# Europos Sąjungos C 229/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.229.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 229 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. rugpjūčio 8d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.229.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 229

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. rugpjūčio 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 229/01 | Kvietimas teikti pastabas dėl Komisijos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai projekto | 1 |
| 2013/C 229/02 | 2013 m. liepos 17 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. .../... projektas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (
  1
  ) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2013/C 229/01

Kvietimas teikti pastabas dėl Komisijos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai projekto

de minimis

1

2013/C 229/02

2013 m. liepos 17 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. .../... projektas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (
  1
  )

de minimis

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 229/03 | Euro kursas | 10 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2013/C 229/04 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 11 |
| 2013/C 229/05 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 11 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2013/C 229/06 | ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas)) | 12 |
| 2013/C 229/07 | Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį | 16 |
| 2013/C 229/08 | Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį | 17 |
| 2013/C 229/09 | Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su Harpa koncertų salės ir konferencijos centro finansavimu | 18 |
| 2013/C 229/10 | Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su galima pagalba Nasjonal digital læringsarena (NDLA) | 31 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2013/C 229/03

Euro kursas

10

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2013/C 229/04

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

11

2013/C 229/05

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

11

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2013/C 229/06

ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas))

12

2013/C 229/07

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

16

2013/C 229/08

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

17

2013/C 229/09

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su Harpa koncertų salės ir konferencijos centro finansavimu

18

2013/C 229/10

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su galima pagalba Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

31

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2013/C 229/11 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 43 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2013/C 229/11

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/1

---

Kvietimas teikti pastabas dėl Komisijos reglamento dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai projekto

2013/C 229/01

Suinteresuotosios šalys gali teikti pastabas vieną mėnesį po šio reglamento projekto paskelbimo dienos adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Ref.: HT.3572 — SAM — de minimis review

Dokumento tekstas taip pat yra svetainėje:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_second_de_minimis/index_en.html

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTO (ES) Nr. .../... PROJEKTAS

2013 m. liepos 17 d.

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai

(Tekstas svarbus EEE)

2013/C 229/02

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (1),

paskelbusi šio reglamento projektą (2),

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 107 straipsnio 1 dalies kriterijus atitinkantis valstybės teikiamas finansavimas yra valstybės pagalba, apie kurią pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį turi būti pranešta Komisijai. Tačiau pagal Sutarties 109 straipsnį Taryba gali nustatyti pagalbos kategorijas, kurioms šis pranešimo reikalavimas netaikomas. Pagal Sutarties 108 straipsnio 4 dalį Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su tomis valstybės pagalbos kategorijomis. Laikydamasi Sutarties 109 straipsnio pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98 Taryba nusprendė, kad viena iš tokių kategorijų gali būti de minimis pagalba. Todėl nelaikoma, kad de minimis pagalba, kuri yra neviršijant tam tikros nustatytos sumos per tam tikrą laikotarpį tai pačiai įmonei suteikta pagalba, atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus ir dėl to pranešimo tvarka jai netaikoma; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 107 straipsnio 1 dalies kriterijus atitinkantis valstybės teikiamas finansavimas yra valstybės pagalba, apie kurią pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį turi būti pranešta Komisijai. Tačiau pagal Sutarties 109 straipsnį Taryba gali nustatyti pagalbos kategorijas, kurioms šis pranešimo reikalavimas netaikomas. Pagal Sutarties 108 straipsnio 4 dalį Komisija gali priimti reglamentus, susijusius su tomis valstybės pagalbos kategorijomis. Laikydamasi Sutarties 109 straipsnio pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98 Taryba nusprendė, kad viena iš tokių kategorijų gali būti de minimis pagalba. Todėl nelaikoma, kad de minimis pagalba, kuri yra neviršijant tam tikros nustatytos sumos per tam tikrą laikotarpį tai pačiai įmonei suteikta pagalba, atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus ir dėl to pranešimo tvarka jai netaikoma;

| (2) | priimdama daugelį sprendimų Komisija išaiškino Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą „pagalbos“ sąvoką. Savo politiką dėl de minimis viršutinės ribos, už kurią mažesnei pagalbai Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, Komisija taip pat yra išdėsčiusi pirmiausia pranešime apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (3), o vėliau – Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 (4) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (5). Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 taikymo patirtį, atrodo tikslinga peržiūrėti kai kurias tame reglamente nustatytas sąlygas ir jį pakeisti nauju; |
| --- | --- |

(2)

priimdama daugelį sprendimų Komisija išaiškino Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą „pagalbos“ sąvoką. Savo politiką dėl de minimis viršutinės ribos, už kurią mažesnei pagalbai Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma, Komisija taip pat yra išdėsčiusi pirmiausia pranešime apie de minimis taisyklę valstybės pagalbai (3), o vėliau – Komisijos reglamente (EB) Nr. 69/2001 (4) ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (5). Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 taikymo patirtį, atrodo tikslinga peržiūrėti kai kurias tame reglamente nustatytas sąlygas ir jį pakeisti nauju;

| (3) | tikslinga palikti de minimis pagalbos, kurią viena įmonė iš vienos valstybės narės gali gauti per bet kurį trejų metų laikotarpį, sumos viršutinę ribą – 200 000 EUR. Ši viršutinė riba vis dar būtina siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurioms taikomas šis reglamentas, nedarytų poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) neiškraipytų konkurencijos arba nekeltų tokios grėsmės; |
| --- | --- |

(3)

tikslinga palikti de minimis pagalbos, kurią viena įmonė iš vienos valstybės narės gali gauti per bet kurį trejų metų laikotarpį, sumos viršutinę ribą – 200 000 EUR. Ši viršutinė riba vis dar būtina siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurioms taikomas šis reglamentas, nedarytų poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir (arba) neiškraipytų konkurencijos arba nekeltų tokios grėsmės;

| (4) | taikant Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles, įmonė yra bet koks ūkinę veiklą vykdantis subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų (6). Teisingumo Teismas nurodė, kad visi to paties subjekto (teisiškai ar de facto) kontroliuojami subjektai turėtų būti laikomi viena įmone (7). Teisinio tikrumo ir administracinės naštos mažinimo sumetimais šiame reglamente reikėtų pateikti baigtinį aiškių kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, kada du ar daugiau subjektų turi būti laikomi viena įmone, sąrašą. Iš nustatytų kriterijų, pagal kuriuos Reglamento (EB) Nr. 800/2008 (8) I priede apibrėžiant MVĮ apibrėžtos susijusios įmonės, Komisija atrinko tuos kriterijus, kurie atitinka šio reglamento paskirtį. Tie kriterijai jau žinomi valdžios institucijoms ir, turint omenyje šio reglamento taikymo sritį, turėtų būti taikomi ir MVĮ, ir didelėms įmonėms; |
| --- | --- |

(4)

taikant Sutartyje nustatytas konkurencijos taisykles, įmonė yra bet koks ūkinę veiklą vykdantis subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų (6). Teisingumo Teismas nurodė, kad visi to paties subjekto (teisiškai ar de facto) kontroliuojami subjektai turėtų būti laikomi viena įmone (7). Teisinio tikrumo ir administracinės naštos mažinimo sumetimais šiame reglamente reikėtų pateikti baigtinį aiškių kriterijų, pagal kuriuos nustatoma, kada du ar daugiau subjektų turi būti laikomi viena įmone, sąrašą. Iš nustatytų kriterijų, pagal kuriuos Reglamento (EB) Nr. 800/2008 (8) I priede apibrėžiant MVĮ apibrėžtos susijusios įmonės, Komisija atrinko tuos kriterijus, kurie atitinka šio reglamento paskirtį. Tie kriterijai jau žinomi valdžios institucijoms ir, turint omenyje šio reglamento taikymo sritį, turėtų būti taikomi ir MVĮ, ir didelėms įmonėms;

| (5) | siekiant atsižvelgti į vidutinį įmonių, veikiančių krovinių vežimo keliais sektoriuje, mažumą, tikslinga nustatyti, kad pagalba įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, neviršytų 100 000 EUR. Integruotos paslaugos teikimas, kai faktinis vežimas yra tik vienas iš elementų (pvz., perkraustymo paslaugos, pašto ar kurjerių paslaugos arba atliekų surinkimo ir perdirbimo paslaugos), neturėtų būti laikomas vežimo paslauga. Siekiant atsižvelgti į didelį krovinių vežimo keliais sektoriaus pajėgumą ir transporto politikos tikslus sumažinti spūstis keliuose ir keliais gabenamų krovinių skaičių, pagalba įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, įsigyti krovinių vežimo keliais transporto priemones į šio reglamento taikymo sritį neturėtų patekti. Atsižvelgiant į keleivių vežimo keliais transporto sektoriaus vystymąsi, nebetikslinga šiam sektoriui taikyti mažesnę viršutinę ribą; |
| --- | --- |

(5)

siekiant atsižvelgti į vidutinį įmonių, veikiančių krovinių vežimo keliais sektoriuje, mažumą, tikslinga nustatyti, kad pagalba įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, neviršytų 100 000 EUR. Integruotos paslaugos teikimas, kai faktinis vežimas yra tik vienas iš elementų (pvz., perkraustymo paslaugos, pašto ar kurjerių paslaugos arba atliekų surinkimo ir perdirbimo paslaugos), neturėtų būti laikomas vežimo paslauga. Siekiant atsižvelgti į didelį krovinių vežimo keliais sektoriaus pajėgumą ir transporto politikos tikslus sumažinti spūstis keliuose ir keliais gabenamų krovinių skaičių, pagalba įmonėms, vykdančioms krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, įsigyti krovinių vežimo keliais transporto priemones į šio reglamento taikymo sritį neturėtų patekti. Atsižvelgiant į keleivių vežimo keliais transporto sektoriaus vystymąsi, nebetikslinga šiam sektoriui taikyti mažesnę viršutinę ribą;

| (6) | atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas pirminės žemės ūkio produktų gamybos, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, bei į riziką, kad šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos neviršijančios pagalbos sumos vis tiek galėtų atitikti Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus tuose sektoriuose, šis reglamentas neturėtų būti taikomas tiems sektoriams; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į specialias taisykles, taikomas pirminės žemės ūkio produktų gamybos, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, bei į riziką, kad šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos neviršijančios pagalbos sumos vis tiek galėtų atitikti Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus tuose sektoriuose, šis reglamentas neturėtų būti taikomas tiems sektoriams;

| (7) | atsižvelgiant į žemės ūkio ir ne žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais panašumus, šis reglamentas turėtų būti taikomas žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai jais, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos. Nei veikla ūkyje, kaip antai grūdų derliaus nuėmimas, pjovimas, kūlimas arba kiaušinių pakavimas, būtina ruošiant produktą parduoti pirmą kartą, nei pirmas pardavimas perpardavėjams arba perdirbėjams šiuo atžvilgiu neturėtų būti laikomi perdirbimu arba prekyba. Teisingumo Teismas nustatė (9), kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti. Dėl šios priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas pagalbai, kuri būtų susieta su prievole ją dalintis su pirminės produkcijos gamintojais; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į žemės ūkio ir ne žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos jais panašumus, šis reglamentas turėtų būti taikomas žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai jais, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos. Nei veikla ūkyje, kaip antai grūdų derliaus nuėmimas, pjovimas, kūlimas arba kiaušinių pakavimas, būtina ruošiant produktą parduoti pirmą kartą, nei pirmas pardavimas perpardavėjams arba perdirbėjams šiuo atžvilgiu neturėtų būti laikomi perdirbimu arba prekyba. Teisingumo Teismas nustatė (9), kad kai Sąjunga teisės aktais įteisino bendrą atitinkamo žemės ūkio sektoriaus rinkos organizavimą, valstybės narės buvo įpareigotos nesiimti jokių priemonių, galinčių jam pakenkti arba nuo jo nukrypti. Dėl šios priežasties šio reglamento nuostatų nereikėtų taikyti pagalbai, kurios dydis nustatomas pagal rinkai pateiktų arba joje įsigytų produktų kainą arba kiekį. Reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas pagalbai, kuri būtų susieta su prievole ją dalintis su pirminės produkcijos gamintojais;

| (8) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas eksporto pagalbai arba pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuotiems produktams. Visų pirma reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, naudojamai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką, paprastai nelaikoma eksporto pagalba; |
| --- | --- |

(8)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas eksporto pagalbai arba pagalbai, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vietiniams nei importuotiems produktams. Visų pirma reglamentas neturėtų būti taikomas pagalbai, naudojamai platinimo tinklų kūrimui ir veikimui kitose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse finansuoti. Pagalba, skirta padengti išlaidoms, susijusioms su dalyvavimu prekybos mugėse arba su tyrimais ar konsultavimo paslaugomis, kurių reikia pateikiant naują arba esamą produktą į naują rinką, paprastai nelaikoma eksporto pagalba;

| (9) | šis reglamentas neturėtų būti taikomas sunkumų patiriančioms įmonėms, kadangi nėra tinkama teikti finansinę paramą sunkumų patiriančioms įmonėms ne pagal restruktūrizacijos planą. Be to, kyla sunkumų nustatant tokioms įmonėms suteiktos pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Teisinio tikrumo sumetimais tikslinga nustatyti aiškius kriterijus, pagal kuriuos nereikia įvertinti visų įmonės padėties ypatumų siekiant nuspręsti, ar pagal šį reglamentą įmonė laikoma patiriančia sunkumų; |
| --- | --- |

(9)

šis reglamentas neturėtų būti taikomas sunkumų patiriančioms įmonėms, kadangi nėra tinkama teikti finansinę paramą sunkumų patiriančioms įmonėms ne pagal restruktūrizacijos planą. Be to, kyla sunkumų nustatant tokioms įmonėms suteiktos pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Teisinio tikrumo sumetimais tikslinga nustatyti aiškius kriterijus, pagal kuriuos nereikia įvertinti visų įmonės padėties ypatumų siekiant nuspręsti, ar pagal šį reglamentą įmonė laikoma patiriančia sunkumų;

| (10) | trejų metų laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti taikant šį reglamentą, reikėtų vertinti etapais, kad, kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą, būtų atsižvelgiama į bendrą per atitinkamus finansinius metus ir per praėjusius dvejus finansinius metus suteiktos de minimis pagalbos sumą; |
| --- | --- |

