# Europeiska unionens L 142/6 ju

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 142 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången6 juni 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 142

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången6 juni 2005

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 15 oktober 2003 om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP
  [delgivet med nr K(2003) 3526]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc
  [delgivet med nr K(2004) 3474]

   (
  1
  ) | 26 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Sida

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 15 oktober 2003 om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP
  [delgivet med nr K(2003) 3526]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2003) 3526]

1

1

*

Kommissionens beslut av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc
  [delgivet med nr K(2004) 3474]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2004) 3474]

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 6.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 142/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 oktober 2003

om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP

[delgivet med nr K(2003) 3526]

(Endast den portugisiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/406/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom tre klagomål 1993, 1996 och 1997 från det privata TV-bolaget SIC underrättades kommissionen om att Portugal hade genomfört ett antal engångsåtgärder och årliga stödåtgärder till förmån för det statliga TV-bolaget RTP. |
| --- | --- |

(1)

Genom tre klagomål 1993, 1996 och 1997 från det privata TV-bolaget SIC underrättades kommissionen om att Portugal hade genomfört ett antal engångsåtgärder och årliga stödåtgärder till förmån för det statliga TV-bolaget RTP.

| (2) | Genom en skrivelse av den 15 november 2001 underrättade kommissionen de portugisiska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ett antal engångsåtgärder till förmån för RTP. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 15 november 2001 underrättade kommissionen de portugisiska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ett antal engångsåtgärder till förmån för RTP.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från de portugisiska myndigheterna genom skrivelser av den 28 och 31 januari 2002. Därefter har kommissionen även mottagit synpunkter från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från de portugisiska myndigheterna genom skrivelser av den 28 och 31 januari 2002. Därefter har kommissionen även mottagit synpunkter från andra berörda parter.

| (5) | Genom skrivelser av den 8 februari och den 9 maj 2002 mottogs synpunkter från SIC (det klagande företaget), den 8 maj 2002 från det privata TV-bolaget TVI, den 9 maj 2002 från Associação Europeia dos Operadores Privados de Televisão (ACT, sammanslutning för kommersiella TV-bolag) och den 12 juni 2002 från det italienska privata TV-bolaget Mediaset. Den 16 maj och 4 augusti 2003 mottog kommissionen nya skrivelser från SIC i ärendet. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 8 februari och den 9 maj 2002 mottogs synpunkter från SIC (det klagande företaget), den 8 maj 2002 från det privata TV-bolaget TVI, den 9 maj 2002 från Associação Europeia dos Operadores Privados de Televisão (ACT, sammanslutning för kommersiella TV-bolag) och den 12 juni 2002 från det italienska privata TV-bolaget Mediaset. Den 16 maj och 4 augusti 2003 mottog kommissionen nya skrivelser från SIC i ärendet.

| (6) | Kommissionen översände dessa synpunkter till de portugisiska myndigheterna som svarade genom en skrivelse av den 25 mars 2003. Genom en skrivelse av den 29 juli 2003 besvarade de portugisiska myndigheterna kommissionens ytterligare frågor. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen översände dessa synpunkter till de portugisiska myndigheterna som svarade genom en skrivelse av den 25 mars 2003. Genom en skrivelse av den 29 juli 2003 besvarade de portugisiska myndigheterna kommissionens ytterligare frågor.

| (7) | Detta beslut avser enbart de engångsåtgärder som var föremål för beslutet att inleda förfarandet. Följaktligen är detta beslut inriktat på de finansiella förbindelserna mellan RTP och Portugal under perioden 1992–1998. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut avser enbart de engångsåtgärder som var föremål för beslutet att inleda förfarandet. Följaktligen är detta beslut inriktat på de finansiella förbindelserna mellan RTP och Portugal under perioden 1992–1998.

| (8) | I likhet med beslutet om att inleda förfarandet behandlar inte detta beslut frågor om juridisk bedömning och huruvida de årliga ersättningar som beviljats RTP är förenliga med fördraget. Eftersom dessa frågor preliminärt betraktas som befintligt stöd kommer de att behandlas i ett separat förfarande enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (3). |
| --- | --- |

(8)

I likhet med beslutet om att inleda förfarandet behandlar inte detta beslut frågor om juridisk bedömning och huruvida de årliga ersättningar som beviljats RTP är förenliga med fördraget. Eftersom dessa frågor preliminärt betraktas som befintligt stöd kommer de att behandlas i ett separat förfarande enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (3).

| (9) | För att få en fullständig bild av de finansiella förbindelserna mellan Portugal och RTP under den period som omfattas av granskningen måste kommissionen dock beakta både engångsåtgärderna och det finansiella stöd som beviljats RTP genom årliga utbetalningar av ersättning. Följaktligen kommer kommissionen bara att hänvisa till årliga utbetalningar av ersättning om det är nödvändigt för att klargöra sina ståndpunkter vad gäller engångsåtgärderna. |
| --- | --- |

(9)

För att få en fullständig bild av de finansiella förbindelserna mellan Portugal och RTP under den period som omfattas av granskningen måste kommissionen dock beakta både engångsåtgärderna och det finansiella stöd som beviljats RTP genom årliga utbetalningar av ersättning. Följaktligen kommer kommissionen bara att hänvisa till årliga utbetalningar av ersättning om det är nödvändigt för att klargöra sina ståndpunkter vad gäller engångsåtgärderna.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| (10) | De årliga utbetalningarna av ersättning utgör den viktigaste mekanismen för att kompensera RTP. Under perioden 1992–1998 tog RTP emot 66,495 miljarder portugisiska escudos (PTE) för att täcka de löpande utgifterna för public service-uppdraget. Rättslig grund för denna ersättning är artikel 5 i lag nr 21/92 (4). |
| --- | --- |

(10)

De årliga utbetalningarna av ersättning utgör den viktigaste mekanismen för att kompensera RTP. Under perioden 1992–1998 tog RTP emot 66,495 miljarder portugisiska escudos (PTE) för att täcka de löpande utgifterna för public service-uppdraget. Rättslig grund för denna ersättning är artikel 5 i lag nr 21/92 (4).

| (11) | Tabell 1 visar fördelningen av de årliga utbetalningarna av ersättning till RTP under den aktuella perioden.
  Tabell 1
  Årliga utbetalningar av ersättning 1992–1998











  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Källa: Resoluções do conselho de ministros nr 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 och 1/99. |

(11)

Tabell 1 visar fördelningen av de årliga utbetalningarna av ersättning till RTP under den aktuella perioden.

Tabell 1

Årliga utbetalningar av ersättning 1992–1998

(miljoner escudos)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Källa: Resoluções do conselho de ministros nr 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 och 1/99.

| (12) | Vid omvandlingen till aktiebolag omfattades RTP av ett undantag från avgifter och arvoden i samband med registrering av bolaget som uppgick till 33 miljoner escudos. Enligt portugisisk lagstiftning omfattas bildandet av företag, ändringar av bolagsordningen och förändringar i företag normalt av avgifter och arvoden. |
| --- | --- |

(12)

Vid omvandlingen till aktiebolag omfattades RTP av ett undantag från avgifter och arvoden i samband med registrering av bolaget som uppgick till 33 miljoner escudos. Enligt portugisisk lagstiftning omfattas bildandet av företag, ändringar av bolagsordningen och förändringar i företag normalt av avgifter och arvoden.

| (13) | I artikel 11.1 i lag nr 21/92, som är den rättsliga grunden för undantaget, fastställs följande:
  ”RTP SA:s bolagsordning (...) godkänns härmed och behöver inte omvandlas till stiftelseurkund, utan registreras automatiskt, fritt från avgifter och arvoden, på grundval av republikens officiella tidning (Diário da República), där de offentliggörs.” |
| --- | --- |

(13)

I artikel 11.1 i lag nr 21/92, som är den rättsliga grunden för undantaget, fastställs följande:

”RTP SA:s bolagsordning (...) godkänns härmed och behöver inte omvandlas till stiftelseurkund, utan registreras automatiskt, fritt från avgifter och arvoden, på grundval av republikens officiella tidning (Diário da República), där de offentliggörs.”

| (14) | Bestämmelsen i artikel 11.1 bygger på tillämpningen av lag nr 84/88. I artikel 1 i denna fastställs att offentliga företag, även om de har förstatligats, genom dekret kan omvandlas till aktiebolag. Enligt detta dekret godkändes aktiebolagets bolagsordning, vilket räckte för att uppfylla kraven i samband med registreringen (5). |
| --- | --- |

(14)

Bestämmelsen i artikel 11.1 bygger på tillämpningen av lag nr 84/88. I artikel 1 i denna fastställs att offentliga företag, även om de har förstatligats, genom dekret kan omvandlas till aktiebolag. Enligt detta dekret godkändes aktiebolagets bolagsordning, vilket räckte för att uppfylla kraven i samband med registreringen (5).

| (15) | Dessutom är alla rättshandlingar med direkt anknytning till förändringar av bolagets juridiska form enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 undantagna från alla andra avgifter och arvoden i samband med registrering. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom är alla rättshandlingar med direkt anknytning till förändringar av bolagets juridiska form enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 undantagna från alla andra avgifter och arvoden i samband med registrering.

| (16) | Bestämmelsen i artikel 11.2 i lag nr 21/92 bygger på det som fastställts i dekret nr 404/90 (6). Enligt artikel 1 i detta dekret kan företag som till och med den 31 december 1993 ingått samarbets- eller koncentrationsavtal beviljas undantag från skatt på den fasta egendom som krävs för koncentrationen eller samarbetet samt från arvoden och andra lagstadgade pålagor för att ingå avtal av detta slag. |
| --- | --- |

(16)

Bestämmelsen i artikel 11.2 i lag nr 21/92 bygger på det som fastställts i dekret nr 404/90 (6). Enligt artikel 1 i detta dekret kan företag som till och med den 31 december 1993 ingått samarbets- eller koncentrationsavtal beviljas undantag från skatt på den fasta egendom som krävs för koncentrationen eller samarbetet samt från arvoden och andra lagstadgade pålagor för att ingå avtal av detta slag.

| (17) | I och med avregleringen av den portugisiska TV-marknaden beslutades det att knoppa av RTP:s TV-sändningsnät och att bilda en ny överförings- och sändningsenhet, Teledifusão de Portugal (TDP), med ett kapital på 5,4 miljarder escudos (7). Värdet på den nya enheten fastställdes av två oberoende institut, Banco Nacional Ultramarino (BNU) och Banco Português de Investimento (BPI) (8). |
| --- | --- |

(17)

I och med avregleringen av den portugisiska TV-marknaden beslutades det att knoppa av RTP:s TV-sändningsnät och att bilda en ny överförings- och sändningsenhet, Teledifusão de Portugal (TDP), med ett kapital på 5,4 miljarder escudos (7). Värdet på den nya enheten fastställdes av två oberoende institut, Banco Nacional Ultramarino (BNU) och Banco Português de Investimento (BPI) (8).

| (18) | 1993 köpte staten sändningsnätet TDP av RTP för 5,4 miljarder escudos (köpesumman baserades på en oberoende bedömning), vilket motsvarade värdet på de överförda tillgångarna (9). |
| --- | --- |

(18)

1993 köpte staten sändningsnätet TDP av RTP för 5,4 miljarder escudos (köpesumman baserades på en oberoende bedömning), vilket motsvarade värdet på de överförda tillgångarna (9).

| (19) | Följande avsnitt innehåller en översikt av bakgrunden till avtalen. Dessutom beskrivs utvecklingen vad gäller ägandet av Portugal Telecom samt de avgifter som betalats ut och de avtal som ingicks med RTP. |
| --- | --- |

(19)

Följande avsnitt innehåller en översikt av bakgrunden till avtalen. Dessutom beskrivs utvecklingen vad gäller ägandet av Portugal Telecom samt de avgifter som betalats ut och de avtal som ingicks med RTP.

| (20) | Mellan 1991 och 1994 ägdes det portugisiska TV-sändningsnätet av det offentliga företaget TDP SA. Sedan 1994 ägs nätet av Portugal Telecom, ett företag som bildats genom sammanslagning av Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA och TDP SA. Sedan Portugal Telecom bildades har staten regelbundet minskat sitt ägande i företaget. 1995 såldes 26,3 % genom ett offentligt anbudsförfarande. En andra del såldes på offentlig auktion i juni 1996 och minskade statens ägande till 51 %. I mitten av 1997 sjönk statens ägande till 25 % och i mitten av 1999 till 10,5 %. Numera är företaget helt privatiserat (10). |
| --- | --- |

(20)

Mellan 1991 och 1994 ägdes det portugisiska TV-sändningsnätet av det offentliga företaget TDP SA. Sedan 1994 ägs nätet av Portugal Telecom, ett företag som bildats genom sammanslagning av Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA och TDP SA. Sedan Portugal Telecom bildades har staten regelbundet minskat sitt ägande i företaget. 1995 såldes 26,3 % genom ett offentligt anbudsförfarande. En andra del såldes på offentlig auktion i juni 1996 och minskade statens ägande till 51 %. I mitten av 1997 sjönk statens ägande till 25 % och i mitten av 1999 till 10,5 %. Numera är företaget helt privatiserat (10).

| (21) | I lag nr 58/90 föreskrivs uttryckligen att privata aktörer kan förlora sändningslicensen om de inte betalar nätavgiften i tid (11). |
| --- | --- |

(21)

I lag nr 58/90 föreskrivs uttryckligen att privata aktörer kan förlora sändningslicensen om de inte betalar nätavgiften i tid (11).

| (22) | Det har inte kunnat konstateras några skillnader mellan de avgifter som nätoperatören fakturerade RTP och de privata TV-operatörerna. I själva verket är det förbjudet att tillämpa olika avgifter för den offentliga operatören RTP och de privata aktörer som utnyttjar nätet (12). Till 1997 baserades nätoperatörens avgifter på lagstadgade parametrar (13). 1997 ingicks ett avtal mellan Instituto para os Meios de Comunicação Social (Institutet för medier och kommunikationer), generaldirektoratet för handel och konkurrens och Portugal Telecom där man fastställde de maximala avgifter som Portugal Telecom kunde ta ut för distribution av TV-signaler. |
| --- | --- |

(22)

Det har inte kunnat konstateras några skillnader mellan de avgifter som nätoperatören fakturerade RTP och de privata TV-operatörerna. I själva verket är det förbjudet att tillämpa olika avgifter för den offentliga operatören RTP och de privata aktörer som utnyttjar nätet (12). Till 1997 baserades nätoperatörens avgifter på lagstadgade parametrar (13). 1997 ingicks ett avtal mellan Instituto para os Meios de Comunicação Social (Institutet för medier och kommunikationer), generaldirektoratet för handel och konkurrens och Portugal Telecom där man fastställde de maximala avgifter som Portugal Telecom kunde ta ut för distribution av TV-signaler.

| (23) | RTP måste betala en årlig avgift till ägaren för att nyttja TV-sändningsnätet (14). RTP ifrågasatte hela tiden avgiftens storlek eftersom årsavgifterna uppgick till mer än hälften av nätets värde vid tiden för avknoppningen. Även om RTP hade bokfört alla kostnader för TV-sändningsnätet, däribland dröjsmålsränta, bland sina skulder betalade man inte avgifterna i tid. |
| --- | --- |

(23)

RTP måste betala en årlig avgift till ägaren för att nyttja TV-sändningsnätet (14). RTP ifrågasatte hela tiden avgiftens storlek eftersom årsavgifterna uppgick till mer än hälften av nätets värde vid tiden för avknoppningen. Även om RTP hade bokfört alla kostnader för TV-sändningsnätet, däribland dröjsmålsränta, bland sina skulder betalade man inte avgifterna i tid.

| (24) | Nätet är en förutsättning för att RTP skall kunna sända sina program. Dessutom är RTP en av nätets huvudanvändare (tillsammans med SIC, en kommersiell aktör). |
| --- | --- |

(24)

Nätet är en förutsättning för att RTP skall kunna sända sina program. Dessutom är RTP en av nätets huvudanvändare (tillsammans med SIC, en kommersiell aktör).

| (25) | Under perioden 1992–1998 accepterade nätoperatören försenade betalningar från RTP, och flera avtal ingicks mellan RTP och Portugal Telecom om att lägga om skulden (15). Även efter 1998 ingicks avtal om skuldomläggning mellan de båda företagen. I ett avtal av den 31 maj 2001 konsoliderades RTP:s ackumulerade skuld till Portugal Telecom, inklusive räntan på de försenade betalningarna. Företagen avtalade om att den totala skulden skulle delas upp i tio halvårsvisa betalningar som skulle erläggas den 30 juni och den 30 december varje år. |
| --- | --- |

(25)

Under perioden 1992–1998 accepterade nätoperatören försenade betalningar från RTP, och flera avtal ingicks mellan RTP och Portugal Telecom om att lägga om skulden (15). Även efter 1998 ingicks avtal om skuldomläggning mellan de båda företagen. I ett avtal av den 31 maj 2001 konsoliderades RTP:s ackumulerade skuld till Portugal Telecom, inklusive räntan på de försenade betalningarna. Företagen avtalade om att den totala skulden skulle delas upp i tio halvårsvisa betalningar som skulle erläggas den 30 juni och den 30 december varje år.

| (26) | Den 3 juli 2003 beslutade Anacom, det organ som för närvarande övervakar reglerna för fastställande av priser för nyttjande av sändningsnätet, att Portugal Telecom måste minska 2002 års priser från och med januari 2003 med 14 % och sedan med ytterligare 1,2 %. |
| --- | --- |

(26)

Den 3 juli 2003 beslutade Anacom, det organ som för närvarande övervakar reglerna för fastställande av priser för nyttjande av sändningsnätet, att Portugal Telecom måste minska 2002 års priser från och med januari 2003 med 14 % och sedan med ytterligare 1,2 %.

| (27) | Enligt public service-koncessionen är Portugal Telecom skyldigt att tillhandahålla distributions- och sändningstjänster för telekommunikationssignaler. Portugal Telecoms skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, vars negativa vinstmarginal kan kompenseras av staten, innefattar inte tillhandahållande av distribution av TV-signalen för RTP (16). |
| --- | --- |

(27)

Enligt public service-koncessionen är Portugal Telecom skyldigt att tillhandahålla distributions- och sändningstjänster för telekommunikationssignaler. Portugal Telecoms skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, vars negativa vinstmarginal kan kompenseras av staten, innefattar inte tillhandahållande av distribution av TV-signalen för RTP (16).

| (28) | RTP hade en skuld till socialförsäkringssystemet på 2,189 miljarder escudos för perioden 1983–1989 eftersom man inte hade betalt sina socialförsäkringsavgifter. Skulden härrör från en tolkningstvist mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten vad gäller avgifter för de anställdas övertid och ersättning till artister. |
| --- | --- |

(28)

RTP hade en skuld till socialförsäkringssystemet på 2,189 miljarder escudos för perioden 1983–1989 eftersom man inte hade betalt sina socialförsäkringsavgifter. Skulden härrör från en tolkningstvist mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten vad gäller avgifter för de anställdas övertid och ersättning till artister.

