloissa toimiva tuottaja suostui toimittamaan pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(25)

Yksi Intiassa toimiva tuottaja suostui yhteistyöhön, mutta ei vastannut kyselyyn. Yksi Australiassa toimiva tuottaja vastasi, mutta ilmoitti, ettei voinut auttaa komission yksiköitä toimittamalla heille pyydettyjä tietoja. Vain yksi Yhdysvalloissa toimiva tuottaja suostui toimittamaan pyydetyt tiedot.

| (26) | Yhdysvaltojen suhteen havaittiin, että kilpailu on riittävän voimakasta Yhdysvaltain markkinoilla. Magnesiumoksidin tuonnille ei ole asetettu polkumyyntitulleja, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan huomattavia määriä kolmansista maista ja paikallisia, kilpailevia tuottajia on kaksi. Yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantoprosessi on samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien. Yhdysvaltalaisen tuottajan kotimaanmyynti vastaa huomattava osaa (noin 83 prosenttia) yhteisön Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(26)

Yhdysvaltojen suhteen havaittiin, että kilpailu on riittävän voimakasta Yhdysvaltain markkinoilla. Magnesiumoksidin tuonnille ei ole asetettu polkumyyntitulleja, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan huomattavia määriä kolmansista maista ja paikallisia, kilpailevia tuottajia on kaksi. Yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantoprosessi on samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien. Yhdysvaltalaisen tuottajan kotimaanmyynti vastaa huomattava osaa (noin 83 prosenttia) yhteisön Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana.

| (27) | Näin ollen pääteltiin, että Yhdysvallat oli sopiva vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(27)

Näin ollen pääteltiin, että Yhdysvallat oli sopiva vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten.

| (28) | Perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti arvioitiin, voitiinko yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyyntiä Yhdysvalloissa pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, kun otettiin huomioon siitä veloitetut hinnat. Tätä varten tutkimusajanjakson yksikkökohtaisia kokonaistuotantokustannuksia verrattiin myyntitoimien keskimääräiseen yksikköhintaan vastaavana aikana. Kaiken myynnin todettiin olleen kannattavaa. Tutkimus osoitti myös, että yhteistyössä toimineen tuottajan kaikki myynti Yhdysvalloissa tapahtui etuyhteydettömille asiakkaille. Näin ollen normaaliarvo määritettiin Yhdysvaltain kotimarkkinoiden riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti arvioitiin, voitiinko yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyyntiä Yhdysvalloissa pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, kun otettiin huomioon siitä veloitetut hinnat. Tätä varten tutkimusajanjakson yksikkökohtaisia kokonaistuotantokustannuksia verrattiin myyntitoimien keskimääräiseen yksikköhintaan vastaavana aikana. Kaiken myynnin todettiin olleen kannattavaa. Tutkimus osoitti myös, että yhteistyössä toimineen tuottajan kaikki myynti Yhdysvalloissa tapahtui etuyhteydettömille asiakkaille. Näin ollen normaaliarvo määritettiin Yhdysvaltain kotimarkkinoiden riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (29) | Kuten jo todettiin, luotettavamman tiedon puuttuessa vientihinnan perustana käytettiin Eurostatin tietoja. Havaittiin, että Eurostat perustaa hintatietonsa CIF-hintaan yhteisön rajalla. Nämä hinnat muunnettiin FOB-tasolle (vapaasti aluksessa) vähentämällä merirahti- ja vakuutuskustannukset. Yhteisön tuotannonalan toimittamia tietoja kyseisistä kustannuksista käytettiin laskelmissa, koska muita luotettavampia tietoja ei ollut käytettävissä. |
| --- | --- |

(29)

Kuten jo todettiin, luotettavamman tiedon puuttuessa vientihinnan perustana käytettiin Eurostatin tietoja. Havaittiin, että Eurostat perustaa hintatietonsa CIF-hintaan yhteisön rajalla. Nämä hinnat muunnettiin FOB-tasolle (vapaasti aluksessa) vähentämällä merirahti- ja vakuutuskustannukset. Yhteisön tuotannonalan toimittamia tietoja kyseisistä kustannuksista käytettiin laskelmissa, koska muita luotettavampia tietoja ei ollut käytettävissä.

| (30) | Normaaliarvon ja noudettuna lähettäjältä -vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin meri- ja sisämaarahdin suhteen. |
| --- | --- |

(30)

Normaaliarvon ja noudettuna lähettäjältä -vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin meri- ja sisämaarahdin suhteen.

| (31) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella edellä esitetyn mukaisesti. Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana oli 100,73 prosenttia, mikä on selvästi enemmän kuin aikaisemmassa tutkimuksessa havaittu taso (41,9 prosenttia). |
| --- | --- |

(31)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella edellä esitetyn mukaisesti. Vertailu osoitti polkumyyntiä tapahtuneen. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana oli 100,73 prosenttia, mikä on selvästi enemmän kuin aikaisemmassa tutkimuksessa havaittu taso (41,9 prosenttia).

| (32) | Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin analyysin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska yhteistyössä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ei ole ja koska Kiinan magnesiumoksiditeollisuudesta on vain vähän julkista tietoa, seuraavat päätelmät perustuvat ennen muuta käytettävissä oleviin tietoihin, joita ovat Japanin kauppatilastot, Yhdysvaltojen tilastotoimiston (US bureau of the Census) tiedot ja Kiinan tullitiedot, jotka pyynnön esittäjä toimitti. |
| --- | --- |

(32)

Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin analyysin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska yhteistyössä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ei ole ja koska Kiinan magnesiumoksiditeollisuudesta on vain vähän julkista tietoa, seuraavat päätelmät perustuvat ennen muuta käytettävissä oleviin tietoihin, joita ovat Japanin kauppatilastot, Yhdysvaltojen tilastotoimiston (US bureau of the Census) tiedot ja Kiinan tullitiedot, jotka pyynnön esittäjä toimitti.

| (33) | Toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisilla tuottajilla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, koska Kiinassa on maailman suurin magnesiittimalmivaranto, joka arvioidaan 1 300 000 tonniksi. Kiinan koko tuotantokapasiteetin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta arvioidaan olevan 800 000–1 000 000 tonnia vuodessa ja maan kotimarkkinakulutuksen arvioidaan olevan noin 250 000 tonnia ja viennin noin 550 000 tonnia vuodessa. Tämän vuoksi tuotantoa Kiinassa voidaan nopeasti lisätä, jos markkinaolosuhteet antavat siihen aihetta. |
| --- | --- |

(33)

Toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisilla tuottajilla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, koska Kiinassa on maailman suurin magnesiittimalmivaranto, joka arvioidaan 1 300 000 tonniksi. Kiinan koko tuotantokapasiteetin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta arvioidaan olevan 800 000–1 000 000 tonnia vuodessa ja maan kotimarkkinakulutuksen arvioidaan olevan noin 250 000 tonnia ja viennin noin 550 000 tonnia vuodessa. Tämän vuoksi tuotantoa Kiinassa voidaan nopeasti lisätä, jos markkinaolosuhteet antavat siihen aihetta.

| (34) | Saman lähteen perusteella todettiin, että Kiinan koko maailmanlaajuinen magnesiumoksidin vienti kasvoi 17 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2003 eli 465 900 tonnista 545 600 tonniin. Muille maailmanmarkkinoille kuten Japaniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hinnat ovat noin 38 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön, joten viejien kannattaisi lisätä vientiään yhteisöön enemmän kuin kolmansiin maihin, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(34)

Saman lähteen perusteella todettiin, että Kiinan koko maailmanlaajuinen magnesiumoksidin vienti kasvoi 17 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2003 eli 465 900 tonnista 545 600 tonniin. Muille maailmanmarkkinoille kuten Japaniin tai Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hinnat ovat noin 38 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat yhteisöön, joten viejien kannattaisi lisätä vientiään yhteisöön enemmän kuin kolmansiin maihin, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan.

| (35) | Lisäksi Kiinan Japaniin suuntautuvan viennin hinnat laskivat vuonna 2003 noin 13 prosenttia eli vuonna 2000 ne olivat 109,4 Yhdysvaltain dollaria tonnilta ja vuonna 2003 ne olivat 95 Yhdysvaltain dollaria tonnilta. Myös Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin hinnat laskivat noin 8 prosenttia samana ajanjaksona eli vuonna 2000 ne olivat 133 Yhdysvaltain dollaria tonnilta ja vuonna 2003 ne olivat 122 Yhdysvaltain dollaria tonnilta. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi Kiinan Japaniin suuntautuvan viennin hinnat laskivat vuonna 2003 noin 13 prosenttia eli vuonna 2000 ne olivat 109,4 Yhdysvaltain dollaria tonnilta ja vuonna 2003 ne olivat 95 Yhdysvaltain dollaria tonnilta. Myös Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin hinnat laskivat noin 8 prosenttia samana ajanjaksona eli vuonna 2000 ne olivat 133 Yhdysvaltain dollaria tonnilta ja vuonna 2003 ne olivat 122 Yhdysvaltain dollaria tonnilta.

| (36) | Tämä osoittaa selvästi, että jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaisilla viejillä olisi selvä syy suuntautua yhteisön markkinoille huomattavan käyttämättömän tuotantokapasiteettinsa takia ja koska hintataso yhteisössä on korkeampi kuin kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(36)

Tämä osoittaa selvästi, että jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaisilla viejillä olisi selvä syy suuntautua yhteisön markkinoille huomattavan käyttämättömän tuotantokapasiteettinsa takia ja koska hintataso yhteisössä on korkeampi kuin kolmansissa maissa.

| (37) | Olisi myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen yleinen hintataso yhteisössä tekee yhteisön markkinoista hyvin houkuttelevat. Tämä on lisäsyy kasvattaa yhteisöön suuntautuvaa vientiä lisäämällä tuotantoa. Lisäksi, kuten edellä jo mainittiin, kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen todettiin olevan alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat. Yhteisön markkinoiden houkuttelevat ja suhteellisen korkeat hinnat eivät kuitenkaan todennäköisesti pitkällä aikavälillä säily samalla tasolla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, lukuisat kiinalaiset viejät kiinnostuisivat yhteisön markkinoista kasvattaakseen osuuttaan niillä. Tällainen kasvanut kilpailu voisi kuitenkin johtaa halvempiin hintoihin. Tästä johtuen on erittäin todennäköistä, että kaikkien yhteisön markkinoilla olevien toimijoiden olisi laskettava hintojaan. |
| --- | --- |

(37)

Olisi myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen yleinen hintataso yhteisössä tekee yhteisön markkinoista hyvin houkuttelevat. Tämä on lisäsyy kasvattaa yhteisöön suuntautuvaa vientiä lisäämällä tuotantoa. Lisäksi, kuten edellä jo mainittiin, kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen todettiin olevan alhaisemmat kuin yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat. Yhteisön markkinoiden houkuttelevat ja suhteellisen korkeat hinnat eivät kuitenkaan todennäköisesti pitkällä aikavälillä säily samalla tasolla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, lukuisat kiinalaiset viejät kiinnostuisivat yhteisön markkinoista kasvattaakseen osuuttaan niillä. Tällainen kasvanut kilpailu voisi kuitenkin johtaa halvempiin hintoihin. Tästä johtuen on erittäin todennäköistä, että kaikkien yhteisön markkinoilla olevien toimijoiden olisi laskettava hintojaan.

| (38) | Tutkimus osoittaa, että Kiina on jatkanut polkumyyntikäytäntöään tutkimusajanjakson aikana huomattavasti aikaisempaa suuremmassa määrin. Koska Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtuu vielä alhaisempaan hintaan kuin vienti yhteisöön, on erittäin todennäköistä, että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat lisäisivät merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvaa vientiä yhteisöön, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(38)

Tutkimus osoittaa, että Kiina on jatkanut polkumyyntikäytäntöään tutkimusajanjakson aikana huomattavasti aikaisempaa suuremmassa määrin. Koska Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtuu vielä alhaisempaan hintaan kuin vienti yhteisöön, on erittäin todennäköistä, että Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat lisäisivät merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvaa vientiä yhteisöön, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.

E.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (39) | Neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi kyselyyn ja toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Tutkimusajanjaksona ne edustivat 96 prosenttia yhteisön koko tuotannosta. |
| --- | --- |

(39)

Neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi kyselyyn ja toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Tutkimusajanjaksona ne edustivat 96 prosenttia yhteisön koko tuotannosta.

| (40) | Tämän perusteella katsotaan, että neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(40)

Tämän perusteella katsotaan, että neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

F.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE

| (41) | Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä, tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista.
  Taulukko 1 –   Yhteisön kulutus (myyntimäärät)











  Yhteisön kulutus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 423 791 | 448 234 | 456 197 | 398 038 | 392 416 | |
| Indeksi | 100 | 106 | 108 | 94 | 93 | – 7 |
| Vuosimuutos (prosenttia) | | 6 | 2 | – 14 | – 1 | |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(41)

Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä, tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista.

Taulukko 1 –   Yhteisön kulutus (myyntimäärät)

Yhteisön kulutus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Tonnia

423 791

448 234

456 197

398 038

392 416

Indeksi

100

106

108

94

93

– 7

Vuosimuutos (prosenttia)

6

2

– 14

– 1

Lähde: Eurostatin tiedot.

| (42) | Magnesiumoksidin kulutus EU:ssa kasvoi vuosina 2000–2002 ja saavutti huippunsa vuonna 2002, kun sen kulutus oli noin 456 197 tonnia, ja laski sitten vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona 392 416 tonniin. Koko jakson aikana lasku oli 7 prosenttia, mutta vuodesta 2000 vuoteen 2001 nousu oli 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(42)

Magnesiumoksidin kulutus EU:ssa kasvoi vuosina 2000–2002 ja saavutti huippunsa vuonna 2002, kun sen kulutus oli noin 456 197 tonnia, ja laski sitten vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona 392 416 tonniin. Koko jakson aikana lasku oli 7 prosenttia, mutta vuodesta 2000 vuoteen 2001 nousu oli 6 prosenttia.

| (43) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vaihtelu, joka oli 10 prosenttia ylös- tai alaspäin vuositasolla, ei ole suuntaa antava pitkällä aikavälillä. Yhteisön tuotannonala pitää kiinni kannastaan, että magnesiumoksidin kokonaismarkkinat ovat melko vakaat ja tämä lievä vaihtelu on pitkällä aikavälillä kulutuksen normaalivaihtelun mukaista. |
| --- | --- |

(43)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vaihtelu, joka oli 10 prosenttia ylös- tai alaspäin vuositasolla, ei ole suuntaa antava pitkällä aikavälillä. Yhteisön tuotannonala pitää kiinni kannastaan, että magnesiumoksidin kokonaismarkkinat ovat melko vakaat ja tämä lievä vaihtelu on pitkällä aikavälillä kulutuksen normaalivaihtelun mukaista.

| (44) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kehittyi samaa vauhtia kuin yhteisön kulutus. Se lisääntyi keskimäärin 8 prosenttia vuoteen 2002 asti ja alkoi sitten vähetä. Kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla tuonti Kiinasta väheni 18 prosenttia eli 140 171 tonnista 115 225 tonniin.
  Taulukko 2 –   Tuonti Kiinasta











  Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrät | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 140 171 | 150 403 | 163 116 | 126 387 | 115 225 | |
| Indeksi | 100 | 107 | 116 | 90 | 82 | – 18 |
| Vuosimuutos | | 7 | 9 | – 26 | – 8 | |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(44)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kehittyi samaa vauhtia kuin yhteisön kulutus. Se lisääntyi keskimäärin 8 prosenttia vuoteen 2002 asti ja alkoi sitten vähetä. Kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla tuonti Kiinasta väheni 18 prosenttia eli 140 171 tonnista 115 225 tonniin.

Taulukko 2 –   Tuonti Kiinasta

Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrät

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Tonnia

140 171

150 403

163 116

126 387

115 225

Indeksi

100

107

116

90

82

– 18

Vuosimuutos

7

9

– 26

– 8

Lähde: Eurostatin tiedot.

| (45) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 36 prosenttiin vuonna 2002, mikä oli yhteisön kulutuksen kasvun mukaista. Vuodesta 2003 alkaen se alkoi vähitellen pienetä, mutta oli tutkimusajanjakson aikana vielä 29 prosenttia.
  Taulukko 3 –   Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus











  Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosenttiosuus markkinoista | 33 | 34 | 36 | 32 | 29 | |
| Indeksi | 100 | 103 | 109 | 97 | 88 | – 12 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(45)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 36 prosenttiin vuonna 2002, mikä oli yhteisön kulutuksen kasvun mukaista. Vuodesta 2003 alkaen se alkoi vähitellen pienetä, mutta oli tutkimusajanjakson aikana vielä 29 prosenttia.

Taulukko 3 –   Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Prosenttiosuus markkinoista

33

34

36

32

29

Indeksi

100

103

109

97

88

– 12

Lähde: Eurostatin tiedot.

| (46) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta jatkoi laskemistaan kaikkiaan 24 prosentilla tarkastelujakson aikana.
  Taulukko 4 –   Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta











  Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonni | 174 | 164 | 149 | 135 | 133 | |
| Indeksi | 100 | 94 | 86 | 78 | 76 | – 24 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(46)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta jatkoi laskemistaan kaikkiaan 24 prosentilla tarkastelujakson aikana.