(10)

trejų metų laikotarpį, į kurį reikia atsižvelgti taikant šį reglamentą, reikėtų vertinti etapais, kad, kiekvieną kartą teikiant naują de minimis pagalbą, būtų atsižvelgiama į bendrą per atitinkamus finansinius metus ir per praėjusius dvejus finansinius metus suteiktos de minimis pagalbos sumą;

| (11) | jei įmonės veikia ir sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, ir kituose sektoriuose arba vykdo kitą veiklą, šis reglamentas turėtų būti taikomas tiems kitiems sektoriams ar kitai veiklai, su sąlyga, kad valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba. Tas pats principas turėtų būti taikomas ir tuomet, kai įmonės veikia sektoriuose, kuriems taikomos mažesnės de minimis viršutinės ribos. Jei neįmanoma užtikrinti, kad veiklai sektoriuose, kuriems taikomos mažesnės de minimis viršutinės ribos, de minimis pagalba būtų teikiama tik neviršijant tų mažesnių viršutinių ribų, visai įmonės veiklai turėtų būti taikoma mažiausia viršutinė riba; |
| --- | --- |

(11)

jei įmonės veikia ir sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, ir kituose sektoriuose arba vykdo kitą veiklą, šis reglamentas turėtų būti taikomas tiems kitiems sektoriams ar kitai veiklai, su sąlyga, kad valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba. Tas pats principas turėtų būti taikomas ir tuomet, kai įmonės veikia sektoriuose, kuriems taikomos mažesnės de minimis viršutinės ribos. Jei neįmanoma užtikrinti, kad veiklai sektoriuose, kuriems taikomos mažesnės de minimis viršutinės ribos, de minimis pagalba būtų teikiama tik neviršijant tų mažesnių viršutinių ribų, visai įmonės veiklai turėtų būti taikoma mažiausia viršutinė riba;

| (12) | šiuo reglamentu reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų įmanoma nesilaikyti konkrečiuose reglamentuose arba Komisijos sprendimuose nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių. Juo taip pat reikėtų numatyti aiškias ir lengvai taikomas pagalbos sumavimo taisykles; |
| --- | --- |

(12)

šiuo reglamentu reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų įmanoma nesilaikyti konkrečiuose reglamentuose arba Komisijos sprendimuose nustatytų didžiausių pagalbos intensyvumo dydžių. Juo taip pat reikėtų numatyti aiškias ir lengvai taikomas pagalbos sumavimo taisykles;

| (13) | taikant šį reglamentą neatmetama galimybė, kad priemonė gali būti nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, remiantis kitu pagrindu, negu nurodyta šiame reglamente, pvz., dėl to, kad tokia priemonė priimta laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, arba dėl to, kad tokia priemonė nesusijusi su valstybės išteklių perdavimu; |
| --- | --- |

(13)

taikant šį reglamentą neatmetama galimybė, kad priemonė gali būti nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, remiantis kitu pagrindu, negu nurodyta šiame reglamente, pvz., dėl to, kad tokia priemonė priimta laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, arba dėl to, kad tokia priemonė nesusijusi su valstybės išteklių perdavimu;

| (14) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėseną šis reglamentas turėtų būti taikomas tik de minimis pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai). Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas, apribotą atleidimą nuo mokesčių ar kitas priemones, kuriomis numatomas apribojimas, kuriuo galima užtikrinti, kad taikoma viršutinė riba nebūtų viršyta. Numatomas apribojimas reiškia, kad kol tiksli pagalbos suma nežinoma arba dar nežinoma, valstybė narė turi daryti prielaidą, kad ta suma lygi apribojimo sumai, siekiant užtikrinti, kad kelios pagalbos priemonės kartu neviršytų šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos, ir taikyti pagalbos sumavimo taisykles; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir veiksmingą stebėseną šis reglamentas turėtų būti taikomas tik de minimis pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą galima tiksliai ex ante apskaičiuoti neatlikus rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai). Tiksliai apskaičiuoti galima, pavyzdžiui, dotacijas, palūkanų subsidijas, apribotą atleidimą nuo mokesčių ar kitas priemones, kuriomis numatomas apribojimas, kuriuo galima užtikrinti, kad taikoma viršutinė riba nebūtų viršyta. Numatomas apribojimas reiškia, kad kol tiksli pagalbos suma nežinoma arba dar nežinoma, valstybė narė turi daryti prielaidą, kad ta suma lygi apribojimo sumai, siekiant užtikrinti, kad kelios pagalbos priemonės kartu neviršytų šiame reglamente nustatytos viršutinės ribos, ir taikyti pagalbos sumavimo taisykles;

| (15) | siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis viršutinės ribos taikymą reikėtų, kad visos valstybės narės taikytų tą patį skaičiavimo metodą. Norint palengvinti šį skaičiavimą reikėtų, kad pagalbos sumos, kurios teikiamos ne piniginių dotacijų forma, būtų konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų (išskyrus dotacijas ir dalimis mokamą pagalbą) bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinos rinkos normos turėtų būti orientacinės normos, nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (10); |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti skaidrumą, vienodas sąlygas ir teisingą de minimis viršutinės ribos taikymą reikėtų, kad visos valstybės narės taikytų tą patį skaičiavimo metodą. Norint palengvinti šį skaičiavimą reikėtų, kad pagalbos sumos, kurios teikiamos ne piniginių dotacijų forma, būtų konvertuojamos į bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Apskaičiuojant skaidrių pagalbos formų (išskyrus dotacijas ir dalimis mokamą pagalbą) bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikia remtis tokios pagalbos teikimo metu rinkoje galiojančiomis normomis. Siekiant, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklės būtų taikomos vienodai, skaidriai ir paprastai, įgyvendinant šį reglamentą taikytinos rinkos normos turėtų būti orientacinės normos, nustatytos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (10);

| (16) | pagalba, kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu rinkoje galiojusių palūkanų normomis. Siekiant supaprastinti nedidelių trumpalaikių paskolų, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į paskolos sumą, tiek į jos trukmę. Remiantis Komisijos patirtimi, galima laikyti, kad paskolų, kurios užtikrintos ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir kurių suma neviršija 1 000 000 EUR, o trukmė – penkerių metų arba kurių suma neviršija 500 000 EUR, o trukmė – dešimties metų, bendrasis subsidijos ekvivalentas yra lygus de minimis viršutinei ribai; |
| --- | --- |

(16)

pagalba, kurią sudaro paskolos, turėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu rinkoje galiojusių palūkanų normomis. Siekiant supaprastinti nedidelių trumpalaikių paskolų, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į paskolos sumą, tiek į jos trukmę. Remiantis Komisijos patirtimi, galima laikyti, kad paskolų, kurios užtikrintos ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir kurių suma neviršija 1 000 000 EUR, o trukmė – penkerių metų arba kurių suma neviršija 500 000 EUR, o trukmė – dešimties metų, bendrasis subsidijos ekvivalentas yra lygus de minimis viršutinei ribai;

| (17) | pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai visa valstybės injekcijos suma neviršija nustatytos de minimis viršutinės ribos. Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, kaip nurodyta (naujose rizikos finansų gairėse), neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią priemonę kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis viršutinės ribos; |
| --- | --- |

(17)

pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai visa valstybės injekcijos suma neviršija nustatytos de minimis viršutinės ribos. Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, kaip nurodyta (naujose rizikos finansų gairėse), neturėtų būti laikoma skaidria de minimis pagalba, išskyrus tuos atvejus, kai pagal susijusią priemonę kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis viršutinės ribos;

| (18) | pagalba, kurią sudaro garantijos, turėtų būti laikoma skaidria, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis saugumo garanto priemokomis, nustatytomis Komisijos pranešime, skirtame atitinkamoms įmonėms. Pavyzdžiui, mažosioms ir vidutinėms įmonėms Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (11) nurodyti metinių priemokų dydžiai, kuriuos viršijus valstybės garantija nebūtų laikoma pagalba. Siekiant supaprastinti trumpalaikių garantijų, kuriomis užtikrinama iki 80 % sąlyginai nedidelės paskolos sumos, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į pagrindinės paskolos sumą, tiek į garantijos trukmę. Ši taisyklė neturėtų būti taikoma tokioms pagrindinių sandorių, kurie nėra paskolos, garantijoms kaip kapitalo sandorių garantijos. Kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 1 500 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija penkerių metų, galima laikyti, kad garantijai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas yra lygus de minimis viršutinei ribai. Tas pats galioja, kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 750 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija dešimties metų; |
| --- | --- |

(18)

pagalba, kurią sudaro garantijos, turėtų būti laikoma skaidria, jei bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis saugumo garanto priemokomis, nustatytomis Komisijos pranešime, skirtame atitinkamoms įmonėms. Pavyzdžiui, mažosioms ir vidutinėms įmonėms Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (11) nurodyti metinių priemokų dydžiai, kuriuos viršijus valstybės garantija nebūtų laikoma pagalba. Siekiant supaprastinti trumpalaikių garantijų, kuriomis užtikrinama iki 80 % sąlyginai nedidelės paskolos sumos, vertinimą, šiame reglamente reikėtų numatyti aiškią taisyklę, kurią lengva taikyti ir kuria atsižvelgiama tiek į pagrindinės paskolos sumą, tiek į garantijos trukmę. Ši taisyklė neturėtų būti taikoma tokioms pagrindinių sandorių, kurie nėra paskolos, garantijoms kaip kapitalo sandorių garantijos. Kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 1 500 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija penkerių metų, galima laikyti, kad garantijai taikomas bendrasis subsidijos ekvivalentas yra lygus de minimis viršutinei ribai. Tas pats galioja, kai garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos, garantuojama suma neviršija 750 000 EUR ir garantijos trukmė neviršija dešimties metų;

| (19) | kai paskolos arba garantijos suma yra mažesnė arba jos trukmė trumpesnė, negu nurodyta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikėtų apskaičiuoti faktinės sumos ir didžiausios 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse nurodytos sumos santykį dauginant iš faktinės trukmės ir penkerių metų santykio ir 200 000 EUR. Taigi, pavyzdžiui, būtų laikoma, kad 2,5 metų trukmės 500 000 EUR paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas yra 50 000 EUR; |
| --- | --- |

(19)

kai paskolos arba garantijos suma yra mažesnė arba jos trukmė trumpesnė, negu nurodyta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, bendrąjį subsidijos ekvivalentą reikėtų apskaičiuoti faktinės sumos ir didžiausios 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse nurodytos sumos santykį dauginant iš faktinės trukmės ir penkerių metų santykio ir 200 000 EUR. Taigi, pavyzdžiui, būtų laikoma, kad 2,5 metų trukmės 500 000 EUR paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas yra 50 000 EUR;

| (20) | gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija arba rizikos finansų priemonė, kuri gali būti investicija į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos ir todėl jai galėtų būti taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(20)

gavusi pranešimą iš valstybės narės, Komisija gali nagrinėti, ar priemonės, kurios nesudaro dotacija, paskola, garantija, kapitalo injekcija arba rizikos finansų priemonė, kuri gali būti investicija į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, bendrosios subsidijos ekvivalentas neviršija de minimis viršutinės ribos ir todėl jai galėtų būti taikomas šis reglamentas;

| (21) | Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, ir remdamosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą ir tam sukurti reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta vienai įmonei pagal de minimis pagalbos taisyklę, neviršytų bendros leidžiamos viršutinės ribos; |
| --- | --- |

(21)

Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių būtų laikomasi, ir remdamosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodytu bendradarbiavimo principu valstybės narės turėtų palengvinti šios užduoties įgyvendinimą ir tam sukurti reikalingas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bendra de minimis pagalbos suma, suteikta vienai įmonei pagal de minimis pagalbos taisyklę, neviršytų bendros leidžiamos viršutinės ribos;

| (22) | prieš teikdamos de minimis pagalbą, valstybės narės turėtų patikrinti, kad naujoji de minimis pagalba toje valstybėje narėje neviršytų de minimis viršutinės ribos ir kad būtų laikomasi kitų šio reglamento sąlygų; |
| --- | --- |

(22)

prieš teikdamos de minimis pagalbą, valstybės narės turėtų patikrinti, kad naujoji de minimis pagalba toje valstybėje narėje neviršytų de minimis viršutinės ribos ir kad būtų laikomasi kitų šio reglamento sąlygų;

| (23) | kad valstybės narės turėtų tikslius, patikimus ir išsamius duomenis, kad galėtų užtikrinti, jog suteikiant naują de minimis pagalbą atitinkamai įmonei taikoma viršutinė riba nebūtų viršyta, reikėtų įpareigoti valstybes nares sukurti centrinį de minimis pagalbos registrą, kuriame būtų informacija apie visą de minimis pagalbą, kurią pagal šį reglamentą suteikia tos valstybės narės valdžios institucijos. Valstybės narės turėtų galėti laisvai kurti savo registrus ir spręsti dėl tinkamo jų įgyvendinimo mechanizmo atsižvelgdamos į savo konstitucines ir administracines struktūras, su sąlyga, kad bus užtikrinta, jog registras sudarytų sąlygas visoms valstybės narės valdžios institucijoms patikrinti kiekvienos įmonės gautos de minimis pagalbos sumą. Valstybės narės turėtų gauti pakankamai laiko tokiam registrui sukurti; |
| --- | --- |

(23)

kad valstybės narės turėtų tikslius, patikimus ir išsamius duomenis, kad galėtų užtikrinti, jog suteikiant naują de minimis pagalbą atitinkamai įmonei taikoma viršutinė riba nebūtų viršyta, reikėtų įpareigoti valstybes nares sukurti centrinį de minimis pagalbos registrą, kuriame būtų informacija apie visą de minimis pagalbą, kurią pagal šį reglamentą suteikia tos valstybės narės valdžios institucijos. Valstybės narės turėtų galėti laisvai kurti savo registrus ir spręsti dėl tinkamo jų įgyvendinimo mechanizmo atsižvelgdamos į savo konstitucines ir administracines struktūras, su sąlyga, kad bus užtikrinta, jog registras sudarytų sąlygas visoms valstybės narės valdžios institucijoms patikrinti kiekvienos įmonės gautos de minimis pagalbos sumą. Valstybės narės turėtų gauti pakankamai laiko tokiam registrui sukurti;

| (24) | kol valstybėje narėje bus sukurtas centrinis registras ir jis apims trejų metų laikotarpį, valstybė narė turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie suteiktos de minimis pagalbos sumą ir tai, kad pagalba yra de minimis, ir turėtų aiškiai pateikti nuorodą į šį reglamentą. Be to, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius finansinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą; |
| --- | --- |