| (29) | Socialförsäkringsmyndighetens tolkning grundade sig på artikel 2 e i dekret nr 12/83 av den 12 februari 1983. För att undvika rättsliga förfaranden slöt de två parterna ett avtal enligt vilket försäkringskassan avstod från sin fordran på dröjsmålsränta och accepterade en avbetalningsplan för skulden. Efter det att tvisten hade avgjorts har dekretet inte bestridits igen. |
| --- | --- |

(29)

Socialförsäkringsmyndighetens tolkning grundade sig på artikel 2 e i dekret nr 12/83 av den 12 februari 1983. För att undvika rättsliga förfaranden slöt de två parterna ett avtal enligt vilket försäkringskassan avstod från sin fordran på dröjsmålsränta och accepterade en avbetalningsplan för skulden. Efter det att tvisten hade avgjorts har dekretet inte bestridits igen.

| (30) | Genom ett gemensamt dekret från finansministern och socialförsäkringsministern den 6 maj 1993 godkändes formellt att skulden skulle läggas om i 120 månadsvisa betalningar, medan böter och räntor till ett belopp av 1,206 miljarder escudos avskrevs. |
| --- | --- |

(30)

Genom ett gemensamt dekret från finansministern och socialförsäkringsministern den 6 maj 1993 godkändes formellt att skulden skulle läggas om i 120 månadsvisa betalningar, medan böter och räntor till ett belopp av 1,206 miljarder escudos avskrevs.

| (31) | Villkoren för att tillåta särskilda överenskommelser om reglering av skulder till socialförsäkringssystemet anges i dekret nr 411/91. Enligt artikel 2.1 i detta måste tillståndet vara nödvändigt för det skuldsatta företagets fortsatta livskraft. Undantagsvillkoren kan bland annat tillämpas när det skuldsatta företaget, vilket föreskrivs i punkt d, har ockuperats, varit föremål för självstyrning av arbetstagarna eller ett statligt ingripande. |
| --- | --- |

(31)

Villkoren för att tillåta särskilda överenskommelser om reglering av skulder till socialförsäkringssystemet anges i dekret nr 411/91. Enligt artikel 2.1 i detta måste tillståndet vara nödvändigt för det skuldsatta företagets fortsatta livskraft. Undantagsvillkoren kan bland annat tillämpas när det skuldsatta företaget, vilket föreskrivs i punkt d, har ockuperats, varit föremål för självstyrning av arbetstagarna eller ett statligt ingripande.

| (32) | 1994 emitterade RTP obligationer till ett totalt värde av 5 miljarder escudos. Enligt det prospekt som medföljde obligationslånet var det dock RTP självt som med sina egna inkomster garanterade skuldåtagandet. |
| --- | --- |

(32)

1994 emitterade RTP obligationer till ett totalt värde av 5 miljarder escudos. Enligt det prospekt som medföljde obligationslånet var det dock RTP självt som med sina egna inkomster garanterade skuldåtagandet.

| (33) | Den 18 september 1996 undertecknade RTP och kulturministeriet ett protokoll om filmstöd, där RTP:s skyldigheter anges vad gäller stöd till filmproduktion. I protokollets bestämmelser föreskrivs ingen särskild finansiering när det gäller RTP:s skyldighet att stödja filmsektorn. |
| --- | --- |

(33)

Den 18 september 1996 undertecknade RTP och kulturministeriet ett protokoll om filmstöd, där RTP:s skyldigheter anges vad gäller stöd till filmproduktion. I protokollets bestämmelser föreskrivs ingen särskild finansiering när det gäller RTP:s skyldighet att stödja filmsektorn.

| (34) | RTP genomförde en studie om möjligheterna att strukturera om företaget 1996–2000. Studien ledde inte till några finansiella åtaganden från statens sida. |
| --- | --- |

(34)

RTP genomförde en studie om möjligheterna att strukturera om företaget 1996–2000. Studien ledde inte till några finansiella åtaganden från statens sida.

| (35) | Under perioden 1994–1997 ökade staten RTP:s kapital varje år. I nedanstående tabell ges en översikt över de olika kapitaltillskotten, som uppgår till 46,8 miljarder escudos.
  Tabell 2
  Kapitaltillskott under perioden 1994–1997









  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| År | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Ökning av aktiekapitalet | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Aktiekapital den 31 december | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Källa: RTP:s balansräkningar. |

(35)

Under perioden 1994–1997 ökade staten RTP:s kapital varje år. I nedanstående tabell ges en översikt över de olika kapitaltillskotten, som uppgår till 46,8 miljarder escudos.

Tabell 2

Kapitaltillskott under perioden 1994–1997

(miljoner escudos)

År

1994

1995

1996

1997

Ökning av aktiekapitalet

10 000

12 800

10 000

14 000

Aktiekapital den 31 december

22 708

35 508

45 508

59 508

Källa: RTP:s balansräkningar.

| (36) | I de public service-avtal som slutits mellan den portugisiska staten och RTP föreskrivs att staten skall delta i RTP:s investeringar, företrädesvis i form av kapitaltillskott (17). |
| --- | --- |

(36)

I de public service-avtal som slutits mellan den portugisiska staten och RTP föreskrivs att staten skall delta i RTP:s investeringar, företrädesvis i form av kapitaltillskott (17).

| (37) | I december 1998 slöts ett avtal mellan Fundo de Regularização da Dívida Pública (nedan kallad ”regleringsfonden”) och RTP om ett förlagslån. I kontraktet fastställdes villkoren för ett lån på 20 miljarder escudos från regleringsfonden till RTP i syfte att öka företagets aktiekapital. |
| --- | --- |

(37)

I december 1998 slöts ett avtal mellan Fundo de Regularização da Dívida Pública (nedan kallad ”regleringsfonden”) och RTP om ett förlagslån. I kontraktet fastställdes villkoren för ett lån på 20 miljarder escudos från regleringsfonden till RTP i syfte att öka företagets aktiekapital.

| (38) | Regleringsfonden förvaltas av Instituto de Gestão do Crédito Público (nedan kallat ”statslåneinstitutet”). Statslåneinstitutet ansvarar för förvaltning av den portugisiska statsskulden och för genomförande av det centrala låneprogrammet i enlighet med den lagstiftning som reglerar statsskulden (18) och de riktlinjer som fastställts av regeringen. Statslåneinstitutet är underställt finansministeriet (19). |
| --- | --- |

(38)

Regleringsfonden förvaltas av Instituto de Gestão do Crédito Público (nedan kallat ”statslåneinstitutet”). Statslåneinstitutet ansvarar för förvaltning av den portugisiska statsskulden och för genomförande av det centrala låneprogrammet i enlighet med den lagstiftning som reglerar statsskulden (18) och de riktlinjer som fastställts av regeringen. Statslåneinstitutet är underställt finansministeriet (19).

| (39) | Från och med det datum då RTP kunde disponera medlen var lånet föremål för årliga räntebetalningar till tolv månaders Lisbor-ränta, som beräknas första dagen i varje period och ökas med 20 räntepunkter (20). |
| --- | --- |

(39)

Från och med det datum då RTP kunde disponera medlen var lånet föremål för årliga räntebetalningar till tolv månaders Lisbor-ränta, som beräknas första dagen i varje period och ökas med 20 räntepunkter (20).

| (40) | Enligt avtalet skall lånet vara återbetalt den 31 december 2003, men kan förlängas ett eller två år genom en gemensam överenskommelse. RTP betalade inte ränta för lånet eftersom det anges i avtalet att räntan för de fyra första årliga delbetalningarna skall aktiveras i balansräkningen (21). |
| --- | --- |

(40)

Enligt avtalet skall lånet vara återbetalt den 31 december 2003, men kan förlängas ett eller två år genom en gemensam överenskommelse. RTP betalade inte ränta för lånet eftersom det anges i avtalet att räntan för de fyra första årliga delbetalningarna skall aktiveras i balansräkningen (21).

| (41) | Låneavtalet mellan regleringsfonden och RTP upprättades enligt de riktlinjer som fastställts i ett dekret som utfärdats gemensamt av ministerierna för medier, ekonomi och finans den 17 december 1998. |
| --- | --- |

(41)

Låneavtalet mellan regleringsfonden och RTP upprättades enligt de riktlinjer som fastställts i ett dekret som utfärdats gemensamt av ministerierna för medier, ekonomi och finans den 17 december 1998.

| (42) | Det offentliga TV-bolaget RTP bildades genom en urkund av den 15 december 1955 till följd av ett statligt beslut att inrätta ett offentligt företag med ansvar för att tillhandahålla public service-TV (22). |
| --- | --- |

(42)

Det offentliga TV-bolaget RTP bildades genom en urkund av den 15 december 1955 till följd av ett statligt beslut att inrätta ett offentligt företag med ansvar för att tillhandahålla public service-TV (22).

| (43) | Till och med 1980-talet hade RTP en monopolställning på TV-marknaden. Under 1990-talet började RTP stöta på konkurrens från de privata TV-bolagen SIC och TVI efter det att Portugal i februari 1992 hade gett dessa företag licens att börja sända på en tredje respektive fjärde kanal (23). |
| --- | --- |

(43)

Till och med 1980-talet hade RTP en monopolställning på TV-marknaden. Under 1990-talet började RTP stöta på konkurrens från de privata TV-bolagen SIC och TVI efter det att Portugal i februari 1992 hade gett dessa företag licens att börja sända på en tredje respektive fjärde kanal (23).

| (44) | Genom RTP:s bolagsordning från 1992 enligt lag nr 21/92 (nedan kallad ”lag nr 21/92”) omvandlades företaget till aktiebolag (24). |
| --- | --- |

(44)

Genom RTP:s bolagsordning från 1992 enligt lag nr 21/92 (nedan kallad ”lag nr 21/92”) omvandlades företaget till aktiebolag (24).

| (45) | RTP bedriver både kommersiell verksamhet och public service-TV. Företaget har enligt lagstiftningen rätt att bedriva kommersiell eller industriell verksamhet som är relaterad till televisionsverksamheten (25). |
| --- | --- |

(45)

RTP bedriver både kommersiell verksamhet och public service-TV. Företaget har enligt lagstiftningen rätt att bedriva kommersiell eller industriell verksamhet som är relaterad till televisionsverksamheten (25).

| (46) | RTP bedriver sin kommersiella verksamhet genom delägande i andra företag, som är juridiskt fristående från RTP och som har egen struktur och egen redovisning. |
| --- | --- |

(46)

RTP bedriver sin kommersiella verksamhet genom delägande i andra företag, som är juridiskt fristående från RTP och som har egen struktur och egen redovisning.

| (47) | Under den berörda perioden gick RTP med förlust, vilket också visas i nedanstående tabell. 1996 försämrades företagets finansiella situation så att det egna kapitalet blev negativt.
  Tabell 3
  RTP:s ekonomiska och finansiella uppgifter för perioden 1993–1998











  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Nettoresultat (förluster) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Eget kapital | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Tillgångar | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Finansiella skulder (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Källa: RTP:s räkenskaper. |

(47)

Under den berörda perioden gick RTP med förlust, vilket också visas i nedanstående tabell. 1996 försämrades företagets finansiella situation så att det egna kapitalet blev negativt.

Tabell 3

RTP:s ekonomiska och finansiella uppgifter för perioden 1993–1998

(miljoner escudos)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Nettoresultat (förluster)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Eget kapital

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Tillgångar

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Finansiella skulder (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Källa: RTP:s räkenskaper.

| (48) | RTP skall tillhandahålla public service-TV. Definition, bemyndigande och finansiering av dessa tjänster regleras i olika rättsakter. |
| --- | --- |

(48)

RTP skall tillhandahålla public service-TV. Definition, bemyndigande och finansiering av dessa tjänster regleras i olika rättsakter.

| (49) | I lag nr 58/90, som reglerar televisionsverksamhet, anges tillämpliga regler för privata operatörer och statens skyldighet att garantera public service-TV (27). I lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning anges de viktigaste skyldigheterna vad gäller public service och hur tjänsten skall finansieras. |
| --- | --- |

(49)

I lag nr 58/90, som reglerar televisionsverksamhet, anges tillämpliga regler för privata operatörer och statens skyldighet att garantera public service-TV (27). I lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning anges de viktigaste skyldigheterna vad gäller public service och hur tjänsten skall finansieras.

| (50) | I två public service-avtal som undertecknats av RTP och den portugisiska staten beskrivs public service-uppdraget och finansieringen mer i detalj (28). |
| --- | --- |

(50)

I två public service-avtal som undertecknats av RTP och den portugisiska staten beskrivs public service-uppdraget och finansieringen mer i detalj (28).

| (51) | I artikel 4 i lag nr 21/92 föreskrivs att staten och RTP skall ingå ett koncessionsavtal, och dessutom anges de viktigaste skyldigheterna som skall uppfyllas inom ramen för avtalet. I artikel 4.2 anges de allmänna principerna som RTP måste iaktta vid sin koncessionsverksamhet (29). I artikel 4.3 anges public service-uppdraget i detalj (30). |
| --- | --- |

(51)

I artikel 4 i lag nr 21/92 föreskrivs att staten och RTP skall ingå ett koncessionsavtal, och dessutom anges de viktigaste skyldigheterna som skall uppfyllas inom ramen för avtalet. I artikel 4.2 anges de allmänna principerna som RTP måste iaktta vid sin koncessionsverksamhet (29). I artikel 4.3 anges public service-uppdraget i detalj (30).

| (52) | I public service-avtalen bekräftas RTP:s skyldigheter på public service-området. För det första omfattas RTP av allmänna skyldigheter och krav på programmens innehåll (31). RTP skall tillhandahålla public service-TV med två kanaler med allmän täckning över Portugals fastland. Den första kanalen skall vara av mer allmän karaktär och erbjuda program med mer allmänt innehåll. Den andra kanalen skall framför allt vända sig till en mer specifik publik och erbjuda kulturella och vetenskapliga program samt utbildningsprogram. En av kanalerna skall täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira. |
| --- | --- |

(52)

I public service-avtalen bekräftas RTP:s skyldigheter på public service-området. För det första omfattas RTP av allmänna skyldigheter och krav på programmens innehåll (31). RTP skall tillhandahålla public service-TV med två kanaler med allmän täckning över Portugals fastland. Den första kanalen skall vara av mer allmän karaktär och erbjuda program med mer allmänt innehåll. Den andra kanalen skall framför allt vända sig till en mer specifik publik och erbjuda kulturella och vetenskapliga program samt utbildningsprogram. En av kanalerna skall täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira.

| (53) | För det andra innehåller kontrakten särskilda krav på RTP:s programutbud (32). I kontrakten fastställs regler för programmens kvalitet (mångfald, objektiv information osv.) och innehåll (nya dramaproduktioner, sport, barnprogram, portugisisk kultur och produktion, nationella nyheter och underhållningsprogram). RTP skall upplåta sändningstid till vissa grupper, stödja filmproduktion och övriga former av audiovisuell produktion, främja produktion av utbildnings- och fortbildningsprogram, säkerställa utbyte av program med de självstyrande regionerna och främja samarbete med andra organ inom Europeiska unionen som tillhandahåller public service-TV. Dessutom skall RTP uppfylla särskilda krav på programutbud som avser internationellt samarbete. Exempelvis skall RTP producera och sända program för portugisiska folkgrupper i utlandet och för de afrikanska länder där portugisiska är officiellt språk samt för Macau. RTP skall ansvara för RTP Madeiras och RTP Azorernas verksamhet samt driva produktionscentrum och delegationer i utlandet. |
| --- | --- |

(53)

För det andra innehåller kontrakten särskilda krav på RTP:s programutbud (32). I kontrakten fastställs regler för programmens kvalitet (mångfald, objektiv information osv.) och innehåll (nya dramaproduktioner, sport, barnprogram, portugisisk kultur och produktion, nationella nyheter och underhållningsprogram). RTP skall upplåta sändningstid till vissa grupper, stödja filmproduktion och övriga former av audiovisuell produktion, främja produktion av utbildnings- och fortbildningsprogram, säkerställa utbyte av program med de självstyrande regionerna och främja samarbete med andra organ inom Europeiska unionen som tillhandahåller public service-TV. Dessutom skall RTP uppfylla särskilda krav på programutbud som avser internationellt samarbete. Exempelvis skall RTP producera och sända program för portugisiska folkgrupper i utlandet och för de afrikanska länder där portugisiska är officiellt språk samt för Macau. RTP skall ansvara för RTP Madeiras och RTP Azorernas verksamhet samt driva produktionscentrum och delegationer i utlandet.

| (54) | För det tredje ställer avtalen specifika krav på RTP. Till exempel skall RTP ha audiovisuella arkiv, införa ny teknik vad gäller utrustning och verksamhet, stödja Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos och tillhandahålla andra tjänster som kan fastställas efter behov. |
| --- | --- |

(54)

För det tredje ställer avtalen specifika krav på RTP. Till exempel skall RTP ha audiovisuella arkiv, införa ny teknik vad gäller utrustning och verksamhet, stödja Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos och tillhandahålla andra tjänster som kan fastställas efter behov.

| (55) | I artikel 5 i lag nr 58/90 tilldelas RTP koncession att bedriva public service-TV under en femtonårsperiod, som kan förlängas med ytterligare femton år, och som omfattar de frekvenser där den första och andra kanalen sänds. I artikel 4 i lag nr 21/92 betonas att RTP har koncession för public service-TV. I de första klausulerna i public service-avtalen bekräftas att RTP skall tillhandahålla public service-TV (33). |
| --- | --- |

(55)

I artikel 5 i lag nr 58/90 tilldelas RTP koncession att bedriva public service-TV under en femtonårsperiod, som kan förlängas med ytterligare femton år, och som omfattar de frekvenser där den första och andra kanalen sänds. I artikel 4 i lag nr 21/92 betonas att RTP har koncession för public service-TV. I de första klausulerna i public service-avtalen bekräftas att RTP skall tillhandahålla public service-TV (33).

| (56) | I public service-avtalen föreskrivs ett rådgivande organ (34) med olika företrädare från den allmänna opinionen som kan ingripa för att kontrollera att RTP uppfyller sina allmänna och särskilda skyldigheter när det gäller public service-TV. |
| --- | --- |

(56)

I public service-avtalen föreskrivs ett rådgivande organ (34) med olika företrädare från den allmänna opinionen som kan ingripa för att kontrollera att RTP uppfyller sina allmänna och särskilda skyldigheter när det gäller public service-TV.

| (57) | RTP skall till finansministeriet inkomma med en årlig verksamhetsplan och budget för public service-verksamheten tillsammans med yttranden från företagets revisionsbyrå och rådgivande organ. Dessutom skall RTP inkomma med en rapport om public service-uppdraget för föregående år tillsammans med ett yttrande från revisionsbyrån (35). |
| --- | --- |

(57)

RTP skall till finansministeriet inkomma med en årlig verksamhetsplan och budget för public service-verksamheten tillsammans med yttranden från företagets revisionsbyrå och rådgivande organ. Dessutom skall RTP inkomma med en rapport om public service-uppdraget för föregående år tillsammans med ett yttrande från revisionsbyrån (35).