Taulukko 4 –   Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta

Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

EUR/tonni

174

164

149

135

133

Indeksi

100

94

86

78

76

– 24

Lähde: Eurostatin tiedot.

| (47) | Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta tutkimusajanjakson aikana oli 133 euroa tonnilta CIF-hintana yhteisön rajalla ilmoitettuna kymmennumeroisella Taric-kooditasolla. Hinnan alittavuuden analyysia varten yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja (noudettuna lähettäjältä -hinta) verrattiin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoihin tutkimusajanjakson aikana ja tarvittavat oikaisut tehtiin tuonnin jälkeisten kustannusten, tuontitullien ja polkumyyntitullien huomioon ottamiseksi. Tällöin ei todettu hinnan alittavuutta. |
| --- | --- |

(47)

Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta tutkimusajanjakson aikana oli 133 euroa tonnilta CIF-hintana yhteisön rajalla ilmoitettuna kymmennumeroisella Taric-kooditasolla. Hinnan alittavuuden analyysia varten yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja (noudettuna lähettäjältä -hinta) verrattiin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoihin tutkimusajanjakson aikana ja tarvittavat oikaisut tehtiin tuonnin jälkeisten kustannusten, tuontitullien ja polkumyyntitullien huomioon ottamiseksi. Tällöin ei todettu hinnan alittavuutta.

Taulukko 5 –   Tuotanto










  Tuotanto

| Tuotanto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Vuosimuutos | | 4 | – 2 | – 5 | – 2 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

104

102

97

95

– 5

Vuosimuutos

4

– 2

– 5

– 2

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (48) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi aluksi 4 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001 noudattaen jossain määrin yhteisön kulutuksen kehitystä. Sittemmin se kuitenkin oli jatkuvasti laskusuuntainen ja kokonaisuudessaan se laski 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin tuotanto vastasi noin 55 prosenttia yhteisön kulutuksesta.
  Taulukko 6 –   Tuotantokapasiteetti











  Tuotantokapasiteetti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 0 |
| Vuosimuutos | | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(48)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi aluksi 4 prosenttia vuodesta 2000 vuoteen 2001 noudattaen jossain määrin yhteisön kulutuksen kehitystä. Sittemmin se kuitenkin oli jatkuvasti laskusuuntainen ja kokonaisuudessaan se laski 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin tuotanto vastasi noin 55 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

Taulukko 6 –   Tuotantokapasiteetti

Tuotantokapasiteetti

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

100

100

100

100

0

Vuosimuutos

0

0

0

0

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (49) | Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana.
  Taulukko 7 –   Kapasiteetin käyttöaste











  Tuotantokapasiteetin käyttöaste | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(49)

Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana.

Taulukko 7 –   Kapasiteetin käyttöaste

Tuotantokapasiteetin käyttöaste

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

104

102

97

95

– 5

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (50) | Edellä oleva taulukko osoittaa, että tarkastelujaksolla kapasiteetin käyttöasteen kehitys noudatti tuotannon kehityssuuntauksia. Se nousi vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja sen jälkeen oli jatkuvasti laskusuuntainen. Tarkastelujakson aikana lasku oli 5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(50)

Edellä oleva taulukko osoittaa, että tarkastelujaksolla kapasiteetin käyttöasteen kehitys noudatti tuotannon kehityssuuntauksia. Se nousi vuodesta 2000 vuoteen 2001 ja sen jälkeen oli jatkuvasti laskusuuntainen. Tarkastelujakson aikana lasku oli 5 prosenttiyksikköä.

Taulukko 8 –   Myynnin määrä yhteisön markkinoilla (tonnia)










  Myynnin määrä yhteisön markkinoilla

| Myynnin määrä yhteisön markkinoilla | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille osapuolille |
| Indeksi | 100 | 98 | 94 | 87 | 89 | – 11 |
| Etuyhteydessä oleville osapuolille |
| Indeksi | 100 | 149 | 150 | 150 | 157 | 57 |
| Etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille osapuolille |
| Indeksi | 100 | 104 | 101 | 95 | 97 | – 3 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Etuyhteydettömille osapuolille

Indeksi

100

98

94

87

89

– 11

Etuyhteydessä oleville osapuolille

Indeksi

100

149

150

150

157

57

Etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille osapuolille

Indeksi

100

104

101

95

97

– 3

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (51) | Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 11 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myynti etuyhteydessä oleville yrityksille kasvoi 57 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseessä oli vain yhden yrityksen myynti, ja se tapahtui samaan yritysryhmään kuuluville tytäryrityksille. Tämä myynti oli noin 17 prosenttia kaikesta magnesiumoksidin myynnistä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(51)

Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 11 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myynti etuyhteydessä oleville yrityksille kasvoi 57 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseessä oli vain yhden yrityksen myynti, ja se tapahtui samaan yritysryhmään kuuluville tytäryrityksille. Tämä myynti oli noin 17 prosenttia kaikesta magnesiumoksidin myynnistä tarkastelujaksolla.

| (52) | Kokonaismyyntimäärä yhteisön markkinoilla laski noin 3 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä.
  Taulukko 9 –   Yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin myyntihinnat











  Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 108 | 110 | 109 | 109 | 9 |
| Vuosimuutos | | 8 | 2 | – 1 | – 1 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(52)

Kokonaismyyntimäärä yhteisön markkinoilla laski noin 3 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 9 –   Yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin myyntihinnat

Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

108

110

109

109

9

Vuosimuutos

8

2

– 1

– 1

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (53) | Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat magnesiumoksidin keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat 9 prosenttia. Myyntihinnat olivat korkeimmillaan vuonna 2002 ja laskivat hiukan vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(53)

Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat magnesiumoksidin keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat 9 prosenttia. Myyntihinnat olivat korkeimmillaan vuonna 2002 ja laskivat hiukan vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 10 –   Markkinaosuus










  Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosenttiosuus markkinoista | 62 | 61 | 59 | 63 | 65 | |
| Indeksi | 100 | 98 | 95 | 102 | 105 | 5 |
| Lähde: Eurostatin tiedot ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Prosenttiosuus markkinoista

62

61

59

63

65

Indeksi

100

98

95

102

105

5

Lähde: Eurostatin tiedot ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (54) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi vuonna 2000 olleesta 62 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huomattava kasvu tapahtui vuosien 2002 ja 2003 välillä (7 prosenttia markkinoista). |
| --- | --- |

(54)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi vuonna 2000 olleesta 62 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Huomattava kasvu tapahtui vuosien 2002 ja 2003 välillä (7 prosenttia markkinoista).

| (55) | Vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonala on onnistunut valtaamaan markkinaosuuksia muihin kolmansiin maihin verrattuina kilpailukykyisten hintojensa vuoksi. |
| --- | --- |

(55)

Vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotannonala on onnistunut valtaamaan markkinaosuuksia muihin kolmansiin maihin verrattuina kilpailukykyisten hintojensa vuoksi.

Taulukko 11 –   Varastot










  Varastot

| Varastot | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 107 | 94 | 101 | 81 | – 19 |
| Vuosimuutos | | 7 | – 13 | 7 | – 20 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

107

94

101

81

– 19

Vuosimuutos

7

– 13

7

– 20

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (56) | Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tarkastelujakson aikana varastot pienenivät huomattavasti eli 19 prosenttia. Ajanjaksona vuodesta 2000 vuoteen 2003 varastot olivat noin 43 000 tonnia ja tutkimusajanjakson aikana ne laskivat hiukan yli 35 000 tonniin. |
| --- | --- |

(56)

Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tarkastelujakson aikana varastot pienenivät huomattavasti eli 19 prosenttia. Ajanjaksona vuodesta 2000 vuoteen 2003 varastot olivat noin 43 000 tonnia ja tutkimusajanjakson aikana ne laskivat hiukan yli 35 000 tonniin.

| (57) | Vuonna 2000 varastojen osuus yhteisön tuotannonalan EU:ssa tapahtuneesta myynnistä oli noin 16 prosenttia, ja tutkimusajanjaksolla vastaava osuus oli noin 14 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Vuonna 2000 varastojen osuus yhteisön tuotannonalan EU:ssa tapahtuneesta myynnistä oli noin 16 prosenttia, ja tutkimusajanjaksolla vastaava osuus oli noin 14 prosenttia.

| (58) | Tarkastelujakson aikana kannattavuus ilmaistuna prosentteina nettomyyntiarvosta etuyhteydettömille yrityksille kehittyi seuraavasti:
  Taulukko 12 –   Kannattavuus











  Kannattavuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 113 | 538 | 13 | 200 | 100 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(58)

Tarkastelujakson aikana kannattavuus ilmaistuna prosentteina nettomyyntiarvosta etuyhteydettömille yrityksille kehittyi seuraavasti:

Taulukko 12 –   Kannattavuus

Kannattavuus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

113

538

13

200

100

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (59) | Vuoden 2000 tappiollisuuden jälkeen yhteisön tuotannonalan myynti on alkanut olla kannattavaa tutkimusajanjakson loppuun asti. Vuonna 2002 voitollisuus oli suurimmillaan 4,3 prosentissa ja laski sitten 0,1 prosenttiin vuonna 2003 ja 1,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2003 tapahtunut lasku johtui myyntimäärien laskusta ja kiinalaisten tuottajien hintojen aiheuttamasta paineesta, jonka vuoksi yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kohtuullisen voittomarginaalin edellyttämälle tasolle. |
| --- | --- |

(59)

Vuoden 2000 tappiollisuuden jälkeen yhteisön tuotannonalan myynti on alkanut olla kannattavaa tutkimusajanjakson loppuun asti. Vuonna 2002 voitollisuus oli suurimmillaan 4,3 prosentissa ja laski sitten 0,1 prosenttiin vuonna 2003 ja 1,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2003 tapahtunut lasku johtui myyntimäärien laskusta ja kiinalaisten tuottajien hintojen aiheuttamasta paineesta, jonka vuoksi yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kohtuullisen voittomarginaalin edellyttämälle tasolle.

| (60) | On huomattava, että kun otetaan huomioon myynti etuyhteydessä oleville osapuolille, voitollisuus on hiukan alhaisempi mutta kehityssuuntaus ei muutu.
  Taulukko 13 –   Kassavirta











  Kassavirta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 128 | 160 | 82 | 134 | 34 |
| Vuosimuutos | | 28 | 33 | – 79 | 52 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(60)

On huomattava, että kun otetaan huomioon myynti etuyhteydessä oleville osapuolille, voitollisuus on hiukan alhaisempi mutta kehityssuuntaus ei muutu.

Taulukko 13 –   Kassavirta

Kassavirta

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

128

160

82

134

34

Vuosimuutos

28

33

– 79

52

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (61) | Kassavirta parani tarkastelujaksolla 34 prosenttia, ja se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus. |
| --- | --- |

(61)

Kassavirta parani tarkastelujaksolla 34 prosenttia, ja se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus.

Taulukko 14 –   Investoinnit










  Investoinnit

| Investoinnit | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 92 | 76 | 74 | 81 | – 19 |
| Vuosimuutos | | – 8 | – 16 | – 2 | 6 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

92

76

74

81

– 19

Vuosimuutos

– 8

– 16

– 2

6

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (62) | Investoinnit vähenivät noin 19 prosenttia vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon. Tästä huolimatta tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana investointien määrä oli 24 prosenttia suurempi kuin edellisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana, jolloin investoinnit olivat enimmillään 4 219 000 ECU. Investoinnit liittyivät pääasiallisesti tuotantoprosessin parantamiseen ja rationalisointiin kustannusten säästämiseksi ja ympäristövaatimusten noudattamiseksi.
  Taulukko 15 –   Sijoitetun pääoman tuotto











  Sijoitetun pääoman tuotto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 129 | 700 | 14 | 231 | 131 |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(62)

Investoinnit vähenivät noin 19 prosenttia vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon. Tästä huolimatta tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana investointien määrä oli 24 prosenttia suurempi kuin edellisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana, jolloin investoinnit olivat enimmillään 4 219 000 ECU. Investoinnit liittyivät pääasiallisesti tuotantoprosessin parantamiseen ja rationalisointiin kustannusten säästämiseksi ja ympäristövaatimusten noudattamiseksi.

Taulukko 15 –   Sijoitetun pääoman tuotto

Sijoitetun pääoman tuotto

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

129

700

14

231

131

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (63) | Sijoitetun pääoman tuotto oli ollut negatiivista vuonna 2000 mutta kasvoi noin 11,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja tuottavuuden kanssa samansuuntainen kehitys jatkui. |
| --- | --- |

(63)

Sijoitetun pääoman tuotto oli ollut negatiivista vuonna 2000 mutta kasvoi noin 11,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja tuottavuuden kanssa samansuuntainen kehitys jatkui.

| (64) | Yhteisön tuotannonala kykeni edelleen saamaan pääomaa tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(64)

Yhteisön tuotannonala kykeni edelleen saamaan pääomaa tarkastelujakson aikana.

Taulukko 16 –   Työllisyys










  Työllisyys

| Työllisyys | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 99 | 90 | 85 | 80 | – 20 |
| Vuosimuutos | | – 1 | – 9 | – 5 | – 5 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

99

90

85

80

– 20

Vuosimuutos

– 1

– 9

– 5

– 5

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (65) | Taulukosta käy ilmi, että työntekijämäärä väheni 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Väheneminen oli suurinta vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla. |
| --- | --- |

(65)

Taulukosta käy ilmi, että työntekijämäärä väheni 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. Väheneminen oli suurinta vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla.

| (66) | Koska tuotanto laski hitaammin kuin työllisyys, tuottavuus kasvoi samaan aikaan 19 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:
  Taulukko 17 –   Tuottavuus











  Tuottavuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 105 | 113 | 115 | 119 | 19 |
| Vuosimuutos | | 5 | 8 | 2 | 4 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(66)

Koska tuotanto laski hitaammin kuin työllisyys, tuottavuus kasvoi samaan aikaan 19 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:

Taulukko 17 –   Tuottavuus

Tuottavuus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

105

113

115

119

19

Vuosimuutos

5

8

2

4

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (67) | Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden palkat laskivat noin 4 prosenttia.
  Taulukko 18 –   Palkat











  Palkat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 104 | 99 | 100 | 96 | – 4 |
| Vuosimuutos | | 4 | – 4 | 0 | – 3 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(67)

Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden palkat laskivat noin 4 prosenttia.

Taulukko 18 –   Palkat

Palkat

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Indeksi

100

104

99

100

96

– 4

Vuosimuutos

4

– 4

0

– 3

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (68) | Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan kehittyneen seuraavasti:
  Taulukko 19 –   Yhteisön tuotannonalan vienti











  Yhteisön tuotannonalan vienti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 9 240 | 9 206 | 15 671 | 9 962 | 10 022 | |
| Indeksi | 100 | 100 | 170 | 108 | 108 | 8 |
| Vuosimuutos | | 0 | 70 | – 62 | 1 | |
| Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset. |

(68)

Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan kehittyneen seuraavasti:

Taulukko 19 –   Yhteisön tuotannonalan vienti

Yhteisön tuotannonalan vienti

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Tonnia

9 240

9 206

15 671

9 962

10 022

Indeksi

100

100

170

108

108

8

Vuosimuutos

0

70

– 62

1

Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.

| (69) | Yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin vienti kasvoi 8 prosenttia tarkastelujaksolla, etupäässä vuonna 2002. Viennin määrän kasvulla oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, koska vienti muodosti keskimäärin noin 4 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä. |
| --- | --- |

(69)

Yhteisön tuotannonalan magnesiumoksidin vienti kasvoi 8 prosenttia tarkastelujaksolla, etupäässä vuonna 2002. Viennin määrän kasvulla oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, koska vienti muodosti keskimäärin noin 4 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä.

| (70) | Magnesiumoksidin tuonti yhteisöön muista kolmansista maista kuin Kiinasta sekä sen keskihinnat kehittyivät seuraavasti:
  Taulukko 20 –   Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (määrä)










  Tonnia | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | 2 704 | 3 116 | 7 010 | 2 105 | 1 373 |
| Yhdysvallat | 849 | 1 518 | 326 | 704 | 897 |
| Israel | 2 417 | 2 558 | 2 714 | 3 156 | 2 725 |
| Meksiko | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |
| Japani | 1 949 | 1 658 | 2 081 | 627 | 455 |
| Australia | 1 115 | 749 | 42 | 341 | 301 |
| Norja | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |
| Muut kolmannet maat | 56 | 1 462 | 679 | 109 | 516 |
| Yhteensä | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8 016 | 7 172 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

(70)

Magnesiumoksidin tuonti yhteisöön muista kolmansista maista kuin Kiinasta sekä sen keskihinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 20 –   Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (määrä)

Tonnia

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Turkki

2 704

3 116

7 010

2 105

1 373

Yhdysvallat

849

1 518

326

704

897

Israel

2 417

2 558

2 714

3 156

2 725

Meksiko

703

781

627

856

755

Japani

1 949

1 658

2 081

627

455

Australia

1 115

749

42

341

301

Norja

459

198

72

117

149

Muut kolmannet maat

56

1 462

679

109

516

Yhteensä

10 252

12 041

13 550

8 016

7 172

Lähde: Eurostatin tiedot.

Taulukko 21 –   Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (keskihinta)

| Euroa | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |
| Yhdysvallat | 1 475 | 509 | 1 431 | 796 | 795 |
| Israel | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |
| Meksiko | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |
| Japani | 1 164 | 1 173 | 1 044 | 713 | 458 |
| Australia | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |
| Norja | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |
| Muut kolmannet maat | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

Euroa

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Turkki

128

147

154

169

195

Yhdysvallat

1 475

509

1 431

796

795

Israel

964

712

607

611

667

Meksiko

458

718

870

591

617

Japani

1 164

1 173

1 044

713

458

Australia

609

495

466

407

431

Norja

284

0

495

295

270

Muut kolmannet maat

0

528

740

200

191

Lähde: Eurostatin tiedot.