(24)

kol valstybėje narėje bus sukurtas centrinis registras ir jis apims trejų metų laikotarpį, valstybė narė turėtų informuoti atitinkamą įmonę apie suteiktos de minimis pagalbos sumą ir tai, kad pagalba yra de minimis, ir turėtų aiškiai pateikti nuorodą į šį reglamentą. Be to, prieš teikdama tokią pagalbą atitinkama valstybė narė turėtų gauti iš įmonės deklaraciją apie kitą per einamuosius ir dvejus ankstesnius finansinius metus pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus gautą de minimis pagalbą;

| (25) | kad Komisija galėtų stebėti šio reglamento taikymą ir nustatyti galimus konkurencijos iškraipymo atvejus, reikėtų įpareigoti valstybes nares kasmet teikti būtiniausią informaciją apie sumas, suteiktas pagal šį reglamentą. Jei valstybė narė informavo Komisiją, kad visi reikalaujami ataskaitiniai duomenys viešai skelbiami, valstybė narė neturėtų privalėti teikti ataskaitos Komisijai; |
| --- | --- |

(25)

kad Komisija galėtų stebėti šio reglamento taikymą ir nustatyti galimus konkurencijos iškraipymo atvejus, reikėtų įpareigoti valstybes nares kasmet teikti būtiniausią informaciją apie sumas, suteiktas pagal šį reglamentą. Jei valstybė narė informavo Komisiją, kad visi reikalaujami ataskaitiniai duomenys viešai skelbiami, valstybė narė neturėtų privalėti teikti ataskaitos Komisijai;

| (26) | atsižvelgiant į Komisijos patirtį, ypač į tai, kad dažnai reikia peržiūrėti valstybės pagalbos politiką, šio reglamento galiojimo laiką reikėtų apriboti. Jei šio reglamento galiojimo laikas pasibaigtų ir nebūtų pratęstas, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas šešių mėnesių tikslinimo laikotarpis dėl de minimis pagalbos, kuriai buvo taikomas šis reglamentas, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į Komisijos patirtį, ypač į tai, kad dažnai reikia peržiūrėti valstybės pagalbos politiką, šio reglamento galiojimo laiką reikėtų apriboti. Jei šio reglamento galiojimo laikas pasibaigtų ir nebūtų pratęstas, valstybėms narėms turėtų būti suteikiamas šešių mėnesių tikslinimo laikotarpis dėl de minimis pagalbos, kuriai buvo taikomas šis reglamentas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas pagalbai, teikiamai įmonėms visuose sektoriuose, išskyrus:

| a) | pagalbą, suteiktą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms, kurioms taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (12); |
| --- | --- |

a)

pagalbą, suteiktą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms, kurioms taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (12);

| b) | pagalbą, suteiktą įmonėms, užsiimančioms pirmine žemės ūkio produktų gamyba; |
| --- | --- |

b)

pagalbą, suteiktą įmonėms, užsiimančioms pirmine žemės ūkio produktų gamyba;

| c) | pagalbą, suteiktą įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, šiais atvejais:






  i) | kai pagalbos dydis nustatomas pagal iš pirminės produkcijos gamintojų įsigytų arba atitinkamų įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį; |
| --- | --- | --- |

c)

pagalbą, suteiktą įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, šiais atvejais:

i)

kai pagalbos dydis nustatomas pagal iš pirminės produkcijos gamintojų įsigytų arba atitinkamų įmonių rinkai pateiktų produktų kainą arba kiekį;

| ii) | kai pagalba priklauso nuo to, ar bus iš dalies arba visa perduota pirminės produkcijos gamintojams; |
| --- | --- |

ii)

kai pagalba priklauso nuo to, ar bus iš dalies arba visa perduota pirminės produkcijos gamintojams;

| d) | pagalbą su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla; |
| --- | --- |

d)

pagalbą su eksportu susijusiai veiklai trečiosiose šalyse arba valstybėse narėse, t. y. pagalbą, tiesiogiai susijusią su eksportuojamais kiekiais, platinimo tinklo kūrimu bei veikla, arba kitomis einamosiomis išlaidomis, susijusiomis su eksporto veikla;

| e) | pagalbą, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių; |
| --- | --- |

e)

pagalbą, kuri priklauso nuo to, ar daugiau vartojama vietinių nei importuotų prekių;

| f) | pagalbą, suteiktą sunkumų patiriančioms įmonėms, apibrėžtoms 2 straipsnio e punkte. |
| --- | --- |

f)

pagalbą, suteiktą sunkumų patiriančioms įmonėms, apibrėžtoms 2 straipsnio e punkte.

2.   Kai įmonė veikia ir 1 dalies a, b arba c punkte nurodytuose sektoriuose, ir sektoriuose, kurie įtraukti į šio reglamento taikymo sritį, šis reglamentas taikomas pagalbai, kuri suteikta pastaruosiuose sektoriuose ar pastarajai veiklai, su sąlyga, kad valstybės narės tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdamos veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad veiklai tuose sektoriuose, kuriems šis reglamentas netaikomas, nebūtų teikiama de minimis pagalba, kuri teikiama pagal šį reglamentą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

a)   žemės ūkio produktai– produktai, išvardyti Sutarties I priede, išskyrus žuvininkystės ir akvakultūros produktus, išvardytus Reglamento (ES) Nr. (jis dar nepriimtas; žr. Komisijos pasiūlymą COM(2011) 416) dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo I priede;

b)   žemės ūkio produktų perdirbimas– bet kokia su žemės ūkio produktu atliekama operacija, kurią atlikus taip pat gaunamas žemės ūkio produktas, išskyrus ūkyje vykdomą veiklą, susijusią su pasiruošimu parduoti augalinį arba gyvūninį produktą pirmą kartą;

c)   prekyba žemės ūkio produktais– produktų laikymas arba eksponavimas ketinant parduoti, siūlymas pirkti, tiekimas arba kitoks pateikimas rinkai, išskyrus atvejus, kai pirminės produkcijos gamintojas produkciją pirmą kartą parduoda perpardavėjams arba perdirbėjams, ir bet kokią produkto paruošimo tokiam pirmam pardavimui veiklą; pardavimas, kai pirminės produkcijos gamintojas produktus parduoda galutiniams vartotojams, laikomas prekyba, jei prekiaujama atskirose tam skirtose patalpose;

d)   taikant šį reglamentą, viena įmonė– visos įmonės, kurių tarpusavio santykiai yra bent vienos rūšies iš toliau išvardytų:

Įmonės, kurios minėtais santykiais yra susijusios per vieną ar daugiau kitų subjektų, taip pat laikomos viena įmone;

e)   sunkumų patirianti įmonė– įmonė, atitinkanti bent vieną iš šių sąlygų:

Taikant pirmos pastraipos e punktą, MVĮ, nuo kurios įsteigimo praėjo mažiau nei treji metai, nėra laikoma patiriančia sunkumų, nebent ji atitinka to punkto iii papunktyje nustatytą sąlygą.

3 straipsnis

De minimis pagalba

1.   Pagalbos priemonės, kurios atitinka šio straipsnio 2–8 dalyse ir 4 bei 5 straipsniuose nustatytas sąlygas, nėra laikomos atitinkančiomis visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus ir todėl joms netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje numatytas pranešimo reikalavimas.

2.   Bendra vienai įmonei, kaip apibrėžta 2 straipsnio d punkte, skiriamos de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje neviršija 200 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį.

Bendra vienai įmonei, kaip apibrėžta 2 straipsnio d punkte, vykdančiai krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, skiriamos de minimis pagalbos suma kiekvienoje valstybėje narėje neviršija 100 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį. De minimis pagalba nėra naudojama krovinių vežimo keliais transporto priemonėms įsigyti.

3.   Jei įmonė vykdo ir krovinių vežimo keliais veiklą samdos pagrindais arba už atlygį, ir kitą veiklą, kuriai taikoma 200 000 EUR viršutinė riba, ta 200 000 EUR viršutinė riba taikoma tokiai įmonei, jeigu valstybė narė tinkamomis priemonėmis, kaip antai atskirdama veiklos sritis ar sąnaudas, užtikrina, kad pagalba krovinių vežimo keliais veiklai neviršytų 100 000 EUR ir kad de minimis pagalba nebūtų naudojama krovinių vežimo keliais transporto priemonėms įsigyti.

4.   De minimis pagalba suteikiama tuo momentu, kai įmonė pagal taikomą nacionalinį teisinį režimą įgyja juridinę teisę tokią pagalbą gauti.

5.   2 dalyje nustatytos viršutinės ribos taikomos neatsižvelgiant į de minimis pagalbos formą ar siekiamą tikslą ir į tai, ar valstybės narės suteikta pagalba visa arba iš dalies finansuojama Sąjungos kilmės ištekliais. Trejų finansinių metų laikotarpis nustatomas vertinant tuos finansinius metus, kuriuos vertina atitinkamos valstybės narės įmonė.

6.   2 dalyje nustatyta viršutinė riba išreiškiama kaip piniginė dotacija. Visi naudojami skaičiai yra bruto, t. y. prieš mokesčių ar kitokios rinkliavos atskaitymą. Jeigu pagalba teikiama ne dotacijos forma, pagalbos suma atitinka pagalbos bendrąjį subsidijos ekvivalentą.

Jeigu pagalba išmokama dalimis, jos vertė yra diskontuojama suteikimo metu. Palūkanų norma, naudojama diskontuojant, yra pagalbos suteikimo metu galiojusi diskonto norma.

7.   Jeigu suteikus naują de minimis pagalbą būtų viršyta 2 dalyje nustatyta de minimis viršutinė riba, tai naujai pagalbai šis reglamentas negali būti taikomas.

8.   Įmonių susijungimų arba įsigijimų atveju nustatant, ar nauja de minimis pagalba naujajai arba įsigyjančiajai įmonei viršija viršutinę ribą, atsižvelgiama į visą ankstesnę de minimis pagalbą, suteiktą bet kuriai iš susijungiančių įmonių, nekvestionuojant de minimis pagalbos, kuri teisėtai suteikta prieš susijungimą arba įsigijimą.

Jei viena įmonė suskaidoma į dvi ar daugiau atskirų įmonių, iki suskaidymo suteikta de minimis pagalba priskiriama įmonei, kuri ja pasinaudojo, o tai iš principo yra įmonė, perimanti veiklą, kuriai vykdyti de minimis pagalba panaudota. Jei toks priskyrimas neįmanomas, de minimis pagalba proporcingai paskirstoma remiantis naujųjų įmonių nuosavo kapitalo balansine verte.

4 straipsnis

Bendrojo subsidijos ekvivalento apskaičiavimas

1.   Šis reglamentas taikomas tik pagalbai, kurios bendrąjį subsidijos ekvivalentą įmanoma tiksliai ex ante apskaičiuoti neatliekant rizikos vertinimo (skaidriai pagalbai). Skaidria pagalba visų pirma laikomos pagalbos priemonės, nurodytos 2–6 dalyse.

2.   Pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei:

| a) | paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola neviršija pirmuoju atveju: 1 000 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 500 000 EUR), o jos trukmė – penkerių metų, arba antruoju atveju: 500 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 250 000 EUR), o jos trukmė – dešimties metų. Jeigu paskola sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip atitinkama 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos taikomos viršutinės ribos dalis; arba |
| --- | --- |

a)

paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės užstatu ir paskola neviršija pirmuoju atveju: 1 000 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 500 000 EUR), o jos trukmė – penkerių metų, arba antruoju atveju: 500 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 250 000 EUR), o jos trukmė – dešimties metų. Jeigu paskola sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos paskolos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip atitinkama 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos taikomos viršutinės ribos dalis; arba

| b) | bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu galiojusia orientacine norma. |
| --- | --- |

b)

bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis pagalbos suteikimo metu galiojusia orientacine norma.

3.   Pagalba, kurią sudaro kapitalo injekcijos, skaidria de minimis pagalba laikoma tik tuomet, jei visa valstybės injekcijos suma neviršija de minimis viršutinės ribos.

4.   Pagalba, kurią sudaro rizikos finansų priemonės, kurios gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, skaidria de minimis pagalba tikslinės įmonės atžvilgiu laikoma tik tuomet, jei pagal susijusią priemonę kiekvienai tikslinei įmonei numatomas kapitalas neviršija de minimis viršutinės ribos.

5.   Pagalba, kurią sudaro garantijos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei:

| a) | garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos ir garantuojama suma neviršija pirmuoju atveju: 1 500 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 750 000 EUR), o garantijos trukmė – penkerių metų, arba antruoju atveju: 750 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 375 000 EUR), o garantijos trukmė – dešimties metų. Jeigu garantuojama suma sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) garantija suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip atitinkama 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos taikomos viršutinės ribos dalis; arba |
| --- | --- |

a)

garantija neviršija 80 % pagrindinės paskolos sumos ir garantuojama suma neviršija pirmuoju atveju: 1 500 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 750 000 EUR), o garantijos trukmė – penkerių metų, arba antruoju atveju: 750 000 EUR (arba įmonių, vykdančių krovinių vežimo keliais veiklą, atveju – 375 000 EUR), o garantijos trukmė – dešimties metų. Jeigu garantuojama suma sudaro mažesnę tų sumų dalį ir (arba) garantija suteikiama trumpesniam negu atitinkamai penkerių arba dešimties metų laikotarpiui, tos garantijos bendrasis subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas kaip atitinkama 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos taikomos viršutinės ribos dalis; arba

| b) | bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis Komisijos pranešime (14) nustatytomis saugumo garanto priemokomis (tame Komisijos pranešime – „saugaus uosto“ priemokos); arba |
| --- | --- |

b)

bendrasis subsidijos ekvivalentas buvo apskaičiuotas remiantis Komisijos pranešime (14) nustatytomis saugumo garanto priemokomis (tame Komisijos pranešime – „saugaus uosto“ priemokos); arba

| c) | iki įgyvendinimo garantijos bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudojama metodika buvo patvirtinta apie ją pranešus Komisijai pagal tuo metu taikytą Komisijos priimtą reglamentą valstybės pagalbos srityje ir patvirtintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

c)

iki įgyvendinimo garantijos bendrajam subsidijos ekvivalentui apskaičiuoti naudojama metodika buvo patvirtinta apie ją pranešus Komisijai pagal tuo metu taikytą Komisijos priimtą reglamentą valstybės pagalbos srityje ir patvirtintoje metodikoje aiškiai apibrėžta garantijų rūšis ir pagrindinių sandorių rūšis atsižvelgiant į šio reglamento taikymą.