| (58) | Finansministern och den regeringsledamot som ansvarar för medier skall kontrollera att public service-avtalen följs. Den allmänna finansinspektionen skall revidera finansieringsplanen. Dessutom skall ett specialiserat företag genomföra en årlig extern revision (36). |
| --- | --- |

(58)

Finansministern och den regeringsledamot som ansvarar för medier skall kontrollera att public service-avtalen följs. Den allmänna finansinspektionen skall revidera finansieringsplanen. Dessutom skall ett specialiserat företag genomföra en årlig extern revision (36).

| (59) | I det senaste public service-avtalet föreskrivs även påföljder, i form av böter, konfiskering, inlösen eller uppsägning av avtalet, som staten kan tillgripa om avtalet inte uppfylls. |
| --- | --- |

(59)

I det senaste public service-avtalet föreskrivs även påföljder, i form av böter, konfiskering, inlösen eller uppsägning av avtalet, som staten kan tillgripa om avtalet inte uppfylls.

| (60) | I artikel 5 i lag nr 21/92 fastställs RTP:s rätt att ta emot ersättning från staten för att tillhandahålla public service-TV. Denna rätt bekräftas i public service-avtalet. |
| --- | --- |

(60)

I artikel 5 i lag nr 21/92 fastställs RTP:s rätt att ta emot ersättning från staten för att tillhandahålla public service-TV. Denna rätt bekräftas i public service-avtalet.

| (61) | Utöver systemet med årlig ersättning anges även följande i public service-avtalen:






  — | Betalning av särskilda tjänster enligt avtal om tillhandahållande av tjänster som undertecknats eller som skall undertecknas av de offentliga myndigheterna och RTP (37). |
| --- | --- | --- |

(61)

Utöver systemet med årlig ersättning anges även följande i public service-avtalen:

—

Betalning av särskilda tjänster enligt avtal om tillhandahållande av tjänster som undertecknats eller som skall undertecknas av de offentliga myndigheterna och RTP (37).

| — | Statligt deltagande i alla RTP:s investeringar, särskilt i de investeringar som gäller de infrastrukturer som krävs för fungerande produktions- och sändningsanläggningar i de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, audiovisuella arkiv, RTP:s internationella sändningar och andra investeringar som RTP av tekniska skäl är skyldigt att genomföra (38). |
| --- | --- |

—

Statligt deltagande i alla RTP:s investeringar, särskilt i de investeringar som gäller de infrastrukturer som krävs för fungerande produktions- och sändningsanläggningar i de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, audiovisuella arkiv, RTP:s internationella sändningar och andra investeringar som RTP av tekniska skäl är skyldigt att genomföra (38).

| (62) | Beräkning av kostnader och intäkter för public service-uppdraget som berättigar till ersättning till RTP baserar sig på ett system för analytiskt kostnadsredovisning. I avtalen anges kriterierna för beräkning av de kostnader som kan hänföras till respektive public service-skyldighet (39). |
| --- | --- |

(62)

Beräkning av kostnader och intäkter för public service-uppdraget som berättigar till ersättning till RTP baserar sig på ett system för analytiskt kostnadsredovisning. I avtalen anges kriterierna för beräkning av de kostnader som kan hänföras till respektive public service-skyldighet (39).

| (63) | Inom ramen för detta system för analytisk kostnadsredovisning fördelade RTP kostnader och intäkter (till exempel kostnader för personal och material) på ett fastställt antal verksamheter (programförvaltning, direkta och indirekta kostnader för programplanering, distributionskostnader, sändningskostnader, marknadsföringskostnader och övriga kostnader). |
| --- | --- |

(63)

Inom ramen för detta system för analytisk kostnadsredovisning fördelade RTP kostnader och intäkter (till exempel kostnader för personal och material) på ett fastställt antal verksamheter (programförvaltning, direkta och indirekta kostnader för programplanering, distributionskostnader, sändningskostnader, marknadsföringskostnader och övriga kostnader).

| (64) | De direkta kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas mellan de olika kostnadsbärarna (till exempel RTP 1, RTP 2, RTPi och RTP África). De indirekta kostnaderna fördelas på kostnadsobjekten på grundval av följdriktiga analytiska kriterier (till exempel antalet sändningstimmar) (40). |
| --- | --- |

(64)

De direkta kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas mellan de olika kostnadsbärarna (till exempel RTP 1, RTP 2, RTPi och RTP África). De indirekta kostnaderna fördelas på kostnadsobjekten på grundval av följdriktiga analytiska kriterier (till exempel antalet sändningstimmar) (40).

| (65) | Systemet för kostnadsfördelning kännetecknas av följande:






  — | Enligt public service-avtalen kan bara nettodriftskostnaderna ersättas enligt den metod som beskrivs i avtalen. Finansiella avgifter, extraordinära utgifter och avsättningar som inte kan hänföras direkt till en särskild verksamhet får inte ersättas (41). |
| --- | --- | --- |

(65)

Systemet för kostnadsfördelning kännetecknas av följande:

—

Enligt public service-avtalen kan bara nettodriftskostnaderna ersättas enligt den metod som beskrivs i avtalen. Finansiella avgifter, extraordinära utgifter och avsättningar som inte kan hänföras direkt till en särskild verksamhet får inte ersättas (41).

| — | För att beräkna de ersättningsberättigade nettodriftskostnaderna skall RTP dra driftsintäkterna för respektive public service-skyldighet från driftskostnaderna. |
| --- | --- |

—

För att beräkna de ersättningsberättigade nettodriftskostnaderna skall RTP dra driftsintäkterna för respektive public service-skyldighet från driftskostnaderna.

| — | Enligt det tidigare public service-avtalet var ersättning inte möjlig för det allmänna public service-uppdraget att driva RTP 1 och RTP 2 samt att täcka de självstyrande regionerna med en av de två kanalerna (42). |
| --- | --- |

—

Enligt det tidigare public service-avtalet var ersättning inte möjlig för det allmänna public service-uppdraget att driva RTP 1 och RTP 2 samt att täcka de självstyrande regionerna med en av de två kanalerna (42).

| — | Enligt det senaste public service-kontraktet är driftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 ersättningsberättigade, även om ingen ytterligare ersättning är möjlig om nettodriftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 skulle överstiga de budgeterade kostnaderna (43). |
| --- | --- |

—

Enligt det senaste public service-kontraktet är driftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 ersättningsberättigade, även om ingen ytterligare ersättning är möjlig om nettodriftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 skulle överstiga de budgeterade kostnaderna (43).

| (66) | I sina årsrapporter om public service-uppdraget har RTP angett nettokostnaden för att tillhandahålla public service-TV enligt den ovannämnda beräkningsmetoden. Nedanstående tabell innehåller en översikt över de ersättningsberättigade kostnaderna fördelade på verksamhetsområde.
  Tabell 4
  Ersättningsberättigade nettokostnader för att tillhandahålla public service-TV












  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Text-TV | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| Drift av RTP Internacional | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| RTP 1:s direktsändningar för Madeira och Azorerna | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovisuella arkiv | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Samarbete med de afrikanska länder där portugisiska är officiellt språk | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Skillnad i täckning | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Delegationer och korrespondenter | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Stöd till filmproduktion | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Drift av anläggningar i de självstyrande regionerna | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Sändningar för vissa grupper | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| TV-sport (44) | | | | | | | – 440,0 |
| Nettokostnader för drift av RTP 1 | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| Nettokostnader för drift av RTP 2 | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Totala nettodriftskostnader | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Källa: Upplysningar från de portugisiska myndigheterna och rapporter om public service-verksamheten. |

(66)

I sina årsrapporter om public service-uppdraget har RTP angett nettokostnaden för att tillhandahålla public service-TV enligt den ovannämnda beräkningsmetoden. Nedanstående tabell innehåller en översikt över de ersättningsberättigade kostnaderna fördelade på verksamhetsområde.

Tabell 4

Ersättningsberättigade nettokostnader för att tillhandahålla public service-TV

(miljoner escudos)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Text-TV

112,9

86,8

Drift av RTP Internacional

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África

—

—

—

—

654,7

1 332,0

RTP 1:s direktsändningar för Madeira och Azorerna

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovisuella arkiv

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Samarbete med de afrikanska länder där portugisiska är officiellt språk

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Skillnad i täckning

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Delegationer och korrespondenter

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Stöd till filmproduktion

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Drift av anläggningar i de självstyrande regionerna

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Sändningar för vissa grupper

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

TV-sport (44)

– 440,0

Nettokostnader för drift av RTP 1

16 946,1

11 916,6

Nettokostnader för drift av RTP 2

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Totala nettodriftskostnader

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Källa: Upplysningar från de portugisiska myndigheterna och rapporter om public service-verksamheten.

| (67) | Följande tabell innehåller en översikt över RTP:s investeringar i utrustning för public service-verksamheten. Tabellen visar också realinvesteringarna i public service-verksamhet, enligt vad som uppgetts i de årliga räkenskaperna, och de investeringar som angetts i rapporterna om public service-verksamheten. Man kan även notera att realinvesteringarna i public service-verksamhet var större än de investeringar som angivits i public service-avtalen.
  Tabell 5
  Investeringar i public service-verksamhet













  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Totalt |
| Räkenskaperna | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Rapporterna om public service | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Skillnad | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | – 73,6 | 5 315,1 |
| Källa: RTP:s räkenskaper och rapporter om public service-verksamheten. |

(67)

Följande tabell innehåller en översikt över RTP:s investeringar i utrustning för public service-verksamheten. Tabellen visar också realinvesteringarna i public service-verksamhet, enligt vad som uppgetts i de årliga räkenskaperna, och de investeringar som angetts i rapporterna om public service-verksamheten. Man kan även notera att realinvesteringarna i public service-verksamhet var större än de investeringar som angivits i public service-avtalen.

Tabell 5

Investeringar i public service-verksamhet

(miljoner escudos)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Totalt

Räkenskaperna

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Rapporterna om public service

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Skillnad

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

– 73,6

5 315,1

Källa: RTP:s räkenskaper och rapporter om public service-verksamheten.

| (68) | Åtgärdernas mål var att ersätta RTP för företagets public service-uppdrag och finansiera dess investeringar. |
| --- | --- |

(68)

Åtgärdernas mål var att ersätta RTP för företagets public service-uppdrag och finansiera dess investeringar.

| (69) | I Portugal valdes inte public service-aktören enligt ett förfarande där alla berörda företag hade möjlighet att ange det ersättningsbelopp som de skulle ha behövt för att få public service-uppdraget. RTP utsågs av regeringen att tillhandahålla public service-TV. |
| --- | --- |

(69)

I Portugal valdes inte public service-aktören enligt ett förfarande där alla berörda företag hade möjlighet att ange det ersättningsbelopp som de skulle ha behövt för att få public service-uppdraget. RTP utsågs av regeringen att tillhandahålla public service-TV.

| (70) | Sedan 1992 förekommer både offentliga och privata aktörer på den portugisiska TV-marknaden. Förutom RTP har de privata aktörerna SIC och TVI tillstånd att driva TV-kanaler. SIC var den första privata aktören som inledde sin sändningsverksamhet den 6 oktober 1992. Åtgärderna till förmån för RTP skulle kunna leda till snedvridningar av konkurrensen på den portugisiska TV-marknaden. |
| --- | --- |

(70)

Sedan 1992 förekommer både offentliga och privata aktörer på den portugisiska TV-marknaden. Förutom RTP har de privata aktörerna SIC och TVI tillstånd att driva TV-kanaler. SIC var den första privata aktören som inledde sin sändningsverksamhet den 6 oktober 1992. Åtgärderna till förmån för RTP skulle kunna leda till snedvridningar av konkurrensen på den portugisiska TV-marknaden.

| (71) | Kommissionen inledde förfarandet efter en dom i förstainstansrätten 2000 (45). Denna dom upphävde kommissionens beslut från 1996 (46). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen inledde förfarandet efter en dom i förstainstansrätten 2000 (45). Denna dom upphävde kommissionens beslut från 1996 (46).

| (72) | Med hänsyn till den tid som krävs för att göra en preliminär bedömning och tvivlen om proportionaliteten vad gäller finansieringen av de stödberättigande kostnaderna för RTP:s public service-verksamhet inledde kommissionen förfarandet avseende SIC:s klagomål från 1996 och 1997. De berörda åtgärderna avsåg Portugals betalning för avknoppningen av TV-sändningsnätet, ett obligationslån, stöd till filmproduktion, omstruktureringsplanen 1996–2000, kapitaltillskott 1994–1997 och ett lån. |
| --- | --- |

(72)

Med hänsyn till den tid som krävs för att göra en preliminär bedömning och tvivlen om proportionaliteten vad gäller finansieringen av de stödberättigande kostnaderna för RTP:s public service-verksamhet inledde kommissionen förfarandet avseende SIC:s klagomål från 1996 och 1997. De berörda åtgärderna avsåg Portugals betalning för avknoppningen av TV-sändningsnätet, ett obligationslån, stöd till filmproduktion, omstruktureringsplanen 1996–2000, kapitaltillskott 1994–1997 och ett lån.

| (73) | Med avseende på de totala stödberättigande kostnaderna för public service-uppdraget under perioden 1992–1998 uttryckte kommissionen tvivel när granskningsförfarandet inleddes om huruvida den portugisiska staten inte hade lämnat orimligt hög ersättning till RTP för nettokostnaderna för public service. |
| --- | --- |

(73)

Med avseende på de totala stödberättigande kostnaderna för public service-uppdraget under perioden 1992–1998 uttryckte kommissionen tvivel när granskningsförfarandet inleddes om huruvida den portugisiska staten inte hade lämnat orimligt hög ersättning till RTP för nettokostnaderna för public service.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (74) | Efter det att förfarandet hade inletts inkom flera berörda parter med synpunkter på åtgärderna. I nedanstående avsnitt ges en översikt över de viktigaste synpunkterna från de berörda parterna fördelade på åtgärder. |
| --- | --- |

(74)

Efter det att förfarandet hade inletts inkom flera berörda parter med synpunkter på åtgärderna. I nedanstående avsnitt ges en översikt över de viktigaste synpunkterna från de berörda parterna fördelade på åtgärder.

| (75) | SIC och TVI hävdade att befrielsen från avgifter och arvoden i samband med bolagsregistreringen utgjorde ett undantag från de regler som normalt är tillämpliga för alla ändringar i bolagsordningar. SIC noterade att åtgärdens tillämpningsområde inte begränsade sig till RTP:s bildande. Enligt artikel 11.2 i bolagsordningen omfattades RTP av en allmän befrielse från avgifter och arvoden för alla slags anmälningar och registreringar. |
| --- | --- |

(75)

SIC och TVI hävdade att befrielsen från avgifter och arvoden i samband med bolagsregistreringen utgjorde ett undantag från de regler som normalt är tillämpliga för alla ändringar i bolagsordningar. SIC noterade att åtgärdens tillämpningsområde inte begränsade sig till RTP:s bildande. Enligt artikel 11.2 i bolagsordningen omfattades RTP av en allmän befrielse från avgifter och arvoden för alla slags anmälningar och registreringar.

| (76) | TVI hänvisade till att RTP också var befriat från att betala kostnaderna i samband med offentliggörandet av stiftelseurkunden. |
| --- | --- |

(76)

TVI hänvisade till att RTP också var befriat från att betala kostnaderna i samband med offentliggörandet av stiftelseurkunden.

| (77) | När det gäller betalningslättnader vid nyttjandet av sändningsnätet förklarade de berörda parterna att det måste klargöras om huruvida ränta togs ut och till vilken procentsats samt huruvida det gjordes några betalningar till Portugal Telecom. Dessutom måste även RTP:s nuvarande skuld till Portugal Telecom utredas. |
| --- | --- |

(77)

När det gäller betalningslättnader vid nyttjandet av sändningsnätet förklarade de berörda parterna att det måste klargöras om huruvida ränta togs ut och till vilken procentsats samt huruvida det gjordes några betalningar till Portugal Telecom. Dessutom måste även RTP:s nuvarande skuld till Portugal Telecom utredas.

| (78) | SIC och TVI inkom med synpunkter på omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten. De hävdade att RTP fick tillstånd att betala av sina skulder till socialförsäkringsmyndigheten på andra villkor än de som tillämpades för andra företag enligt dekret nr 411/91. ACT betonade den portugisiska statens centrala roll i avtalet. |
| --- | --- |

(78)

SIC och TVI inkom med synpunkter på omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten. De hävdade att RTP fick tillstånd att betala av sina skulder till socialförsäkringsmyndigheten på andra villkor än de som tillämpades för andra företag enligt dekret nr 411/91. ACT betonade den portugisiska statens centrala roll i avtalet.

| (79) | Med avseende på försäljningen av TV-nätet framhöll ACT och TVI att det måste göras en ekonomisk och redovisningsmässig analys av tillgångarnas värde i det nybildade företaget TDP för att fastställa om det förekommit orimligt hög ersättning. I detta avseende framhöll Mediaset och ACT att TV-nätet byggdes med hjälp av statligt stöd och inte av aktören själv. Följaktligen ifrågasatte de om ersättningen till RTP för denna statliga tillgång var berättigad. |
| --- | --- |

(79)

Med avseende på försäljningen av TV-nätet framhöll ACT och TVI att det måste göras en ekonomisk och redovisningsmässig analys av tillgångarnas värde i det nybildade företaget TDP för att fastställa om det förekommit orimligt hög ersättning. I detta avseende framhöll Mediaset och ACT att TV-nätet byggdes med hjälp av statligt stöd och inte av aktören själv. Följaktligen ifrågasatte de om ersättningen till RTP för denna statliga tillgång var berättigad.

| (80) | När det gäller obligationslånet betonade SIC att emissionen, med hänsyn till RTP:s finansiella situation, bara accepterades på marknaden därför att staten var ensam ägare till företaget. Dessutom framhöll Mediaset att kommissionen i sin analys måste undersöka säkerhetens substans i stället för formen. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller obligationslånet betonade SIC att emissionen, med hänsyn till RTP:s finansiella situation, bara accepterades på marknaden därför att staten var ensam ägare till företaget. Dessutom framhöll Mediaset att kommissionen i sin analys måste undersöka säkerhetens substans i stället för formen.