Taulukko 22 –   Muista kolmansista maista yhteisöön tulleen tuonnin markkinaosuus

| Muista kolmansista maista yhteisöön tulleen tuonnin markkinaosuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosenttiosuus markkinoista | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | – 1 |
| Hakemisto | 100 | 117 | 129 | 80 | 73 | |
| Lähde: Eurostatin tiedot. |

Muista kolmansista maista yhteisöön tulleen tuonnin markkinaosuus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso/2000

Prosenttiosuus markkinoista

2

2

3

2

1

– 1

Hakemisto

100

117

129

80

73

Lähde: Eurostatin tiedot.

| (71) | Magnesiumoksidin tuonnin kokonaismäärä muista kolmansista maista kuin Kiinasta laski tarkastelujaksolla vuonna 2000 olleesta 10 252 tonnista 7 172 tonniin tutkimusajanjaksolla. Muista kolmansista maista tulleen tuonnin markkinaosuuksien laskemista varten tehtiin pieni mukautus ja jätettiin ottamatta huomioon yhteisön markkinoilla myydyn sellaisen tuonnin määrä, jossa ostajana tytäryritykseltä Turkista on joku yhteisön tuottajista. Tällaisen tuonnin markkinaosuus laski noin 2 prosentista noin 1 prosenttiin tämän jakson aikana. Suurimmat yhteisöön viejät ovat olleet Turkki, Israel, Australia ja Yhdysvallat. |
| --- | --- |

(71)

Magnesiumoksidin tuonnin kokonaismäärä muista kolmansista maista kuin Kiinasta laski tarkastelujaksolla vuonna 2000 olleesta 10 252 tonnista 7 172 tonniin tutkimusajanjaksolla. Muista kolmansista maista tulleen tuonnin markkinaosuuksien laskemista varten tehtiin pieni mukautus ja jätettiin ottamatta huomioon yhteisön markkinoilla myydyn sellaisen tuonnin määrä, jossa ostajana tytäryritykseltä Turkista on joku yhteisön tuottajista. Tällaisen tuonnin markkinaosuus laski noin 2 prosentista noin 1 prosenttiin tämän jakson aikana. Suurimmat yhteisöön viejät ovat olleet Turkki, Israel, Australia ja Yhdysvallat.

| (72) | Keskimääräiset muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Olisi kuitenkin huomattava, että Eurostatin kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuva tieto sisältää myös synteettisen magnesiumoksidin hinnat. Synteettisen magnesiumoksidin puhtausaste on paljon suurempi kuin tarkasteltavana olevan tuotteen ja näin ollen myös sen hinta on korkeampi. Koska kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvien Eurostat-tietojen tuoteyhdistelmään sisältyvän synteettisen magnesiumoksidin ja tarkasteltavana olevan tuotteen välisestä suhteesta ei ole saatavilla tarkkaa tietoa, voidaan kohtuudella olettaa, että kolmansista maista peräisin olevan magnesiumoksidin kokonaishintataso oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan hintataso tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(72)

Keskimääräiset muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Olisi kuitenkin huomattava, että Eurostatin kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuva tieto sisältää myös synteettisen magnesiumoksidin hinnat. Synteettisen magnesiumoksidin puhtausaste on paljon suurempi kuin tarkasteltavana olevan tuotteen ja näin ollen myös sen hinta on korkeampi. Koska kymmennumeroisiin Taric-koodeihin perustuvien Eurostat-tietojen tuoteyhdistelmään sisältyvän synteettisen magnesiumoksidin ja tarkasteltavana olevan tuotteen välisestä suhteesta ei ole saatavilla tarkkaa tietoa, voidaan kohtuudella olettaa, että kolmansista maista peräisin olevan magnesiumoksidin kokonaishintataso oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan hintataso tutkimusajanjaksolla.

| (73) | Kuten edellä on selostettu, tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus laski hiukan tarkastelujakson aikana. Kuten aikaisemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, katsotaan kuitenkin, että yhteisön kulutuksella ei ollut huomattavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana, kuten 42 kappaleessa on yhteisön kulutuksesta selitetty. |
| --- | --- |

(73)

Kuten edellä on selostettu, tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus laski hiukan tarkastelujakson aikana. Kuten aikaisemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, katsotaan kuitenkin, että yhteisön kulutuksella ei ollut huomattavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana, kuten 42 kappaleessa on yhteisön kulutuksesta selitetty.

| (74) | Voimassa olevat toimenpiteet ovat johtaneet yhteisön tuotannonalan osittaiseen elpymiseen vuoden 2000 jälkeen. Taloudelliset tekijät kuten markkinaosuudet, tuottavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, tuottavuus ja loppuvarastot kehittyivät myönteisesti. Yhteisön tuotannonalan myynti on ollut kannattava vuodesta 2001 (0,9 prosenttia) tutkimusajanjaksolle (1,6 prosenttia). Kiinalaisten viejien aiheuttaman paineen vuoksi yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan ole saavuttanut voitollisuutta, joka riittäisi takaamaan alan elinkelpoisuuden tulevaisuudessa. Tuotannon (– 5 prosenttia), kapasiteetin käyttöasteen (– 5 prosenttia) ja yhteisön markkinoilla tapahtuvan myynnin (– 3 prosenttia) laskeva kehityssuunta oli enemmän tai vähemmän yhdenmukainen kulutuksen laskun kanssa. Tämä on kuitenkin tapahtunut työllisyyden (– 20 prosenttia) ja sijoitusten (– 19 prosenttia) kustannuksella. On huomattava, että yhden yhteisön tuottajan harjoittama myynti etuyhteydessä oleville osapuolille ei muuttanut yhteisön tuotannonalan tilanteen yleiskuvaa. Näin ollen voidaan päätellä, että vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut, se on edelleen haavoittuva, muun muassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkumisen vuoksi. Yhteisön tuotannonalan ponnistelut kilpailukyvyn parantamiseksi eivät näin ollen ole täysin onnistuneet. |
| --- | --- |

(74)

Voimassa olevat toimenpiteet ovat johtaneet yhteisön tuotannonalan osittaiseen elpymiseen vuoden 2000 jälkeen. Taloudelliset tekijät kuten markkinaosuudet, tuottavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, tuottavuus ja loppuvarastot kehittyivät myönteisesti. Yhteisön tuotannonalan myynti on ollut kannattava vuodesta 2001 (0,9 prosenttia) tutkimusajanjaksolle (1,6 prosenttia). Kiinalaisten viejien aiheuttaman paineen vuoksi yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan ole saavuttanut voitollisuutta, joka riittäisi takaamaan alan elinkelpoisuuden tulevaisuudessa. Tuotannon (– 5 prosenttia), kapasiteetin käyttöasteen (– 5 prosenttia) ja yhteisön markkinoilla tapahtuvan myynnin (– 3 prosenttia) laskeva kehityssuunta oli enemmän tai vähemmän yhdenmukainen kulutuksen laskun kanssa. Tämä on kuitenkin tapahtunut työllisyyden (– 20 prosenttia) ja sijoitusten (– 19 prosenttia) kustannuksella. On huomattava, että yhden yhteisön tuottajan harjoittama myynti etuyhteydessä oleville osapuolille ei muuttanut yhteisön tuotannonalan tilanteen yleiskuvaa. Näin ollen voidaan päätellä, että vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut, se on edelleen haavoittuva, muun muassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkumisen vuoksi. Yhteisön tuotannonalan ponnistelut kilpailukyvyn parantamiseksi eivät näin ollen ole täysin onnistuneet.

| (75) | Toisaalta olisi myös syytä huomata, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat laskeneet tarkastelujaksolla. Lisäksi todettiin, että Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ollut alittanut yhteisön tuotannonalan hintoja. Näissä olosuhteissa ja erityisesti kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan tilanteen vähäinen parantuminen, Kiinasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden lasku sekä hinnan alittavuuden puuttuminen, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman vahingon jatkumista ei voitu osoittaa. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(75)

Toisaalta olisi myös syytä huomata, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat laskeneet tarkastelujaksolla. Lisäksi todettiin, että Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ollut alittanut yhteisön tuotannonalan hintoja. Näissä olosuhteissa ja erityisesti kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan tilanteen vähäinen parantuminen, Kiinasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden lasku sekä hinnan alittavuuden puuttuminen, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman vahingon jatkumista ei voitu osoittaa. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (76) | Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä edellä olevissa kappaleissa esitetyn yhteenvedon mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä edellä olevissa kappaleissa esitetyn yhteenvedon mukaisesti.

| (77) | Kuten jo osoitettiin, jos polkumyynnin vastaisten toimien annetaan raueta, on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta polkumyyntihinnoilla lisääntyisi huomattavasti, kun otetaan huomioon Kiinassa oleva suuri ylimääräinen tuotantokapasiteetti, mikä johtuu maailman suurimman magnesiittimalmivarannon sijaitsemisesta Kiinassa. |
| --- | --- |

(77)

Kuten jo osoitettiin, jos polkumyynnin vastaisten toimien annetaan raueta, on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta polkumyyntihinnoilla lisääntyisi huomattavasti, kun otetaan huomioon Kiinassa oleva suuri ylimääräinen tuotantokapasiteetti, mikä johtuu maailman suurimman magnesiittimalmivarannon sijaitsemisesta Kiinassa.

| (78) | Verrattaessa Kiinasta peräisin olevaa tuontia muista kolmansista maista peräisin olevaan, yhteisöön suuntautuvaan tuontiin huomataan merkittävä ero hinnoissa. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla korkeat, kun taas Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat jatkuvasti. Lisäksi Kiinan muille magnesiumoksidin tärkeimmille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat olivat 38 prosenttia alemmat kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat, mikä osoittaa selvästi, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrän kasvu kohdistaisi yhteisön tuotannonalaan lisää paineita, kun muistetaan, että kyseinen vienti on jo tarkastelujaksolla luonut paineen yhteisön hintojen laskuun. |
| --- | --- |

(78)

Verrattaessa Kiinasta peräisin olevaa tuontia muista kolmansista maista peräisin olevaan, yhteisöön suuntautuvaan tuontiin huomataan merkittävä ero hinnoissa. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla korkeat, kun taas Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat jatkuvasti. Lisäksi Kiinan muille magnesiumoksidin tärkeimmille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat olivat 38 prosenttia alemmat kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat, mikä osoittaa selvästi, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrän kasvu kohdistaisi yhteisön tuotannonalaan lisää paineita, kun muistetaan, että kyseinen vienti on jo tarkastelujaksolla luonut paineen yhteisön hintojen laskuun.

| (79) | Edellä esitetyn valossa päätellään, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi kaiken todennäköisyyden mukaan yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitetyn valossa päätellään, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi kaiken todennäköisyyden mukaan yhteisön tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistumiseen.

G.   YHTEISÖN ETU

| (80) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden sekä käyttäjien ja tavarantoimittajien etunäkökohdista. |
| --- | --- |

(80)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden sekä käyttäjien ja tavarantoimittajien etunäkökohdista.

| (81) | Olisi muistettava, että toimenpiteiden ottamista uudelleen käyttöön ei aiemmassa tarkastelussa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu, siinä voidaan lisäksi arvioida voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia asianomaisille osapuolille aiheuttamia kohtuuttomia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

(81)

Olisi muistettava, että toimenpiteiden ottamista uudelleen käyttöön ei aiemmassa tarkastelussa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu, siinä voidaan lisäksi arvioida voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia asianomaisille osapuolille aiheuttamia kohtuuttomia haittavaikutuksia.

| (82) | Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(82)

Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin jatkumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

| (83) | On muistettava, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnin todettiin todennäköisesti jatkuvan ja että vaarana on se, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu tällaisen tuonnin vuoksi. Lisäksi havaittiin, että yhteisön tuotannonalan tilanne on erittäin haavoittuva. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen auttaisi yhteisön tuotannonalaa täysin elpymään ja sillä vältettäisiin enempi vahinko. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(83)

On muistettava, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnin todettiin todennäköisesti jatkuvan ja että vaarana on se, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu tällaisen tuonnin vuoksi. Lisäksi havaittiin, että yhteisön tuotannonalan tilanne on erittäin haavoittuva. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen auttaisi yhteisön tuotannonalaa täysin elpymään ja sillä vältettäisiin enempi vahinko. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet.

| (84) | Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen 23 tuojalle/kauppiaalle, jotka mainittiin valituksessa. Vastauksia ei saatu. |
| --- | --- |

(84)

Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen 23 tuojalle/kauppiaalle, jotka mainittiin valituksessa. Vastauksia ei saatu.

| (85) | Tässä tilanteessa pääteltiin, että voimassa olevat toimenpiteet eivät suuresti vaikuttaneet tuojiin eivätkä kauppiaisiin, joten toimenpiteiden jatkamisellakaan ei olisi niihin huomattavaa vaikutusta. Tämä vastaa myös edellisissä tutkimuksissa tehtyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(85)

Tässä tilanteessa pääteltiin, että voimassa olevat toimenpiteet eivät suuresti vaikuttaneet tuojiin eivätkä kauppiaisiin, joten toimenpiteiden jatkamisellakaan ei olisi niihin huomattavaa vaikutusta. Tämä vastaa myös edellisissä tutkimuksissa tehtyjä päätelmiä.

| (86) | Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen neljälle käyttäjälle. Vastauksia ei saatu. |
| --- | --- |

(86)

Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen neljälle käyttäjälle. Vastauksia ei saatu.

| (87) | Koska kyselyyn ei saatu vastauksia ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä tukevia tarkastettavia tietoja ei ole, päätellään, että tullien pitämisellä voimassa ei ole merkittävää vaikutusta käyttäjiin. |
| --- | --- |

(87)

Koska kyselyyn ei saatu vastauksia ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä tukevia tarkastettavia tietoja ei ole, päätellään, että tullien pitämisellä voimassa ei ole merkittävää vaikutusta käyttäjiin.

H.   PÄÄTELMÄT

| (88) | Tutkimuksen mukaan Kiinan kansantasavallan viejät ovat jatkaneet polkumyyntikäytänteitään tutkimusajanjaksona. On myös osoitettu, että yhteisön markkinat ovat kiinalaisille viejille houkuttelevat muilla vientimarkkinoilla laskutettujen hintojen vuoksi ja koska Kiinassa on huomattavasti ylimääräistä kapasiteettia. Jos toimenpiteet kumottaisiin, on sen vuoksi todennäköistä, että yhteisön markkinoille tuotaisiin tarkasteltavana olevaa tuotetta suuria määriä polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(88)

Tutkimuksen mukaan Kiinan kansantasavallan viejät ovat jatkaneet polkumyyntikäytänteitään tutkimusajanjaksona. On myös osoitettu, että yhteisön markkinat ovat kiinalaisille viejille houkuttelevat muilla vientimarkkinoilla laskutettujen hintojen vuoksi ja koska Kiinassa on huomattavasti ylimääräistä kapasiteettia. Jos toimenpiteet kumottaisiin, on sen vuoksi todennäköistä, että yhteisön markkinoille tuotaisiin tarkasteltavana olevaa tuotetta suuria määriä polkumyynnillä.

| (89) | Yhteisön tuotannonalan tilanne, jota ilmentävät sen tuotannon, myynnin ja työllisyyden heikkeneminen ja riittämätön kannattavuus tarkastelujaksona, todennäköisesti heikkenisi edelleen, jos toimenpiteet kumottaisiin, sillä Kiinan kansantasavallasta alettaisiin tuoda polkumyynnillä yhä enemmän tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(89)

Yhteisön tuotannonalan tilanne, jota ilmentävät sen tuotannon, myynnin ja työllisyyden heikkeneminen ja riittämätön kannattavuus tarkastelujaksona, todennäköisesti heikkenisi edelleen, jos toimenpiteet kumottaisiin, sillä Kiinan kansantasavallasta alettaisiin tuoda polkumyynnillä yhä enemmän tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille.

| (90) | Yhteisön edun osalta ei ole mitään pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan. |
| --- | --- |

(90)

Yhteisön edun osalta ei ole mitään pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan.

| (91) | Näin ollen katsotaan, että on aiheellista jatkaa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa. |
| --- | --- |

(91)

Näin ollen katsotaan, että on aiheellista jatkaa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa.

| (92) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Sellaisia huomautuksia ei esitetty, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä. |
| --- | --- |

(92)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Sellaisia huomautuksia ei esitetty, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä.

| (93) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1334/1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 985/2003, käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava, |
| --- | --- |

(93)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1334/1999, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 985/2003, käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 2519 90 90 (Taric-koodiin 25199090*10) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan magnesiumoksidin tuonnissa.

2.   Polkumyyntitullin määrä on

| a) | vähimmäistuontihinnan, joka on 112 euroa tonnilta, ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus kaikissa tapauksissa, joissa jälkimmäinen on






  — | alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, ja |
| --- | --- | --- |

a)

vähimmäistuontihinnan, joka on 112 euroa tonnilta, ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus kaikissa tapauksissa, joissa jälkimmäinen on

—

alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, ja

| — | määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman kauppalaskun perusteella (Taric-lisäkoodi A420); |
| --- | --- |

—

määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman kauppalaskun perusteella (Taric-lisäkoodi A420);

| b) | nolla, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman kauppalaskun perusteella ja se on vähintään vähimmäistuontihinnan (112 euroa tonnilta) suuruinen (Taric-lisäkoodi A420); |
| --- | --- |

b)

nolla, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman kauppalaskun perusteella ja se on vähintään vähimmäistuontihinnan (112 euroa tonnilta) suuruinen (Taric-lisäkoodi A420);

| c) | 27,1 prosentin arvotullin suuruinen kaikissa tapauksissa, jotka eivät kuulu a ja b alakohdan soveltamisalaan (Taric-lisäkoodi A999). |
| --- | --- |

c)

27,1 prosentin arvotullin suuruinen kaikissa tapauksissa, jotka eivät kuulu a ja b alakohdan soveltamisalaan (Taric-lisäkoodi A999).

Jos polkumyyntitulli määritetään 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) 145 artiklan mukaisesti, edellä vahvistettua vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 159, 25.6.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 985/2003 (EUVL L 143, 11.6.2003, s. 1).

2

(3)  EUVL L 143, 11.6.2003, s. 1.

3

(4)  EYVL L 145, 17.6.1993, s. 1.

4

(5)  EUVL C 230, 26.9.2003, s. 2.

5

(6)  EUVL C 138, 18.5.2004, s. 2.