6.   Pagalba, kurią sudaro kitos priemonės, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei tokia priemone numatomas apribojimas, kuriuo užtikrinama, kad taikoma viršutinė riba nebūtų viršyta.

5 straipsnis

Pagalbos sumavimas

1.   De minimis pagalba, suteikta pagal šį reglamentą, gali būti sumuojama su de minimis pagalba, suteikta pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 360/2012 (15), neviršijant tame reglamente nustatytų viršutinių ribų. Ji gali būti sumuojama su de minimis pagalba, suteikta pagal kitus de minimis reglamentus, neviršijant 3 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos.

2.   De minimis pagalba nesumuojama su valstybės pagalba, skiriama toms pačioms tinkamoms finansuoti sąnaudoms, arba su valstybės pagalba, susijusia su ta pačia rizikos finansų priemone, jeigu dėl tokio pagalbos sumavimo būtų viršytas bendrosios išimties reglamente arba Komisijos priimtame sprendime nustatytas didžiausias pagalbos intensyvumas arba kiekvienu atveju atskirai nustatyta pagalbos suma.

6 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Iki 2015 m. gruodžio 31 d. valstybės narės įsteigia centrinį de minimis pagalbos registrą. Centriniame registre kaupiama informacija apie bet kurios valdžios institucijos toje valstybėje narėje pagal šį reglamentą skirtos kiekvienos de minimis pagalbos priemonės kiekvieną pagalbos gavėją (įskaitant nuorodą, ar tai yra mažoji, vidutinė ar didelė įmonė, ir jos pagrindinės veiklos ekonomikos sektorių (NACE kodas skyrių lygiu (16)), pagalbos suteikimo datą ir bendrąjį subsidijos ekvivalentą. Registre kaupiama informacija apie visas de minimis priemones, kurios pagal šį reglamentą suteiktos nuo 2016 m. sausio 1 d.

2.   3 dalis taikoma, kol valstybėje narėje bus įsteigtas centrinis registras ir jis apims trejų metų laikotarpį.

3.   Jeigu valstybė narė ketina įmonei skirti de minimis pagalbą pagal šį reglamentą, ji raštu informuoja įmonę apie numatytą skiriamos pagalbos sumą, išreikštą bendruoju subsidijos ekvivalentu, ir tai, kad pagalba yra de minimis, pateikdama aiškią nuorodą į šį reglamentą ir nurodydama jo pavadinimą bei skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje numerį. Jeigu de minimis pagalba pagal šį reglamentą schemos pagrindu teikiama skirtingoms įmonėms ir pagal schemą toms įmonėms teikiamos skirtingos individualios pagalbos sumos, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti laikytis šio įsipareigojimo pranešdama įmonėms apie fiksuoto dydžio sumą, prilygstančią pagal tą schemą teikiamai didžiausiai pagalbos sumai. Tokiu atveju fiksuoto dydžio suma bus remiamasi sprendžiant, ar neviršijama 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta viršutinė riba. Prieš teikiant pagalbą, iš atitinkamos įmonės valstybė narė gauna raštišką arba elektroninę deklaraciją apie bet kokią kitą de minimis pagalbą, gautą pagal šį reglamentą arba kitus de minimis reglamentus per dvejus ankstesnius ir einamuosius finansinius metus.

4.   Valstybė narė suteikia naują de minimis pagalbą pagal šį reglamentą tik patikrinusi, ar dėl jos bendra atitinkamai įmonei suteiktos de minimis pagalbos suma neviršys 3 straipsnio 2 dalyje nustatytų viršutinių ribų ir ar laikomasi visų 1–5 straipsniuose nustatytų sąlygų.

5.   Valstybės narės registruoja ir renka visą informaciją apie šio reglamento taikymą. Saugoma visa informacija, reikalinga įrodyti, kad šio reglamento sąlygos yra tenkinamos. Duomenys apie individualiai suteiktą de minimis pagalbą saugomi 10 finansinių metų nuo pagalbos suteikimo datos. Duomenys apie de minimis pagalbos schemą saugomi 10 metų nuo datos, kada paskutinį kartą pagal tokią schemą buvo suteikta individuali pagalba. Komisijai raštu paprašius, atitinkama valstybė narė per 20 darbo dienų arba per ilgesnį prašyme nurodytą laikotarpį pateikia Komisijai visą informaciją, kurią Komisija mano esant reikalingą siekiant įvertinti, ar tenkinamos šiuo reglamentu nustatytos sąlygos, ypač bendra de minimis pagalbos suma, kurią pagal šį reglamentą ir kitus de minimis reglamentus gavo bet kuri įmonė.

6.   Valstybės narės Komisijai kasmet teikia šio reglamento taikymo ataskaitas. Ataskaitose pateikiama:

| a) | bendra de minimis pagalbos, suteiktos pagal šį reglamentą atitinkamoje valstybėje narėje per praeitus kalendorinius metus, suma pagal pagalbos gavėjų veiklos ekonomikos sektorius ir dydį (mažoji, vidutinė ar didelė įmonė); |
| --- | --- |

a)

bendra de minimis pagalbos, suteiktos pagal šį reglamentą atitinkamoje valstybėje narėje per praeitus kalendorinius metus, suma pagal pagalbos gavėjų veiklos ekonomikos sektorius ir dydį (mažoji, vidutinė ar didelė įmonė);

| b) | bendras de minimis pagalbos, suteiktos pagal šį reglamentą atitinkamoje valstybėje narėje per praeitus kalendorinius metus, gavėjų skaičius pagal pagalbos gavėjų veiklos ekonomikos sektorius ir dydį (mažoji, vidutinė ar didelė įmonė); |
| --- | --- |

b)

bendras de minimis pagalbos, suteiktos pagal šį reglamentą atitinkamoje valstybėje narėje per praeitus kalendorinius metus, gavėjų skaičius pagal pagalbos gavėjų veiklos ekonomikos sektorius ir dydį (mažoji, vidutinė ar didelė įmonė);

| c) | kita Komisijos reikalaujama informacija dėl šio reglamento taikymo, kuri turi būti nurodyta likus pakankamai laiko prieš ataskaitos pateikimą. |
| --- | --- |

c)

kita Komisijos reikalaujama informacija dėl šio reglamento taikymo, kuri turi būti nurodyta likus pakankamai laiko prieš ataskaitos pateikimą.

Pirmoji ataskaita pateikiama iki 2017 m. birželio 30 d. ir apima 2016 kalendorinius metus. Jei visus reikalaujamus ataskaitinius duomenis valstybė narė viešai skelbia, ji neprivalo teikti ataskaitos Komisijai. Kasmet Komisija skelbia metinėse ataskaitose pateiktos informacijos suvestinę, įskaitant bendrą kiekvienoje valstybėje narėje pagal šį reglamentą suteiktos de minimis pagalbos sumą.

7 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Nuo 2001 m. vasario 2 d. iki 2007 m. birželio 30 d. suteikta bet kokia individuali de minimis pagalba, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 69/2001 sąlygas, laikoma neatitinkančia visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijų ir dėl to jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies pranešimo reikalavimas.

2.   Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. suteikta bet kokia individuali de minimis pagalba, atitinkanti Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 sąlygas, laikoma neatitinkančia visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijų ir dėl to jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalies pranešimo reikalavimas.

3.   Pasibaigus šio reglamento galiojimo laikui, bet kokia šio reglamento sąlygas atitinkanti de minimis pagalba gali būti toliau teisėtai teikiama dar šešių mėnesių laikotarpiu.

8 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo laikas

Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. sausio 1 d. ir taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 17 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

[...] [...]

---

(1)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

1

(2)  OL C 229, 2013 8 8, p. 1.

2

(3)  OL C 68, 1996 3 6, p. 9.

3

(4)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30).

4

de minimis

(5)  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5).

5

de minimis

(6)  2006 m. Sprendimas Ministero dell’Economia e delle Finanze prieš Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al., C-222/04, Rink. p. I-289.

6

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA et al.

(7)  2002 m. Sprendimas C-382/99 Nyderlandai prieš Komisiją, Rink. p. I-5163.

7

Nyderlandai

Komisiją

(8)  2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (OL L 214, 2008 8 9, p. 3).

8

(9)  2002 m. Sprendimas C-456/00 Prancūzija prieš Komisiją, Rink. p. I-11949.

9

Prancūzija

Komisiją

(10)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

10

(11)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

11

(12)  1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (OL L 17, 2000 1 21, p. 22).

12

(13)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (OL L 302, 2009 11 17, p. 1).

13

(14)  Šiuo metu tai yra Komisijos pranešimas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL C 155, 2008 6 20, p. 10).

14

(15)  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (OL L 114, 2012 4 26, p. 8).

15

de minimis

(16)  Pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006, nustatančio statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių, 2 straipsnio 1 dalies b punktą ir I priedą (Tekstas svarbus EEE) (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

16

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/10

---

Euro kursas (1)

2013 m. rugpjūčio 7 d.

2013/C 229/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3305 |
| JPY | Japonijos jena | 129,21 |
| DKK | Danijos krona | 7,4571 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85955 |
| SEK | Švedijos krona | 8,7261 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2321 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8995 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,978 |
| HUF | Vengrijos forintas | 299,52 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7025 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2170 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4330 |
| TRY | Turkijos lira | 2,5713 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4878 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3868 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,3197 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6826 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,6868 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 486,17 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,2109 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,1416 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4975 |
| IDR | Indonezijos rupija | 13 683,68 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,3301 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,258 |
| RUB | Rusijos rublis | 43,9480 |
| THB | Tailando batas | 41,831 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0641 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,8685 |
| INR | Indijos rupija | 81,4960 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3305

JPY

Japonijos jena

129,21

DKK

Danijos krona

7,4571

GBP

Svaras sterlingas

0,85955

SEK

Švedijos krona

8,7261

CHF

Šveicarijos frankas

1,2321

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8995

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,978

HUF

Vengrijos forintas

299,52

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7025

PLN

Lenkijos zlotas

4,2170

RON

Rumunijos lėja

4,4330

TRY

Turkijos lira

2,5713

AUD

Australijos doleris

1,4878

CAD

Kanados doleris

1,3868

HKD

Honkongo doleris

10,3197

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6826

SGD

Singapūro doleris

1,6868

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 486,17

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,2109

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,1416

HRK

Kroatijos kuna

7,4975

IDR

Indonezijos rupija

13 683,68

MYR

Malaizijos ringitas

4,3301

PHP

Filipinų pesas

58,258

RUB

Rusijos rublis

43,9480

THB

Tailando batas

41,831

BRL

Brazilijos realas

3,0641

MXN

Meksikos pesas

16,8685

INR

Indijos rupija

81,4960

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/11

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2013/C 229/04

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2013 7 4 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2013 7 4–2013 12 31 |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | BFT/AE45WM |
| Rūšis | Paprastasis tunas (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 16/TQ40 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2013 7 4

Trukmė

2013 7 4–2013 12 31

Valstybė narė

Portugalija

Ištekliai arba išteklių grupė

BFT/AE45WM

Rūšis

Paprastasis tunas (Thunnus thynnus)

Zona

Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos, ir Viduržemio jūra

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

16/TQ40

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/11

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2013/C 229/05

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2013 7 4 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2013 7 4–2013 12 31 |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Ištekliai arba išteklių grupė | SAN/2A3A4. ir valdymo rajonai
  SAN/123_1, _2, _3, _4, _6 |
| Rūšis | Tobinės ir susijusi priegauda (Ammodytes spp.) |
| Zona | ES vandenų IIa, IIIa ir IV zonos ir 1, 2, 3, 4 ir 6 tobinių išteklių valdymo rajonai ES vandenyse, išskyrus vandenis, esančius 6 jūrmylių atstumu nuo JK bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 17/TQ40 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2013 7 4

Trukmė

2013 7 4–2013 12 31

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Ištekliai arba išteklių grupė

SAN/2A3A4. ir valdymo rajonai

SAN/123_1, _2, _3, _4, _6

Rūšis

Tobinės ir susijusi priegauda (Ammodytes spp.)

Zona

ES vandenų IIa, IIIa ir IV zonos ir 1, 2, 3, 4 ir 6 tobinių išteklių valdymo rajonai ES vandenyse, išskyrus vandenis, esančius 6 jūrmylių atstumu nuo JK bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

17/TQ40

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/12

---

ELPA valstybių perduota informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal EEE susitarimo XV priedo 1j punkte nurodytą aktą (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas))

2013/C 229/06

I   DALIS

| Pagalbos Nr. | GBER 8/13/REG |
| --- | --- |
| ELPA valstybė | Norvegija |
| Regionas | Visi Rumunijos regionai | Regioninės pagalbos statusas |
| Pagalbą teikianti institucija | Pavadinimas | Innovation Norway |
| Adresas | PO Box 448 Sentrum |
| 0104 Oslo |
| NORWAY |

Pagalbos Nr.