| (81) | När det gäller protokollet om stöd till filmproduktion framhöll SIC att Portugal hade förbundit sig att årligen ersätta kostnaderna för public service-uppdraget vilket innefattar främjande av filmproduktion. Detta innebär att RTP finansierades två gånger för samma sak. TVI framhöll att liknande protokoll hade undertecknats med de privata aktörerna, men bara RTP omfattades av statligt stöd. Dessutom hävdade TVI att protokollet om stöd till filmproduktion från 1996 ersattes 2000. I det nya protokollet anges att RTP i egenskap av medproducent skall samfinansiera alla filmprojekt som omfattas av bidrag genom ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). I detta avseende framhöll Mediaset att, i den utsträckning som finansieringsvillkoren kräver att den offentlige aktören deltar i samproduktioner med oberoende producenter, det är nödvändigt att säkerställa att deltagandet i sig själv inte medför några indirekta fördelar för den offentlige aktören i dennes förhållande till filmproducenterna. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller protokollet om stöd till filmproduktion framhöll SIC att Portugal hade förbundit sig att årligen ersätta kostnaderna för public service-uppdraget vilket innefattar främjande av filmproduktion. Detta innebär att RTP finansierades två gånger för samma sak. TVI framhöll att liknande protokoll hade undertecknats med de privata aktörerna, men bara RTP omfattades av statligt stöd. Dessutom hävdade TVI att protokollet om stöd till filmproduktion från 1996 ersattes 2000. I det nya protokollet anges att RTP i egenskap av medproducent skall samfinansiera alla filmprojekt som omfattas av bidrag genom ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). I detta avseende framhöll Mediaset att, i den utsträckning som finansieringsvillkoren kräver att den offentlige aktören deltar i samproduktioner med oberoende producenter, det är nödvändigt att säkerställa att deltagandet i sig själv inte medför några indirekta fördelar för den offentlige aktören i dennes förhållande till filmproducenterna.

| (82) | Vad gäller kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 framhöll SIC, ACT, Mediaset och TVI att ingen rationell aktieägare skulle ha ökat kapitalet i ett bolag med RTP:s egenskaper. Kapitaltillskotten gjordes i ett företag med stora underskott utan någon konsekvent omstruktureringsplan för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(82)

Vad gäller kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 framhöll SIC, ACT, Mediaset och TVI att ingen rationell aktieägare skulle ha ökat kapitalet i ett bolag med RTP:s egenskaper. Kapitaltillskotten gjordes i ett företag med stora underskott utan någon konsekvent omstruktureringsplan för att återställa företagets lönsamhet.

| (83) | SIC hävdar dessutom att inget kreditinstitut skulle ha godkänt ett lån till RTP med tanke på att företaget tekniskt sett var konkursmässigt 1996. |
| --- | --- |

(83)

SIC hävdar dessutom att inget kreditinstitut skulle ha godkänt ett lån till RTP med tanke på att företaget tekniskt sett var konkursmässigt 1996.

| (84) | Mediaset och ACT krävde ökad tonvikt under granskningsförfarandet på oberoende övervakning av genomförandet av public service-uppdraget. De privata TV-bolagen SIC och TVI hävdade att kommissionen måste dra slutsatsen att stödåtgärderna är oförenliga med den inre marknaden med tanke på att de statliga medel som beviljats RTP inte står i proportion till kostnaderna och fördelarna. |
| --- | --- |

(84)

Mediaset och ACT krävde ökad tonvikt under granskningsförfarandet på oberoende övervakning av genomförandet av public service-uppdraget. De privata TV-bolagen SIC och TVI hävdade att kommissionen måste dra slutsatsen att stödåtgärderna är oförenliga med den inre marknaden med tanke på att de statliga medel som beviljats RTP inte står i proportion till kostnaderna och fördelarna.

IV.   KOMMENTARER FRÅN DE PORTUGISISKA MYNDIGHETERNA

| (85) | När det gäller befrielsen från avgifter och arvoden i samband med bolagsregistreringen påpekar de portugisiska myndigheterna att eftersom det inte krävdes någon stiftelseurkund för att formalisera omvandlingen från offentligt företag till aktiebolag fanns det ingen grund för att betala avgifter och arvoden. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller befrielsen från avgifter och arvoden i samband med bolagsregistreringen påpekar de portugisiska myndigheterna att eftersom det inte krävdes någon stiftelseurkund för att formalisera omvandlingen från offentligt företag till aktiebolag fanns det ingen grund för att betala avgifter och arvoden.

| (86) | När det gäller SIC:s synpunkter på artikel 11.2 i lag nr 21/92 svarade de portugisiska myndigheterna att den portugisiska lagstiftningen inte beviljade offentliga företag särskilda skattelättnader vid omvandling av bolag eller omstruktureringsåtgärder. Befrielsen grundade sig på dekret nr 404/90. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller SIC:s synpunkter på artikel 11.2 i lag nr 21/92 svarade de portugisiska myndigheterna att den portugisiska lagstiftningen inte beviljade offentliga företag särskilda skattelättnader vid omvandling av bolag eller omstruktureringsåtgärder. Befrielsen grundade sig på dekret nr 404/90.

| (87) | När det gäller de försenade betalningarna för nyttjande av nätet hävdar de portugisiska myndigheterna att Portugal Telecoms skuldomläggning var en gemensam strategi som ingick i affärsförbindelserna mellan fordringshavare och gäldenär och inte var ett resultat av ett statligt ingrepp. |
| --- | --- |

(87)

När det gäller de försenade betalningarna för nyttjande av nätet hävdar de portugisiska myndigheterna att Portugal Telecoms skuldomläggning var en gemensam strategi som ingick i affärsförbindelserna mellan fordringshavare och gäldenär och inte var ett resultat av ett statligt ingrepp.

| (88) | De portugisiska myndigheterna hävdar att bakgrunden till det ursprungliga avtalet mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP om omläggning av skulden och avskrivning av räntor och böter var en rättslig tvist om det grundlagsenliga i dekret nr 12/83 om obligatoriska avdrag från övertidsersättning till socialförsäkringssystemet. I uppgörelsen erkändes RTP:s tolkning att övertidsersättningen inte skulle omfattas av bidrag till socialförsäkringsmyndigheten, vilket bekräftades av en skatteexpert. |
| --- | --- |

(88)

De portugisiska myndigheterna hävdar att bakgrunden till det ursprungliga avtalet mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP om omläggning av skulden och avskrivning av räntor och böter var en rättslig tvist om det grundlagsenliga i dekret nr 12/83 om obligatoriska avdrag från övertidsersättning till socialförsäkringssystemet. I uppgörelsen erkändes RTP:s tolkning att övertidsersättningen inte skulle omfattas av bidrag till socialförsäkringsmyndigheten, vilket bekräftades av en skatteexpert.

| (89) | För det andra hävdar de portugisiska myndigheterna att regeringens formella tillstånd till denna uppgörelse inte innebar någon särskild ekonomisk fördel för RTP jämfört med andra företag med liknande omständigheter enligt dekret nr 411/91. De portugisiska myndigheterna hävdar att undantaget i artikel 2.1 d gäller för RTP eftersom företaget var föremål för ett statligt ingripande och upplevde flera dramatiska händelser när det förvaltades av en administrativ kommission som utsågs av regeringen 1977 (47). Enligt de portugisiska myndigheterna understryks den allmänna karaktären av det faktum att det på grundval av samma lag har ingåtts ett avtal med en av de berörda parterna. |
| --- | --- |

(89)

För det andra hävdar de portugisiska myndigheterna att regeringens formella tillstånd till denna uppgörelse inte innebar någon särskild ekonomisk fördel för RTP jämfört med andra företag med liknande omständigheter enligt dekret nr 411/91. De portugisiska myndigheterna hävdar att undantaget i artikel 2.1 d gäller för RTP eftersom företaget var föremål för ett statligt ingripande och upplevde flera dramatiska händelser när det förvaltades av en administrativ kommission som utsågs av regeringen 1977 (47). Enligt de portugisiska myndigheterna understryks den allmänna karaktären av det faktum att det på grundval av samma lag har ingåtts ett avtal med en av de berörda parterna.

| (90) | Vad gäller betalningen för avknoppningen av TV-nätet 1993 påpekar de portugisiska myndigheterna att finansieringen hängde direkt samman med förfarandet att avskilja och sälja sändnings- och överföringsnätet. Staten köpte TDP av RTP, och betalningen gjordes genom en ökning av RTP:s kapital som uppgick till exakt samma belopp som de tillgångar som överfördes, och följaktligen rörde det sig inte om statligt stöd. |
| --- | --- |

(90)

Vad gäller betalningen för avknoppningen av TV-nätet 1993 påpekar de portugisiska myndigheterna att finansieringen hängde direkt samman med förfarandet att avskilja och sälja sändnings- och överföringsnätet. Staten köpte TDP av RTP, och betalningen gjordes genom en ökning av RTP:s kapital som uppgick till exakt samma belopp som de tillgångar som överfördes, och följaktligen rörde det sig inte om statligt stöd.

| (91) | Vad gäller obligationslånet med statlig garanti hävdar de portugisiska myndigheterna att lånet till aktieägarna inte innebar någon garanti från staten enligt emissionsprospektet. |
| --- | --- |

(91)

Vad gäller obligationslånet med statlig garanti hävdar de portugisiska myndigheterna att lånet till aktieägarna inte innebar någon garanti från staten enligt emissionsprospektet.

| (92) | I fråga om protokollet om stöd till filmproduktion hävdade de portugisiska myndigheterna att protokollet från 1996 klargör och fastställer villkoren för RTP:s public service-uppdrag att stödja och främja filmproduktion. Enligt protokollet skulle RTP samfinansiera ”projekt som hade beviljats stöd” och som hade utvalts i förväg av det ansvariga statliga organet. Enligt de portugisiska myndigheterna var inte villkoren i det protokoll som upprättats med RTP jämförbara med de protokoll som ingåtts med SIC och TVI eftersom RTP var skyldigt att samfinansiera filmproduktioner av litet eller till och med obefintligt TV-intresse. I vilket fall var värdet på det filmstöd som beviljats av RTP i allmänhet mycket högre än det genomsnittliga värdet på sändningsrättigheterna för de verk som var lämpliga för TV-sändning. |
| --- | --- |

(92)

I fråga om protokollet om stöd till filmproduktion hävdade de portugisiska myndigheterna att protokollet från 1996 klargör och fastställer villkoren för RTP:s public service-uppdrag att stödja och främja filmproduktion. Enligt protokollet skulle RTP samfinansiera ”projekt som hade beviljats stöd” och som hade utvalts i förväg av det ansvariga statliga organet. Enligt de portugisiska myndigheterna var inte villkoren i det protokoll som upprättats med RTP jämförbara med de protokoll som ingåtts med SIC och TVI eftersom RTP var skyldigt att samfinansiera filmproduktioner av litet eller till och med obefintligt TV-intresse. I vilket fall var värdet på det filmstöd som beviljats av RTP i allmänhet mycket högre än det genomsnittliga värdet på sändningsrättigheterna för de verk som var lämpliga för TV-sändning.

| (93) | När det gäller omstruktureringsplanen 1996–2000 meddelar de portugisiska myndigheterna att planen aldrig blev annat än preliminär och följaktligen inte utgjorde någon grund för någon form av finansiellt stöd från staten till RTP. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller omstruktureringsplanen 1996–2000 meddelar de portugisiska myndigheterna att planen aldrig blev annat än preliminär och följaktligen inte utgjorde någon grund för någon form av finansiellt stöd från staten till RTP.

| (94) | Vad gäller lånet påpekar de portugisiska myndigheterna att de tekniska lånevillkoren angav att den finansiella transaktionen omfattades av ränta som beräknats enligt marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(94)

Vad gäller lånet påpekar de portugisiska myndigheterna att de tekniska lånevillkoren angav att den finansiella transaktionen omfattades av ränta som beräknats enligt marknadsvillkor.

| (95) | Dessutom påpekade de portugisiska myndigheterna att kapitaltillskotten under perioden 1994–1998 var ett medel för att finansiera kostnaderna för att tillhandahålla public service-TV samtidigt med betalningen av ersättningen. |
| --- | --- |

(95)

Dessutom påpekade de portugisiska myndigheterna att kapitaltillskotten under perioden 1994–1998 var ett medel för att finansiera kostnaderna för att tillhandahålla public service-TV samtidigt med betalningen av ersättningen.

| (96) | Enligt de portugisiska myndigheterna visade sig den valda finansieringsmodellen för att ersätta RTP för public service-verksamheten vara olämplig och ge upphov till underskott. För det första beräknades alltid en lägre ersättning än vad som verkligen krävdes för finansieringen av public service-TV. För det andra betalade den portugisiska staten systematiskt ut dessa ersättningar för sent. Följaktligen var RTP tvunget att tillgripa bankfinansiering för att kunna klara av sina driftsutgifter, och kunde inte inbegripa ränte- och amorteringskostnaderna i beräkningen av public service-kostnaderna. För det tredje måste RTP betala mervärdeskatt till staten för ersättningen, vilket minskade nettobeloppet. |
| --- | --- |

(96)

Enligt de portugisiska myndigheterna visade sig den valda finansieringsmodellen för att ersätta RTP för public service-verksamheten vara olämplig och ge upphov till underskott. För det första beräknades alltid en lägre ersättning än vad som verkligen krävdes för finansieringen av public service-TV. För det andra betalade den portugisiska staten systematiskt ut dessa ersättningar för sent. Följaktligen var RTP tvunget att tillgripa bankfinansiering för att kunna klara av sina driftsutgifter, och kunde inte inbegripa ränte- och amorteringskostnaderna i beräkningen av public service-kostnaderna. För det tredje måste RTP betala mervärdeskatt till staten för ersättningen, vilket minskade nettobeloppet.

| (97) | De portugisiska myndigheterna hävdar att i) befrielsen från avgifter och arvoden, ii) betalningslättnaderna avseende nätavgiften, iii) omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, iv) betalningen för avknoppningen av TV-nätet, v) protokollet om stöd till filmproduktion och vi) lånet till RTP 1998 inte omfattas av begreppet statligt stöd. När det gäller de andra åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden hävdar de portugisiska myndigheterna att de måste betraktas som ersättning för public service-kostnaderna och följaktligen inte som statligt stöd (48). Alternativt måste stödets förenlighet med gemenskapslagstiftningen bedömas mot bakgrund av artikel 86.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

De portugisiska myndigheterna hävdar att i) befrielsen från avgifter och arvoden, ii) betalningslättnaderna avseende nätavgiften, iii) omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, iv) betalningen för avknoppningen av TV-nätet, v) protokollet om stöd till filmproduktion och vi) lånet till RTP 1998 inte omfattas av begreppet statligt stöd. När det gäller de andra åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden hävdar de portugisiska myndigheterna att de måste betraktas som ersättning för public service-kostnaderna och följaktligen inte som statligt stöd (48). Alternativt måste stödets förenlighet med gemenskapslagstiftningen bedömas mot bakgrund av artikel 86.2 i EG-fördraget.

| (98) | När det gäller beräkningen av den orimligt höga ersättningen påpekade de portugisiska myndigheterna följande:






  — | 1996 års medräkning av driftskostnaderna för RTP 2 som ersättningsberättigade public service-kostnader grundade sig på 1996 års public service-avtal enligt vilket ersättningen för RTP 2:s driftskostnader skulle träda i kraft från och med den 1 januari 1996 (49). |
| --- | --- | --- |

(98)

När det gäller beräkningen av den orimligt höga ersättningen påpekade de portugisiska myndigheterna följande:

—

1996 års medräkning av driftskostnaderna för RTP 2 som ersättningsberättigade public service-kostnader grundade sig på 1996 års public service-avtal enligt vilket ersättningen för RTP 2:s driftskostnader skulle träda i kraft från och med den 1 januari 1996 (49).

| — | Lånet på 20 miljarder escudos skall inte betraktas som ersättning eftersom det beviljades till marknadsvillkor. |
| --- | --- |

—

Lånet på 20 miljarder escudos skall inte betraktas som ersättning eftersom det beviljades till marknadsvillkor.

| — | Kapitalökningarna var också avsedda att finansiera investeringar och inte enbart att ersätta stödberättigande public service-kostnader. Statens skyldighet att som aktieägare delta i finansiering av nödvändiga investeringar anges i public service-avtalen från 1993 och 1996 (50). |
| --- | --- |

—

Kapitalökningarna var också avsedda att finansiera investeringar och inte enbart att ersätta stödberättigande public service-kostnader. Statens skyldighet att som aktieägare delta i finansiering av nödvändiga investeringar anges i public service-avtalen från 1993 och 1996 (50).

| — | Ersättningarna omfattades av mervärdeskatt, och därför var det nettobelopp som RTP tog emot lägre. |
| --- | --- |

—

Ersättningarna omfattades av mervärdeskatt, och därför var det nettobelopp som RTP tog emot lägre.

| — | Enligt villkoren i public service-avtalet från 1996 var public service-kostnaderna endast ersättningsberättigande upp till det belopp som var avsatt i budgeten. |
| --- | --- |

—

Enligt villkoren i public service-avtalet från 1996 var public service-kostnaderna endast ersättningsberättigande upp till det belopp som var avsatt i budgeten.

| (99) | Med hänsyn till ovanstående argument drar de portugisiska myndigheterna slutsatsen att stödet till RTP för public service-uppdraget inte skall betraktas som orimligt högt eller olämpligt. |
| --- | --- |

(99)

Med hänsyn till ovanstående argument drar de portugisiska myndigheterna slutsatsen att stödet till RTP för public service-uppdraget inte skall betraktas som orimligt högt eller olämpligt.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (100) | För att fastställa om åtgärderna utgör stöd enligt artikel 87.1 i fördraget måste kommissionen bedöma om åtgärderna till fördel för RTP






  — | beviljats av staten eller härrör från statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(100)

För att fastställa om åtgärderna utgör stöd enligt artikel 87.1 i fördraget måste kommissionen bedöma om åtgärderna till fördel för RTP

—

beviljats av staten eller härrör från statliga medel,

| — | hotar att snedvrida konkurrensen, |
| --- | --- |

—

hotar att snedvrida konkurrensen,

| — | gynnar vissa företag eller viss produktion, |
| --- | --- |

—

gynnar vissa företag eller viss produktion,

| — | påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (101) | Inslag av statligt stöd föreligger i och med befrielsen från notarie- och registreringsavgifter, då en förlust av skatteintäkter är likvärdigt med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (51). |
| --- | --- |

(101)

Inslag av statligt stöd föreligger i och med befrielsen från notarie- och registreringsavgifter, då en förlust av skatteintäkter är likvärdigt med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (51).

| (102) | Kommissionen noterar följande om inslaget av statligt stöd i och med att nätoperatören godkände betalningsförseningar från RTP för nyttjandet av sändningsnätet. Då nätoperatören godkände att nätutnyttjandet och motsvarande ränta inte betalades, vilket under granskningsperioden resulterade i ackumulerade skulder, avstod denne från intäkter och kunde ha tvingats ta lån på marknaden för att finansiera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen noterar följande om inslaget av statligt stöd i och med att nätoperatören godkände betalningsförseningar från RTP för nyttjandet av sändningsnätet. Då nätoperatören godkände att nätutnyttjandet och motsvarande ränta inte betalades, vilket under granskningsperioden resulterade i ackumulerade skulder, avstod denne från intäkter och kunde ha tvingats ta lån på marknaden för att finansiera sin verksamhet.

| (103) | Då Portugal Telecom successivt privatiserades under granskningsperioden, måste kommissionen skilja perioden när staten var majoritetsägare i Portugal Telecom från perioden då staten var minoritetsägare. |
| --- | --- |

(103)

Då Portugal Telecom successivt privatiserades under granskningsperioden, måste kommissionen skilja perioden när staten var majoritetsägare i Portugal Telecom från perioden då staten var minoritetsägare.