6

(7)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

7

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/18

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 779/2005,

annettu 23 päivänä toukokuuta 2005,

Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdosta asetuksella (EY) N:o 821/94 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’toimenpiteet’, muun muassa Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa. European Chemical Industry Council (CEFIC) pyysi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua, jonka tuloksena neuvosto säilytti asetuksella (EY) N:o 1100/2000 (3) toimenpiteet alkuperäisellä tasolla. Euroopan unionin laajentumisen, joka tapahtui 1 päivänä toukokuuta 2004 kymmenen uuden jäsenvaltion liittyessä unioniin, seurauksena neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 991/2004 (4) asetusta (EY) N:o 1100/2000 mahdollistaakseen yhteisöön tuonnin vapauttamisen asetuksella (EY) N:o 1100/2000 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista siinä tapauksessa, että kyseinen tuonti tapahtuu komission hyväksymän sitoumuksen ehtojen mukaisesti. Komissio hyväksyi päätöksillä 2004/498/EY (5) ja 2004/782/EY (6) OJSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat (ZAC) -nimisen vientiä harjoittavan ukrainalaistuottajan tarjoamat sitoumukset. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdosta asetuksella (EY) N:o 821/94 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’toimenpiteet’, muun muassa Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa. European Chemical Industry Council (CEFIC) pyysi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua, jonka tuloksena neuvosto säilytti asetuksella (EY) N:o 1100/2000 (3) toimenpiteet alkuperäisellä tasolla. Euroopan unionin laajentumisen, joka tapahtui 1 päivänä toukokuuta 2004 kymmenen uuden jäsenvaltion liittyessä unioniin, seurauksena neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 991/2004 (4) asetusta (EY) N:o 1100/2000 mahdollistaakseen yhteisöön tuonnin vapauttamisen asetuksella (EY) N:o 1100/2000 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista siinä tapauksessa, että kyseinen tuonti tapahtuu komission hyväksymän sitoumuksen ehtojen mukaisesti. Komissio hyväksyi päätöksillä 2004/498/EY (5) ja 2004/782/EY (6) OJSC Zaporozhsky Abrasivny Combinat (ZAC) -nimisen vientiä harjoittavan ukrainalaistuottajan tarjoamat sitoumukset.

| (2) | Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 24 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 24 prosenttia.

2.   Tämä tutkimus

| (3) | Komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuvan osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, jonka esitti ZAC, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuvan osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, jonka esitti ZAC, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

| (4) | Pyyntö perustui pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että kyseiset muutokset ovat pysyviä. Pyynnön esittäjä väitti muun muassa, että markkinatalousaseman osalta olosuhteet olivat muuttuneet merkittävästi. Erityisesti pyynnön esittäjä väitti nyt täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset markkinatalousaseman myöntämiselle. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näytön siitä, että sen omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja sen Yhdysvaltoihin, joka on markkinatalousmaana Euroopan unioniin verrattavissa, suuntautuvan viennin hintojen vertailu johtaisi polkumyynnin vähenemiseen tasolle, joka on huomattavasti alle voimassa olevan toimenpiteen tason. Pyynnön esittäjä väittikin, ettei toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena ollut enää tarpeen polkumyynnin poistamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö perustui pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että kyseiset muutokset ovat pysyviä. Pyynnön esittäjä väitti muun muassa, että markkinatalousaseman osalta olosuhteet olivat muuttuneet merkittävästi. Erityisesti pyynnön esittäjä väitti nyt täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaiset vaatimukset markkinatalousaseman myöntämiselle. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti näytön siitä, että sen omiin kustannuksiin/kotimarkkinahintoihin perustuvan normaaliarvon ja sen Yhdysvaltoihin, joka on markkinatalousmaana Euroopan unioniin verrattavissa, suuntautuvan viennin hintojen vertailu johtaisi polkumyynnin vähenemiseen tasolle, joka on huomattavasti alle voimassa olevan toimenpiteen tason. Pyynnön esittäjä väittikin, ettei toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena ollut enää tarpeen polkumyynnin poistamiseksi.

| (5) | Komissio pani neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä tammikuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (7) vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, jonka kohteena oli polkumyynnin ja markkinatalousaseman tarkastelu pyynnön esittäjän osalta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pani neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä tammikuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (7) vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, jonka kohteena oli polkumyynnin ja markkinatalousaseman tarkastelu pyynnön esittäjän osalta.

| (6) | Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja lomakkeen markkinatalousaseman pyytämistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja lomakkeen markkinatalousaseman pyytämistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla.

| (7) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja markkinatalousaseman määrittämiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän tiloihin tehtiin tarkastuskäynti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja markkinatalousaseman määrittämiseksi tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän tiloihin tehtiin tarkastuskäynti.

| (8) | Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(8)

Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (9) | Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö sekä pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti vientiä harjoittavalle tuottajalle, viejämaan edustajille ja yhteisön tuottajille virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö sekä pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (10) | Näkökantansa esittivät seuraavat asianomaiset osapuolet:






  a) | Yhteisön tuottajien järjestö:







  — | European Chemical Industry Council (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Näkökantansa esittivät seuraavat asianomaiset osapuolet:

a)

Yhteisön tuottajien järjestö:

—

European Chemical Industry Council (CEFIC)

| b) | Yhteisön tuottaja:







  — | Best-Business, Kunštát na Moravě, Tšekki |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön tuottaja:

—

Best-Business, Kunštát na Moravě, Tšekki

| c) | Vientiä harjoittava tuottaja:







  — | Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukraina |
| --- | --- | --- |

c)

Vientiä harjoittava tuottaja:

—

Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporožje, Ukraina

| d) | Tuottajat vertailumaissa:







  — | Volzhsky Abrasive, Volžski, Volgogradin alue, Venäjä, |
| --- | --- | --- |

d)

Tuottajat vertailumaissa:

—

Volzhsky Abrasive, Volžski, Volgogradin alue, Venäjä,

| — | Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brasilia. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brasilia.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (11) | Tämän menettelyn kohteena oleva tuote on CN-koodiin 2849 20 00 luokiteltava piikarbidi, jäljempänä ’piikarbidi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Näyttöä siitä, että olosuhteet olisivat toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen muuttuneet tarkasteltavana olevan tuotteen osalta merkittävästi, ei löydetty. |
| --- | --- |

(11)

Tämän menettelyn kohteena oleva tuote on CN-koodiin 2849 20 00 luokiteltava piikarbidi, jäljempänä ’piikarbidi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Näyttöä siitä, että olosuhteet olisivat toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen muuttuneet tarkasteltavana olevan tuotteen osalta merkittävästi, ei löydetty.

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Alustavat huomiot

| (12) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämäntyyppisen tarkastelun tarkoituksena on selvittää, onko toimenpiteiden säilyttäminen vallitsevalla tasolla tarpeen. Komissio voi osittaista välivaiheen tarkastelua toimittaessaan arvioida muun muassa sitä, ovatko olosuhteet polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi. Komissio tutki kaikki pyynnön esittäjän väitteet sekä olosuhteet, jotka olisivat voineet muuttua merkittävästi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen: markkinatalousasema, yksilöllinen kohtelu, vertailumaan valinta ja pyynnön esittäjän vientihinnat. |
| --- | --- |

(12)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämäntyyppisen tarkastelun tarkoituksena on selvittää, onko toimenpiteiden säilyttäminen vallitsevalla tasolla tarpeen. Komissio voi osittaista välivaiheen tarkastelua toimittaessaan arvioida muun muassa sitä, ovatko olosuhteet polkumyynnin osalta muuttuneet merkittävästi. Komissio tutki kaikki pyynnön esittäjän väitteet sekä olosuhteet, jotka olisivat voineet muuttua merkittävästi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen: markkinatalousasema, yksilöllinen kohtelu, vertailumaan valinta ja pyynnön esittäjän vientihinnat.

2.   Markkinatalousasema

| (13) | Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalousasemaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla ja toimitti sitä koskevan lomakkeen vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(13)

Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalousasemaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla ja toimitti sitä koskevan lomakkeen vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.

| (14) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todetaan täyttävän kaikki viisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettua vaatimusta. |
| --- | --- |

(14)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todetaan täyttävän kaikki viisi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettua vaatimusta.

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei pyynnön esittäjä täyttänyt kaikkia vaatimuksia.
  MARKKINATALOUSASEMAA KOSKEVAT VAATIMUKSET









  2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäinen luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toinen luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kolmas luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan neljäs luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan viides luetelmakohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| Lähde: Pyynnön esittäjän markkinatalousasemaa koskevan pyynnön varmennetut tiedot. |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei pyynnön esittäjä täyttänyt kaikkia vaatimuksia.

MARKKINATALOUSASEMAA KOSKEVAT VAATIMUKSET

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäinen luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toinen luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kolmas luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan neljäs luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan viides luetelmakohta

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

Lähde: Pyynnön esittäjän markkinatalousasemaa koskevan pyynnön varmennetut tiedot.

| (16) | Tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjää oltiin yksityistämässä Ukrainan valtion valvonnassa. Yksityistämisen yhteydessä pyynnön esittäjän osake-enemmistön haltija ja yksityinen investoija tekivät sopimuksen erään valtionorganisaation kanssa. Tutkimusajanjakson loppuun asti pyynnön esittäjällä oli useita sopimuksesta johtuvia, erityisesti sen työvoimaa ja toimintoja koskevia velvoitteita. Valtio valvoi kyseisten velvoitteiden noudattamista vuositarkastuksin, ja noudattamatta jättäminen johti seuraamuksiin. Todettiin, että sopimukseen sisältyvät ehdot menevät pidemmälle kuin mihin yksityinen investoija suostuisi tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa. Tästä syystä päätellään, että työvoimaa, tuotantoa ja myyntiä koskevia pyynnön esittäjän päätöksiä ei tehty markkinoihin perustuvien tarjontaa ja kysyntää heijastavien viitteiden perusteella, vaan valtio puuttui merkittävällä tavalla niiden tekemiseen. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjää oltiin yksityistämässä Ukrainan valtion valvonnassa. Yksityistämisen yhteydessä pyynnön esittäjän osake-enemmistön haltija ja yksityinen investoija tekivät sopimuksen erään valtionorganisaation kanssa. Tutkimusajanjakson loppuun asti pyynnön esittäjällä oli useita sopimuksesta johtuvia, erityisesti sen työvoimaa ja toimintoja koskevia velvoitteita. Valtio valvoi kyseisten velvoitteiden noudattamista vuositarkastuksin, ja noudattamatta jättäminen johti seuraamuksiin. Todettiin, että sopimukseen sisältyvät ehdot menevät pidemmälle kuin mihin yksityinen investoija suostuisi tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa. Tästä syystä päätellään, että työvoimaa, tuotantoa ja myyntiä koskevia pyynnön esittäjän päätöksiä ei tehty markkinoihin perustuvien tarjontaa ja kysyntää heijastavien viitteiden perusteella, vaan valtio puuttui merkittävällä tavalla niiden tekemiseen.

| (17) | Lisäksi todettiin, että kirjanpito ja tilintarkastus eivät olleet luotettavia; pyynnön esittäjä pystyi muuttamaan kirjanpito-ohjelman keskeisiä tietoja (päivämääriä ja päättyneen tilikauden arvoja), eikä tiettyjä pyynnön esittäjän kirjanpitoon vietyjä rahoitustoimia ole pystytty todentamaan. Näistä vakavista puutteista ei ole mainintaa tilintarkastuskertomuksessa. Tästä syystä päätellään, että pyynnön esittäjällä ei ole yhtä ainoaa selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi todettiin, että kirjanpito ja tilintarkastus eivät olleet luotettavia; pyynnön esittäjä pystyi muuttamaan kirjanpito-ohjelman keskeisiä tietoja (päivämääriä ja päättyneen tilikauden arvoja), eikä tiettyjä pyynnön esittäjän kirjanpitoon vietyjä rahoitustoimia ole pystytty todentamaan. Näistä vakavista puutteista ei ole mainintaa tilintarkastuskertomuksessa. Tästä syystä päätellään, että pyynnön esittäjällä ei ole yhtä ainoaa selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.

| (18) | Edelleen todettiin, että valtiolle kuuluvien, luonteeltaan sotilaallisten puolustustarvikkeiden vieminen taseeseen ja niiden poistaminen kirjanpidosta johtaa siihen, että ZAC:n varallisuuteen, tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen kohdistuu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. Lisäksi se, että ZAC otti yksityistämisen ollessa käynnissä vastaan korottoman lainan eräältä investoijalta, vääristi tuotantokustannuksia. |
| --- | --- |

(18)

Edelleen todettiin, että valtiolle kuuluvien, luonteeltaan sotilaallisten puolustustarvikkeiden vieminen taseeseen ja niiden poistaminen kirjanpidosta johtaa siihen, että ZAC:n varallisuuteen, tuotantokustannuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen kohdistuu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä peräisin olevia merkittäviä vääristymiä. Lisäksi se, että ZAC otti yksityistämisen ollessa käynnissä vastaan korottoman lainan eräältä investoijalta, vääristi tuotantokustannuksia.

| (19) | Tämän perusteella pääteltiin, että kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset eivät täyty ja että pyynnön esittäjän osalta eivät vallitse markkinatalousolosuhteet. |
| --- | --- |

(19)

Tämän perusteella pääteltiin, että kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset eivät täyty ja että pyynnön esittäjän osalta eivät vallitse markkinatalousolosuhteet.

| (20) | Komissio ilmoitti edellä esitetyt päätelmät yksityiskohtineen pyynnön esittäjälle ja yhteisön tuotannonalalle ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Yhteisön tuotannonala tuki komission päätelmiä. Pyynnön esittäjän huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa markkinatalousasemaa koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio ilmoitti edellä esitetyt päätelmät yksityiskohtineen pyynnön esittäjälle ja yhteisön tuotannonalalle ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Yhteisön tuotannonala tuki komission päätelmiä. Pyynnön esittäjän huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa markkinatalousasemaa koskevia päätelmiä.

3.   Yksilöllinen kohtelu

| (21) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli määritetään 2 artiklan 7 kohdan soveltamisalaan kuuluville maille lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen pohjalta osoittaa, että kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli määritetään 2 artiklan 7 kohdan soveltamisalaan kuuluville maille lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat asianmukaisesti perusteltujen pyyntöjen pohjalta osoittaa, että kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (22) | Pyynnön esittäjä pyysi myös yksilöllistä kohtelua, joka johtaisi paljouden perusteella kannettavan yksilöllisen polkumyyntitullin määrittämiseen siinä tapauksessa, ettei sille myönnetä markkinatalousasemaa. Tutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt mitään sellaista, joka olisi viitannut tarkasteltavana olevalla tuotteella olevan muita tuottajia Ukrainassa, vaan tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjä on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa oleva tuottaja Ukrainassa. Tällöin katsotaan, että yksilöllinen kohtelu ei tule kysymykseen, koska yksilöllinen polkumyyntimarginaali olisi sama kuin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(22)

Pyynnön esittäjä pyysi myös yksilöllistä kohtelua, joka johtaisi paljouden perusteella kannettavan yksilöllisen polkumyyntitullin määrittämiseen siinä tapauksessa, ettei sille myönnetä markkinatalousasemaa. Tutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt mitään sellaista, joka olisi viitannut tarkasteltavana olevalla tuotteella olevan muita tuottajia Ukrainassa, vaan tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjä on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa oleva tuottaja Ukrainassa. Tällöin katsotaan, että yksilöllinen kohtelu ei tule kysymykseen, koska yksilöllinen polkumyyntimarginaali olisi sama kuin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali.

4.   Vertailumaa

| (23) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille sekä niille siirtymävaiheen maille, joille ei voida myöntää markkinatalousasemaa, normaaliarvo määritetään vertailumaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Pyynnön esittäjä väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa käytetty Brasilia ei ole sopiva vertailumaa ja että käynnissä olevassa välivaiheen tarkastelussa pitäisi käyttää Venäjää sopivimpana, ellei peräti ainoana mahdollisena vertailumaana normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle. |
| --- | --- |

(23)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muille kuin markkinatalousmaille sekä niille siirtymävaiheen maille, joille ei voida myöntää markkinatalousasemaa, normaaliarvo määritetään vertailumaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Pyynnön esittäjä väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa käytetty Brasilia ei ole sopiva vertailumaa ja että käynnissä olevassa välivaiheen tarkastelussa pitäisi käyttää Venäjää sopivimpana, ellei peräti ainoana mahdollisena vertailumaana normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle.

| (24) | Pyynnön esittäjän Venäjää puoltavat väitteet perustuivat siihen, että i) Venäjän raaka-aineiden saanti, energialähteet ja muut keskeiset tuotantopanokset, tuotantotekniikka ja tuotannon laajuus ovat vertailukelpoisia Ukrainan kanssa; ii) Venäjän kotimarkkinamyynti on edustavaa, koska kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli yli viisi prosenttia Ukrainan vientimyynnin kokonaismäärästä; ja iii) kilpailutilanne Venäjällä on verrattavissa Ukrainaan. |
| --- | --- |

(24)

Pyynnön esittäjän Venäjää puoltavat väitteet perustuivat siihen, että i) Venäjän raaka-aineiden saanti, energialähteet ja muut keskeiset tuotantopanokset, tuotantotekniikka ja tuotannon laajuus ovat vertailukelpoisia Ukrainan kanssa; ii) Venäjän kotimarkkinamyynti on edustavaa, koska kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli yli viisi prosenttia Ukrainan vientimyynnin kokonaismäärästä; ja iii) kilpailutilanne Venäjällä on verrattavissa Ukrainaan.

| (25) | Komissio otti pyynnön esittäjän ehdotuksen huomioon. Ensinnäkin katsottiin, että tarkasteltavana olevan venäläisen tuotteen koko viennin todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa tapahtuneen polkumyynnillä. Asianomainen tilanne itsessään viittaa poikkeavuuteen normaaliarvon ja vientihinnan välisessä suhteessa ja asettaa Venäjän sopivuuden vertailumaana kyseenalaiseksi. Tästä havainnosta huolimatta ja pyynnön esittäjän nimenomaisesta pyynnöstä komission yksiköt kehottivat vientiä harjoittavaa venäläistuottajaa toimimaan menettelyssä yhteistyössä. Asianomainen venäläisyritys ei ole kuitenkaan toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(25)

Komissio otti pyynnön esittäjän ehdotuksen huomioon. Ensinnäkin katsottiin, että tarkasteltavana olevan venäläisen tuotteen koko viennin todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa tapahtuneen polkumyynnillä. Asianomainen tilanne itsessään viittaa poikkeavuuteen normaaliarvon ja vientihinnan välisessä suhteessa ja asettaa Venäjän sopivuuden vertailumaana kyseenalaiseksi. Tästä havainnosta huolimatta ja pyynnön esittäjän nimenomaisesta pyynnöstä komission yksiköt kehottivat vientiä harjoittavaa venäläistuottajaa toimimaan menettelyssä yhteistyössä. Asianomainen venäläisyritys ei ole kuitenkaan toiminut yhteistyössä.

| (26) | Näistä syistä todettiin, että Venäjää ei voitu valita normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle soveltuvaksi vertailumaaksi. Ei myöskään löydetty näyttöä siitä, että alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaan osalta vallinneet olosuhteet olisivat muuttuneet pyynnön esittäjän eduksi. |
| --- | --- |

(26)

Näistä syistä todettiin, että Venäjää ei voitu valita normaaliarvon määrittämiseen Ukrainalle soveltuvaksi vertailumaaksi. Ei myöskään löydetty näyttöä siitä, että alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaan osalta vallinneet olosuhteet olisivat muuttuneet pyynnön esittäjän eduksi.