GBER 8/13/REG

ELPA valstybė

Norvegija

Regionas

Visi Rumunijos regionai

Regioninės pagalbos statusas

Pagalbą teikianti institucija

Pavadinimas

Innovation Norway

Adresas

PO Box 448 Sentrum

0104 Oslo

NORWAY

Svetainė

http://www.innovationnorway.no

Pagalbos priemonės pavadinimas

Norwegian Financial Mechanism 2009-2014 (2009–2014 m. Norvegijos finansinis mechanizmas)

Green Industry Innovation Programme ROMANIA (Ekologinės pramonės inovacijų programa RUMUNIJA)

Nacionalinis teisinis pagrindas (nuoroda į atitinkamą nacionalinį oficialųjį leidinį)

Prop. 1 S (2012-2013) ‘The Ministry of Foreign Affairs’ pages 85-95

http://www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/regpubl/prop/2012-2013/prop-1-s-20122013.html?id=703276

Interneto nuoroda į visą pagalbos priemonės tekstą

http://www.norwaygrants-greeninnovation.no

Priemonės rūšis

Schema

Taip

Ad hoc pagalba

nėra

Trukmė

Schema

2013 3 12–2016 4 30

Ekonomikos sektorius (-iai)

Visi ekonomikos sektoriai, atitinkantys pagalbos teikimo reikalavimus

Visi ekonomikos sektoriai

Gavėjo rūšis

MVĮ

Taip

Didelės įmonės

Taip

Labai mažos įmonės

Taip

NVO

Taip

Biudžetas

Pagal schemą planuojamo biudžeto bendra metinė suma:

Bendra suma (2013–2016 m.) 21 768 200 EUR

Pagalbos priemonė (5 str.)

Dotacija

Taip

II   DALIS

| Bendrieji tikslai (išvardyti) | Tikslai (išvardyti) | Didžiausias pagalbos intensyvumas % arba didžiausia pagalbos suma (NOK) | MVĮ – skiriamos priemokos % |
| --- | --- | --- | --- |
| Regioninė investicinė pagalba ir pagalba užimtumui
  (13 str.) | Schema | Pagalbos intensyvumas, išreikštas dabartiniu bendruoju subsidijos ekvivalentu, neviršija regioninės pagalbos ribos, pagalbos teikimo metu taikomos atitinkamam remiamam Rumunijos regionui. | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| MVĮ teikiama investicinė pagalba ir pagalba užimtumui
  (15 str.) | | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms | |
| Pagalba aplinkos apsaugai
  (17–25 str.) | Investicinė pagalba, leidžianti įmonėms taikyti griežtesnius aplinkos apsaugos standartus nei Bendrijos nustatytieji arba gerinti aplinkos apsaugą, jeigu Bendrijos standartų nėra
  (18 str.)
  Pateikite konkrečią nuorodą į atitinkamą standartą | 35 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| | Pagalba naujoms transporto priemonėms, kurioms taikomi griežtesni standartai nei Bendrijos nustatytieji arba kuriomis gerinama aplinkos apsauga, jeigu Bendrijos standartų nėra, įsigyti
  (19 str.) | 35 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| | Pagalba MVĮ, skirta iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos standartų
  (20 str.) | 15 % mažosioms įmonėms ir 10 % vidutinėms įmonėms, jeigu projektas įgyvendinamas ir užbaigiamas daugiau kaip treji metai prieš standarto įsigaliojimą (10 % mažosioms įmonėms, jeigu šis laikotarpis yra trumpesnis nei treji metai) | |
| | Aplinkosaugos pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones
  (21 str.) | 60 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| | Aplinkosaugos pagalba investicijoms į labai veiksmingą bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą
  (22 str.) | 45 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| | Aplinkosaugos pagalba investicijoms, kuriomis skatinamas energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas
  (23 str.) | 45 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| | Pagalba aplinkos apsaugos tyrimams atlikti
  (24 str.) | 50 % | 20 % mažosioms įmonėms
  10 % vidutinėms įmonėms |
| MVĮ teikiama pagalba konsultavimui ir MVĮ dalyvavimui mugėse
  (26–27 str.) | MVĮ teikiama pagalba konsultavimui
  (26 str.) | 50 % | |
| | Pagalba MVĮ dalyvavimui mugėse
  (27 str.) | 50 % | |
| Pagalba moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei naujovių diegimui
  (30–37 str.) | Pagalba mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams
  (31 str.) | Fundamentiniai moksliniai tyrimai
  (31 str. 2 dalies a punktas) | 100 % | |
| | | Pramoniniai tyrimai
  (31 str. 2 dalies b punktas) | 50 % | 10 % vidutinėms įmonėms
  20 % mažosioms įmonėms
  15 % priemoka gali būti pridėta neviršijant 80 % didžiausio pagalbos intensyvumo, jeigu tenkinamos 31 str. 4 dalies b punkte nustatytos sąlygos. |
| | | Bandomoji ir taikomoji veikla
  (31 str. 2 dalies c punktas) | 25 % | 10 % vidutinėms įmonėms
  20 % mažosioms įmonėms
  15 % priemoka gali būti pridėta neviršijant 80 % didžiausio pagalbos intensyvumo, jeigu tenkinamos 31 str. 4 dalies b punkte nustatytos sąlygos. |
| | Pagalba techninių galimybių studijoms
  (32 str.) | 75 % (pramoninių tyrimų studijoms) ir 50 % (bandomosios taikomosios veiklos studijoms) MVĮ
  65 % (pramoninių tyrimų studijoms) ir 40 % (bandomosios taikomosios veiklos studijoms) didelėms įmonėms | |
| | Pagalba su MVĮ pramoninės nuosavybės teisėmis susijusioms išlaidoms padengti
  (33 str.) | Pagalbos intensyvumas neviršija pagalbos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams intensyvumo
  (31 str. 3–4 dalys) | |
| | Pagalba naujoves diegiančioms naujoms įmonėms
  (35 str.) | 1 mln. EUR | |
| | Pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms
  (36 str.) | 200 000 EUR vienam gavėjui per bet kurį trejų metų laikotarpį | |
| | Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus
  (37 str.) | | |
| Pagalba mokymui
  (38–39 str.) | Specialusis mokymas
  (38 str. 1 dalis) | 25 % | 10 % vidutinėms įmonėms
  20 % mažosioms įmonėms |
| | Bendras mokymas
  (38 str. 2 dalis) | 60 % | 10 % vidutinėms įmonėms
  20 % mažosioms įmonėms |

Bendrieji tikslai (išvardyti)

Tikslai (išvardyti)

Didžiausias pagalbos intensyvumas % arba didžiausia pagalbos suma (NOK)

MVĮ – skiriamos priemokos %

Regioninė investicinė pagalba ir pagalba užimtumui

(13 str.)

Schema

Pagalbos intensyvumas, išreikštas dabartiniu bendruoju subsidijos ekvivalentu, neviršija regioninės pagalbos ribos, pagalbos teikimo metu taikomos atitinkamam remiamam Rumunijos regionui.

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

MVĮ teikiama investicinė pagalba ir pagalba užimtumui

(15 str.)

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Pagalba aplinkos apsaugai

(17–25 str.)

Investicinė pagalba, leidžianti įmonėms taikyti griežtesnius aplinkos apsaugos standartus nei Bendrijos nustatytieji arba gerinti aplinkos apsaugą, jeigu Bendrijos standartų nėra

(18 str.)

Pateikite konkrečią nuorodą į atitinkamą standartą

35 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Pagalba naujoms transporto priemonėms, kurioms taikomi griežtesni standartai nei Bendrijos nustatytieji arba kuriomis gerinama aplinkos apsauga, jeigu Bendrijos standartų nėra, įsigyti

(19 str.)

35 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Pagalba MVĮ, skirta iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos standartų

(20 str.)

15 % mažosioms įmonėms ir 10 % vidutinėms įmonėms, jeigu projektas įgyvendinamas ir užbaigiamas daugiau kaip treji metai prieš standarto įsigaliojimą (10 % mažosioms įmonėms, jeigu šis laikotarpis yra trumpesnis nei treji metai)

Aplinkosaugos pagalba investicijoms į energijos taupymo priemones

(21 str.)

60 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Aplinkosaugos pagalba investicijoms į labai veiksmingą bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą

(22 str.)

45 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Aplinkosaugos pagalba investicijoms, kuriomis skatinamas energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas

(23 str.)

45 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

Pagalba aplinkos apsaugos tyrimams atlikti

(24 str.)

50 %

20 % mažosioms įmonėms

10 % vidutinėms įmonėms

MVĮ teikiama pagalba konsultavimui ir MVĮ dalyvavimui mugėse

(26–27 str.)

MVĮ teikiama pagalba konsultavimui

(26 str.)

50 %

Pagalba MVĮ dalyvavimui mugėse

(27 str.)

50 %

Pagalba moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei naujovių diegimui

(30–37 str.)

Pagalba mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams

(31 str.)

Fundamentiniai moksliniai tyrimai

(31 str. 2 dalies a punktas)

100 %

Pramoniniai tyrimai

(31 str. 2 dalies b punktas)

50 %

10 % vidutinėms įmonėms

20 % mažosioms įmonėms

15 % priemoka gali būti pridėta neviršijant 80 % didžiausio pagalbos intensyvumo, jeigu tenkinamos 31 str. 4 dalies b punkte nustatytos sąlygos.

Bandomoji ir taikomoji veikla

(31 str. 2 dalies c punktas)

25 %

10 % vidutinėms įmonėms

20 % mažosioms įmonėms

15 % priemoka gali būti pridėta neviršijant 80 % didžiausio pagalbos intensyvumo, jeigu tenkinamos 31 str. 4 dalies b punkte nustatytos sąlygos.

Pagalba techninių galimybių studijoms

(32 str.)

75 % (pramoninių tyrimų studijoms) ir 50 % (bandomosios taikomosios veiklos studijoms) MVĮ

65 % (pramoninių tyrimų studijoms) ir 40 % (bandomosios taikomosios veiklos studijoms) didelėms įmonėms

Pagalba su MVĮ pramoninės nuosavybės teisėmis susijusioms išlaidoms padengti

(33 str.)

Pagalbos intensyvumas neviršija pagalbos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams intensyvumo

(31 str. 3–4 dalys)

Pagalba naujoves diegiančioms naujoms įmonėms

(35 str.)

1 mln. EUR

Pagalba naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo paramos paslaugoms

(36 str.)

200 000 EUR vienam gavėjui per bet kurį trejų metų laikotarpį

Pagalba įdarbinant kviestinius aukštos kvalifikacijos darbuotojus

(37 str.)

Pagalba mokymui

(38–39 str.)

Specialusis mokymas

(38 str. 1 dalis)

25 %

10 % vidutinėms įmonėms

20 % mažosioms įmonėms

Bendras mokymas

(38 str. 2 dalis)

60 %

10 % vidutinėms įmonėms

20 % mažosioms įmonėms

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/16

---

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

2013/C 229/07

ELPA priežiūros institucija mano, kad toliau nurodyta priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

| Sprendimo priėmimo data | : | 2013 m. balandžio 10 d. |
| --- | --- | --- |
| Bylos numeris | : | 69933 |
| Sprendimo Nr. | : | 144/13/COL |
| ELPA valstybė | : | Norvegija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Priemonės rūšis | : | pagalba neteikiama |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Bjørns gate 1 |
| 5008 Bergen |
| NORWAY |

Sprendimo priėmimo data

:

2013 m. balandžio 10 d.

Bylos numeris

:

69933

Sprendimo Nr.

:

144/13/COL

ELPA valstybė

:

Norvegija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Priemonės rūšis

:

pagalba neteikiama

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Bjørns gate 1

5008 Bergen

NORWAY

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/17

---

Priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį

2013/C 229/08

ELPA priežiūros institucija mano, kad toliau nurodyta priemonė nėra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį.

| Sprendimo priėmimo data | : | 2013 m. balandžio 10 d. |
| --- | --- | --- |
| Bylos numeris | : | 70521 |
| Sprendimo Nr. | : | 145/13/COL |
| ELPA valstybė | : | Islandija |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | : | įtariama valstybės pagalba bendrovei Landsbankinn, suteikta atsisakant numatytos viešųjų lėšų grąžos |
| Teisinis pagrindas | : | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis |
| Priemonės rūšis | : | pagalba neteikiama |
| Ekonomikos sektoriai | : | finansinės paslaugos |

Sprendimo priėmimo data

:

2013 m. balandžio 10 d.

Bylos numeris

:

70521

Sprendimo Nr.

:

145/13/COL

ELPA valstybė

:

Islandija

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

:

įtariama valstybės pagalba bendrovei Landsbankinn, suteikta atsisakant numatytos viešųjų lėšų grąžos

Teisinis pagrindas

:

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis

Priemonės rūšis

:

pagalba neteikiama

Ekonomikos sektoriai

:

finansinės paslaugos

Autentišką sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti ELPA priežiūros institucijos interneto svetainėje:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/18

---

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su Harpa koncertų salės ir konferencijos centro finansavimu

2013/C 229/09

2013 m. kovo 20 d. sprendimu Nr. 128/13/COL, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pradėjo bylos nagrinėjimą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Islandijos valdžios institucijoms apie tai pranešta joms perduodant šio sprendimo kopiją.

ELPA priežiūros institucija šiuo pranešimu ragina ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl minėtos priemonės per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo adresu:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šios pastabos bus perduotos Islandijos valdžios institucijoms. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

Procedūra

2011 m. rugsėjo mėn. ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gavo skundą dėl tariamai Islandijos valstybės ir Reikjaviko miesto teikiamo subsidijavimo Harpa koncertų salės ir konferencijų centro (toliau – Harpa centras) konferencijų paslaugoms ir restorano/maitinimo paslaugoms. Institucija vėliau nusiuntė du prašymus pateikti informaciją, į kuriuos Islandijos valdžios institucijos atsakė.

Priemonės apibūdinimas

2004 m. Islandijos valstybė ir Reikjaviko miestas inicijavo viešosios ir privačiosios partnerystės pasiūlymą dėl 28 000 kvadratinių metrų koncertų salės ir konferencijų centro statybos, įrengimo ir naudojimo. 2007 m. sausio 12 d., atrinkus geriausią pasiūlymą, buvo pradėti Harpa koncertų salės ir konferencijų centro statybos darbai. Dėl finansinės griūties Islandijoje Harpa statybos darbai buvo sustabdyti 2008 m. Netrukus po to Reikjaviko meras ir švietimo ministras priėmė susitarimą, pagal kurį valstybė ir miestas tęsia projekto statybos darbus be partnerio iš privataus sektoriaus. Pastatas buvo oficialiai atidarytas 2011 m. rugpjūčio 20 d.