| (104) | Om perioden efter halvårsskiftet 1997 anser kommissionen inte att alla Portugal Telecoms intäktsförluster skall betraktas som statligt stöd eftersom staten då bara ägde 25 % av Portugal Telecom. Ägandet minskade ytterligare under följande år, och det fanns andra huvudägare till aktierna i företaget (52). Det konstaterades redan i skäl 27 att Portugal Telecom då inte kunde räkna med att kompenseras av staten för eventuella förluster på grund av att man godkände betalningsförseningar från RTP:s sida. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att statliga medel inte kom i fråga efter halvårsskiftet 1997. |
| --- | --- |

(104)

Om perioden efter halvårsskiftet 1997 anser kommissionen inte att alla Portugal Telecoms intäktsförluster skall betraktas som statligt stöd eftersom staten då bara ägde 25 % av Portugal Telecom. Ägandet minskade ytterligare under följande år, och det fanns andra huvudägare till aktierna i företaget (52). Det konstaterades redan i skäl 27 att Portugal Telecom då inte kunde räkna med att kompenseras av staten för eventuella förluster på grund av att man godkände betalningsförseningar från RTP:s sida. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att statliga medel inte kom i fråga efter halvårsskiftet 1997.

| (105) | Före halvårsskiftet 1997 kontrollerade staten Portugal Telecom genom att vara majoritetsägare i företaget. Följaktligen bör varje inkomstförlust på grund av att man godkände betalningsförseningar för tiden före halvårsskiftet 1997 betraktas som statligt stöd (53). |
| --- | --- |

(105)

Före halvårsskiftet 1997 kontrollerade staten Portugal Telecom genom att vara majoritetsägare i företaget. Följaktligen bör varje inkomstförlust på grund av att man godkände betalningsförseningar för tiden före halvårsskiftet 1997 betraktas som statligt stöd (53).

| (106) | Kommissionen skall i första hand bedöma om nätoperatörens agerande före halvårsskiftet 1997 ledde till en förlust av statliga medel. Genom att godkänna betalningslättnader agerade nätoperatören i praktiken som en offentlig fordringsägare i RTP. Följaktligen bör dess agerande jämföras med en offentlig eller privat fordringsägare som söker driva in utestående belopp och som i det syftet ingår avtal med gäldenären, enligt vilka det totala skuldbeloppet skall fördelas eller delas upp i syfte att underlätta återbetalningen av skulden (54). Den ränta som är tillämplig på denna typ av fordringar är i normalfallet den som är avsedd att ersätta skada som borgenärerna orsakats på grund av gäldenärens dröjsmål med att fullgöra skyldigheten att betala sin skuld, nämligen dröjsmålsränta. Räntesatsen för dröjsmålsräntan på skulder till en offentlig borgenär bör motsvara vad en privat borgenär skulle tillämpa i motsvarande situation (55). |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen skall i första hand bedöma om nätoperatörens agerande före halvårsskiftet 1997 ledde till en förlust av statliga medel. Genom att godkänna betalningslättnader agerade nätoperatören i praktiken som en offentlig fordringsägare i RTP. Följaktligen bör dess agerande jämföras med en offentlig eller privat fordringsägare som söker driva in utestående belopp och som i det syftet ingår avtal med gäldenären, enligt vilka det totala skuldbeloppet skall fördelas eller delas upp i syfte att underlätta återbetalningen av skulden (54). Den ränta som är tillämplig på denna typ av fordringar är i normalfallet den som är avsedd att ersätta skada som borgenärerna orsakats på grund av gäldenärens dröjsmål med att fullgöra skyldigheten att betala sin skuld, nämligen dröjsmålsränta. Räntesatsen för dröjsmålsräntan på skulder till en offentlig borgenär bör motsvara vad en privat borgenär skulle tillämpa i motsvarande situation (55).

| (107) | Efter inledandet av förfarandet och sedan berörda parter inkommit med synpunkter lämnade de portugisiska myndigheterna varken fullständiga uppgifter om den offentliga nätoperatörens tillämpade räntesats eller om referensräntan på marknaden. Därför kan kommissionen inte utesluta att de räntesatser som Portugal Telecom tillämpade före halvårsskiftet 1997 innebär en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

(107)

Efter inledandet av förfarandet och sedan berörda parter inkommit med synpunkter lämnade de portugisiska myndigheterna varken fullständiga uppgifter om den offentliga nätoperatörens tillämpade räntesats eller om referensräntan på marknaden. Därför kan kommissionen inte utesluta att de räntesatser som Portugal Telecom tillämpade före halvårsskiftet 1997 innebär en förlust av statliga medel.

| (108) | För det andra skall kommissionen inte bara bedöma om åtgärden omfattar statliga medel, utan skall också fastställa om de offentliga myndigheterna i praktiken bidrog till att godkänna åtgärden (56). |
| --- | --- |

(108)

För det andra skall kommissionen inte bara bedöma om åtgärden omfattar statliga medel, utan skall också fastställa om de offentliga myndigheterna i praktiken bidrog till att godkänna åtgärden (56).

| (109) | Det har inte ifrågasatts att staten före halvårsskiftet 1997 kunde kontrollera Portugal Telecom och utöva ett dominerande inflytande på dess verksamhet, i kraft av sitt innehav av mer än 50 % av företagets aktier. |
| --- | --- |

(109)

Det har inte ifrågasatts att staten före halvårsskiftet 1997 kunde kontrollera Portugal Telecom och utöva ett dominerande inflytande på dess verksamhet, i kraft av sitt innehav av mer än 50 % av företagets aktier.

| (110) | Under granskningen fann kommissionen inga bevis på att de portugisiska myndigheterna i praktiken bidrog till att sändningsnätets operatör godkände överenskommelserna om uppskjuten betalning av skulden (57). |
| --- | --- |

(110)

Under granskningen fann kommissionen inga bevis på att de portugisiska myndigheterna i praktiken bidrog till att sändningsnätets operatör godkände överenskommelserna om uppskjuten betalning av skulden (57).

| (111) | Det konstaterades i skäl 22 att staten reglerat taxorna och tjänsterna i samband med TV-signalsändning som nätoperatören skulle svara för enligt det med staten ingångna koncessionsavtalet. I de rättsliga bestämmelserna gjordes dock ingen skillnad mellan tjänsterna och taxorna som nätoperatören skulle erbjuda det offentliga TV-företaget RTP och de privata TV-aktörerna. Nätoperatören var i samband med TV-nättjänsterna inte heller förpliktigad att erbjuda RTP heltäckande tjänster. |
| --- | --- |

(111)

Det konstaterades i skäl 22 att staten reglerat taxorna och tjänsterna i samband med TV-signalsändning som nätoperatören skulle svara för enligt det med staten ingångna koncessionsavtalet. I de rättsliga bestämmelserna gjordes dock ingen skillnad mellan tjänsterna och taxorna som nätoperatören skulle erbjuda det offentliga TV-företaget RTP och de privata TV-aktörerna. Nätoperatören var i samband med TV-nättjänsterna inte heller förpliktigad att erbjuda RTP heltäckande tjänster.

| (112) | Följaktligen är kommissionen inte ense med de berörda parterna som hävdar att de utsatts för diskriminering genom att televisionslagen föreskrev att endast privata aktörer skulle förlora sina sändningskoncessioner om de inte betalade nätutnyttjandeavgiften i tid. Även om lagen bara angav konsekvenserna för privata aktörer om de inte betalade, var Portugal Telecom inte förpliktigat att erbjuda RTP sina tjänster, oberoende av om RTP betalade avgiften eller inte. |
| --- | --- |

(112)

Följaktligen är kommissionen inte ense med de berörda parterna som hävdar att de utsatts för diskriminering genom att televisionslagen föreskrev att endast privata aktörer skulle förlora sina sändningskoncessioner om de inte betalade nätutnyttjandeavgiften i tid. Även om lagen bara angav konsekvenserna för privata aktörer om de inte betalade, var Portugal Telecom inte förpliktigat att erbjuda RTP sina tjänster, oberoende av om RTP betalade avgiften eller inte.

| (113) | Dessutom var nätoperatören inte en del av den offentliga förvaltningen, då nätoperatören bildats som aktiebolag i enlighet med bolagsrätten. |
| --- | --- |

(113)

Dessutom var nätoperatören inte en del av den offentliga förvaltningen, då nätoperatören bildats som aktiebolag i enlighet med bolagsrätten.

| (114) | De portugisiska myndigheterna hävdade uttryckligen att de offentliga myndigheterna varken direkt eller indirekt medverkat till att Portugal Telecom godkände försenade betalningar. Inte heller de berörda parterna lämnade uppgifter som visade att staten var inblandad i åtgärden. |
| --- | --- |

(114)

De portugisiska myndigheterna hävdade uttryckligen att de offentliga myndigheterna varken direkt eller indirekt medverkat till att Portugal Telecom godkände försenade betalningar. Inte heller de berörda parterna lämnade uppgifter som visade att staten var inblandad i åtgärden.

| (115) | Som skäl 25 visar var slutligen nätoperatörens agerande detsamma både före och efter halvårsskiftet 1997. Efter halvårsskiftet 1997 fortsatte denne att sluta avtal med RTP om betalningen av avgifterna. Den viktigaste anledningen till dessa avtal tycks faktiskt ha varit en tvist om årsavgiften, med anledning av de två företagens ömsesidiga beroende. Detta faktum tycks understrykas av Anacoms beslut från 2003 att Portugal Telecom borde sänka sina priser betydligt. |
| --- | --- |

(115)

Som skäl 25 visar var slutligen nätoperatörens agerande detsamma både före och efter halvårsskiftet 1997. Efter halvårsskiftet 1997 fortsatte denne att sluta avtal med RTP om betalningen av avgifterna. Den viktigaste anledningen till dessa avtal tycks faktiskt ha varit en tvist om årsavgiften, med anledning av de två företagens ömsesidiga beroende. Detta faktum tycks understrykas av Anacoms beslut från 2003 att Portugal Telecom borde sänka sina priser betydligt.

| (116) | Mot bakgrund av argumenten i de föregående skälen drar kommissionen slutsatsen att den saknar bevis för att de offentliga myndigheterna skulle ha anmodat nätoperatören att godkänna betalningsförseningar. Den har heller inga bevis för att de offentliga myndigheterna skulle ha medverkat till att åtgärden godkändes (58). Dessutom slöts liknande avtal efter det att företaget privatiserats. Därför kan åtgärden inte tillskrivas staten och innebar följaktligen inte förluster av statliga medel. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av argumenten i de föregående skälen drar kommissionen slutsatsen att den saknar bevis för att de offentliga myndigheterna skulle ha anmodat nätoperatören att godkänna betalningsförseningar. Den har heller inga bevis för att de offentliga myndigheterna skulle ha medverkat till att åtgärden godkändes (58). Dessutom slöts liknande avtal efter det att företaget privatiserats. Därför kan åtgärden inte tillskrivas staten och innebar följaktligen inte förluster av statliga medel.

| (117) | När det gäller omläggningen av skulderna till Segurança Social (socialförsäkringsmyndigheten) och den efterskänkta dröjsmålsräntan anser kommissionen att socialförsäkringsmyndigheten inte kan betraktas som företag. Den utövar ingen ekonomisk verksamhet då den är ett offentligt organ med uppgift att förvalta socialförsäkringssystemet (59). Å andra sidan var det inte socialförsäkringsmyndigheten som beviljade skuldomläggningen, utan detta skedde genom ett gemensamt dekret från statssekreterarna på finans- och socialministerierna och vice statssekreteraren på regeringskansliet. Genom detta avstod staten i praktiken från intäkter som normalt skulle ha inneburit 1,206 miljarder escudos i räntor för den utestående skulden. Det står därför klart att det fanns inslag av statliga medel och att åtgärden kunde tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller omläggningen av skulderna till Segurança Social (socialförsäkringsmyndigheten) och den efterskänkta dröjsmålsräntan anser kommissionen att socialförsäkringsmyndigheten inte kan betraktas som företag. Den utövar ingen ekonomisk verksamhet då den är ett offentligt organ med uppgift att förvalta socialförsäkringssystemet (59). Å andra sidan var det inte socialförsäkringsmyndigheten som beviljade skuldomläggningen, utan detta skedde genom ett gemensamt dekret från statssekreterarna på finans- och socialministerierna och vice statssekreteraren på regeringskansliet. Genom detta avstod staten i praktiken från intäkter som normalt skulle ha inneburit 1,206 miljarder escudos i räntor för den utestående skulden. Det står därför klart att det fanns inslag av statliga medel och att åtgärden kunde tillskrivas staten.

| (118) | Kapitaltillskottet till RTP och betalningarna för TV-nätet bekostade staten över den offentliga budgeten. Det står därför klart att detta handlar om statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(118)

Kapitaltillskottet till RTP och betalningarna för TV-nätet bekostade staten över den offentliga budgeten. Det står därför klart att detta handlar om statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| (119) | Kommissionen är inte ense med de portugisiska myndigheterna om att det inte finns inslag av statliga medel i lånet. Man bör påminna sig att begreppet statliga medel även omfattar fördelar som ges organ som staten har utsett eller inrättat för detta ändamål (60). Låneavtalet ingicks mellan RTP och Fundo de Regularização da Divida Pública (regleringsfonden), en fond som förvaltas av Instituto de Gestão do Crédito Público (statslåneinstitutet). I ett statligt patent fastställs att statslåneinstitutet är underställt finansministern (61). Följaktligen kan man dra slutsatsen att de medel regleringsfonden beviljade och som belastade statsskulden bör betraktas som statliga medel. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen är inte ense med de portugisiska myndigheterna om att det inte finns inslag av statliga medel i lånet. Man bör påminna sig att begreppet statliga medel även omfattar fördelar som ges organ som staten har utsett eller inrättat för detta ändamål (60). Låneavtalet ingicks mellan RTP och Fundo de Regularização da Divida Pública (regleringsfonden), en fond som förvaltas av Instituto de Gestão do Crédito Público (statslåneinstitutet). I ett statligt patent fastställs att statslåneinstitutet är underställt finansministern (61). Följaktligen kan man dra slutsatsen att de medel regleringsfonden beviljade och som belastade statsskulden bör betraktas som statliga medel.

| (120) | Å andra sidan kan åtgärden direkt tillskrivas den portugisiska staten, eftersom det var statssekreterarna på informations-, ekonomi- och finansministerierna som fastställde avtalsvillkoren i ett gemensamt dekret av den 17 december 1998. |
| --- | --- |

(120)

Å andra sidan kan åtgärden direkt tillskrivas den portugisiska staten, eftersom det var statssekreterarna på informations-, ekonomi- och finansministerierna som fastställde avtalsvillkoren i ett gemensamt dekret av den 17 december 1998.

| (121) | Inga uppgifter har lämnats som styrker att emissionen av RTP:s obligationslån var förenat med en statlig garanti. Enligt prospektet för obligationslånet var RTP borgenär för skulden. Beträffande emissionen hade RTP inte en rättslig ställning som indirekt skulle göra staten betalningsansvarig. Genom lag nr 21/92 förvandlades företaget 1992 från offentligt företag till aktiebolag. Kommissionen anser därför att obligationslånet motsvarade villkoren på marknaden och att staten inte avstod från intäkter. Därmed finns inget inslag av statliga medel. I motsats till vad berörda parter hävdar anser kommissionen att det faktum att RTP var statsägt inte påverkar denna slutsats, då EG-fördraget förhåller sig neutralt till om ägandet är offentligt eller privat (62). |
| --- | --- |

(121)

Inga uppgifter har lämnats som styrker att emissionen av RTP:s obligationslån var förenat med en statlig garanti. Enligt prospektet för obligationslånet var RTP borgenär för skulden. Beträffande emissionen hade RTP inte en rättslig ställning som indirekt skulle göra staten betalningsansvarig. Genom lag nr 21/92 förvandlades företaget 1992 från offentligt företag till aktiebolag. Kommissionen anser därför att obligationslånet motsvarade villkoren på marknaden och att staten inte avstod från intäkter. Därmed finns inget inslag av statliga medel. I motsats till vad berörda parter hävdar anser kommissionen att det faktum att RTP var statsägt inte påverkar denna slutsats, då EG-fördraget förhåller sig neutralt till om ägandet är offentligt eller privat (62).

| (122) | När det gäller protokollet om stöd till filmproduktion från september 1996 håller kommissionen inte med de berörda parterna om att RTP erhållit ytterligare finansiering i enlighet med protokollet. I detta angavs närmare hur RTP skulle utöva sitt public service-uppdrag vad gällde stöd till filmproduktion (63), men samtidigt föreskrevs inget ytterligare bidrag till RTP. Bidrag med anledning av RTP:s skyldigheter vad gäller filmproduktion omfattades redan av det generella bidragssystemet enligt lag nr 21/92 (64). Följaktligen kan protokollet inte betraktas som ett klart fall av engångsfinansiering. I sig förorsakade protokollet alltså inga förluster av statliga medel, då staten inte kunde bevilja RTP ytterligare medel med hänvisning till detta protokoll. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller protokollet om stöd till filmproduktion från september 1996 håller kommissionen inte med de berörda parterna om att RTP erhållit ytterligare finansiering i enlighet med protokollet. I detta angavs närmare hur RTP skulle utöva sitt public service-uppdrag vad gällde stöd till filmproduktion (63), men samtidigt föreskrevs inget ytterligare bidrag till RTP. Bidrag med anledning av RTP:s skyldigheter vad gäller filmproduktion omfattades redan av det generella bidragssystemet enligt lag nr 21/92 (64). Följaktligen kan protokollet inte betraktas som ett klart fall av engångsfinansiering. I sig förorsakade protokollet alltså inga förluster av statliga medel, då staten inte kunde bevilja RTP ytterligare medel med hänvisning till detta protokoll.

| (123) | Omstruktureringsplanen för 1996–2000 var uppenbarligen bara en preliminär studie från RTP:s sida, utan några åtaganden från den portugisiska staten. Kommissionen anser därför inte att inslag av statliga medel skulle föreligga. I denna fråga lade de berörda parterna inte fram några nya uppgifter. |
| --- | --- |

(123)

Omstruktureringsplanen för 1996–2000 var uppenbarligen bara en preliminär studie från RTP:s sida, utan några åtaganden från den portugisiska staten. Kommissionen anser därför inte att inslag av statliga medel skulle föreligga. I denna fråga lade de berörda parterna inte fram några nya uppgifter.

| (124) | Mot bakgrund av dessa synpunkter kan alltså slutsatsen dras att protokollet om stöd till filmproduktion, omstruktureringsplanen för 1996–2000, de försenade betalningarna för nyttjandet av sändningsnätet och obligationslånet inte utgör statliga stöd, eftersom det inte föreligger inslag av statliga medel. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av dessa synpunkter kan alltså slutsatsen dras att protokollet om stöd till filmproduktion, omstruktureringsplanen för 1996–2000, de försenade betalningarna för nyttjandet av sändningsnätet och obligationslånet inte utgör statliga stöd, eftersom det inte föreligger inslag av statliga medel.