5.   Vientihinta

| (27) | Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaan vientihinta on tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta tuotteesta, joka on myyty vientiin viejämaasta yhteisöön. Jos vientihintaa ei ole, vientihinta voidaan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaan muodostaa sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, tai jos tuotteita ei jälleenmyydä riippumattomalle ostajalle tai niitä ei jälleenmyydä samanlaisessa kunnossa, jossa ne olivat tuotaessa, millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaan vientihinta on tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta tuotteesta, joka on myyty vientiin viejämaasta yhteisöön. Jos vientihintaa ei ole, vientihinta voidaan perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaan muodostaa sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle, tai jos tuotteita ei jälleenmyydä riippumattomalle ostajalle tai niitä ei jälleenmyydä samanlaisessa kunnossa, jossa ne olivat tuotaessa, millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella.

| (28) | Pyynnön esittäjä väitti, että olosuhteet olivat muuttuneet sen vientihintojen osalta ja että yhteisöön suuntautuvan edustavan viennin puuttuessa yhteisön kaltaisille, muille kuin EU:n markkinoille suuntautuvassa viennissä veloitettavia hintoja pitäisi käyttää hyväksyttävänä perusteena polkumyyntimarginaalin määrittämiseen. Tätä tarkoitusta varten pyynnön esittäjä ehdotti viitemaaksi Yhdysvaltoja tai EU:n kymmentä uusinta jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

(28)

Pyynnön esittäjä väitti, että olosuhteet olivat muuttuneet sen vientihintojen osalta ja että yhteisöön suuntautuvan edustavan viennin puuttuessa yhteisön kaltaisille, muille kuin EU:n markkinoille suuntautuvassa viennissä veloitettavia hintoja pitäisi käyttää hyväksyttävänä perusteena polkumyyntimarginaalin määrittämiseen. Tätä tarkoitusta varten pyynnön esittäjä ehdotti viitemaaksi Yhdysvaltoja tai EU:n kymmentä uusinta jäsenvaltiota.

| (29) | Komissio otti pyynnön esittäjän ehdotukset huomioon, koska erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa voitaisiin harkita kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloitettavien hintojen käyttöä perustana vertailuun normaaliarvon kanssa. Tässä tapauksessa todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjän tutkimusajanjakson aikaiset vientimäärät Yhdysvaltoihin eivät olleet edes edustavia, joten kysymys siitä, oliko tarkoituksenmukaista käyttää Yhdysvaltoihin viennissä veloitettavia hintoja, ei ollut ajankohtainen. Näin ollen pyyntö perustaa polkumyyntilaskelma Yhdysvaltoihin viennissä veloitettaviin hintoihin hylättiin. Ei myöskään löydetty näyttöä siitä, että EU:n kymmeneen uusimpaan jäsenvaltioon viennissä veloitettavien hintojen erillinen käyttö olisi pyynnön esittäjän edun mukaista. Samoin vahvistetaan, että yhteisöön ei tutkimusajanjaksolla suuntautunut edustavaa myyntiä. |
| --- | --- |

(29)

Komissio otti pyynnön esittäjän ehdotukset huomioon, koska erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa voitaisiin harkita kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloitettavien hintojen käyttöä perustana vertailuun normaaliarvon kanssa. Tässä tapauksessa todettiin kuitenkin, että pyynnön esittäjän tutkimusajanjakson aikaiset vientimäärät Yhdysvaltoihin eivät olleet edes edustavia, joten kysymys siitä, oliko tarkoituksenmukaista käyttää Yhdysvaltoihin viennissä veloitettavia hintoja, ei ollut ajankohtainen. Näin ollen pyyntö perustaa polkumyyntilaskelma Yhdysvaltoihin viennissä veloitettaviin hintoihin hylättiin. Ei myöskään löydetty näyttöä siitä, että EU:n kymmeneen uusimpaan jäsenvaltioon viennissä veloitettavien hintojen erillinen käyttö olisi pyynnön esittäjän edun mukaista. Samoin vahvistetaan, että yhteisöön ei tutkimusajanjaksolla suuntautunut edustavaa myyntiä.

6.   Päätelmät

| (30) | Pyynnön esittäjälle ei edellä esitetyn perusteella voitu myöntää markkinatalousasemaa. Yksilöllinen kohtelu ei tässä tapauksessa tule kysymykseen. Lisäksi kaikki muut pyynnön esittäjän esittämät vertailumaan valintaa ja pyynnön esittäjän vientihintoja koskevat väitteet, jotka oli otettu tarkasteltaviksi, hylättiin. Tämän perusteella katsotaan, että polkumyynnin osalta olosuhteet eivät ole muuttuneet merkittävästi verrattuna tilanteeseen tutkimusajanjaksolla, jota käytettiin alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa. Sen vuoksi päätellään, että Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin yhteisöön tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia toimenpiteitä muuttamatta tai kumoamatta, |
| --- | --- |

(30)

Pyynnön esittäjälle ei edellä esitetyn perusteella voitu myöntää markkinatalousasemaa. Yksilöllinen kohtelu ei tässä tapauksessa tule kysymykseen. Lisäksi kaikki muut pyynnön esittäjän esittämät vertailumaan valintaa ja pyynnön esittäjän vientihintoja koskevat väitteet, jotka oli otettu tarkasteltaviksi, hylättiin. Tämän perusteella katsotaan, että polkumyynnin osalta olosuhteet eivät ole muuttuneet merkittävästi verrattuna tilanteeseen tutkimusajanjaksolla, jota käytettiin alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa. Sen vuoksi päätellään, että Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin yhteisöön tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia toimenpiteitä muuttamatta tai kumoamatta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Päätetään Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuonnissa kannettavan polkumyyntitullin osittainen välivaiheen tarkastelu.

2.   Asetuksella (EY) N:o 1100/2000 käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli pidetään voimassa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 94, 13.4.1994, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1786/97 (EYVL L 254, 17.9.1997, s. 6).

2

(3)  EYVL L 125, 26.5.2000, s. 3.

3

(4)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 18.

4

(5)  EUVL L 183, 20.5.2004, s. 88.

5

(6)  EUVL L 344, 20.11.2004, s. 37.

6

(7)  EUVL C 3, 7.1.2004, s. 4.

7

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 780/2005,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 24 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 85,0 |
| 204 | 84,2 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 88,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 59,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,1 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,3 |
| 204 | 39,0 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 47,9 |
| 388 | 54,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 60,9 |
| 999 | 56,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 62,1 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 64,3 |
| 624 | 61,9 |
| 999 | 73,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,0 |
| 400 | 101,0 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 59,6 |
| 512 | 67,8 |
| 524 | 72,2 |
| 528 | 67,7 |
| 720 | 61,8 |
| 804 | 97,5 |
| 999 | 78,0 |
| 0809 20 95 | 400 | 385,0 |
| 999 | 385,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

85,0

204

84,2

212

97,2

999

88,8

0707 00 05

052

88,0

204

30,3

999

59,2

0709 90 70

052

88,1

624

50,3

999

69,2

0805 10 20

052

48,3

204

39,0

212

108,2

220

47,9

388

54,6

400

48,8

528

45,4

624

60,9

999

56,6

0805 50 10

052

107,2

388

62,1

400

69,6

528

64,3

624

61,9

999

73,0

0808 10 80

388

96,0

400

101,0

404

78,7

508

59,6

512

67,8

524

72,2

528

67,7

720

61,8

804

97,5

999

78,0

0809 20 95

400

385,0

999

385,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/24

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 781/2005,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2005,

toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 622/2003 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2320/2002 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2320/2002 mukaisesti komission tehtävänä on vahvistaa toimenpiteet ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi kaikkialla Euroopan yhteisössä. Toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi 4 päivänä huhtikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 622/2003 (2) oli ensimmäinen tällaisia toimenpiteitä sisältänyt säädös. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2320/2002 mukaisesti komission tehtävänä on vahvistaa toimenpiteet ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi kaikkialla Euroopan yhteisössä. Toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi 4 päivänä huhtikuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 622/2003 (2) oli ensimmäinen tällaisia toimenpiteitä sisältänyt säädös.

| (2) | Tarvitaan toimenpiteitä, joilla selkiinnytetään yhteisiä perusvaatimuksia. |
| --- | --- |

(2)

Tarvitaan toimenpiteitä, joilla selkiinnytetään yhteisiä perusvaatimuksia.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 2320/2002 mukaisesti ja lainvastaisten toimien ehkäisemiseksi pitäisi asetuksen (EY) N:o 622/2003 liitteessä vahvistettujen toimenpiteiden olla salaisia eikä niitä pitäisi julkaista. Samaa sääntöä sovelletaan myös kaikkiin muutossäädöksiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 2320/2002 mukaisesti ja lainvastaisten toimien ehkäisemiseksi pitäisi asetuksen (EY) N:o 622/2003 liitteessä vahvistettujen toimenpiteiden olla salaisia eikä niitä pitäisi julkaista. Samaa sääntöä sovelletaan myös kaikkiin muutossäädöksiin.

| (4) | Asetus (EY) N:o 622/2003 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EY) N:o 622/2003 olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoite

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 622/2003 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

Liitteen luottamuksellisuuteen sovelletaan mainitun asetuksen 3 artiklaa.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 355, 30.12.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 89, 5.4.2003, s. 9. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 68/2004 (EUVL L 10, 16.1.2004, s. 14).

2

---

LIITE

Asetuksen 1 artiklan mukaisesti liite on salainen eikä sitä julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 782/2005,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2005,

jätetilastoja koskevien tulosten toimitusmuodosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jätetilastoista 25 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklassa edellytetään, että komissio säätää kyseisen asetuksen täytäntöönpanojärjestelyistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklassa edellytetään, että komissio säätää kyseisen asetuksen täytäntöönpanojärjestelyistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan mukaisesti komission olisi vahvistettava jäsenvaltioiden tulosten toimittamisessa noudattama asianmukainen muoto. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan mukaisesti komission olisi vahvistettava jäsenvaltioiden tulosten toimittamisessa noudattama asianmukainen muoto.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Jätetilastoja koskevien tulosten komissiolle (Eurostatille) toimittamisessa noudatettava asianmukainen muoto vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

Jäsenvaltioiden on laadittava tässä muodossa viitevuotta 2004 ja sitä seuraavia vuosia koskevat tiedot.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) asetuksessa (EY) N:o 2150/2002 vaaditut tiedot ja metatiedot sähköisessä muodossa komission (Eurostatin) ehdottamaa tiedonsiirtostandardia noudattaen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 574/2004 (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15).

1

(2)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

LIITE

JÄTETILASTOJA KOSKEVIEN TULOSTEN TOIMITTAMISESSA NOUDATETTAVA MUOTO

Tietojen toimitustavan on oltava järjestelmäriippumaton. Tiedot on toimitettava komission (Eurostatin) ehdottamaa tiedonsiirtostandardia noudattaen.

Tietokokonaisuudet

Jätetilastoja koskeva asetus (EY) N:o 2150/2002 kattaa viisi tietokokonaisuutta:

| — | Jätteiden synty (GENER) |
| --- | --- |

—

Jätteiden synty (GENER)

| — | Poltto (INCIN) |
| --- | --- |

—

Poltto (INCIN)

| — | Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (RECOV) |
| --- | --- |

—

Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (RECOV)

| — | Loppukäsittely (DISPO) |
| --- | --- |

—

Loppukäsittely (DISPO)

| — | Jätteitä hyödyntävien ja loppukäsittelevien laitosten määrä ja kapasiteetti; jätteenkeruujärjestelmän kattavuus NUTS 2 -alueittain (REGIO). |
| --- | --- |

—

Jätteitä hyödyntävien ja loppukäsittelevien laitosten määrä ja kapasiteetti; jätteenkeruujärjestelmän kattavuus NUTS 2 -alueittain (REGIO).

Jokaisesta kokonaisuudesta on toimitettava tiedosto, jonka nimi on kuusiosainen:

| Ala | 5 | WASTE |
| --- | --- | --- |
| Tietokokonaisuus | 5 | GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO |
| Jaksottaisuus | 2 | A2 |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| Jakso | 4 | 0000 (nolla nolla nolla nolla) = vuosittaiset tiedot |

Ala

5

WASTE

Tietokokonaisuus

5

GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO

Jaksottaisuus

2

A2

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

Jakso

4

0000 (nolla nolla nolla nolla) = vuosittaiset tiedot

Tiedostonimen osat erotetaan toisistaan alaviivoilla. Tekstipohjaista muotoa on käytettävä. Esimerkiksi tietokokonaisuus, joka koskee jätteiden syntymistä Belgiassa, nimetään seuraavasti: WASTE_GENER_A2_BE_2004_0000.

Puuttuvat arvot

Luokittelumuuttujille ilmoitetaan aina jokin arvo (jäteluokka, taloustoimi, NUTS 2 -alue, jätteenkäsittelylaitoksen tyyppi). Tietueet on toimitettava jokaisesta luokittelumuuttujien yhdistelmästä. Niille tietueille, joissa yhdistelmää ei ole, on lähetyksen yhteydessä annettava arvo 0 (nolla). Tietueet, joista ei ole saatavilla tietoja, on kuitenkin merkittävä puuttuvan arvon tunnuksella (M-kirjain). Puuttuvista arvoista on annettava selvitys laaturaportissa. Arvojen puuttuminen voi johtua esimerkiksi käytetyistä menetelmistä. On tärkeää erottaa toisistaan todelliset nollat ja puuttuvat tiedot, koska aggregaatteja ei voida laskea puuttuvien tietojen tapauksessa. Jos yhdistelmä ei ole loogisista syistä mahdollinen, soluun on merkittävä tunnus L, esimerkkinä yhdistelmä ”kotitalouksien tuottamat teollisuudessa syntyvien jätevesien lietteet”. Johdonmukaisuuden tarkistamisen ja virheiden korjaamisen helpottamiseksi myös kokonaismäärät on toimitettava.

Luottamuksellisuus

Luottamukselliset tiedot toimitetaan asianmukaisesti salassapidettäviksi merkittyinä. Tietojen luottamuksellisuus perustuu salassapidosta tehtyihin kansallisiin linjapäätöksiin. Yleensä tiedot voivat olla luottamuksellisia, jos tietojen antaja on tunnistettavissa. Näin on silloin, jos tiedot on saatu yhdeltä tai kahdelta vastaajalta tai jos yhden tai kahden vastaajan tiedot ovat hallitsevassa asemassa. Viranomaisilta saatuja tietoja ei yleensä pidetä luottamuksellisina.

Myös toissijaisesta luottamuksellisuudesta on ilmoitettava. Toissijaista luottamuksellisuutta on noudatettava siten, että kokonaismäärät (välisummat) pysyvät saatavilla julkaisua varten. Komissio (Eurostat) käyttää luottamuksellisia tietoja (EU:n tason) aggregaattien laskennassa julkistamatta maakohtaisia luottamuksellisia tietoja.

Mittayksiköt

Vaaditut kentät ovat alfanumeerisia, eli ne eivät saa sisältää erotus- tai desimaalimerkkejä, paitsi jos kyseessä on tietoja kuvaava arvo. Jätemäärät ilmaistaan 1 000 tonneina vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalimerkkinä käytetään pilkkua. Estimointimenetelmä voi olla sellainen, ettei tulosta saada kolmen desimaalin tarkkuudella. Tällaisessa tapauksessa arvo ilmoitetaan käyttämällä vain merkitseviä numeroita. Kaikissa jäteluokissa määrä ilmoitetaan (tavanomaisena) märkänä jätteenä, ja syntyvän lietteen osalta (jätenimikkeet 11, 12, 40) määrä lasketaan myös 1 000 tonneina kuiva-ainetta. Myös jätteenkäsittelyä koskevissa tietokokonaisuuksissa lietteen määrä on ilmoitettava sekä (tavanomaisena) märkänä jätteenä että kuiva-aineena. Tätä käytäntöä noudatetaan ainoastaan silloin, kun liete on erillisenä nimikkeenä, kuten tavanomaiset lietteet (nimike 12) polttoa ja loppukäsittelyä koskevassa tietokokonaisuudessa.