Harpa centras skirtas įvairioms paslaugoms teikti ir veiklai vykdyti. Islandijos simfoninis orkestras ir Islandijos opera sudarė ilgalaikius susitarimus dėl tam tikrų patalpų Harpa centre naudojimo. Be to, Harpa centre, kuriame yra keturios skirtingo dydžio konferencijų salės, organizuojamos konferencijos. Harpa centre taip pat organizuojami įvairūs kitokio pobūdžio meno renginiai, pavyzdžiui, Islandijos ir užsienio menininkų populiariosios ir roko muzikos koncertai. Kitą veiklą Harpa centre, pavyzdžiui, maitinimo paslaugų, restorano, muzikos ir baldų parduotuvių veiklą, vykdo jame patalpas išsinuomavusios privačios bendrovės. Šios patalpos yra išnuomotos privatiems ekonominės veiklos vykdytojams rinkos sąlygomis pagal viešuosius nuomos konkursus atsirenkant geriausius pasiūlymus.

Visas Harpa pastatas priklauso Islandijos valstybei (54 %) ir Reikjaviko miestui (46 %), kurie pagal dalyvavimo projekte mastą kasmet moka didelį įnašą. Nuo pat pradžių Harpa centro veikla buvo organizuojama smarkiai kasmet įsiskolinant ir dengiant skolą iš Islandijos valstybės ir Reikjaviko miesto biudžeto lėšų.

Islandijos valdžios institucijų pastabos

Remiantis Islandijos valdžios institucijomis, Harpa centro finansavimas nėra valstybės pagalba, nes jos tinkamai užtikrino, kad skirtingos veiklos koncertų salėje ir konferencijų centre apskaita būtų atskirta. Šio teiginio patvirtinimui Islandijos valdžios institucijos pateikė dviejų apskaitos bendrovių ataskaitas dėl bendrovių, besinaudojančių Harpa centru, apskaitos atskyrimo. Islandijos valdžios institucijos taip pat pateikė kainos tyrimą, kuriame jos palygino panašių konferencijos patalpų Reikjavike kainas, atsižvelgdamos į jų dydį ir pajėgumą. Be to, Islandijos valdžios institucijos laikosi požiūrio, kad konferencijų verslas turi teigiamą poveikį kitai Harpa centro veiklai ir nevykdant konferencijų verslo kitų veiklos rūšių sąnaudos būtų gerokai didesnės.

Valstybės pagalbos buvimas

Privalumai, kuriuos įgyja įmonė dėl gaunamų valstybės išteklių

Kadangi Islandijos valstybė ir Reikjaviko miestas kartu padengia Harpa veiklos metinį deficitą, kasmet iš savo biudžetų pervesdamos tam tikrą sumą, yra naudojami valstybės ištekliai pagal EEE susitarimo 61 straipsnį.

Valdžios institucija laikosi nuomonės, kad centro infrastruktūros statybos darbai ir naudojimas savaime yra ekonominė veikla, jei ta infrastruktūra yra arba bus naudojama prekėms arba paslaugoms rinkoje teikti (1). Kai kuri Harpa centre vykdoma veikla, visų pirma, konferencijos, teatro spektakliai, populiarūs muzikos koncertai ir t. t., gali pritraukti daug klientų, kurių laukiama ir privačiuose konferencijų centruose, teatruose ar kitose muzikinių renginių patalpose. Todėl Institucija laikosi išankstinio požiūrio, kad bendrovės, besinaudojančios Harpa centru, tais atvejais, kai jos jame vykdo komercinę veiklą, yra laikomos įmonėmis.

Be to, Institucija laikosi nuomonės, kad Harpa centro statybos darbų finansavimas iš valstybės lėšų suteiktų ekonominį pranašumą, todėl tai būtų laikoma pagalba, nes, kaip tvirtinama, projektas be tokio finansavimo nebūtų įgyvendintas. Be to, bendrovės, naudojančios Harpa centro patalpas, įgyja pranašumą dėl atsisakyto pelno, kai valstybė ir miestas nereikalauja savo investicijų į koncertų salę ir konferencijų centrą grąžos tol, kol tos bendrovės vykdo komercinę veiklą, pavyzdžiui, organizuoja konferencijas arba kitus meno renginius. Taigi, išankstinis Komisijos vertinimas rodo, kad nė vienu lygmeniu (statybos, valdymo ir naudojimo) negali būti atmesta galimybė, kad bus suteiktas išskirtinis ekonominis pranašumas.

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių prekybai

Kadangi tarptautinių renginių, konkrečiai, konferencijų ir renginių, organizavimo rinka atvira patalpas renginiams teikiančių ir renginius organizuojančių įmonių konkurencijai, kurios paprastai vykdo veiklą, laikomą prekybos tarp EEE valstybių objektu, galima daryti prielaidą, kad poveikis prekybai bus daromas. Šiuo atveju poveikis tam tikrų EEE kaimyninių šalių tarpusavio prekybai yra dar labiau įmanomas dėl konferencijų pramonės pobūdžio (2). Todėl Institucijos pradiniu požiūriu priemonė gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį EEE.

Pagalbos suderinamumas

Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, išaiškintu Institucijos ir praplėstu Europos Komisijos pagal EB sutarties ankstesnio 87 straipsnio 3 dalies c punktą, kuris dabar yra SESV 107 straipsnio 3 dalies d punktas, pagalba kultūros ir paveldo išsaugojimui skatinti gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu, kai tokia pagalba nedaro poveikio EEE prekybos sąlygoms ir konkurencijai tokiu mastu, kuris neatitiktų bendrojo intereso. Islandijos valdžios institucijos teigė, kad šios priemonės pagrindinis tikslas buvo skatinti kultūrinius renginius pastatant koncertų salę, kurioje būtų skirtos patalpos Islandijos simfoniniam orkestrui ir Islandijos operai. Institucija sutinka, kad atsižvelgiant į pastato kultūrinių reikmių tikslą, simfoninio orkestro ir operos patalpų statybos darbams ir naudojimui galėjo būti skirta kultūros skatinimo pagalba.

Valdžios institucija sutinka su tuo, kad Harpa centro infrastruktūra galėtų taip pat būti naudojama įvairiai komercinei veiklai, konkrečiai, restoranams, kavinėms, parduotuvėms, konferencijoms ir populiariems koncertams. Tačiau siekiant neiškraipyti konkurencijos, turi būti imtasi apsaugos priemonių kryžminėms subsidijoms tarp komercinės veiklos ir subsidijuojamos kultūrinės veiklos išvengti. Institucija nenustatė, kad Islandijos valdžios institucijos būtų įdiegusios būtinas apsaugos priemones tokioms kryžminėms subsidijoms išvengti. Atitinkamai, atlikusi išankstinį vertinimą, Institucija ėmė abejoti, ar Harpa centro statybos darbai ir jo naudojimas galėtų būti laikomi suderinami pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Išvada

Atsižvelgdama į pirmesnius svarstymus, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo 1 dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Harpa koncertų salės ir konferencijų centro finansavimo. Suinteresuotųjų šalių prašoma pateikti savo pastabas per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pagal 3 protokolo 14 straipsnį visa neteisėta pagalba gali būti iš gavėjų susigrąžinta.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 128/13/COL

of 20 March 2013

to initiate the formal investigation procedure into potential State aid involved in the financing of the Harpa Concert Hall and Conference Centre

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’),

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Article 4(4) and Articles 6 and 13 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3). |
| --- | --- |

(1)

On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3).

| (2) | By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information. |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information.

| (3) | The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues. |
| --- | --- |

(3)

The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues.

| (4) | By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC. |
| --- | --- |

(4)

By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC.

| (5) | Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434). |
| --- | --- |

(5)

Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434).

2.   The complaint

| (6) | The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010. |
| --- | --- |

(6)

The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010.

| (7) | The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(7)

The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement.

| (8) | The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts. |
| --- | --- |

(8)

The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts.

3.   Harpa Concert Hall and Conference Centre

3.1.   Background

| (9) | In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project. |
| --- | --- |

(9)

In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project.

| (10) | In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007. |
| --- | --- |

(10)

In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007.

| (11) | Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík. |
| --- | --- |

(11)

Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík.

| (12) | Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists. |
| --- | --- |

(12)

Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists.

| (13) | Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted. |
| --- | --- |

(13)

Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted.

3.2.   The ownership and corporate structure of Harpa

| (14) | Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6). |
| --- | --- |

(14)

Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6).

| (15) | Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area. |
| --- | --- |

(15)

Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area.

| (16) | However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable. |
| --- | --- |

(16)

However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable.

| (17) | The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7): |
| --- | --- |

(17)

The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7):

Image

3.3.   The financing of Harpa’s operations

| (18) | As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index. |
| --- | --- |

(18)

As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index.

| (19) | In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9). |
| --- | --- |

(19)

In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9).

| (20) | The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10). |
| --- | --- |

(20)

The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10).

| (21) | According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities: |
| --- | --- |

(21)

According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities:

| (22) | 13.11.1 | The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances. |
| --- | --- | --- |

(22)

13.11.1

The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances.

| (23) | 13.11.2 | The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists. |
| --- | --- | --- |

(23)

13.11.2

The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists.

| (24) | The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11). |
| --- | --- |

(24)

The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11).

| (25) | According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12). |
| --- | --- |

(25)

According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12).

| (26) | As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million. |
| --- | --- |

(26)

As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million.

4.   Comments by the Icelandic authorities

| (27) | The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre. |
| --- | --- |

(27)

The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre.

| (28) | The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012. |
| --- | --- |

(28)

The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012.

| (29) | Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly.

| (30) | With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities. |
| --- | --- |

(30)

With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities.

| (31) | Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect. |
| --- | --- |

(31)

Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

| (32) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: |
| --- | --- |

(32)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

| (33) | ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(33)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (34) | In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria. |
| --- | --- |

(34)

In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria.

1.1.   State resources

State resources

| (35) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid. |
| --- | --- |

(35)

According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid.

| (36) | At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16). |
| --- | --- |

(36)

At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16).

15

16

| (37) | Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled. |
| --- | --- |

(37)

Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled.

1.2.   Undertaking

Undertaking

| (38) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings. |
| --- | --- |

(38)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings.

17

18

| (39) | The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21). |
| --- | --- |

(39)

The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21).

19

Leipzig/Halle

20

21

| (40) | As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard. |
| --- | --- |

(40)

As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard.

| (41) | Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland. |
| --- | --- |

(41)

Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland.

22

1.3.   Advantage

Advantage

| (42) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient. |
| --- | --- |

(42)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient.

| (43) | Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole. |
| --- | --- |

(43)

Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole.

23

| (44) | It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply. |
| --- | --- |

(44)

It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply.

24

25

| (45) | As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities. |
| --- | --- |

(45)

As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities.

| (46) | Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26). |
| --- | --- |

(46)

Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26).

26

| (47) | The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not. |
| --- | --- |

(47)

The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not.

| (48) | The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use). |
| --- | --- |

(48)

The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use).

1.4.   Selectivity

Selectivity

| (49) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective. |
| --- | --- |

(49)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective.

| (50) | The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere. |
| --- | --- |

(50)

The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere.

| (51) | In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market. |
| --- | --- |

(51)

In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market.

1.5.   Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

| (52) | The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(52)

The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

| (53) | According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market. |
| --- | --- |

(53)

According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market.

27

| (54) | As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28). |
| --- | --- |

(54)

As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28).

28

| (55) | Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA. |
| --- | --- |

(55)

Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA.

1.6.   Conclusion with regard to the presence of State aid

Conclusion with regard to the presence of State aid

| (56) | With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(56)

With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

2.   Compatibility assessment

Compatibility assessment

| (57) | The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid. |
| --- | --- |

(57)

The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid.

| (58) | Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(58)

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition.

| (59) | The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

| (60) | The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29). |
| --- | --- |

(60)

The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29).

29

| (61) | On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(61)

On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.

| (62) | It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31). |
| --- | --- |

(62)

It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31).

30

31

| (63) | In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately. |
| --- | --- |

(63)

In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately.

| (64) | Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa. |
| --- | --- |

(64)

Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa.

| (65) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(65)

Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (66) | At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(66)

At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments.

3.   Procedural requirements

Procedural requirements

| (67) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(67)

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’

| (68) | The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful. |
| --- | --- |

(68)

The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful.

4.   Opening of the formal investigation procedure

Opening of the formal investigation procedure

| (69) | Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(69)

Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement.

| (70) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(70)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure.

| (71) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid. |
| --- | --- |

(71)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid.

| (72) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets. |
| --- | --- |

(72)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets.

| (73) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(73)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

all documents, information and data

| (74) | The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(74)

The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

| (75) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(75)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

Official Journal of the European Union

Official Journal of the European

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The financing and operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority has doubts as regards the compatibility of the State aid with the functioning of the EEA Agreement.

Article 2

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 is initiated regarding the aid referred to in Article 1.

Article 3

The Icelandic authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 4

The Icelandic authorities are requested to provide, within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the measures under the State aid rules of the EEA Agreement.

Article 5

This Decision is addressed to Iceland.

Article 6

Only the English language version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 20 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  Žr. Komisijos sprendimo byloje SA.33618 (Švedija) Upsalos arenos finansavimas (OL C 152, 2012 5 30, p. 18) 19 punktą.

1

Upsalos arenos finansavimas

(2)  Žr. 2012 m. sausio 26 d. Bendrojo Teismo nutarties bylos T-90/09 Mojo Concerts BV ir Amsterdam Music Dome Exploitatie BV prieš Europos Komisiją, paskelbtos OL C 89, 2012 3 24, p. 22, 45 punktą.

2

Mojo Concerts BV ir Amsterdam Music Dome Exploitatie BV

Europos Komisiją

(3)  For the purposes of this Decision, ‘Harpa’ will refer to the building itself and its facilities.

3

(4)  Project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 9 March 2006.

4

(5)  Amended and restated project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 19 January 2010.

5

(6)  Further information on Austurhöfn-TR ehf. can be found on their website: http://www.austurhofn.is/

6

(7)  Information available online at: http://en.harpa.is/media/english/skipur-1.jpg

7

(8)  As amended and restated in 2010.

8

(9)  The Icelandic authorities have not yet outlined the particulars of this arrangement.

9

(10)  See memorandum issued by the Director of Harpa, dated 24 September 2012 (Event No 648320).

10

(11)  See report by KPMG, dated 7 February 2013 (Event No 662444).

11

(12)  Ibid.