| (125) | Beträffande befrielsen från notarie- och registreringsavgifter måste kommissionen fastställa om åtgärden innebar en generell befrielse för RTP, och om denna i synnerhet avsåg RTP (alternativt offentliga företag) och inte privata företag. Dessutom bör kommissionen fastställa om RTP gynnades ytterligare genom att inte betala för offentliggörandet av stiftelseurkunden. Det bör också fastställas om RTP enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 var befriat från registreringsavgifter för alla andra tillgångar. |
| --- | --- |

(125)

Beträffande befrielsen från notarie- och registreringsavgifter måste kommissionen fastställa om åtgärden innebar en generell befrielse för RTP, och om denna i synnerhet avsåg RTP (alternativt offentliga företag) och inte privata företag. Dessutom bör kommissionen fastställa om RTP gynnades ytterligare genom att inte betala för offentliggörandet av stiftelseurkunden. Det bör också fastställas om RTP enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 var befriat från registreringsavgifter för alla andra tillgångar.

| (126) | För det första anser kommissionen att syftet med artikel 11 var att befria RTP från registreringsavgifter eller motsvarande som var direkt förknippade med förändringen av dess bolagsordning. Artikel 11.1 avser den grundläggande skyldigheten att registrera bolagsordningen i Registo Nacional de Pessoas Colectivas (nationella föreningsregistret), och artikel 11.2 avser registrering av andra nödvändiga handlingar, direkt förknippade med förändringen av företagets rättsliga form (dvs. registrering av materiella och immateriella tillgångar osv.). De portugisiska myndigheternas uppgifter visar i praktiken att RTP inte var generellt befriat från registreringsavgifter, eftersom det vid flera tillfällen erlagt notarie- och registreringsavgifter i samband med förändringar av företaget, efter omvandlingen till aktiebolag (65). Kommissionen håller därför inte med de berörda parterna om att RTP åtnjöt en generell befrielse från notarie- och registreringsavgifter. |
| --- | --- |

(126)

För det första anser kommissionen att syftet med artikel 11 var att befria RTP från registreringsavgifter eller motsvarande som var direkt förknippade med förändringen av dess bolagsordning. Artikel 11.1 avser den grundläggande skyldigheten att registrera bolagsordningen i Registo Nacional de Pessoas Colectivas (nationella föreningsregistret), och artikel 11.2 avser registrering av andra nödvändiga handlingar, direkt förknippade med förändringen av företagets rättsliga form (dvs. registrering av materiella och immateriella tillgångar osv.). De portugisiska myndigheternas uppgifter visar i praktiken att RTP inte var generellt befriat från registreringsavgifter, eftersom det vid flera tillfällen erlagt notarie- och registreringsavgifter i samband med förändringar av företaget, efter omvandlingen till aktiebolag (65). Kommissionen håller därför inte med de berörda parterna om att RTP åtnjöt en generell befrielse från notarie- och registreringsavgifter.

| (127) | För det andra håller kommissionen med de portugisiska myndigheterna om att artikel 11.1 i lag nr 21/92, varigenom RTP befriades från betalning av notarie- och registreringsavgifter, inte gynnar RTP särskilt. I det konkreta fallet RTP bekräftar den bara tillämpningen av lag nr 84/88, enligt vilken offentliga företag kan omvandlas till aktiebolag genom ett dekret som godkänner bolagsordningen och vilket anses vara tillräckligt vad gäller registreringen av alla nödvändiga handlingar. |
| --- | --- |

(127)

För det andra håller kommissionen med de portugisiska myndigheterna om att artikel 11.1 i lag nr 21/92, varigenom RTP befriades från betalning av notarie- och registreringsavgifter, inte gynnar RTP särskilt. I det konkreta fallet RTP bekräftar den bara tillämpningen av lag nr 84/88, enligt vilken offentliga företag kan omvandlas till aktiebolag genom ett dekret som godkänner bolagsordningen och vilket anses vara tillräckligt vad gäller registreringen av alla nödvändiga handlingar.

| (128) | Särbehandlingen av offentliga företag som omvandlats till aktiebolag är en följd av systemets inre logik och gynnar inte dessa särskilt, eftersom avgifterna här inte är motiverade. Syftet med notariehandlingar är att dokument om företagsbildning eller företagsomvandling skall attesteras så att de blir rättsligt giltiga. Emellertid framstår sådana handlingar som överflödiga för företag som i enlighet med en rättsakt övergått till aktiebolag, eftersom rättsakten i fråga redan är rättsligt giltig. |
| --- | --- |

(128)

Särbehandlingen av offentliga företag som omvandlats till aktiebolag är en följd av systemets inre logik och gynnar inte dessa särskilt, eftersom avgifterna här inte är motiverade. Syftet med notariehandlingar är att dokument om företagsbildning eller företagsomvandling skall attesteras så att de blir rättsligt giltiga. Emellertid framstår sådana handlingar som överflödiga för företag som i enlighet med en rättsakt övergått till aktiebolag, eftersom rättsakten i fråga redan är rättsligt giltig.

| (129) | Resonemanget om registreringsavgifter är också giltigt för kostnaderna för offentliggörande. I egenskap av offentlig myndighet skall staten offentliggöra förändringar av lagstiftningen i republikens officiella tidning (Diário da República). Då staten redan offentliggjort lag nr 21/92 där RTP:s nya bolagsordning godkänns, var det onödigt att på RTP ställa sådana offentliggörandekrav som man ställer på privata företag. Den officiella tidningen innehåller RTP:s fullständiga bolagsordning, vilket alltså innebar en registrering av denna och samtidigt tillhandahöll information till berörda parter. |
| --- | --- |

(129)

Resonemanget om registreringsavgifter är också giltigt för kostnaderna för offentliggörande. I egenskap av offentlig myndighet skall staten offentliggöra förändringar av lagstiftningen i republikens officiella tidning (Diário da República). Då staten redan offentliggjort lag nr 21/92 där RTP:s nya bolagsordning godkänns, var det onödigt att på RTP ställa sådana offentliggörandekrav som man ställer på privata företag. Den officiella tidningen innehåller RTP:s fullständiga bolagsordning, vilket alltså innebar en registrering av denna och samtidigt tillhandahöll information till berörda parter.

| (130) | För det tredje håller kommissionen med de portugisiska myndigheterna om att RTP inte gynnades särskilt genom artikel 11.2 i lag nr 21/92, enligt vilken RTP befriades från betalning av andra registreringsavgifter som direkt förknippades med förändringen av företagets rättsliga form. Genom artikel 11.2 i lag nr 21/92 bekräftas bara tillämpningen av artikel 1 i dekret nr 404/90, där det föreskrivs att företag kan undantas från skatt på överlåtelse av fast egendom i samband med koncentration eller samverkan samt från arvoden och andra lagstadgade avgifter för att ingå avtal av detta slag. Dekret nr 404/90 omfattade alla företag som till och med den 31 december 1993 inledde en samverkan eller koncentration. Att RTP befriades från betalning av andra registreringsavgifter innebar inte en särskild fördel då reglerna gällde för samtliga företag i samma situation. |
| --- | --- |

(130)

För det tredje håller kommissionen med de portugisiska myndigheterna om att RTP inte gynnades särskilt genom artikel 11.2 i lag nr 21/92, enligt vilken RTP befriades från betalning av andra registreringsavgifter som direkt förknippades med förändringen av företagets rättsliga form. Genom artikel 11.2 i lag nr 21/92 bekräftas bara tillämpningen av artikel 1 i dekret nr 404/90, där det föreskrivs att företag kan undantas från skatt på överlåtelse av fast egendom i samband med koncentration eller samverkan samt från arvoden och andra lagstadgade avgifter för att ingå avtal av detta slag. Dekret nr 404/90 omfattade alla företag som till och med den 31 december 1993 inledde en samverkan eller koncentration. Att RTP befriades från betalning av andra registreringsavgifter innebar inte en särskild fördel då reglerna gällde för samtliga företag i samma situation.

| (131) | Efter granskning av synpunkterna från berörda parter och de portugisiska myndigheterna drar kommissionen slutsatsen att den ursprungliga uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP inte kan uppfattas som typisk för en privat aktör. Tvisten avsåg om några av socialförsäkringsmyndighetens normer, fastställda i förordning nr 12/83, var rättsligt giltiga. Uppgörelsen bekräftade RTP:s tolkning i frågan, som stöddes av en anlitad skatteexpert vars slutsats var att förordningen stred mot konstitutionen. Efter uppgörelsen har förordningen dock inte upphävts. Den naturliga slutsatsen av detta är att åtgärden tillämpades selektivt på RTP, utan att ändra tolkningen av myndighetens normer vid tillämpningen på andra företag. |
| --- | --- |

(131)

Efter granskning av synpunkterna från berörda parter och de portugisiska myndigheterna drar kommissionen slutsatsen att den ursprungliga uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP inte kan uppfattas som typisk för en privat aktör. Tvisten avsåg om några av socialförsäkringsmyndighetens normer, fastställda i förordning nr 12/83, var rättsligt giltiga. Uppgörelsen bekräftade RTP:s tolkning i frågan, som stöddes av en anlitad skatteexpert vars slutsats var att förordningen stred mot konstitutionen. Efter uppgörelsen har förordningen dock inte upphävts. Den naturliga slutsatsen av detta är att åtgärden tillämpades selektivt på RTP, utan att ändra tolkningen av myndighetens normer vid tillämpningen på andra företag.

| (132) | Dessutom kan kommissionen inte hålla med de portugisiska myndigheterna att skuldomläggningen och efterskänkningen av straffavgifter och räntor beviljats i enlighet med dekret nr 411/91 och inom ramen för ett generellt system gällande samtliga företag i motsvarande situation, varför RTP inte gynnats särskilt. |
| --- | --- |

(132)

Dessutom kan kommissionen inte hålla med de portugisiska myndigheterna att skuldomläggningen och efterskänkningen av straffavgifter och räntor beviljats i enlighet med dekret nr 411/91 och inom ramen för ett generellt system gällande samtliga företag i motsvarande situation, varför RTP inte gynnats särskilt.

| (133) | Föreliggande beslut syftar till fastställa om tillämpningen på RTP av detta system var selektivt, utan sidoblickar på dess selektiva eller generella karaktär. |
| --- | --- |

(133)

Föreliggande beslut syftar till fastställa om tillämpningen på RTP av detta system var selektivt, utan sidoblickar på dess selektiva eller generella karaktär.

| (134) | För att utröna om skuldomläggning är ofrånkomlig för företagets överlevnad krävs i dekret nr 411/91 att en ekonomisk och finansiell studie görs. RTP har aldrig tagit fram någon sådan studie av överlevnadsmöjligheterna enligt artikel 2.3 i dekret nr 411/91. |
| --- | --- |

(134)

För att utröna om skuldomläggning är ofrånkomlig för företagets överlevnad krävs i dekret nr 411/91 att en ekonomisk och finansiell studie görs. RTP har aldrig tagit fram någon sådan studie av överlevnadsmöjligheterna enligt artikel 2.3 i dekret nr 411/91.

| (135) | Dessutom är villkoret i artikel 2.1 d inte tillämpligt på RTP, eftersom skuldregleringen inte följde på ett statligt ingrepp. Kommissionen delar inte de portugisiska myndigheternas åsikt att den statliga inblandningens historia inverkat på det skuldsatta företagets funktionssätt och att RTP bildades lagstiftningsvägen i samband med statlig inblandning. Även om RTP förvaltades på ett särskilt sätt 1977 (66) kom detta till ett slut i och med att RTP:s bolagsordning antogs 1980, och det var under perioden 1983–1989 som skulden till socialförsäkringsmyndigheten uppstod. Kommissionen anser att godkännandet av RTP:s skuldreglering inte omfattas av ett generellt system och följer dekret nr 411/91, eftersom RTP inte uppfyllde villkoren i denna lag för beviljande av skuldreglering. Följaktligen tillämpades åtgärden selektivt på RTP. |
| --- | --- |

(135)

Dessutom är villkoret i artikel 2.1 d inte tillämpligt på RTP, eftersom skuldregleringen inte följde på ett statligt ingrepp. Kommissionen delar inte de portugisiska myndigheternas åsikt att den statliga inblandningens historia inverkat på det skuldsatta företagets funktionssätt och att RTP bildades lagstiftningsvägen i samband med statlig inblandning. Även om RTP förvaltades på ett särskilt sätt 1977 (66) kom detta till ett slut i och med att RTP:s bolagsordning antogs 1980, och det var under perioden 1983–1989 som skulden till socialförsäkringsmyndigheten uppstod. Kommissionen anser att godkännandet av RTP:s skuldreglering inte omfattas av ett generellt system och följer dekret nr 411/91, eftersom RTP inte uppfyllde villkoren i denna lag för beviljande av skuldreglering. Följaktligen tillämpades åtgärden selektivt på RTP.

| (136) | Genom att tillåta skuldomläggningen borde staten dessutom ha agerat som en offentlig eller privat fordringsägare som försöker driva in utestående belopp och som i detta syfte går med på skuldomläggning för att underlätta återbetalningen (67). Statens dröjsmålsränta borde motsvara den räntesats som en privat fordringsägare skulle tillämpa i sådana fall. Kommissionen anser att en privat fordringsägare som söker driva in en skuld på den rättsliga vägen åtminstone erhåller den i lag fastställd räntan. Genom att inte kräva räntebetalning agerade de portugisiska myndigheterna inte som en privat fordringsägare skulle ha gjort för att maximera räntan, detta trots att det finns ett system för indrivning. Dessutom uppstod skulden till socialförsäkringsmyndigheten 1983–1989, och omläggningen skedde först 1993. I en sådan situation skulle en privat fordringsägare inte ha tolererat en liknande skuldökning så länge utan att vidta indrivningsåtgärder. Således förefaller åtgärden ha inneburit en särskild fördel för RTP. |
| --- | --- |

(136)

Genom att tillåta skuldomläggningen borde staten dessutom ha agerat som en offentlig eller privat fordringsägare som försöker driva in utestående belopp och som i detta syfte går med på skuldomläggning för att underlätta återbetalningen (67). Statens dröjsmålsränta borde motsvara den räntesats som en privat fordringsägare skulle tillämpa i sådana fall. Kommissionen anser att en privat fordringsägare som söker driva in en skuld på den rättsliga vägen åtminstone erhåller den i lag fastställd räntan. Genom att inte kräva räntebetalning agerade de portugisiska myndigheterna inte som en privat fordringsägare skulle ha gjort för att maximera räntan, detta trots att det finns ett system för indrivning. Dessutom uppstod skulden till socialförsäkringsmyndigheten 1983–1989, och omläggningen skedde först 1993. I en sådan situation skulle en privat fordringsägare inte ha tolererat en liknande skuldökning så länge utan att vidta indrivningsåtgärder. Således förefaller åtgärden ha inneburit en särskild fördel för RTP.

| (137) | Beträffande betalningarna för övertagandet av sändnings- och överföringsnätet för TV kan kommissionen inte beakta de berörda parternas ifrågasättande av hur nätets värde beräknats. Redan i sitt beslut av den 2 oktober 1996 om finansieringen av RTP drog kommissionen slutsatsen att det pris staten betalade RTP för nätet motsvarade marknadsvärdet och inte innebar statligt stöd (68). Denna slutsats ifrågasatte SIC inte i förstainstansrätten (69). |
| --- | --- |

(137)

Beträffande betalningarna för övertagandet av sändnings- och överföringsnätet för TV kan kommissionen inte beakta de berörda parternas ifrågasättande av hur nätets värde beräknats. Redan i sitt beslut av den 2 oktober 1996 om finansieringen av RTP drog kommissionen slutsatsen att det pris staten betalade RTP för nätet motsvarade marknadsvärdet och inte innebar statligt stöd (68). Denna slutsats ifrågasatte SIC inte i förstainstansrätten (69).

| (138) | Dessutom instämmer kommissionen inte i synpunkterna om att ersättningen inte var befogad, eftersom staten finansierat byggandet av TV-sändningsnätet. Kommissionen anser att statens funktion som investerare inte skall blandas samman med dess funktion som offentlig myndighet. Även om staten ägde RTP till 100 % och blev enda ägare till TDP, var de två företagen av öppenhetsskäl juridiskt och ekonomiskt oberoende av varandra. Nätet ingick i RTP:s tillgångar, och staten hade beslutat att skilja det från dessa tillgångar. Statens beslutade ersättning till det offentliga företaget RTP för nätets marknadsvärde innebar följaktligen inte någon ekonomisk fördel för företaget, eftersom ersättningen motsvarade tillgångarnas faktiska värde. Följaktligen gynnade åtgärden inte RTP och utgjorde inte ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(138)

Dessutom instämmer kommissionen inte i synpunkterna om att ersättningen inte var befogad, eftersom staten finansierat byggandet av TV-sändningsnätet. Kommissionen anser att statens funktion som investerare inte skall blandas samman med dess funktion som offentlig myndighet. Även om staten ägde RTP till 100 % och blev enda ägare till TDP, var de två företagen av öppenhetsskäl juridiskt och ekonomiskt oberoende av varandra. Nätet ingick i RTP:s tillgångar, och staten hade beslutat att skilja det från dessa tillgångar. Statens beslutade ersättning till det offentliga företaget RTP för nätets marknadsvärde innebar följaktligen inte någon ekonomisk fördel för företaget, eftersom ersättningen motsvarade tillgångarnas faktiska värde. Följaktligen gynnade åtgärden inte RTP och utgjorde inte ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (139) | Efter att ha granskat de berörda parternas och de portugisiska myndigheternas synpunkter drar kommissionen slutsatsen att de beviljade kapitaltillskotten 1994–1997 gynnade RTP ekonomiskt. Tabell 3 visar på RTP:s svaga ekonomiska ställning i samband med kapitaltillskotten, varför ingen privat investerare skulle ha satsat kapital i företaget eftersom det inte inom rimlig tid kunde förväntas få normal lönsamhet. Faktiskt försämrades RTP:s ekonomiska situation trots kapitaltillskotten. Varken de portugisiska myndigheterna eller de berörda parterna har hävdat att den portugisiska staten agerade som en privat investerare i samband med kapitaltillskotten till företaget. |
| --- | --- |

(139)

Efter att ha granskat de berörda parternas och de portugisiska myndigheternas synpunkter drar kommissionen slutsatsen att de beviljade kapitaltillskotten 1994–1997 gynnade RTP ekonomiskt. Tabell 3 visar på RTP:s svaga ekonomiska ställning i samband med kapitaltillskotten, varför ingen privat investerare skulle ha satsat kapital i företaget eftersom det inte inom rimlig tid kunde förväntas få normal lönsamhet. Faktiskt försämrades RTP:s ekonomiska situation trots kapitaltillskotten. Varken de portugisiska myndigheterna eller de berörda parterna har hävdat att den portugisiska staten agerade som en privat investerare i samband med kapitaltillskotten till företaget.