Jätteenkäsittelylaitosten määrä ilmoitetaan kokonaislukuna. Jätteenkäsittelykapasiteetin kuvaamisessa käytetään useita mittoja sen mukaan, minkä tyyppinen hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi on kyseessä (ks. luettelo I). Vertailukelpoisuuden parantamiseksi on suositeltavaa ilmoittaa polttokapasiteetti 1 000 tonneina. Maat voivat myös ilmoittaa polttokapasiteettia koskevat tiedot terajouleina (1012 joulea). Maiden, jotka eivät pysty antamaan polttokapasiteettia koskevia tietoja terajouleina, on merkittävä arvo puuttuvaksi (tunnus M). Hyödyntämiskapasiteetti ilmoitetaan 1 000 tonneina. Loppukäsittelykapasiteetti ilmoitetaan joko kuutiometreinä tai tonneina loppukäsittelyn tyypin mukaan. Vain 1 000 tonneina ilmoitettavat arvot annetaan todellisina lukuina kolmen desimaalin tarkkuudella. Muut arvot ilmoitetaan kokonaislukuina.

Sekalaisten kotitalous- ja samankaltaisten jätteiden keruujärjestelmän kattavuus on ilmoitettava joko prosenttiosuutena väestöstä tai prosenttiosuutena asunnoista.

Tarkistukset

Tietokokonaisuudet on lähetettävä erillisinä tiedostoina, jotka sisältävät kaikki tietueet. Esimerkiksi jätteiden syntyä koskeva tietokokonaisuus sisältää 51 sellaista 21 NACE-luokkaan jaoteltua jäteluokkaa, joita vastaavat määrät ilmoitetaan märkänä jätteenä, ja 3 sellaista 21 NACE-luokkaan jaoteltua jäteluokkaa, joita vastaavat määrät ilmoitetaan kuiva-aineena. Tietokokonaisuus sisältää 1 134 tietuetta.

Myös tarkistetut tiedot on toimitettava täydellisinä tietokokonaisuuksina, joissa tarkistetut solut on asianmukaisesti merkitty (tunnuksella R). Väliaikaiset tiedot merkitään tunnuksella P. Väliaikaiset tiedot edellyttävät aina tarkistusta. Sekä väliaikaisista että tarkistetuista tiedoista on annettava selvitys laaturaportissa.

Tietokokonaisuus 1:   Jätteiden synty

| Kenttä | Enimmäispituus | Arvot |
| --- | --- | --- |
| Ala | 8 | Arvo: WASTE |
| Tietokokonaisuus | 6 | Arvo: GENER (tietokokonaisuus koostuu maakohtaisesti 51 × 21 tietueesta märkänä jätteenä ja 3 × 21 tietueesta kuiva-aineena) |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| Jätenimike | 2 | Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo B) |
| Toimialanimike | 2 | NACE-luokitukseen viittaava tunnus (ks. luettelo C) |
| Märkä/kuiva | 1 | Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jätenimikkeet 11, 12, 40) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D) |
| Syntynyt jäte | 12 | Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella |
| Päivitystunnus | 1 | Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä |
| Luottamuksellisuustunnus | 1 | Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D) |

Kenttä

Enimmäispituus

Arvot

Ala

8

Arvo: WASTE

Tietokokonaisuus

6

Arvo: GENER (tietokokonaisuus koostuu maakohtaisesti 51 × 21 tietueesta märkänä jätteenä ja 3 × 21 tietueesta kuiva-aineena)

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

Jätenimike

2

Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo B)

Toimialanimike

2

NACE-luokitukseen viittaava tunnus (ks. luettelo C)

Märkä/kuiva

1

Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jätenimikkeet 11, 12, 40) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D)

Syntynyt jäte

12

Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella

Päivitystunnus

1

Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä

Luottamuksellisuustunnus

1

Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D)

Tietokokonaisuus 2:   Poltto

| Kenttä | Enimmäispituus | Arvot |
| --- | --- | --- |
| Ala | 8 | Arvo: WASTE |
| Tietokokonaisuus | 6 | Arvo: INCIN (tietokokonaisuus koostuu NUTS 1 -aluekohtaisesti 17 × 2 tietueesta märkänä jätteenä ja 1 × 2 tietueesta kuiva-aineena) |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| NUTS 1 -koodi | 3 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (1) NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT |
| Jätenimike | 2 | Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo E) |
| Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi | 1 | Neuvoston direktiivin 75/442/ETY (2) liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimet 1 ja 2 koskevat tätä tietokokonaisuutta |
| Märkä/kuiva | 1 | Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jäteluokka 12) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D) |
| Poltettu jäte | 12 | Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella |
| Päivitystunnus | 1 | Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä |
| Luottamuksellisuustunnus | 1 | Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D) |

Kenttä

Enimmäispituus

Arvot

Ala

8

Arvo: WASTE

Tietokokonaisuus

6

Arvo: INCIN (tietokokonaisuus koostuu NUTS 1 -aluekohtaisesti 17 × 2 tietueesta märkänä jätteenä ja 1 × 2 tietueesta kuiva-aineena)

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

NUTS 1 -koodi

3

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 (1) NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT

Jätenimike

2

Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo E)

Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi

1

Neuvoston direktiivin 75/442/ETY (2) liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimet 1 ja 2 koskevat tätä tietokokonaisuutta

Märkä/kuiva

1

Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jäteluokka 12) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D)

Poltettu jäte

12

Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella

Päivitystunnus

1

Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä

Luottamuksellisuustunnus

1

Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D)

Tietokokonaisuus 3:   Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (lukuun ottamatta energian hyödyntämistä)

| Kenttä | Enimmäispituus | Arvot |
| --- | --- | --- |
| Ala | 8 | Arvo: WASTE |
| Tietokokonaisuus | 6 | Arvo: RECOV (tietokokonaisuus koostuu 20 tietueesta NUTS 1 -alueittain jaoteltuna) |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| NUTS 1 -koodi | 3 | Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT |
| Jätenimike | 2 | Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo G) |
| Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi | 1 | Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimi 3 koskee tätä tietokokonaisuutta |
| Märkä/kuiva | 1 | Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W) |
| Hyödynnetty jäte | 12 | Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella |
| Päivitystunnus | 1 | Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä |
| Luottamuksellisuustunnus | 1 | Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D) |

Kenttä

Enimmäispituus

Arvot

Ala

8

Arvo: WASTE

Tietokokonaisuus

6

Arvo: RECOV (tietokokonaisuus koostuu 20 tietueesta NUTS 1 -alueittain jaoteltuna)

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

NUTS 1 -koodi

3

Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT

Jätenimike

2

Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo G)

Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi

1

Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimi 3 koskee tätä tietokokonaisuutta

Märkä/kuiva

1

Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W)

Hyödynnetty jäte

12

Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella

Päivitystunnus

1

Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä

Luottamuksellisuustunnus

1

Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D)

Tietokokonaisuus 4:   Loppukäsittely (muu kuin poltto)

| Kenttä | Enimmäis-pituus | Arvot |
| --- | --- | --- |
| Ala | 8 | Arvo: WASTE |
| Tietokokonaisuus | 6 | Arvo: DISPO (tietokokonaisuus koostuu NUTS 1 -aluekohtaisesti 19 × 2 tietueesta märkänä jätteenä ja 1 × 2 tietueesta kuiva-aineena) |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| NUTS 1 -koodi | 3 | Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT |
| Jätenimike | 2 | Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo H) |
| Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi | 1 | Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimet 4 ja 5 koskevat tätä tietokokonaisuutta |
| Märkä/kuiva | 1 | Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jäteluokka 12) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D) |
| Loppukäsitelty jäte | 12 | Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella |
| Päivitystunnus | 1 | Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä |
| Luottamuksellisuustunnus | 1 | Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D) |

Kenttä

Enimmäis-pituus

Arvot

Ala

8

Arvo: WASTE

Tietokokonaisuus

6

Arvo: DISPO (tietokokonaisuus koostuu NUTS 1 -aluekohtaisesti 19 × 2 tietueesta märkänä jätteenä ja 1 × 2 tietueesta kuiva-aineena)

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

NUTS 1 -koodi

3

Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT

Jätenimike

2

Jätteiden tilastonimikkeistön 3. versioon viittaava tunnus (ks. luettelo H)

Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi

1

Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); vain toimet 4 ja 5 koskevat tätä tietokokonaisuutta

Märkä/kuiva

1

Kaikkien jäteluokkien osalta ilmoitetaan (tavanomaisen) märän jätteen määrä (tunnus W); lietteen osalta (jäteluokka 12) myös kuiva-aineen määrä (tunnus D)

Loppukäsitelty jäte

12

Määrä ilmoitetaan 1 000 tonneina vuodessa. Todellinen määrä on ilmoitettava kolmen desimaalin tarkkuudella. Desimaalin merkkinä on käytettävä pilkkua, esim. 19,876. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella

Päivitystunnus

1

Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä

Luottamuksellisuustunnus

1

Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D)

Tietokokonaisuus 5:   Jätteitä hyödyntävien ja loppukäsittelevien laitosten määrä ja kapasiteetti sekä keruujärjestelmään kuuluva väestö alueittain

| Kenttä | Enimmäis-pituus | Arvot |
| --- | --- | --- |
| Ala | 8 | Arvo: WASTE |
| Tietokokonaisuus | 6 | Arvo: REGIO (tietokokonaisuus koostuu 14 tietueesta NUTS 2 -alueittain jaoteltuna) |
| Maatunnus | 2 | Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A) |
| Vuosi | 4 | Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004) |
| NUTS 2 -koodi | 4 | Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT |
| Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi | 1 | Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); tyhjä keruujärjestelmän piiriin kuuluvan väestön osalta |
| Muuttuja | 1 | Laitosten lukumäärä (N), kapasiteetti (C) tai keruujärjestelmän piiriin kuuluva väestö (P) |
| Mitta | 1 | Kapasiteetin mitan ilmoittava tunnus sen mukaan, minkä tyyppisestä hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimesta on kyse (ks. luettelo I); laitosten lukumäärään viittaava tunnus on N, keruujärjestelmän piiriin kuuluva väestön tunnus on joko P (väestö) tai D (asunnot) |
| Arvo | 12 | Kaikki arvot, kuten laitosten lukumäärä, keruujärjestelmän piiriin kuuluvan väestön tai sen piiriin kuuluvien asuntojen prosenttiosuus, ilmoitetaan kokonaislukuina. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella |
| Päivitystunnus | 1 | Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä |
| Luottamuksellisuustunnus | 1 | Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D) |

Kenttä

Enimmäis-pituus

Arvot

Ala

8

Arvo: WASTE

Tietokokonaisuus

6

Arvo: REGIO (tietokokonaisuus koostuu 14 tietueesta NUTS 2 -alueittain jaoteltuna)

Maatunnus

2

Kaksikirjaiminen maatunnus (ks. luettelo A)

Vuosi

4

Viitevuosi (ensimmäinen viitevuosi: 2004)

NUTS 2 -koodi

4

Asetuksen (EY) N:o 1059/2003 NUTS-luokituksen mukainen aluekoodi; koko maata koskeva kokonaismäärä ilmoitetaan käyttämällä tunnusta TT

Hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimi

1

Direktiivin 75/442/ETY liitteisiin viittaava tunnus (ks. luettelo F); tyhjä keruujärjestelmän piiriin kuuluvan väestön osalta

Muuttuja

1

Laitosten lukumäärä (N), kapasiteetti (C) tai keruujärjestelmän piiriin kuuluva väestö (P)

Mitta

1

Kapasiteetin mitan ilmoittava tunnus sen mukaan, minkä tyyppisestä hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimesta on kyse (ks. luettelo I); laitosten lukumäärään viittaava tunnus on N, keruujärjestelmän piiriin kuuluva väestön tunnus on joko P (väestö) tai D (asunnot)

Arvo

12

Kaikki arvot, kuten laitosten lukumäärä, keruujärjestelmän piiriin kuuluvan väestön tai sen piiriin kuuluvien asuntojen prosenttiosuus, ilmoitetaan kokonaislukuina. Tähän kenttään on aina merkittävä jokin arvo. Jos yhdistelmää ei esiinny, annetaan arvoksi 0 (nolla). Puuttuvia tietoja vastaava tunnus on M. Yhdistelmän looginen mahdottomuus merkitään L-kirjaimella

Päivitystunnus

1

Kun on kyseessä väliaikaiset tiedot (P) tai tarkistetut tiedot (R), muussa tapauksessa tyhjä

Luottamuksellisuustunnus

1

Salassapidettäviin tietoihin viittaava tunnus (ks. luettelo D)

Luettelo A – Maatunnukset

| Belgia | BE |
| --- | --- |
| Tšekki | CZ |
| Tanska | DK |
| Saksa | DE |
| Viro | EE |
| Kreikka | EL |
| Espanja | ES |
| Ranska | FR |
| Irlanti | IE |
| Italia | IT |
| Kypros | CY |
| Latvia | LV |
| Liettua | LT |
| Luxemburg | LU |
| Unkari | HU |
| Malta | MT |
| Alankomaat | NL |
| Itävalta | AT |
| Puola | PL |
| Portugali | PT |
| Slovenia | SI |
| Slovakia | SK |
| Suomi | FI |
| Ruotsi | SE |
| Yhdistynyt kuningaskunta | UK |
| Bulgaria | BG |
| Kroatia | HR |
| Romania | RO |
| Turkki | TR |
| Islanti | IS |
| Liechtenstein | LI |
| Norja | NO |

Belgia

BE

Tšekki

CZ

Tanska

DK

Saksa

DE

Viro

EE

Kreikka

EL

Espanja

ES

Ranska

FR

Irlanti

IE

Italia

IT

Kypros

CY

Latvia

LV

Liettua

LT

Luxemburg

LU

Unkari

HU

Malta

MT

Alankomaat

NL

Itävalta

AT

Puola

PL

Portugali

PT

Slovenia

SI

Slovakia

SK

Suomi

FI

Ruotsi

SE

Yhdistynyt kuningaskunta

UK

Bulgaria

BG

Kroatia

HR

Romania

RO

Turkki

TR

Islanti

IS

Liechtenstein

LI

Norja

NO

Luettelo B – Jäteluokat

| Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15) |
| --- |
| Kuvaus | Tunnus | Vaarallinen jäte | Jätenimike |
| Käytetyt liuottimet | 01.1 | Vaaralliset | 1 |
| Happo-, emäs- ja suolajätteet | 01.2 | | 2 |
| Happo-, emäs- ja suolajätteet | 01.2 | Vaaralliset | 3 |
| Käytetyt öljyt | 01.3 | Vaaralliset | 4 |
| Käytetyt kemialliset katalyytit | 01.4 | | 5 |
| Käytetyt kemialliset katalyytit | 01.4 | Vaaralliset | 6 |
| Kemiallisten valmisteiden jätteet | 02 | | 7 |
| Kemiallisten valmisteiden jätteet | 02 | Vaaralliset | 8 |
| Kemialliset sakat ja jäännökset | 03.1 | | 9 |
| Kemialliset sakat ja jäännökset | 03.1 | Vaaralliset | 10 |
| Teollisuudessa syntyvät jätevesilietteet | 03.2 | | 11 |
| Teollisuudessa syntyvät jätevesilietteet | 03.2 | Vaaralliset | 12 |
| Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | 05 | | 13 |
| Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | 05 | Vaaralliset | 14 |
| Metallijätteet | 06 | | 15 |
| Metallijätteet | 06 | Vaaralliset | 16 |
| Lasijätteet | 07.1 | | 17 |
| Lasijätteet | 07.1 | Vaaralliset | 18 |
| Paperi- ja pahvijätteet | 07.2 | | 19 |
| Kumijätteet | 07.3 | | 20 |
| Muovijätteet | 07.4 | | 21 |
| Puujätteet | 07.5 | | 22 |
| Puujätteet | 07.5 | Vaaralliset | 23 |
| Tekstiilijätteet | 07.6 | | 24 |
| PCB:tä sisältävät jätteet | 07.7 | Vaaralliset | 25 |
| Käytöstä poistetut laitteistot (lukuun ottamatta käytöstä poistettuja ajoneuvoja ja paristo- ja akkujätteitä) | 08 (ei. 08.1, 08.41) | | 26 |
| Käytöstä poistetut laitteistot (lukuun ottamatta käytöstä poistettuja ajoneuvoja ja paristo- ja akkujätteitä) | 08 (ei. 08.1, 08.41) | Vaaralliset | 27 |
| Käytöstä poistetut ajoneuvot | 08.1 | | 28 |
| Käytöstä poistetut ajoneuvot | 08.1 | Vaaralliset | 29 |
| Paristo- ja akkujätteet | 08.41 | | 30 |
| Paristo- ja akkujätteet | 08.41 | Vaaralliset | 31 |
| Eläin- ja kasviperäiset jätteet (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa) | 09 (ei. 09.11, 09.3) | | 32 |
| Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | 09.11 | | 33 |
| Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | 09.3 | | 34 |
| Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | 10.1 | | 35 |
| Sekalaiset materiaalit | 10.2 | | 36 |
| Sekalaiset materiaalit | 10.2 | Vaaralliset | 37 |
| Lajittelujätteet | 10.3 | | 38 |
| Lajittelujätteet | 10.3 | Vaaralliset | 39 |
| Tavanomaiset lietteet (lukuun ottamatta ruoppausmassoja) | 11 (ei. 11.3) | | 40 |
| Ruoppausmassat | 11.3 | | 41 |
| Mineraalijätteet (lukuun ottamatta polttojätteitä, saastuneita maa-aineksia ja ruoppausmassoja) | 12 (ei. 12.4, 12.6) | | 42 |
| Mineraalijätteet (lukuun ottamatta polttojätteitä, saastuneita maa-aineksia ja ruoppausmassoja) | 12 (ei. 12.4, 12.6) | Vaaralliset | 43 |
| Polttojätteet | 12.4 | | 44 |
| Polttojätteet | 12.4 | Vaaralliset | 45 |
| Saastuneet maa-ainekset ja ruoppausmassat | 12.6 | Vaaralliset | 46 |
| Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet | 13 | | 47 |
| Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet | 13 | Vaaralliset | 48 |
| Tavanomaiset jätteet yhteensä | | | TN |
| Vaaralliset jätteet yhteensä | | Vaaralliset | TH |
| Kaikki yhteensä | | | TT |