12

(13)  According to the Icelandic authorities, Harpa’s losses mostly stem from high real estate taxes.

13

(14)  The key factor in this revenue growth is the expected increase in the conference business.

14

(15)  See Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

15

(16)  See the Authority’s Decision No 55/05/COL, Section II.3, p. 19 with further references, published in OJ L 324, 23.11.2006, p. 11 and EEA Supplement No 56, 23.11.2006, p. 1.

16

(17)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton [1991] ECR I-1979, paragraphs 21-23 and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] Ct. Rep. 61, paragraph 78.

17

Höfner and Elser

Macroton

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289, paragraph 108.

18

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(19)  See the Commission Decision in Case SA.33618 (Sweden) Financing of the Uppsala arena (OJ C 152, 30.5.2012, p. 18), paragraph 19.

19

Financing of the Uppsala arena

(20)  Case C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v The European Commission, 19 December 2012, paragraphs 40-43, not yet published.

20

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

The European Commission

(21)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 24.

21

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(22)  See the Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22), paragraph 19.

22

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(23)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 25.

23

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(24)  ESA Decision No 142/03/COL regarding reorganisation and transfer of public funds to the Work Research Institute (OJ C 248, 16.10.2003, p. 6, EEA Supplement No 52, 16.10.2003, p. 3), ESA Decision No 343/09/COL on the property transactions engaged in by the Municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (OJ L 123, 12.5.2011, p. 72, EEA Supplement No 27, 12.5.2011, p. 1).

24

(25)  Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

25

(26)  Case C-234/84 Belgium v Commission [1986] ECR I-2263, paragraph 14.

26

Belgium

Commission

(27)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court p. 76, paragraph 59; Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

27

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(28)  Case T-90/09 Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v The European Commission, Order of the General Court of 26 January 2012, paragraph 45, published in OJ C 89, 24.3.2012, p. 36.

28

Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV

The European Commission

(29)  See for example paragraph 7 (with further references) of the Authority’s Guidelines on State aid to cinematographic and other audiovisual work, available at the Authority’s webpage at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

29

(30)  See Commission Decision in Case N 122/10 (Hungary) State aid to Danube Cultural Palace (OJ C 147, 18.5.2011, p. 3) and Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22).

30

State aid to Danube Cultural Palace

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(31)  See Commission Decision in Case SA.33241 (Cyprus) State support to the Cyprus Cultural Centre (OJ C 377, 23.12.2011, p. 11), paragraphs 36-39.

31

State support to the Cyprus Cultural Centre

---

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/31

---

Kvietimas teikti pastabas pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl valstybės pagalbos, susijusios su galima pagalba Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

2013/C 229/10

2013 m. kovo 27 d. Sprendimu Nr. 136/13/COL, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, ELPA priežiūros institucija pradėjo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Norvegijos valdžios institucijoms buvo perduota šio sprendimo kopija.

ELPA priežiūros institucija šiuo pranešimu ragina ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl minimos priemonės per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo adresu:

| ELPA priežiūros institucija |
| --- |
| Registras |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

ELPA priežiūros institucija

Registras

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šios pastabos bus perduotos Norvegijos valdžios institucijoms. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

Bendroji informacija

Norvegijoje mokslas yra privalomas visiems vaikams nuo 6 iki 16 metų, mokoma nemokamose valstybinėse mokyklose. 2006 m. „Žinių skatinimo iniciatyvos“ (Kunnskapsløftet) metu Norvegijos valdžios institucijos nusprendė, kad visos Norvegijos mokyklos turi skatinti gebėjimą mokytis tam tikrą dalyką naudojant informacines ir ryšių technologijas. Tuo remdamosi Norvegijos valdžios institucijos iš dalies pakeitė Švietimo įstatymą ir įpareigojo apskričių savivaldybes nemokamai aprūpinti mokinius būtinomis spausdintomis ir skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis.

2006 m. gegužės mėn. Norvegijos vyriausybė tokiam skaitmeninio mokymosi priemonių kūrimui ir naudojimui paskyrė 50 mln. NOK. 2006 m. birželio mėn. Švietimo ministerija paragino apskričių savivaldybes bendrai teikti paraiškas skirtoms lėšoms. 2006 m. rugpjūčio mėn. 18 iš 19 apskričių savivaldybių švietimo vadovai nusprendė bendradarbiauti ir įsteigti NDLA – savivaldybių bendradarbiavimo instituciją pagal vietos valdžios įstatymo 27 dalį.

Tuomet dalyvaujančios apskričių savivaldybės Švietimo ministerijai pateikė paraišką skirti lėšų, o ministerija projektui skyrė 30,5 mln. NOK su sąlyga, kad atsakingas juridinis asmuo pasirūpins apskričių prievole pagal šią iniciatyvą, kad tas juridinis asmuo nevykdys ekonominės veiklos ir kad skaitmeninio mokymosi priemonių pirkimas ir plėtra bus atliekami laikantis nuostatų dėl viešųjų pirkimų.

Vėliau apskrities savivaldybės projektui skyrė 21,1 mln. NOK (2008 m.), 34,7 mln. NOK (2009 m.), 58,8 mln. NOK (2010 m.) ir 57,7 mln. NOK (2011 m.). Šios lėšos buvo skiriamos iš einamųjų savivaldybių lėšų mokyklų veiklai ir iš pirmiau minėtų papildomų lėšų, kurias Švietimo ministerija skyrė apskričių savivaldybėms šiam projektui įgyvendinti.

Sprendimas ir Teismo sprendimas

2011 m. spalio 12 d. Priežiūros institucija priėmė Sprendimą Nr. 311/11/COL, pagal kurį priemonė nėra laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (toliau – sprendimas). 2012 m. sausio 9 d. ieškovas dėl sprendimo pateikė skundą ir 2012 m. gruodžio 11 d. sprendimu ELPA teismas sprendimą panaikino (1).

Priemonės vertinimas

Valstybės pagalbos buvimas

Po teismo sprendimo Institucija abejoja, ar NDLA vykdo ekonominę veiklą. Visų pirma, Institucijai reikėtų daugiau informacijos apie tą iniciatyvos laikotarpį, kai nuo projekto etapo buvo pereita prie oficialaus NDLA, kaip savivaldybių bendradarbiavimo institucijos pagal vietos valdžios įstatymo 27 dalį, įsteigimo.

Be to, Institucijai reikėtų daugiau informacijos apie tai, kokiu mastu teisinio statuso pasikeitimas paveikė sprendimų priėmimo procesą. Visų pirma, Institucija turi nustatyti, kokiu mastu NDLA gali plėsti savo veiklos sritį be dalyvaujančių savivaldybių sutikimo ar net prieš jų valią ir ar dabartinė padėtis skiriasi nuo padėties iki oficialaus įsteigimo.

Be to, Institucija išsamiau išnagrinės NDLA finansavimą, įskaitant projekto etapą ir etapą po oficialaus įsigaliojimo.

Be to, institucija turi išsamiau nustatyti, kaip nustatomos viešųjų pirkimų procedūrų, pagal kurias NDLA perka prekes ir įdarbina darbuotojus, nuostatos.

Galiausiai, Institucijai reikia daugiau informacijos apie priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai.

Pagalbos suderinamumas

Remdamasi turima informacija Institucija negali šiuo etapu daryti išvados dėl priemonės suderinamumo. Todėl Institucija prašo papildomos informacijos šiuo klausimu.

Išvada

Atsižvelgdama į pirmesnius svarstymus, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo 1 dalies 1 straipsnio 2 dalį. Suinteresuotųjų šalių prašoma pateikti savo pastabas per mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 136/13/COL

of 27 March 2013

opening the formal investigation procedure into potential aid to the Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’)

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593). |
| --- | --- |

(1)

By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593).

| (2) | By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405). |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).

| (3) | The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596). |
| --- | --- |

(3)

The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596).

| (4) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2). |
| --- | --- |

(4)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2).

2.   The complaint

| (5) | The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge. |
| --- | --- |

(5)

The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge.

| (6) | The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’). |
| --- | --- |

(6)

The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).

| (7) | The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature. |
| --- | --- |

(7)

The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.

| (8) | Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid. |
| --- | --- |

(8)

Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid.

| (9) | The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules. |
| --- | --- |

(9)

The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules.

3.   Background

3.1.   
  The educational system in Norway

| (10) | Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19). |
| --- | --- |

(10)

Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19).

| (11) | In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge. |
| --- | --- |

(11)

In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.

| (12) | It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6). |
| --- | --- |

(12)

It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6).

| (13) | The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:
  ‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.
  Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.
  The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7) |
| --- | --- |

(13)

The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:

‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.

Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.

The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7)

| (14) | In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
  ‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:






  — | To increase access to and use of digital learning materials in secondary education. |
| --- | --- | --- |

(14)

In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:

‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:

—

To increase access to and use of digital learning materials in secondary education.

| — | To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials. |
| --- | --- |

—

To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials.

| — | To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools. |
| --- | --- |

—

To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools.

| — | Over time to reduce students' expenses for teaching aids. |
| --- | --- |

—

Over time to reduce students' expenses for teaching aids.

[...]

The funds can be used to purchase digital learning resources and to locally develop digital learning resources.’ (8)

| (15) | In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:
  ‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9) |
| --- | --- |

(15)

In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:

‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9)

| (16) | Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:
  ‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.
  [...]
  The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10) |
| --- | --- |

(16)

Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:

‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.

[...]

The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10)

| (17) | Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project. |
| --- | --- |

(17)

Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project.

| (18) | Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010. |
| --- | --- |

(18)

Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010.

| (19) | The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project. |
| --- | --- |

(19)

The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project.

| (20) | The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11). |
| --- | --- |

(20)

The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11).

| (21) | There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning). |
| --- | --- |

(21)

There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning).

| (22) | The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(22)

The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand.

| (23) | The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(23)

The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand.

3.2.   
  National legal basis for the measure

| (24) | The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities. |
| --- | --- |

(24)

The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities.

3.3.   
  Recipient

| (25) | The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished. |
| --- | --- |

(25)

The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished.

| (26) | Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12). |
| --- | --- |

(26)

Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12).

3.4.   
  Amount

| (27) | As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million. |
| --- | --- |

(27)

As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million.

3.5.   
  Duration

| (28) | The NDLA project is not subject to a limited duration. |
| --- | --- |

(28)

The NDLA project is not subject to a limited duration.

4.   The Decision

| (29) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity. |
| --- | --- |

(29)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity.

| (30) | In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities. |
| --- | --- |

(30)

In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities.

| (31) | Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge. |
| --- | --- |

(31)

Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge.

| (32) | Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid. |
| --- | --- |

(32)

Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid.

5.   Judgment in Case E-1/12

| (33) | On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(33)

On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure.

| (34) | Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16). |
| --- | --- |

(34)

Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16).

| (35) | Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity. |
| --- | --- |

(35)

Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity.

| (36) | Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20). |
| --- | --- |

(36)

Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20).

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

| (37) | According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(37)

According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

1.1.   
  State resources

| (38) | A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA. |
| --- | --- |

(38)

A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA.

1.2.   
  Advantage to an undertaking

| (39) | As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State. |
| --- | --- |

(39)

As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State.

| (40) | However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(40)

However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure.

| (41) | The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24). |
| --- | --- |

(41)

The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24).

| (42) | The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier. |
| --- | --- |

(42)

The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier.

| (43) | The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25). |
| --- | --- |

(43)

The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25).

| (44) | In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase. |
| --- | --- |

(44)

In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase.

| (45) | After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions. |
| --- | --- |

(45)

After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions.

| (46) | The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law. |
| --- | --- |

(46)

The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law.

| (47) | The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28). |
| --- | --- |

(47)

The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28).

| (48) | The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32). |
| --- | --- |

(48)

The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32).

| (49) | In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction. |
| --- | --- |

(49)

In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction.

| (50) | However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association. |
| --- | --- |

(50)

However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association.

| (51) | Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33). |
| --- | --- |

(51)

Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33).

| (52) | The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set. |
| --- | --- |

(52)

The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set.

| (53) | Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules. |
| --- | --- |

(53)

Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules.

1.3.   
  Selectivity

| (54) | It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding. |
| --- | --- |

(54)

It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding.

1.4.   
  Effect on competition and trade

| (55) | It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(55)

It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

2.   Compatibility

| (56) | The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(56)

The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

3.   Conclusion

| (57) | Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(57)

Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement.

| (58) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(58)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3.

| (59) | The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid. |
| --- | --- |

(59)

The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid.

| (60) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets. |
| --- | --- |

(60)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

| (62) | Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(62)

Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately.

| (63) | The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period. |
| --- | --- |

(63)

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period.

| (64) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(64)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure, provided for in Article 1(2) of part I of Protocol 3 is initiated regarding the potential State aid to the NDLA.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month of the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the nature and compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 27 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  Byla E-1/12 Den norske Forleggerforening (dar nepaskelbta).

1

Den norske Forleggerforening

(2)  See footnote 1.

2

(3)  Norway is divided into 19 municipalities, all of which participate in the NDLA project with the exception of the county municipality of Oslo. Participants are therefore the municipalities of Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold.

3

(4)  Act of 17 July 1998 No 61 relating to Primary and Secondary Education and Training (The Education Act).

4

(5)  As the national curricula set out the objectives for the learning outcome of all classes, the content of the learning material must respect the objectives of the national curricula.

5

(6)  Sections 3-l and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.

6

(7)  Translation made by the Authority.

7

(8)  See footnote 7.

8

(9)  See footnote 7.

9

(10)  See footnote 7.

10

(11)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 117 (not yet published).

11

Den norske Forleggerforening

(12)  NOU 1996:5 pkt. 8.1.2.

12

(13)  Case 263/86 Humbel [1988] ECR 5383, para. 18; Case E-05/7 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. 64, para. 82; Commission decision No 118/2000 France — Aide aux clubs sportifs professionels, OJ C 333, 28.11.2001, p. 6.

13

Humbel

Private Barnehagers Landsforbund

France — Aide aux clubs sportifs professionels

(14)  Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, para. 47; Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, paras. 11 and 12.

14

AOK Bundesverband and Others

(15)  Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, para. 15 and 18; Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, paras. 46-57; Case C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] ECR I-691, para. 31-46. These cases concern health and social insurances. However, the fact that the Commission explicitly refers to these cases in the context of professional services indicates that the assessment can be generally applied (see Commission Communication ‘Report on Competition in Professional Services’ of 9.2.2004 (COM(2004) 83 final, Fn. 22).