| (140) | Kommissionen håller inte med de portugisiska myndigheterna om att lånet 1998 beviljades till marknadsvillkor. För att inte det inte skall handla om statligt stöd krävs det att lånevillkoren (lånegarantin och räntan) återspeglar riskerna med långivning till ett företag (70). Riskerna och därmed räntan ökar när ett företags ekonomiska och finansiella ställning är svagare än vad ett kreditinstitut skulle kräva för att bevilja lån. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen håller inte med de portugisiska myndigheterna om att lånet 1998 beviljades till marknadsvillkor. För att inte det inte skall handla om statligt stöd krävs det att lånevillkoren (lånegarantin och räntan) återspeglar riskerna med långivning till ett företag (70). Riskerna och därmed räntan ökar när ett företags ekonomiska och finansiella ställning är svagare än vad ett kreditinstitut skulle kräva för att bevilja lån.

| (141) | Som tabell 3 visar hade RTP när lånet beviljades allvarliga ekonomiska problem, i och med att skulderna översteg värdet av företagets tillgångar och det redovisade ett negativt eget kapital. Således var företaget tekniskt sett konkursmässigt. |
| --- | --- |

(141)

Som tabell 3 visar hade RTP när lånet beviljades allvarliga ekonomiska problem, i och med att skulderna översteg värdet av företagets tillgångar och det redovisade ett negativt eget kapital. Således var företaget tekniskt sett konkursmässigt.

| (142) | För det första bör det nämnas att lånet var ”efterställt” och alltså saknade säkerhet i form av tillgångar, varför det vid företagskonkurs hade sämre rätt till betalning ur tillgångarna än alla fordringsägarna men bättre än aktieägarna. Att lånet saknade tillräcklig säkerhet i form av tillgångar visar klart att det inte beviljades till marknadsvillkor och att det handlade om stöd. Eftersom RTP tekniskt sett var konkursmässigt när lånet beviljades, skulle inget kreditinstitut ha beviljat företaget ett ”efterställt” lån då utsikterna att RTP skulle återbetala det var mycket små. Mycket riktigt beviljades lånet inte av ett privat kreditinstitut utan av regleringsfonden. |
| --- | --- |

(142)

För det första bör det nämnas att lånet var ”efterställt” och alltså saknade säkerhet i form av tillgångar, varför det vid företagskonkurs hade sämre rätt till betalning ur tillgångarna än alla fordringsägarna men bättre än aktieägarna. Att lånet saknade tillräcklig säkerhet i form av tillgångar visar klart att det inte beviljades till marknadsvillkor och att det handlade om stöd. Eftersom RTP tekniskt sett var konkursmässigt när lånet beviljades, skulle inget kreditinstitut ha beviljat företaget ett ”efterställt” lån då utsikterna att RTP skulle återbetala det var mycket små. Mycket riktigt beviljades lånet inte av ett privat kreditinstitut utan av regleringsfonden.

| (143) | För det andra kan det hävdas att låneräntan inte återspeglade den aktuella risken. Inte nog med att den är lägre än kommissionens normala referensränta för att beräkna det stödinslag som följer av system för räntesubventioner vid lån (71), utan en normal marknadsoperatör skulle förutom solida säkerheter också kräva en ränta som kompenserade för den stora risken att lånet inte skulle återbetalas. |
| --- | --- |

(143)

För det andra kan det hävdas att låneräntan inte återspeglade den aktuella risken. Inte nog med att den är lägre än kommissionens normala referensränta för att beräkna det stödinslag som följer av system för räntesubventioner vid lån (71), utan en normal marknadsoperatör skulle förutom solida säkerheter också kräva en ränta som kompenserade för den stora risken att lånet inte skulle återbetalas.

| (144) | Då RTP:s ekonomiska ställning var sådan att det inte kunde få ett ”efterställt” lån på normala villkor, utgör lånet i praktiken ett bidrag och gynnar RTP. |
| --- | --- |

(144)

Då RTP:s ekonomiska ställning var sådan att det inte kunde få ett ”efterställt” lån på normala villkor, utgör lånet i praktiken ett bidrag och gynnar RTP.

| (145) | I ljuset av ovanstående anser kommissionen att omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten 1994–1997 och det 1998 beviljade lånet innebär att RTP gynnades ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll sådana medel. |
| --- | --- |

(145)

I ljuset av ovanstående anser kommissionen att omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten 1994–1997 och det 1998 beviljade lånet innebär att RTP gynnades ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll sådana medel.

| (146) | Den portugisiska TV-marknaden konkurrensutsattes senast 1992, men redan när RTP blev föremål för olika åtgärder fanns det konkurrenter på marknaden. I februari 1992 beviljades de privata TV-företagen SIC och TVI sändningskoncessioner, och i oktober 1992 började SIC sända i Portugal. |
| --- | --- |

(146)

Den portugisiska TV-marknaden konkurrensutsattes senast 1992, men redan när RTP blev föremål för olika åtgärder fanns det konkurrenter på marknaden. I februari 1992 beviljades de privata TV-företagen SIC och TVI sändningskoncessioner, och i oktober 1992 började SIC sända i Portugal.

| (147) | Kommissionen håller inte med de portugisiska myndigheterna om att uppgörelsen om skulden till socialförsäkringsmyndigheten inte skulle omfattas av begreppet statligt stöd, eftersom skulden uppstått innan den portugisiska sändningsmarknaden konkurrensutsattes. En ekonomisk fördel beviljades RTP i maj 1993, sedan denna marknad konkurrensutsatts, vilket kan anses ha gynnat RTP ekonomiskt. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen håller inte med de portugisiska myndigheterna om att uppgörelsen om skulden till socialförsäkringsmyndigheten inte skulle omfattas av begreppet statligt stöd, eftersom skulden uppstått innan den portugisiska sändningsmarknaden konkurrensutsattes. En ekonomisk fördel beviljades RTP i maj 1993, sedan denna marknad konkurrensutsatts, vilket kan anses ha gynnat RTP ekonomiskt.

| (148) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att de av staten beviljade åtgärderna kan ha gynnat RTP ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll samma medel och alltså kan ha snedvridit konkurrensen enligt artikel 87.1. |
| --- | --- |

(148)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att de av staten beviljade åtgärderna kan ha gynnat RTP ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll samma medel och alltså kan ha snedvridit konkurrensen enligt artikel 87.1.

| (149) | Statliga åtgärder omfattas av artikel 87.1 om de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Så är alltid fallet när den aktuella verksamheten är föremål för handel inom gemenskapen. Vad gäller det aktuella förfarandet bedrev RTP, det stödmottagande företaget, verksamhet på den internationella marknaden. Via EBU (European Broadcasting Union) utbyter man TV-program och deltar i Eurovisionssystemet (72). Dessutom konkurrerar RTP direkt med privata sändningsföretag som bedriver verksamhet på den internationella sändningsmarknaden och som har en internationell ägarstruktur (73). |
| --- | --- |

(149)

Statliga åtgärder omfattas av artikel 87.1 om de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Så är alltid fallet när den aktuella verksamheten är föremål för handel inom gemenskapen. Vad gäller det aktuella förfarandet bedrev RTP, det stödmottagande företaget, verksamhet på den internationella marknaden. Via EBU (European Broadcasting Union) utbyter man TV-program och deltar i Eurovisionssystemet (72). Dessutom konkurrerar RTP direkt med privata sändningsföretag som bedriver verksamhet på den internationella sändningsmarknaden och som har en internationell ägarstruktur (73).

| (150) | Av detta följer att åtgärderna till förmån för RTP har påverkat handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 87.1. |
| --- | --- |

(150)

Av detta följer att åtgärderna till förmån för RTP har påverkat handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 87.1.

| (151) | Bortser man från RTP:s public service-skyldigheter utmynnar ovanstående i slutsatsen att följande åtgärder har inslag av statliga stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget: omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och det 1998 beviljade lånet. |
| --- | --- |

(151)

Bortser man från RTP:s public service-skyldigheter utmynnar ovanstående i slutsatsen att följande åtgärder har inslag av statliga stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget: omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och det 1998 beviljade lånet.

| (152) | Som nämnts ovan hade emellertid RTP ett public service-uppdrag på sändningsområdet. I samband med Altmark-domen fastslog EG-domstolen att statliga åtgärder som kompenserar public service-kostnader inte omfattas av begreppet statligt stöd, enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, om alla villkor enligt följande är uppfyllda (74):






  — | För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade. |
| --- | --- | --- |

(152)

Som nämnts ovan hade emellertid RTP ett public service-uppdrag på sändningsområdet. I samband med Altmark-domen fastslog EG-domstolen att statliga åtgärder som kompenserar public service-kostnader inte omfattas av begreppet statligt stöd, enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, om alla villkor enligt följande är uppfyllda (74):

—

För det första skall det mottagande företaget faktiskt ha ålagts skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter skall vara klart definierade.

| — | För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

—

För det andra skall de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| — | För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

—

För det tredje får ersättningen inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| — | För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och lämpligt utrustat företag skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

—

För det fjärde skall, när det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande, storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och lämpligt utrustat företag skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (153) | Bortser man från det första och tredje villkoret förefaller de i skäl 151 nämnda engångsåtgärderna inte uppfylla det andra och fjärde villkoret i Altmark-domen av skäl som anges i det följande. |
| --- | --- |

(153)

Bortser man från det första och tredje villkoret förefaller de i skäl 151 nämnda engångsåtgärderna inte uppfylla det andra och fjärde villkoret i Altmark-domen av skäl som anges i det följande.

| (154) | Det står klart att finansieringen i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten och genom lånet inte omfattades av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt (andra villkoret). Tvärtom baserades de på punktbeslut från statens sida. |
| --- | --- |

(154)

Det står klart att finansieringen i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten och genom lånet inte omfattades av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt (andra villkoret). Tvärtom baserades de på punktbeslut från statens sida.

| (155) | I skäl 61 noterades att det i public service-avtalet dessutom särskilt föreskrevs att investeringar i utrustning för public service-verksamhet kunde finansieras genom kapitaltillskott. Public service-avtalen begränsar inte investeringarna till public service, definierar heller inte klart villkoren och begränsningarna för statlig medverkan utan föreskriver att staten som aktieägare kan bidra till RTP:s investeringar. Kommissionen anser därför att inte heller kapitaltillskotten omfattades av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

(155)

I skäl 61 noterades att det i public service-avtalet dessutom särskilt föreskrevs att investeringar i utrustning för public service-verksamhet kunde finansieras genom kapitaltillskott. Public service-avtalen begränsar inte investeringarna till public service, definierar heller inte klart villkoren och begränsningarna för statlig medverkan utan föreskriver att staten som aktieägare kan bidra till RTP:s investeringar. Kommissionen anser därför att inte heller kapitaltillskotten omfattades av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| (156) | Det står dessutom klart att RTP inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande som säkrade lägsta möjliga kostnad. Inget tyder på att engångsåtgärderna fastställdes på grundval av en undersökning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag (fjärde villkoret). |
| --- | --- |

(156)

Det står dessutom klart att RTP inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande som säkrade lägsta möjliga kostnad. Inget tyder på att engångsåtgärderna fastställdes på grundval av en undersökning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag (fjärde villkoret).

| (157) | Det står därför klart att inte alla villkor i Altmark-domen är uppfyllda. De i skäl 151 nämnda åtgärderna bör därför anses vara statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(157)

Det står därför klart att inte alla villkor i Altmark-domen är uppfyllda. De i skäl 151 nämnda åtgärderna bör därför anses vara statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (158) | Enligt EG-domstolens fasta rättspraxis kan enligt artikel 86 undantag beviljas för statliga stöd till företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I Altmark-domen slogs uttryckligen fast att statliga stöd som kompenserar företags kostnader av detta slag kan anses förenliga med den gemensamma marknaden, om villkoren enligt artikel 86.2 i EG-fördraget är uppfyllda (75). |
| --- | --- |

(158)

Enligt EG-domstolens fasta rättspraxis kan enligt artikel 86 undantag beviljas för statliga stöd till företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I Altmark-domen slogs uttryckligen fast att statliga stöd som kompenserar företags kostnader av detta slag kan anses förenliga med den gemensamma marknaden, om villkoren enligt artikel 86.2 i EG-fördraget är uppfyllda (75).

| (159) | EG-domstolen har förklarat att för att en åtgärd skall kunna omfattas av ett sådant undantag måste kriterierna definition, tilldelning och proportionalitet vara uppfyllda. Kommissionen menar att när dessa kriterier är uppfyllda påverkas inte utvecklingen av handeln på ett sätt som skadar gemenskapens intressen. |
| --- | --- |

(159)

EG-domstolen har förklarat att för att en åtgärd skall kunna omfattas av ett sådant undantag måste kriterierna definition, tilldelning och proportionalitet vara uppfyllda. Kommissionen menar att när dessa kriterier är uppfyllda påverkas inte utvecklingen av handeln på ett sätt som skadar gemenskapens intressen.

| (160) | I kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (76) förklaras hur dessa kriterier skall tillämpas på radio- och TV-sektorn. I enlighet med meddelandet bör kommissionen bedöma om (77)







  — | RTP:s verksamhet motsvarar ett av medlemsstaten tydligt definierat public service-uppdrag (definition), |
| --- | --- | --- |

(160)

I kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (76) förklaras hur dessa kriterier skall tillämpas på radio- och TV-sektorn. I enlighet med meddelandet bör kommissionen bedöma om (77)

—

RTP:s verksamhet motsvarar ett av medlemsstaten tydligt definierat public service-uppdrag (definition),

| — | de portugisiska myndigheterna officiellt anförtrott RTP att tillhandahålla den aktuella tjänsten (tilldelning), |
| --- | --- |

—

de portugisiska myndigheterna officiellt anförtrott RTP att tillhandahålla den aktuella tjänsten (tilldelning),

| — | finansieringen är proportionell mot public service-tjänstens nettokostnad. |
| --- | --- |

—

finansieringen är proportionell mot public service-tjänstens nettokostnad.

| (161) | I enlighet med Amsterdamprotokollet (78) och meddelandet om radio och TV (79) åligger det medlemsstaterna att definiera vad som skall ingå i public service-uppdraget för ett public service-företag på radio- och TV-området. På området i fråga begränsar sig kommissionens uppgift till att undersöka om det finns uppenbara brister i public service-definitionen. Eventuella brister skulle strida mot denna definition. |
| --- | --- |

(161)

I enlighet med Amsterdamprotokollet (78) och meddelandet om radio och TV (79) åligger det medlemsstaterna att definiera vad som skall ingå i public service-uppdraget för ett public service-företag på radio- och TV-området. På området i fråga begränsar sig kommissionens uppgift till att undersöka om det finns uppenbara brister i public service-definitionen. Eventuella brister skulle strida mot denna definition.

| (162) | Med hänsyn till radio- och TV-sektorns särskilda art anser kommissionen att det är befogat med en definition där ett visst radio- och TV-organ åläggs att erbjuda ett balanserat och varierat programutbud, i enlighet med protokollets tolkningsbestämmelser (80). En sådan definition överensstämmer med syftet att tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i samhället i fråga. |
| --- | --- |

(162)

Med hänsyn till radio- och TV-sektorns särskilda art anser kommissionen att det är befogat med en definition där ett visst radio- och TV-organ åläggs att erbjuda ett balanserat och varierat programutbud, i enlighet med protokollets tolkningsbestämmelser (80). En sådan definition överensstämmer med syftet att tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i samhället i fråga.

| (163) | Som framgår av skälen 51 och 52 är RTP enligt lag nr 21/92 och public service-avtalen skyldigt att som TV i allmänhetens tjänst garantera rikstäckande sändningar i två kanaler. Medan den första kanalen skall erbjuda ett mer allmänt programutbud, skall den andra kanalen vända sig till en mer specifik publik. Som framgår av skälen 53 och 54 åläggs RTP i lag nr 21/92 och public service-avtalen också mer detaljerade skyldigheter beträffande programmens innehåll, internationellt samarbete och vissa andra skyldigheter. |
| --- | --- |

(163)

Som framgår av skälen 51 och 52 är RTP enligt lag nr 21/92 och public service-avtalen skyldigt att som TV i allmänhetens tjänst garantera rikstäckande sändningar i två kanaler. Medan den första kanalen skall erbjuda ett mer allmänt programutbud, skall den andra kanalen vända sig till en mer specifik publik. Som framgår av skälen 53 och 54 åläggs RTP i lag nr 21/92 och public service-avtalen också mer detaljerade skyldigheter beträffande programmens innehåll, internationellt samarbete och vissa andra skyldigheter.

| (164) | Även om definitionen på RTP:s public service-uppdrag av naturliga skäl är kvalitativ och relativt vid, i enlighet med Amsterdamprotokollets tolkningsbestämmelser, anser kommissionen att en sådan ”vid” definition är berättigad (81). Följaktligen anser kommissionen den allmänna definitionen på RTP:s public service-uppdrag vara berättigad, nämligen att ha rikstäckande TV-sändningar i två kanaler, den ena med en mer allmän inriktning och den andra inriktad på en mer speciell publik. Denna definition kan anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov. |
| --- | --- |

(164)

Även om definitionen på RTP:s public service-uppdrag av naturliga skäl är kvalitativ och relativt vid, i enlighet med Amsterdamprotokollets tolkningsbestämmelser, anser kommissionen att en sådan ”vid” definition är berättigad (81). Följaktligen anser kommissionen den allmänna definitionen på RTP:s public service-uppdrag vara berättigad, nämligen att ha rikstäckande TV-sändningar i två kanaler, den ena med en mer allmän inriktning och den andra inriktad på en mer speciell publik. Denna definition kan anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov.

| (165) | Som berättigade uppfattar kommissionen också de detaljerade skyldigheterna om hur RTP skall utföra sitt allmänna uppdrag som radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med Amsterdamprotokollet kan även dessa skyldigheter i praktiken anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov. |
| --- | --- |

(165)

Som berättigade uppfattar kommissionen också de detaljerade skyldigheterna om hur RTP skall utföra sitt allmänna uppdrag som radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med Amsterdamprotokollet kan även dessa skyldigheter i praktiken anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov.

| (166) | Fastän kommissionen anser att RTP:s public service-uppdrag är berättigat, bör den likväl undersöka om definitionen innehåller uppenbara brister. |
| --- | --- |

(166)

Fastän kommissionen anser att RTP:s public service-uppdrag är berättigat, bör den likväl undersöka om definitionen innehåller uppenbara brister.

| (167) | Av hänsyn till skäl 45 i direktivet ”Television utan gränser” kan kommissionen godta att definitionen på programföretags public service-uppdrag innehåller en skyldighet att väsentligt bidra till investeringar i europeiska audiovisuella produktioner, på villkor att dessas motsvarande rättigheter tillåter att de sänds av public service-TV (82). |
| --- | --- |

(167)

Av hänsyn till skäl 45 i direktivet ”Television utan gränser” kan kommissionen godta att definitionen på programföretags public service-uppdrag innehåller en skyldighet att väsentligt bidra till investeringar i europeiska audiovisuella produktioner, på villkor att dessas motsvarande rättigheter tillåter att de sänds av public service-TV (82).