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15)

Kuvaus

Tunnus

Vaarallinen jäte

Jätenimike

Käytetyt liuottimet

01.1

Vaaralliset

1

Happo-, emäs- ja suolajätteet

01.2

2

Happo-, emäs- ja suolajätteet

01.2

Vaaralliset

3

Käytetyt öljyt

01.3

Vaaralliset

4

Käytetyt kemialliset katalyytit

01.4

5

Käytetyt kemialliset katalyytit

01.4

Vaaralliset

6

Kemiallisten valmisteiden jätteet

02

7

Kemiallisten valmisteiden jätteet

02

Vaaralliset

8

Kemialliset sakat ja jäännökset

03.1

9

Kemialliset sakat ja jäännökset

03.1

Vaaralliset

10

Teollisuudessa syntyvät jätevesilietteet

03.2

11

Teollisuudessa syntyvät jätevesilietteet

03.2

Vaaralliset

12

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

05

13

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

05

Vaaralliset

14

Metallijätteet

06

15

Metallijätteet

06

Vaaralliset

16

Lasijätteet

07.1

17

Lasijätteet

07.1

Vaaralliset

18

Paperi- ja pahvijätteet

07.2

19

Kumijätteet

07.3

20

Muovijätteet

07.4

21

Puujätteet

07.5

22

Puujätteet

07.5

Vaaralliset

23

Tekstiilijätteet

07.6

24

PCB:tä sisältävät jätteet

07.7

Vaaralliset

25

Käytöstä poistetut laitteistot (lukuun ottamatta käytöstä poistettuja ajoneuvoja ja paristo- ja akkujätteitä)

08 (ei. 08.1, 08.41)

26

Käytöstä poistetut laitteistot (lukuun ottamatta käytöstä poistettuja ajoneuvoja ja paristo- ja akkujätteitä)

08 (ei. 08.1, 08.41)

Vaaralliset

27

Käytöstä poistetut ajoneuvot

08.1

28

Käytöstä poistetut ajoneuvot

08.1

Vaaralliset

29

Paristo- ja akkujätteet

08.41

30

Paristo- ja akkujätteet

08.41

Vaaralliset

31

Eläin- ja kasviperäiset jätteet (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa)

09 (ei. 09.11, 09.3)

32

Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet

09.11

33

Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta

09.3

34

Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet

10.1

35

Sekalaiset materiaalit

10.2

36

Sekalaiset materiaalit

10.2

Vaaralliset

37

Lajittelujätteet

10.3

38

Lajittelujätteet

10.3

Vaaralliset

39

Tavanomaiset lietteet (lukuun ottamatta ruoppausmassoja)

11 (ei. 11.3)

40

Ruoppausmassat

11.3

41

Mineraalijätteet (lukuun ottamatta polttojätteitä, saastuneita maa-aineksia ja ruoppausmassoja)

12 (ei. 12.4, 12.6)

42

Mineraalijätteet (lukuun ottamatta polttojätteitä, saastuneita maa-aineksia ja ruoppausmassoja)

12 (ei. 12.4, 12.6)

Vaaralliset

43

Polttojätteet

12.4

44

Polttojätteet

12.4

Vaaralliset

45

Saastuneet maa-ainekset ja ruoppausmassat

12.6

Vaaralliset

46

Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet

13

47

Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet

13

Vaaralliset

48

Tavanomaiset jätteet yhteensä

TN

Vaaralliset jätteet yhteensä

Vaaralliset

TH

Kaikki yhteensä

TT

Luettelo C – Toimialanimike

| NACE rev 1.1 -luokka (neuvoston asetus (ETY) N:o 3037/90) (3) | Kuvaus | Toimialanimike |
| --- | --- | --- |
| A | Maatalous, riistatalous ja metsätalous | 1 |
| B | Kalatalous | 2 |
| C | Kaivostoiminta ja louhinta | 3 |
| DA | Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan valmistus | 4 |
| DB+DC | Tekstiilien ja tekstiilituotteiden valmistus
  Nahan ja nahkatuotteiden valmistus | 5 |
| DD | Puutavaran ja puutuotteiden valmistus | 6 |
| DE | Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus; kustantaminen ja painaminen | 7 |
| DF | Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus | 8 |
| DG+DH | Kemikaalien, kemiallisten tuotteiden ja tekokuitujen valmistus
  Kumi- ja muovituotteiden valmistus | 9 |
| DI | Muiden ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus | 10 |
| DJ | Perusmetallien ja metallituotteiden valmistus | 11 |
| DK+DL+DM | Muualle luokittelematon koneiden ja laitteiden valmistus
  Sähköteknisten tuotteiden ja optisten laitteiden valmistus
  Kulkuneuvojen valmistus | 12 |
| DN (ei 37) | Muualle luokittelematon valmistus | 13 |
| E | Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto | 14 |
| F | Rakentaminen | 15 |
| G-Q (ei 51.57, 90) | Muut taloustoimet (palvelut) | 16 |
| 37 | Kierrätys | 17 |
| 51.57 | Jätteiden ja romun tukkukauppa | 18 |
| 90 | Viemäri- ja jätehuolto, puhtaanapito ja vastaavat palvelut | 19 |
| HH | Kotitalouksien tuottamat jätteet | 20 |
| Yhteensä | | TA |

NACE rev 1.1 -luokka (neuvoston asetus (ETY) N:o 3037/90) (3)

Kuvaus

Toimialanimike

A

Maatalous, riistatalous ja metsätalous

1

B

Kalatalous

2

C

Kaivostoiminta ja louhinta

3

DA

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan valmistus

4

DB+DC

Tekstiilien ja tekstiilituotteiden valmistus

Nahan ja nahkatuotteiden valmistus

5

DD

Puutavaran ja puutuotteiden valmistus

6

DE

Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus; kustantaminen ja painaminen

7

DF

Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus

8

DG+DH

Kemikaalien, kemiallisten tuotteiden ja tekokuitujen valmistus

Kumi- ja muovituotteiden valmistus

9

DI

Muiden ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus

10

DJ

Perusmetallien ja metallituotteiden valmistus

11

DK+DL+DM

Muualle luokittelematon koneiden ja laitteiden valmistus

Sähköteknisten tuotteiden ja optisten laitteiden valmistus

Kulkuneuvojen valmistus

12

DN (ei 37)

Muualle luokittelematon valmistus

13

E

Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto

14

F

Rakentaminen

15

G-Q (ei 51.57, 90)

Muut taloustoimet (palvelut)

16

37

Kierrätys

17

51.57

Jätteiden ja romun tukkukauppa

18

90

Viemäri- ja jätehuolto, puhtaanapito ja vastaavat palvelut

19

HH

Kotitalouksien tuottamat jätteet

20

Yhteensä

TA

Luettelo D – Luottamuksellisuustunnus

| Liian vähän yrityksiä | A | Esimerkiksi 1 tai 2 yritystä perusjoukossa |
| --- | --- | --- |
| Yhden yrityksen tiedot hallitsevassa asemassa | B | Yrityksiä ei ole liian vähän, mutta yhden yrityksen osuus jätteen syntyä/käsittelyä koskevista tiedoista on esimerkiksi yli 70 % |
| Kahden yrityksen tiedot hallitsevassa asemassa | C | Yrityksiä ei ole liian vähän, mutta kahden yrityksen osuus jätteen syntyä/käsittelyä koskevista tiedoista on esimerkiksi yli 70 % |
| Tiedot ovat salassapidettäviä toissijaisen luottamuksellisuuden vuoksi | D | Eivät sellaisinaan luottamuksellisia tietoja (tunnus A, B, C), mutta pyritään estämään luottamuksellisten tietojen epäsuora luovuttaminen |
| Arvo ei ole luottamuksellinen | Tyhjä | |

Liian vähän yrityksiä

A

Esimerkiksi 1 tai 2 yritystä perusjoukossa

Yhden yrityksen tiedot hallitsevassa asemassa

B

Yrityksiä ei ole liian vähän, mutta yhden yrityksen osuus jätteen syntyä/käsittelyä koskevista tiedoista on esimerkiksi yli 70 %

Kahden yrityksen tiedot hallitsevassa asemassa

C

Yrityksiä ei ole liian vähän, mutta kahden yrityksen osuus jätteen syntyä/käsittelyä koskevista tiedoista on esimerkiksi yli 70 %

Tiedot ovat salassapidettäviä toissijaisen luottamuksellisuuden vuoksi

D

Eivät sellaisinaan luottamuksellisia tietoja (tunnus A, B, C), mutta pyritään estämään luottamuksellisten tietojen epäsuora luovuttaminen

Arvo ei ole luottamuksellinen

Tyhjä

Luettelo E – Polttoon liittyvät jäteluokat

| Jätenimike | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15) | Vaarallinen/tavanomainen jäte |
| --- | --- | --- |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemialliset jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Tavanomaiset |
| 2 | 01 + 02 + 03, ei 01.3 | Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Vaaralliset |
| 3 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 4 | 05 | Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | Tavanomaiset |
| 5 | 05 | Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | Vaaralliset |
| 6 | 07.7 | PCB:tä sisältävät jätteet | Vaaralliset |
| 7 | 10.1 | Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Tavanomaiset |
| 9 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Vaaralliset |
| 10 | 10.3 | Lajittelujätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 10.3 | Lajittelujätteet | Vaaralliset |
| 12 | 11 | Tavanomaiset lietteet | Tavanomaiset |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Muut jätteet
  (Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, ei 07.7 | Muut jätteet
  (Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet lukuun ottamatta PCB:tä sisältäviä jätteitä + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset |
| TN | | Tavanomaiset yhteensä | Tavanomaiset |
| TH | | Vaaralliset yhteensä | Vaaralliset |
| TT | | Kaikki yhteensä | |

Jätenimike

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15)

Vaarallinen/tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01 + 02 + 03

Kemialliset jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Tavanomaiset

2

01 + 02 + 03, ei 01.3

Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Vaaralliset

3

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

4

05

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

Tavanomaiset

5

05

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

Vaaralliset

6

07.7

PCB:tä sisältävät jätteet

Vaaralliset

7

10.1

Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet

Tavanomaiset

8

10.2

Sekalaiset materiaalit

Tavanomaiset

9

10.2

Sekalaiset materiaalit

Vaaralliset

10

10.3

Lajittelujätteet

Tavanomaiset

11

10.3

Lajittelujätteet

Vaaralliset

12

11

Tavanomaiset lietteet

Tavanomaiset

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Muut jätteet

(Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, ei 07.7

Muut jätteet

(Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet lukuun ottamatta PCB:tä sisältäviä jätteitä + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset

TN

Tavanomaiset yhteensä

Tavanomaiset

TH

Vaaralliset yhteensä

Vaaralliset

TT

Kaikki yhteensä

Luettelo F – Hyödyntämis- ja loppukäsittelytoimet; tunnukset viittaavat direktiivin 75/442/ETY liitteissä oleviin tunnuksiin

| Toimi | Tunnus | Hyödyntämis- ja loppukäsittelytoimet |
| --- | --- | --- |
| Poltto |
| 1 | R1 | Käyttö pääasiassa polttoaineena tai muutoin energian tuottamiseksi |
| 2 | D10 | Polttaminen maalla |
| Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (lukuun ottamatta energian hyödyntämistä) |
| 3 | R2 + | Liuottimien talteenotto tai uudistaminen |
| R3 + | Sellaisten orgaanisten aineiden kierrätys tai talteenotto, joita ei käytetä liuottimina (myös kompostointi ja muut biologiset muuntamismenetelmät) |
| R4 + | Metallien ja metalliyhdisteiden kierrätys tai talteenotto |
| R5 + | Muiden epäorgaanisten aineiden kierrätys tai talteenotto |
| R6 + | Happojen tai emästen uudistaminen |
| R7 + | Saastumisen torjumiseksi käytettyjen aineiden hyödyntäminen |
| R8 + | Katalyyttien ainesosien hyödyntäminen |
| R9 + | Öljyn uudelleenjalostaminen tai muu uudelleenkäyttö |
| R10 + | Maaperän käsitteleminen siten, että siitä on hyötyä maataloudelle tai että sillä on ekologisesti hyödyllinen vaikutus |
| R11 | Toimista R 1 – R 10 syntyneiden jätteiden käyttö |
| Loppukäsittelytoimet |
| 4 | D1 + | Sijoittaminen maahan tai maan päälle (esimerkiksi kaatopaikoille) |
| D3 + | Syväinjektointi (esimerkiksi pumpattavien jätteiden injektoiminen kaivoihin, suolakupuihin tai luontaisesti esiintyviin muodostumiin) |
| D4 + | Allastaminen (esimerkiksi nestemäisen tai lietemäisen jätteen sijoittaminen kaivoihin, lammikoihin tai patoaltaisiin) |
| D5 + | Erityisesti suunnitellut kaatopaikat (esimerkiksi sijoittaminen vuorattuihin, erillisiin osastoihin, jotka on katettu ja eristetty toisistaan ja ympäristöstä) |
| D12 | Pysyvä varastointi (esimerkiksi säiliöiden sijoittaminen kaivokseen) |
| 5 | D2 + | Maaperäkäsittely (esimerkiksi nestemäisen tai lietemäisen jätteen biologinen hajottaminen maaperässä) |
| D6 + | Päästäminen vesistöihin lukuun ottamatta meriä |
| D7 | Päästäminen meriin, myös sijoittaminen merenpohjaan |

Toimi

Tunnus

Hyödyntämis- ja loppukäsittelytoimet

Poltto

1

R1

Käyttö pääasiassa polttoaineena tai muutoin energian tuottamiseksi

2

D10

Polttaminen maalla

Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (lukuun ottamatta energian hyödyntämistä)

3

R2 +

Liuottimien talteenotto tai uudistaminen

R3 +

Sellaisten orgaanisten aineiden kierrätys tai talteenotto, joita ei käytetä liuottimina (myös kompostointi ja muut biologiset muuntamismenetelmät)

R4 +

Metallien ja metalliyhdisteiden kierrätys tai talteenotto

R5 +

Muiden epäorgaanisten aineiden kierrätys tai talteenotto

R6 +

Happojen tai emästen uudistaminen

R7 +

Saastumisen torjumiseksi käytettyjen aineiden hyödyntäminen

R8 +

Katalyyttien ainesosien hyödyntäminen

R9 +

Öljyn uudelleenjalostaminen tai muu uudelleenkäyttö

R10 +

Maaperän käsitteleminen siten, että siitä on hyötyä maataloudelle tai että sillä on ekologisesti hyödyllinen vaikutus

R11

Toimista R 1 – R 10 syntyneiden jätteiden käyttö

Loppukäsittelytoimet

4

D1 +

Sijoittaminen maahan tai maan päälle (esimerkiksi kaatopaikoille)

D3 +

Syväinjektointi (esimerkiksi pumpattavien jätteiden injektoiminen kaivoihin, suolakupuihin tai luontaisesti esiintyviin muodostumiin)

D4 +

Allastaminen (esimerkiksi nestemäisen tai lietemäisen jätteen sijoittaminen kaivoihin, lammikoihin tai patoaltaisiin)

D5 +

Erityisesti suunnitellut kaatopaikat (esimerkiksi sijoittaminen vuorattuihin, erillisiin osastoihin, jotka on katettu ja eristetty toisistaan ja ympäristöstä)

D12

Pysyvä varastointi (esimerkiksi säiliöiden sijoittaminen kaivokseen)

5

D2 +

Maaperäkäsittely (esimerkiksi nestemäisen tai lietemäisen jätteen biologinen hajottaminen maaperässä)

D6 +

Päästäminen vesistöihin lukuun ottamatta meriä

D7

Päästäminen meriin, myös sijoittaminen merenpohjaan

Luettelo G – Toimiin, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen (lukuun ottamatta energian hyödyntämistä), liittyvät jäteluokat

| Jätenimike | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15) | Vaarallinen/tavanomainen jäte |
| --- | --- | --- |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 2 | 06 | Metallijätteet | Tavanomaiset |
| 3 | 06 | Metallijätteet | Vaaralliset |
| 4 | 07.1 | Lasijätteet | Tavanomaiset |
| 5 | 07.1 | Lasijätteet | Vaaralliset |
| 6 | 07.2 | Paperi- ja pahvijätteet | Tavanomaiset |
| 7 | 07.3 | Kumijätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 07.4 | Muovijätteet | Tavanomaiset |
| 9 | 07.5 | Puujätteet | Tavanomaiset |
| 10 | 07.6 | Tekstiilijätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 09, ei 09.11, 09.3 | Eläin- ja kasviperäiset jätteet
  (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa) | Tavanomaiset |
| 12 | 09.11 | Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | Tavanomaiset |
| 13 | 09.3 | Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | Tavanomaiset |
| 14 | 12 | Mineraalijätteet | Tavanomaiset |
| 15 | 12 | Mineraalijätteet | Vaaralliset |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Muut jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, ei 01.3 | Muut jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Puujätteet + PCB:tä sisältävät jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset |
| TN | | Tavanomaiset yhteensä | Tavanomaiset |
| TH | | Vaaralliset yhteensä | Vaaralliset |
| TT | | Kaikki yhteensä | |

Jätenimike

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15)

Vaarallinen/tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

2

06

Metallijätteet

Tavanomaiset

3

06

Metallijätteet

Vaaralliset

4

07.1

Lasijätteet

Tavanomaiset

5

07.1

Lasijätteet

Vaaralliset

6

07.2

Paperi- ja pahvijätteet

Tavanomaiset

7

07.3

Kumijätteet

Tavanomaiset

8

07.4

Muovijätteet

Tavanomaiset

9

07.5

Puujätteet

Tavanomaiset

10

07.6

Tekstiilijätteet

Tavanomaiset

11

09, ei 09.11, 09.3

Eläin- ja kasviperäiset jätteet

(lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa)