15

Poucet

AOK Bundesverband and Others

Cisal die Battistello Venanzi

(16)  See footnote 11.

16

(17)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 123 (not yet published).

17

Den norske Forleggerforening

(18)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 127 (not yet published).

18

Den norske Forleggerforening

(19)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 128-130 (not yet published).

19

Den norske Forleggerforening

(20)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 131 (not yet published).

20

Den norske Forleggerforening

(21)  Case C-482/99 France v Commission (Stardust) [2002] ECR I-4397, para. 52.

21

France

Commission (Stardust)

(22)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 115 (not yet published).

22

Den norske Forleggerforening

(23)  The EFTA Court refers to the submission from Norway dated 9 September 2010, p. 3.

23

(24)  See footnote 11.

24

(25)  See footnote 11.

25

(26)  The Norwegian wording is: ‘Forum for fylkesutdanningssjefer’.

26

(27)  See footnote 11.

27

(28)  See footnote 11.

28

(29)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 121-123 (not yet published).

29

Den norske Forleggerforening

(30)  The EFTA Court seems to refer to para. 12 and footnote 4 of the annulled decision according to which ‘Section 3-1 and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.’

30

(31)  The EFTA Court refers to para. 45 of the annulled decision in para. 121 of the Judgment.

31

(32)  See footnote 17.

32

(33)  See footnote 20.

33

(34)  Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, para. 41; Cases C-106/09 P and C-107/09 P Commission and Spain v Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax) [2011] not yet published, para. 36.

34

Adria-Wien Pipeline

Commission and Spain

Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax)

(35)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission, [2005] ECR, 2671, para. 11.

35

Holland

(36)  Case 102/87, France v Commission (SEB), [1988], 4067, Case C-310/99, Italian Republic v Commission, [2002] EC R I-289, para. 85, Case C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), [2003] ECR, I-7747, para. 77; Case T-55/99, Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM) v Commission, [2000] ECR II-3207, para. 86.

36

France

Commission

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM)

Commission

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 8.8.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 229/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 229/43

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 229/11

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

„ANTEP BAKLAVASI“/„GAZİANTEP BAKLAVASI“

EB Nr.: TR-PGI-0005-0781-10.07.2009

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Antep Baklavası“/„Gaziantep Baklavası“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Turkija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 2.4 klasė. | Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai |
| --- | --- |

2.4 klasė.

Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ yra saldus pyragaitis, gaminamas iš sluoksniuotos tešlos, su manų kruopų košės ir Antepo pistacijų įdaru, pasaldinamas sirupu.

Priklausomai nuo pardavimo būdo (be įdaro ar su įdaru), vidutinis pagrindinių sudedamųjų dalių kiekis procentais turi būti toks (± 3 % tikslumu):

| | Įprastas (su įdaru) | Be įdaro |
| --- | --- | --- |
| Tešla | 25 % | 30 % |
| Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı) | 10–11 % | 10–11 % |
| Manų kruopų košė | 12–13 % | — |
| Grynas sviestas | 15–20 % | 20–25 % |
| Sirupas | 35–36 % | 35–36 % |

Įprastas (su įdaru)

Be įdaro

Tešla

25 %

30 %

Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı)

10–11 %

10–11 %

Manų kruopų košė

12–13 %

—

Grynas sviestas

15–20 %

20–25 %

Sirupas

35–36 %

35–36 %

„Baklava“ pyragėliai be įdaro ir su įdaru skiriasi tuo, kad pyragėlyje be įdaro nėra manų kruopų košės.

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ savybės:

| | Kvapas. Kvapą lemia Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı) ir grynas sviestas. |
| --- | --- |

Kvapas. Kvapą lemia Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı) ir grynas sviestas.

| | Spalva. „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, o apatinė dalis dėl tešloje esančių Antepo pistacijų (turk. Antep fıstığı) yra tamsiai žalia. |
| --- | --- |

Spalva. „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, o apatinė dalis dėl tešloje esančių Antepo pistacijų (turk. Antep fıstığı) yra tamsiai žalia.

| | Struktūra. Dėl tešlos sluoksnių viršutinė dalis yra pusiau traški. Apatinė dalis pagardinta sirupu. |
| --- | --- |

Struktūra. Dėl tešlos sluoksnių viršutinė dalis yra pusiau traški. Apatinė dalis pagardinta sirupu.

| | Forma. Produktą reikėtų supjaustyti prieš kepant. Gabalėliai gali būti įvairių formų, tačiau dažniausiai pasitaiko vienodos nedidelio stačiakampio formos, šaudyklės (rombo), amuleto (trikampio), kvadrato arba morkas primenančios formos (pailgi trikampiai gabalėliai apvalioje kepimo skardoje klojami nuo centro link kraštų). |
| --- | --- |

Forma. Produktą reikėtų supjaustyti prieš kepant. Gabalėliai gali būti įvairių formų, tačiau dažniausiai pasitaiko vienodos nedidelio stačiakampio formos, šaudyklės (rombo), amuleto (trikampio), kvadrato arba morkas primenančios formos (pailgi trikampiai gabalėliai apvalioje kepimo skardoje klojami nuo centro link kraštų).

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ sudedamosios dalys:

| — | Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı) – kepant „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ privaloma naudoti Antepo pistacijas. Iš Gaziantepo provincijos kildinamos Antepo pistacijos yra registruotas Turkijos žemės ūkio produktas. Jos būna tamsiai žalios, sodraus kvapo. Pagal produkto specifikacijas yra penkios jų rūšys, o pačios pistacijos būna pailgos, ovalo formos arba apvalios, tamsiai žalios spalvos. Baltymų norma jose – 21,77–23,77 %, o riebalų – 56,27–59,89 %. Antepo pistacijas galima sukapoti didesniais gabalėliais arba smulkiai, |
| --- | --- |

—

Antepo pistacijos (turk. Antep fıstığı) – kepant „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ privaloma naudoti Antepo pistacijas. Iš Gaziantepo provincijos kildinamos Antepo pistacijos yra registruotas Turkijos žemės ūkio produktas. Jos būna tamsiai žalios, sodraus kvapo. Pagal produkto specifikacijas yra penkios jų rūšys, o pačios pistacijos būna pailgos, ovalo formos arba apvalios, tamsiai žalios spalvos. Baltymų norma jose – 21,77–23,77 %, o riebalų – 56,27–59,89 %. Antepo pistacijas galima sukapoti didesniais gabalėliais arba smulkiai,

| — | grynas sviestas – 99,9 % grynas sviestas, pagamintas iš pieno, be druskos ir jokių kitų priedų, |
| --- | --- |

—

grynas sviestas – 99,9 % grynas sviestas, pagamintas iš pieno, be druskos ir jokių kitų priedų,

| — | manų kruopų košė (naudojama tik įprastam produktui (su įdaru) gaminti) – pienas užverdamas iki 105–108 °C ir suberiamos manų kruopos (100 g manų kruopų 1 kg miltų). Masė kaitinama iki 100 °C, kol tampa vientisa, po to paliekama atvėsti, |
| --- | --- |

—

manų kruopų košė (naudojama tik įprastam produktui (su įdaru) gaminti) – pienas užverdamas iki 105–108 °C ir suberiamos manų kruopos (100 g manų kruopų 1 kg miltų). Masė kaitinama iki 100 °C, kol tampa vientisa, po to paliekama atvėsti,

| — | miltai – pagaminti iš kietųjų kviečių, |
| --- | --- |

—

miltai – pagaminti iš kietųjų kviečių,

| — | krakmolas – kviečių krakmolas, |
| --- | --- |

—

krakmolas – kviečių krakmolas,

| — | sirupas – gaminamas iš cukraus ar saldiklių (diabetikams). Į 1 kg „baklava“ masės pilama beveik 350–360 g sirupo. Nereikėtų naudoti medaus, |
| --- | --- |

—

sirupas – gaminamas iš cukraus ar saldiklių (diabetikams). Į 1 kg „baklava“ masės pilama beveik 350–360 g sirupo. Nereikėtų naudoti medaus,

| — | kiaušiniai – trys kiaušiniai 1 kg miltų (gaminant tešlą), |
| --- | --- |

—

kiaušiniai – trys kiaušiniai 1 kg miltų (gaminant tešlą),

| — | druska – 10 g akmens druskos 1 kg miltų (maišant tešlą). |
| --- | --- |

—

druska – 10 g akmens druskos 1 kg miltų (maišant tešlą).

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Tešlos maišymas, pyragaičių „baklava“ formavimas ir kepimas.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ gali būti parduodami sveriami arba porcijomis ant padėkliukų ar supakuoti į pakuotes. Jei pakuojami, galima naudoti kartonines dėžutes, tačiau jos turi būti išklotos alavo folija arba panašia vandeniui atsparia medžiaga. Dėžutėje galima pažymėti, kaip pyragaičius reikėtų patiekti: „Isıtarak servis yapınız“ („prieš patiekiant pašildyti“).

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Jei „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ parduodami be įdaro, ant pakuotės privaloma nurodyti terminą kuru („be įdaro“).

Matomoje pakuotės vietoje privaloma priklijuoti etiketes su užrašais PGI (angl. protected geographical indication – saugoma geografinė nuoroda) ir „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“, taip pat turi būti šis logotipas:

Image

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Gamybos vietovė apima visą Gaziantepo provinciją, esančią Anatolijos pietryčiuose. Pietuose provincija ribojasi su Sirija, rytuose – su Biredžiku ir Chalfeti, šiaurės rytuose – su Adijamanu, šiaurėje – su Kachramanmarašu, vakaruose – su Osmanije, pietvakariuose – su Chatajumi.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Gaziantepo provincija yra pistacijų auginimo centras Turkijoje. Turkijoje pistacijos vadinamos antep fıstığı („Antepo pistacija“), nes Gaziantepo miestas leido naudoti savo pavadinimą turkiškam žodžiui „pistacija“.

Iš Antepo pistacijų gaminami produktai Gaziantepe buvo gaminami ir vartojami daugybę amžių.

Kepėjų patirtis:

Minkyti „baklava“ pyragaičių tešlą, ją kočioti ir ploninti, barstyti krakmolą tarp tešlos sluoksnių, iškloti skardą tešlos sluoksniais, paskleisti košę ir Antepo pistacijas, supjaustyti „baklava“ pyragaičius vienodais gabalėliais, ištepti juos grynu sviestu, iškepti ir užpilti sirupu – visiems šiems etapams reikia labai gerų įgūdžių. „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ ruošti ir kepti turėtų kepėjai, įgiję šiuos įgūdžius Gaziantepo vietovėje.

5.2.   Produkto ypatumai

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ nuo kitų „baklava“ pyragaičių galima atskirti dėl aukso geltonumo spalvos, jų struktūros, sandaros ir tamsiai žalio apatinio sluoksnio. Tačiau labiausiai jį išskiria Antepo pistacijų ir gryno sviesto skonis bei kvapas.

Norint paruošti „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ reikia labai gerų įgūdžių.

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ gerą vardą lemia sudedamųjų dalių gausa ir patyrusių kepėjų taikomas kepimo rankomis metodas. Prieš valgant užuodžiamas gryno sviesto kvapas. Gerai paruošti „baklava“ pyragaičiai iškart tirpsta burnoje. Šios savybės yra pačios svarbiausios „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ pyragaičiams būdingos savybės.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ pyragaičiai iš Gaziantepo dėl savo išskirtinio gamybos būdo, ypatingų sudedamųjų dalių savybių ir patyrusių kepėjų taikomo kepimo rankomis metodo ypač vertinami nuo 19 amžiaus. Kelios kelių garsių šeimų kartos tradiciškai gamino „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ nuo 1870 m.

Svarbiausia žaliava yra Antepo pistacijos (Antep fıstığı), Turkijoje registruotas žemės ūkio produktas. Jo sodrus skonis ir kvapas išlieka ir galutiniame „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ produkte, kurio apatinis sluoksnis būna tamsiai žalios spalvos.

„Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ minimi knygose apie Gaziantepo ir Turkijos virtuvę, taip pat Kultūros ir turizmo ministerijos leidžiamose brošiūrose apie Gaziantepą.

„Gaziantep Folklorundan Notlar“ („Gaziantepo tautosakos užrašai“), knygoje, 1959 m. parašytoje Gaziantepo mokslinių tyrimų specialisto Cemilio Cahito Güzelbey'aus, minima (p. 86), kad „baklava“ pyragaičių kepėjai naudoja pistacijas. Knygoje taip pat pasakojama istorija (p. 87) apie Turkijos sveikatos ministro kelionę į Gaziantepą. Per pietus, per kuriuos buvo patiekta sriuba su pistacijomis, ryžiai su pistacijomis, „baklava“ pyragaičiai su pistacijomis ir galiausiai ledai su pistacijomis, jis juokavo: „Gal galėčiau gauti stiklinę vandens be pistacijų?“.

Kelionių vadove „Frommer's Turkey“ (Lynn A. Levine, 2001 m. leidimas; „John Wiley & Sons“) teigiama, kad pagrindinis Gaziantepą garsinantis dalykas yra nuostabūs „baklava“ pyragaičiai. Mieste, kuriame yra daugiau nei 500 „baklava“ pyragaičių kepyklų, būtina aplankyti kuo daugiau „baklava“ pyragaičių kepyklų, ypač rugsėjo mėnesį, kai nuimamas pistacijų derlius.

Taip pat knygoje „Cooking the Turkish Way“ (Kari Cornel, 2004 m.) minima (p. 14), kad Anatolijos rytinėje dalyje esantis Gaziantepo miestas garsus savo pistacijomis ir sirupo saldumo „baklava“ pyragaičiais.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (3))

Turkijos vyriausybė pradėjo nacionalinę prieštaravimo pareiškimų procedūrą, paskelbdama SGN „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“ pripažinimo registraciją 2007 m. balandžio 27 d.Turkijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 26505.

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti Turkijos patentų instituto svetainėje:

http://www.turkpatent.gov.tr/portal/default_en.jsp?sayfa=172 (pasirinkti skiltį „Antep Baklavası“ arba „Gaziantep Baklavası“).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Žr. 2 išnašą.

---