Tavanomaiset

12

09.11

Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet

Tavanomaiset

13

09.3

Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta

Tavanomaiset

14

12

Mineraalijätteet

Tavanomaiset

15

12

Mineraalijätteet

Vaaralliset

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Muut jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, ei 01.3

Muut jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Puujätteet + PCB:tä sisältävät jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset

TN

Tavanomaiset yhteensä

Tavanomaiset

TH

Vaaralliset yhteensä

Vaaralliset

TT

Kaikki yhteensä

Luettelo H – Loppukäsittelyyn (muu kuin poltto) liittyvät jäteluokat

| Nimikkeen nro | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15) | Vaarallinen/tavanomainen jäte |
| --- | --- | --- |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemialliset jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Tavanomaiset |
| 2 | 01 + 02 + 03, ei 01.3 | Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Vaaralliset |
| 3 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 4 | 09, ei 09.11, 09.3 | Eläin- ja kasviperäiset jätteet
  (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa) | Tavanomaiset |
| 5 | 09.11 | Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | Tavanomaiset |
| 6 | 09.3 | Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | Tavanomaiset |
| 7 | 10.1 | Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Tavanomaiset |
| 9 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Vaaralliset |
| 10 | 10.3 | Lajittelujätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 10.3 | Lajittelujätteet | Vaaralliset |
| 12 | 11 | Tavanomaiset lietteet | Tavanomaiset |
| 13 | 12 | Mineraalijätteet | Tavanomaiset |
| 14 | 12 | Mineraalijätteet | Vaaralliset |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muut jätteet
  (Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muut jätteet
  (Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset |
| TN | | Tavanomaiset yhteensä | Tavanomaiset |
| TH | | Vaaralliset yhteensä | Vaaralliset |
| TT | | Kaikki yhteensä | |

Nimikkeen nro

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15)

Vaarallinen/tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01 + 02 + 03

Kemialliset jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Tavanomaiset

2

01 + 02 + 03, ei 01.3

Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Vaaralliset

3

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

4

09, ei 09.11, 09.3

Eläin- ja kasviperäiset jätteet

(lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa)

Tavanomaiset

5

09.11

Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet

Tavanomaiset

6

09.3

Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta

Tavanomaiset

7

10.1

Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet

Tavanomaiset

8

10.2

Sekalaiset materiaalit

Tavanomaiset

9

10.2

Sekalaiset materiaalit

Vaaralliset

10

10.3

Lajittelujätteet

Tavanomaiset

11

10.3

Lajittelujätteet

Vaaralliset

12

11

Tavanomaiset lietteet

Tavanomaiset

13

12

Mineraalijätteet

Tavanomaiset

14

12

Mineraalijätteet

Vaaralliset

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muut jätteet

(Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muut jätteet

(Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset

TN

Tavanomaiset yhteensä

Tavanomaiset

TH

Vaaralliset yhteensä

Vaaralliset

TT

Kaikki yhteensä

Luettelo I – Kapasiteetin mitta

| Toimi | Kapasiteetin mitta | Mitan tunnus |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella | t |
| | Terajoulea vuodessa (1012) | j |
| 2 | 1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella | t |
| | Terajoulea vuodessa (1012) | j |
| 3 | 1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella | t |
| 4 | Kuutiometriä vuodessa | m |
| 5 | 1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella | t |

Toimi

Kapasiteetin mitta

Mitan tunnus

1

1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella

t

Terajoulea vuodessa (1012)

j

2

1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella

t

Terajoulea vuodessa (1012)

j

3

1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella

t

4

Kuutiometriä vuodessa

m

5

1 000 tonnia vuodessa kolmen desimaalin tarkkuudella

t

---

(1)  EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1.

(2)  EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

(3)  EYVL L 293, 24.10.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/38

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 783/2005,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2005,

jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteen II muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jätetilastoista 25 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 5 kohdan ja 6 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklassa edellytetään, että komissio säätää kyseisen asetuksen täytäntöönpanojärjestelyistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklassa edellytetään, että komissio säätää kyseisen asetuksen täytäntöönpanojärjestelyistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan b alakohdan mukaan komissio voi mukauttaa kyseisen asetuksen liitteissä vahvistettuja määrittelyjä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 6 artiklan b alakohdan mukaan komissio voi mukauttaa kyseisen asetuksen liitteissä vahvistettuja määrittelyjä.

| (3) | Komission asetuksella (EY) N:o 574/2004 on muutettu asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteiden I ja III tilastonimikkeistöä. Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liite II olisi nyt mukautettava vastaamaan kyseistä muutosta. |
| --- | --- |

(3)

Komission asetuksella (EY) N:o 574/2004 on muutettu asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteiden I ja III tilastonimikkeistöä. Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liite II olisi nyt mukautettava vastaamaan kyseistä muutosta.

| (4) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2150/2002 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2150/2002 olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2150/2002 liitteessä II oleva 2 jakso tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 574/2004 (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15).

1

(2)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

LIITE

”LIITE II

2 JAKSO

Jäteluokat

Luettelo jäteluokista, joista on toimitettava tilastot 8 jakson 2 kohdassa tarkoitetun kunkin hyödyntämis- tai loppukäsittelytoimen mukaisesti

| Poltto |
| --- |
| Nimikkeen nro | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio | Vaarallinen/ tavanomainen jäte |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemialliset jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Tavanomaiset |
| 2 | 01 + 02 + 03, ei 01.3 | Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Vaaralliset |
| 3 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 4 | 05 | Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | Tavanomaiset |
| 5 | 05 | Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | Vaaralliset |
| 6 | 07.7 | PCB:tä sisältävät jätteet | Vaaralliset |
| 7 | 10.1 | Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Tavanomaiset |
| 9 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Vaaralliset |
| 10 | 10.3 | Lajittelujätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 10.3 | Lajittelujätteet | Vaaralliset |
| 12 | 11 | Tavanomaiset lietteet | Tavanomaiset |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Muut jätteet
  (Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, ei 07.7 | Muut jätteet
  (Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet lukuun ottamatta PCB:tä sisältäviä jätteitä + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset |

Poltto

Nimikkeen nro

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio

Vaarallinen/ tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01 + 02 + 03

Kemialliset jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Tavanomaiset

2

01 + 02 + 03, ei 01.3

Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Vaaralliset

3

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

4

05

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

Tavanomaiset

5

05

Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet

Vaaralliset

6

07.7

PCB:tä sisältävät jätteet

Vaaralliset

7

10.1

Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet

Tavanomaiset

8

10.2

Sekalaiset materiaalit

Tavanomaiset

9

10.2

Sekalaiset materiaalit

Vaaralliset

10

10.3

Lajittelujätteet

Tavanomaiset

11

10.3

Lajittelujätteet

Vaaralliset

12

11

Tavanomaiset lietteet

Tavanomaiset

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Muut jätteet

(Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13, ei 07.7

Muut jätteet

(Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet lukuun ottamatta PCB:tä sisältäviä jätteitä + Käytöstä poistetut laitteistot + Eläin- ja kasviperäiset jätteet + Mineraalijätteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset

| Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen
  (lukuun ottamatta energian hyödyntämistä) |
| --- |
| Nimikkeen nro | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio | Vaarallinen/ tavanomainen jäte |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 2 | 06 | Metallijätteet | Tavanomaiset |
| 3 | 06 | Metallijätteet | Vaaralliset |
| 4 | 07.1 | Lasijätteet | Tavanomaiset |
| 5 | 07.1 | Lasijätteet | Vaaralliset |
| 6 | 07.2 | Paperi- ja pahvijätteet | Tavanomaiset |
| 7 | 07.3 | Kumijätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 07.4 | Muovijätteet | Tavanomaiset |
| 9 | 07.5 | Puujätteet | Tavanomaiset |
| 10 | 07.6 | Tekstiilijätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 09, ei 09.11, 09.3 | Eläin- ja kasviperäiset jätteet
  (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa) | Tavanomaiset |
| 12 | 09.11 | Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | Tavanomaiset |
| 13 | 09.3 | Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | Tavanomaiset |
| 14 | 12 | Mineraalijätteet | Tavanomaiset |
| 15 | 12 | Mineraalijätteet | Vaaralliset |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Muut jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, ei 01.3 | Muut jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Puujätteet + PCB:tä sisältävät jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset |

Toimet, jotka voivat johtaa hyödyntämiseen

(lukuun ottamatta energian hyödyntämistä)

Nimikkeen nro

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio

Vaarallinen/ tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

2

06

Metallijätteet

Tavanomaiset

3

06

Metallijätteet

Vaaralliset

4

07.1

Lasijätteet

Tavanomaiset

5

07.1

Lasijätteet

Vaaralliset

6

07.2

Paperi- ja pahvijätteet

Tavanomaiset

7

07.3

Kumijätteet

Tavanomaiset

8

07.4

Muovijätteet

Tavanomaiset

9

07.5

Puujätteet

Tavanomaiset

10

07.6

Tekstiilijätteet

Tavanomaiset

11

09, ei 09.11, 09.3

Eläin- ja kasviperäiset jätteet

(lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa)

Tavanomaiset

12

09.11

Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet

Tavanomaiset

13

09.3

Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta

Tavanomaiset

14

12

Mineraalijätteet

Tavanomaiset

15

12

Mineraalijätteet

Vaaralliset

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Muut jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13, ei 01.3

Muut jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet + Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Puujätteet + PCB:tä sisältävät jätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Sekalaiset tavanomaiset jätteet + Tavanomaiset lietteet + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset

| Loppukäsittely (muu kuin poltto) |
| --- |
| Nimikkeen nro | Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio | Vaarallinen/ tavanomainen jäte |
| Tunnus | Kuvaus |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Kemialliset jätteet
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Tavanomaiset |
| 2 | 01 + 02 + 03, ei 01.3 | Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä
  (Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet) | Vaaralliset |
| 3 | 01.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset |
| 4 | 09, ei 09.11, 09.3 | Eläin- ja kasviperäiset jätteet
  (lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa) | Tavanomaiset |
| 5 | 09.11 | Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | Tavanomaiset |
| 6 | 09.3 | Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | Tavanomaiset |
| 7 | 10.1 | Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | Tavanomaiset |
| 8 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Tavanomaiset |
| 9 | 10.2 | Sekalaiset materiaalit | Vaaralliset |
| 10 | 10.3 | Lajittelujätteet | Tavanomaiset |
| 11 | 10.3 | Lajittelujätteet | Vaaralliset |
| 12 | 11 | Tavanomaiset lietteet | Tavanomaiset |
| 13 | 12 | Mineraalijätteet | Tavanomaiset |
| 14 | 12 | Mineraalijätteet | Vaaralliset |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muut jätteet
  (Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Tavanomaiset |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Muut jätteet
  (Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet) | Vaaralliset” |

Loppukäsittely (muu kuin poltto)

Nimikkeen nro

Jätteiden tilastonimikkeistö, 3. versio

Vaarallinen/ tavanomainen jäte

Tunnus

Kuvaus

1

01 + 02 + 03

Kemialliset jätteet

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Tavanomaiset

2

01 + 02 + 03, ei 01.3

Kemialliset jätteet lukuun ottamatta käytettyjä öljyjä

(Kemiallisten yhdisteiden jätteet + Kemiallisten valmisteiden jätteet + Muut kemialliset jätteet)

Vaaralliset

3

01.3

Käytetyt öljyt

Vaaralliset

4

09, ei 09.11, 09.3

Eläin- ja kasviperäiset jätteet

(lukuun ottamatta elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyviä jätteitä ja lukuun ottamatta eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa)

Tavanomaiset

5

09.11

Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet

Tavanomaiset

6

09.3

Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta

Tavanomaiset

7

10.1

Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet

Tavanomaiset

8

10.2

Sekalaiset materiaalit

Tavanomaiset

9

10.2

Sekalaiset materiaalit

Vaaralliset

10

10.3

Lajittelujätteet

Tavanomaiset

11

10.3

Lajittelujätteet

Vaaralliset

12

11

Tavanomaiset lietteet

Tavanomaiset

13

12

Mineraalijätteet

Tavanomaiset

14

12

Mineraalijätteet

Vaaralliset

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muut jätteet

(Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Tavanomaiset

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Muut jätteet

(Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet + Metallijätteet + Muut kuin metallijätteet + Käytöstä poistetut laitteistot + Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet)

Vaaralliset”

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/42

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 784/2005,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2005,

jätetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 säännöksistä myönnettävien poikkeuksien vahvistamisesta Liettuan, Puolan ja Ruotsin osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon jätetilastoista 25 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Liettuan 2 päivänä heinäkuuta 2004 esittämän pyynnön,

ottaa huomioon Puolan 13 päivänä heinäkuuta 2004 esittämän pyynnön,

ottaa huomioon Ruotsin 26 päivänä elokuuta 2004 esittämän pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio voi siirtymäkauden aikana myöntää poikkeuksia kyseisen asetuksen liitteiden tietyistä säännöksistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2150/2002 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio voi siirtymäkauden aikana myöntää poikkeuksia kyseisen asetuksen liitteiden tietyistä säännöksistä.

| (2) | Tällaisia poikkeuksia olisi myönnettävä Liettualle, Puolalle ja Ruotsille näiden pyynnöstä. |
| --- | --- |

(2)

Tällaisia poikkeuksia olisi myönnettävä Liettualle, Puolalle ja Ruotsille näiden pyynnöstä.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2) perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Myönnetään seuraavat poikkeukset asetuksen (EY) N:o 2150/2002 säännöksistä:

| a) | Liettualle ja Puolalle myönnetään poikkeukset tilastojen tuottamisesta liitteessä I olevan 8 jakson 1.1 kohdan nimikkeiden 1 (maatalous, riistatalous ja metsätalous), 2 (kalatalous) ja 16 (palvelut) sekä liitteessä II olevan 8 jakson 2 kohdan osalta; |
| --- | --- |

a)

Liettualle ja Puolalle myönnetään poikkeukset tilastojen tuottamisesta liitteessä I olevan 8 jakson 1.1 kohdan nimikkeiden 1 (maatalous, riistatalous ja metsätalous), 2 (kalatalous) ja 16 (palvelut) sekä liitteessä II olevan 8 jakson 2 kohdan osalta;

| b) | Ruotsille myönnetään poikkeukset tilastojen tuottamisesta liitteessä I olevan 8 jakson 1.1 kohdan nimikkeiden 1 (maatalous, riistatalous ja metsätalous), 2 (kalatalous) ja 16 (palvelut) osalta. |
| --- | --- |

b)

Ruotsille myönnetään poikkeukset tilastojen tuottamisesta liitteessä I olevan 8 jakson 1.1 kohdan nimikkeiden 1 (maatalous, riistatalous ja metsätalous), 2 (kalatalous) ja 16 (palvelut) osalta.

2.   Edellä 1 kohdassa säädetyt poikkeukset myönnetään vain ensimmäisen viitevuoden eli vuoden 2004 tietojen osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 574/2004 (EUVL L 90, 27.3.2004, s. 15).

1

(2)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/43

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON MAATALOUSTUOTTEIDEN KAUPPAA KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN MAATALOUDEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2005,

tehty 25 päivänä helmikuuta 2005,

liitteen 7 lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdasta

(2005/394/EY)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Mainittu sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Mainittu sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Liitteellä 7 pyritään edistämään viinialan tuotteiden kauppaa osapuolten välillä. |
| --- | --- |

(2)

Liitteellä 7 pyritään edistämään viinialan tuotteiden kauppaa osapuolten välillä.

| (3) | Liitteessä 7 olevan 27 artiklan 1 kohdan nojalla työryhmä tarkastelee kaikkia liitteen 7 täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja tekee liitteessä 7 olevan 27 artiklan 2 kohdan nojalla liitteen 7 lisäysten mukauttamista ja ajantasaistamista koskevia ehdotuksia, jotka se toimittaa komitealle. |
| --- | --- |

(3)

Liitteessä 7 olevan 27 artiklan 1 kohdan nojalla työryhmä tarkastelee kaikkia liitteen 7 täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja tekee liitteessä 7 olevan 27 artiklan 2 kohdan nojalla liitteen 7 lisäysten mukauttamista ja ajantasaistamista koskevia ehdotuksia, jotka se toimittaa komitealle.

| (4) | Liitteen 7 lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdassa vahvistetaan Sveitsistä tuotavien viinien mukana seuraava asiakirja sopimuksen alkuperäisen toisinnon lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdan säännösten mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Liitteen 7 lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdassa vahvistetaan Sveitsistä tuotavien viinien mukana seuraava asiakirja sopimuksen alkuperäisen toisinnon lisäyksessä 1 olevan B kohdan 9 kohdan säännösten mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan liitteen 7 lisäyksessä 1 oleva B kohdan 9 kohta tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2004.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2005.

Maatalouden sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja, Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Christian HÄBERLI

Euroopan yhteisön puolesta

Yksikön AGRI AI/2 päällikkö

Aldo LONGO

Komitean sihteeristö

Sihteeri

Remigi WINZAP

---

LIITE

Image

---

Oikaisuja

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/45 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/45

---

Oikaistaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 oikaisu

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 25, 28. tammikuuta 2005
  )

Sivulla 74:

korvataan:

”Sivun 134 loppuun lisätään seuraava lomake”

seuraavasti:

”Sivulle 128 lisätään seuraava lomake liitteessä I olevan III osan loppuun”.

---

| 25.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 131/46

---

Oikaistaan neuvoston direktiivi 2003/85/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi, direktiivin 85/511/ETY sekä päätösten 89/531/ETY ja 91/665/ETY kumoamisesta ja direktiivin 92/46/ETY muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 306, 22. marraskuuta 2003
  )

Sivu 72, liite XVII, 3 kohta:

oikaistaan:

| ”3. | On luotava virkatie, jolla varmistetaan ...” |
| --- | --- |

”3.

On luotava virkatie, jolla varmistetaan ...”

seuraavasti:

| ”3. | On luotava komentoketju, jolla varmistetaan ...” |
| --- | --- |

”3.

On luotava komentoketju, jolla varmistetaan ...”

---