| (168) | Kommissionen anser att RTP:s skyldighet till filmstöd omfattas av sändningsverksamheten i allmänhetens tjänst, eftersom RTP i public service-TV senare skall sända filmer som företaget fått rätt att distribuera. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen anser att RTP:s skyldighet till filmstöd omfattas av sändningsverksamheten i allmänhetens tjänst, eftersom RTP i public service-TV senare skall sända filmer som företaget fått rätt att distribuera.

| (169) | Därför kan kommissionen inte hålla med de berörda parterna om att RTP:s skyldighet på filmområdet och motsvarande finansiering skulle vara diskriminerande. De berörda parterna hävdade att även de privata programföretagen ingått filmstödsprotokoll med de portugisiska myndigheterna, där det inte förutses någon ersättning. Kommissionen anser att man måste skilja mellan frivilliga filmstödsavtal mellan staten och privata programföretag å ena sidan och RTP:s public service-skyldighet att sända och finansiera filmproduktioner å den andra. Det står klart att RTP ålagts en public service-skyldighet att stödja vissa filmproduktioner som senare sänds i public service-TV, medan de privata programföretagen inte hade något public service-uppdrag. I praktiken blir RTP ett statligt instrument för filmstöd. RTP:s eventuella gynnande av filmindustrin kan innebära statligt stöd och bör bedömas som sådant. Föreliggande beslut påverkar inte den eventuella bedömningen av att filmproduktioner kan gynnas. |
| --- | --- |

(169)

Därför kan kommissionen inte hålla med de berörda parterna om att RTP:s skyldighet på filmområdet och motsvarande finansiering skulle vara diskriminerande. De berörda parterna hävdade att även de privata programföretagen ingått filmstödsprotokoll med de portugisiska myndigheterna, där det inte förutses någon ersättning. Kommissionen anser att man måste skilja mellan frivilliga filmstödsavtal mellan staten och privata programföretag å ena sidan och RTP:s public service-skyldighet att sända och finansiera filmproduktioner å den andra. Det står klart att RTP ålagts en public service-skyldighet att stödja vissa filmproduktioner som senare sänds i public service-TV, medan de privata programföretagen inte hade något public service-uppdrag. I praktiken blir RTP ett statligt instrument för filmstöd. RTP:s eventuella gynnande av filmindustrin kan innebära statligt stöd och bör bedömas som sådant. Föreliggande beslut påverkar inte den eventuella bedömningen av att filmproduktioner kan gynnas.

| (170) | I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att RTP:s samfinansiering av portugisiska filmproduktioner som sänds i public service-kanaler kan uppfattas som en särskild och befogad skyldighet. Den ingår nämligen i RTP:s allmänna public service-uppdrag för radio och TV. Skyldigheten utgjorde därför inte ett uppenbart fel. |
| --- | --- |

(170)

I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att RTP:s samfinansiering av portugisiska filmproduktioner som sänds i public service-kanaler kan uppfattas som en särskild och befogad skyldighet. Den ingår nämligen i RTP:s allmänna public service-uppdrag för radio och TV. Skyldigheten utgjorde därför inte ett uppenbart fel.

| (171) | Kommissionen anser dock att RTP:s lagliga skyldighet att prestera ”andra tjänster som kan fastställas efter behov” (83) inte är så klar att kommissionen på förhand och juridiskt entydigt kan hävda att de bör betraktas som public service-tjänster. Emellertid anser kommissionen att ”andra tjänster som kan fastställas” inte definieras klart och noterar att under den granskade perioden inga utbetalningar skett med hänvisning till denna bestämmelse (84). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser dock att RTP:s lagliga skyldighet att prestera ”andra tjänster som kan fastställas efter behov” (83) inte är så klar att kommissionen på förhand och juridiskt entydigt kan hävda att de bör betraktas som public service-tjänster. Emellertid anser kommissionen att ”andra tjänster som kan fastställas” inte definieras klart och noterar att under den granskade perioden inga utbetalningar skett med hänvisning till denna bestämmelse (84).

| (172) | I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att RTP:s verksamhet, som definieras i lag nr 21/92 och senare i public service-avtalen, innehåller klart definierade public service-skyldigheter. Skyldigheten att prestera ”andra tjänster som kan fastställas efter behov” är dock inte så entydig att man kan förutsätta att alla här presterade tjänster bör betraktas som offentliga tjänster. För övrigt har inga utbetalningar skett med hänvisning till denna bestämmelse mellan 1992 och 1998. |
| --- | --- |

(172)

I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att RTP:s verksamhet, som definieras i lag nr 21/92 och senare i public service-avtalen, innehåller klart definierade public service-skyldigheter. Skyldigheten att prestera ”andra tjänster som kan fastställas efter behov” är dock inte så entydig att man kan förutsätta att alla här presterade tjänster bör betraktas som offentliga tjänster. För övrigt har inga utbetalningar skett med hänvisning till denna bestämmelse mellan 1992 och 1998.

| (173) | För det andra bör kommissionen bedöma de public service-skyldigheter som ålagts bidragsmottagaren. |
| --- | --- |

(173)

För det andra bör kommissionen bedöma de public service-skyldigheter som ålagts bidragsmottagaren.

| (174) | Enligt meddelandet om radio och TV skall kommissionen granska om RTP ålades sitt public service-uppdrag genom en officiell handling (85). |
| --- | --- |

(174)

Enligt meddelandet om radio och TV skall kommissionen granska om RTP ålades sitt public service-uppdrag genom en officiell handling (85).

| (175) | Som framgår av skäl 55 fastställdes RTP:s public service-skyldigheter i olika lagar och avtal: artikel 5 i lag nr 58/90, artikel 4.1 och artikel 5 i lag nr 21/92 och klausul 1 i public service-avtalen. |
| --- | --- |

(175)

Som framgår av skäl 55 fastställdes RTP:s public service-skyldigheter i olika lagar och avtal: artikel 5 i lag nr 58/90, artikel 4.1 och artikel 5 i lag nr 21/92 och klausul 1 i public service-avtalen.

| (176) | Varken de berörda parterna eller den portugisiska regeringen har till kommissionen inkommit med synpunkter om att RTP inte skulle ha fått sitt public service-uppdrag genom en officiell handling. På grundval av meddelandet om radio och TV och tidigare nämnda lagar och avtal har kommissionen dragit slutsatsen att det inte kan betvivlas att RTP har public service-skyldigheter på televisionsområdet och att public service-uppdraget officiellt ålagts RTP. |
| --- | --- |

(176)

Varken de berörda parterna eller den portugisiska regeringen har till kommissionen inkommit med synpunkter om att RTP inte skulle ha fått sitt public service-uppdrag genom en officiell handling. På grundval av meddelandet om radio och TV och tidigare nämnda lagar och avtal har kommissionen dragit slutsatsen att det inte kan betvivlas att RTP har public service-skyldigheter på televisionsområdet och att public service-uppdraget officiellt ålagts RTP.

| (177) | Att public service-uppdraget ålagts RTP genom en officiell handling är inte tillräckligt, utan det skall också säkerställas att uppdraget utförs på föreskrivet sätt. Det framgår av skälen 56–59 att olika kontrollsystem infördes för att säkerställa att RTP utförde public service-uppdraget på föreskrivet sätt. |
| --- | --- |

(177)

Att public service-uppdraget ålagts RTP genom en officiell handling är inte tillräckligt, utan det skall också säkerställas att uppdraget utförs på föreskrivet sätt. Det framgår av skälen 56–59 att olika kontrollsystem infördes för att säkerställa att RTP utförde public service-uppdraget på föreskrivet sätt.

| (178) | För det första skulle RTP framlägga både rapporter om public service-skyldigheterna och planer med bifogade handlingar från en revisionsfirma. Under perioden 1992–1998 tog RTP faktiskt fram rapporter om public service- skyldigheterna, där man redovisade fullgörandet av public service-skyldigheterna och angav kostnaderna för varje skyldighet på grundval av ett analytiskt redovisningssystem. |
| --- | --- |

(178)

För det första skulle RTP framlägga både rapporter om public service-skyldigheterna och planer med bifogade handlingar från en revisionsfirma. Under perioden 1992–1998 tog RTP faktiskt fram rapporter om public service- skyldigheterna, där man redovisade fullgörandet av public service-skyldigheterna och angav kostnaderna för varje skyldighet på grundval av ett analytiskt redovisningssystem.

| (179) | För det andra skulle finansministern och ministern med ansvar för mediefrågor granska fullgörandet av public service-avtalet, och allmänna finansinspektionen skulle utföra revision av finansieringsplanen. |
| --- | --- |

(179)

För det andra skulle finansministern och ministern med ansvar för mediefrågor granska fullgörandet av public service-avtalet, och allmänna finansinspektionen skulle utföra revision av finansieringsplanen.

| (180) | För det tredje skulle en externrevision utföras varje år. Kommissionen kan inte hålla med SIC om att de portugisiska myndigheternas redovisade public service-kostnader samt RTP:s uppgifter i sina public service-avtal och årsredovisningar inte skulle vara tillförlitliga och alltså inte ha kontrollerats tillräckligt. Kommissionen vill framhålla att RTP:s redovisning under perioden 1992–1998 varje år granskats av en auktoriserad revisor. Fastän rapporterna om public service-skyldigheterna inte alltid åtföljdes av en revisionsberättelse, säkerställde de strikta reglerna i systemet för kostnadsbokföring att kostnaderna för varje bidragsberättigad public service-skyldighet kunde identifieras och kontrolleras på ett riktigt sätt. |
| --- | --- |

(180)

För det tredje skulle en externrevision utföras varje år. Kommissionen kan inte hålla med SIC om att de portugisiska myndigheternas redovisade public service-kostnader samt RTP:s uppgifter i sina public service-avtal och årsredovisningar inte skulle vara tillförlitliga och alltså inte ha kontrollerats tillräckligt. Kommissionen vill framhålla att RTP:s redovisning under perioden 1992–1998 varje år granskats av en auktoriserad revisor. Fastän rapporterna om public service-skyldigheterna inte alltid åtföljdes av en revisionsberättelse, säkerställde de strikta reglerna i systemet för kostnadsbokföring att kostnaderna för varje bidragsberättigad public service-skyldighet kunde identifieras och kontrolleras på ett riktigt sätt.

| (181) | Det står därmed klart att kontrollåtgärder genomfördes på tre olika nivåer: internt av en revisionsfirma, av de ansvariga statliga organen och av ett företag för externrevision. Även om public service-rapporterna inte verkar ha varit föremål för systematisk externrevision, säkerställde det beskrivna systemet att det fungerade som det var tänkt. Kommissionen drog därför slutsatsen att det under perioden 1992–1998 fanns ett effektivt system som säkerställde att RTP:s fullgörande av public service-uppdraget övervakades på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(181)

Det står därmed klart att kontrollåtgärder genomfördes på tre olika nivåer: internt av en revisionsfirma, av de ansvariga statliga organen och av ett företag för externrevision. Även om public service-rapporterna inte verkar ha varit föremål för systematisk externrevision, säkerställde det beskrivna systemet att det fungerade som det var tänkt. Kommissionen drog därför slutsatsen att det under perioden 1992–1998 fanns ett effektivt system som säkerställde att RTP:s fullgörande av public service-uppdraget övervakades på ett effektivt sätt.

| (182) | Det tredje kriterium som kommissionen bör bedöma är om finansieringen är proportionell mot public service-tjänstens nettokostnad. |
| --- | --- |

(182)

Det tredje kriterium som kommissionen bör bedöma är om finansieringen är proportionell mot public service-tjänstens nettokostnad.

| (183) | I meddelandet om radio och TV redovisade kommissionen de kriterier som den använder i sin bedömning av om statlig finansiering är proportionell. Ett krav är att det statliga stödet inte överskrider nettokostnaderna för public service-tjänsten och att det inte uppstår snedvridningar på marknaden som inte är nödvändiga för att public service-uppdraget skall kunna fullgöras (86). |
| --- | --- |

(183)

I meddelandet om radio och TV redovisade kommissionen de kriterier som den använder i sin bedömning av om statlig finansiering är proportionell. Ett krav är att det statliga stödet inte överskrider nettokostnaderna för public service-tjänsten och att det inte uppstår snedvridningar på marknaden som inte är nödvändiga för att public service-uppdraget skall kunna fullgöras (86).

| (184) | För korrekt fastställande av kostnaden för public service-verksamheten krävs i meddelandet om radio och TV för det första att kostnaderna och intäkterna fördelas rätt mellan public service-verksamheten och affärsverksamheten. |
| --- | --- |

(184)

För korrekt fastställande av kostnaden för public service-verksamheten krävs i meddelandet om radio och TV för det första att kostnaderna och intäkterna fördelas rätt mellan public service-verksamheten och affärsverksamheten.

| (185) | Som framgår av skälen 62–64 fastställs i public service-avtalen vilken fördelningsmetod som RTP skall tillämpa på kostnader och intäkter. I föreliggande fall förenklas kommissionens uppgift av att RTP tillämpar ett analytiskt redovisningssystem, som gör det möjligt att kvantifiera företagets stödberättigande kostnader för fullgörandet av respektive ersättningsberättigande public service-tjänst. |
| --- | --- |

(185)

Som framgår av skälen 62–64 fastställs i public service-avtalen vilken fördelningsmetod som RTP skall tillämpa på kostnader och intäkter. I föreliggande fall förenklas kommissionens uppgift av att RTP tillämpar ett analytiskt redovisningssystem, som gör det möjligt att kvantifiera företagets stödberättigande kostnader för fullgörandet av respektive ersättningsberättigande public service-tjänst.

| (186) | I detta system motsvaras varje stödberättigande utgiftsrubrik av en aktivitet och fördelas följaktligen på RTP:s olika ersättningsberättigande public service-tjänster, i enlighet med objektiva redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(186)

I detta system motsvaras varje stödberättigande utgiftsrubrik av en aktivitet och fördelas följaktligen på RTP:s olika ersättningsberättigande public service-tjänster, i enlighet med objektiva redovisningsprinciper.

| (187) | Då intäkterna från respektive bidragsberättigande public service-tjänst minskas med driftskostnaderna, säkerställer systemet att årsbidragen begränsas till nettokostnaden för respektive public service-skyldighet (se skäl 65). |
| --- | --- |

(187)

Då intäkterna från respektive bidragsberättigande public service-tjänst minskas med driftskostnaderna, säkerställer systemet att årsbidragen begränsas till nettokostnaden för respektive public service-skyldighet (se skäl 65).

| (188) | I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att de parametrar som använts för att fastställa kostnaderna i princip är både objektiva och öppna. |
| --- | --- |

(188)

I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att de parametrar som använts för att fastställa kostnaderna i princip är både objektiva och öppna.

| (189) | Samtidigt konstaterar kommissionen att reglerna för kostnadsbidrag kan underskatta den faktiska nettokostnaden för RTP:s public service-uppdrag och resultera i en strukturell underfinansiering av de faktiska behoven av medel. |
| --- | --- |

(189)

Samtidigt konstaterar kommissionen att reglerna för kostnadsbidrag kan underskatta den faktiska nettokostnaden för RTP:s public service-uppdrag och resultera i en strukturell underfinansiering av de faktiska behoven av medel.

| (190) | Som framgår av skäl 65 undantogs vissa public service-kostnader från årsbidrag, i enlighet med den i avtalen fastställda metoden för kostnadskalkylering (87). De portugisiska myndigheterna har dessutom informerat kommissionen om att fastän RTP skulle betala mervärdeskatt på erhållna årsersättningar kunde respektive kostnader inte beaktas till följd av bokföringsreglerna (skäl 96). Slutligen redovisade RTP i sina public service-rapporter inte alla investeringar i utrustning för public service-verksamheten, trots att dessa bokförts (se skäl 67). |
| --- | --- |

(190)

Som framgår av skäl 65 undantogs vissa public service-kostnader från årsbidrag, i enlighet med den i avtalen fastställda metoden för kostnadskalkylering (87). De portugisiska myndigheterna har dessutom informerat kommissionen om att fastän RTP skulle betala mervärdeskatt på erhållna årsersättningar kunde respektive kostnader inte beaktas till följd av bokföringsreglerna (skäl 96). Slutligen redovisade RTP i sina public service-rapporter inte alla investeringar i utrustning för public service-verksamheten, trots att dessa bokförts (se skäl 67).

| (191) | Enligt Amsterdamprotokollet skall dock medlemsstaterna utforma finansieringssystemet för sändningsföretagen med public service-uppdrag. I föreliggande fall har de portugisiska myndigheterna beslutat att inte kompensera en del av tjänsteproducentens kostnader för fullgörande av uppdraget. |
| --- | --- |

(191)

Enligt Amsterdamprotokollet skall dock medlemsstaterna utforma finansieringssystemet för sändningsföretagen med public service-uppdrag. I föreliggande fall har de portugisiska myndigheterna beslutat att inte kompensera en del av tjänsteproducentens kostnader för fullgörande av uppdraget.

| (192) | I det granskade fallet har staten inte bara beviljat RTP årliga ersättningar utan även beviljat ytterligare finansiering i form av kapitaltillskott, lån och en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten. |
| --- | --- |

(192)

I det granskade fallet har staten inte bara beviljat RTP årliga ersättningar utan även beviljat ytterligare finansiering i form av kapitaltillskott, lån och en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten.

| (193) | Trots att public service-avtalen föreskrev statlig finansiering i form av årliga ersättningar för driftskostnaderna och möjligheten till kapitaltillskott för RTP:s investeringar, föreskrevs det i rättsreglerna om RTP:s public service-uppdrag varken finansiering i form av lån eller nedskrivningar beträffande socialförsäkringsmyndigheten. Enligt punkt 57 i meddelandet om radio och TV skall kommissionen dock analysera om alla åtgärder är proportionella mot public service-uppdragets nettokostnader. Bara om så är fallet kan finansieringen av RTP anses vara förenlig med artikel 86.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(193)

Trots att public service-avtalen föreskrev statlig finansiering i form av årliga ersättningar för driftskostnaderna och möjligheten till kapitaltillskott för RTP:s investeringar, föreskrevs det i rättsreglerna om RTP:s public service-uppdrag varken finansiering i form av lån eller nedskrivningar beträffande socialförsäkringsmyndigheten. Enligt punkt 57 i meddelandet om radio och TV skall kommissionen dock analysera om alla åtgärder är proportionella mot public service-uppdragets nettokostnader. Bara om så är fallet kan finansieringen av RTP anses vara förenlig med artikel 86.2 i EG-fördraget.

| (194) | Kommissionen anser också att de av RTP:s public service-skyldigheter som inte är ersättningsberättigande enligt public service-avtalen kan betraktas som berättigade och som klart definierade public service-skyldigheter som staten ålagt tjänsteproducenten. Enligt gemenskapslagstiftningen kan följaktligen den portugisiska staten finansiera samtliga nettokostnader förknippade med RTP:s public service-tjänster. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen anser också att de av RTP:s public service-skyldigheter som inte är ersättningsberättigande enligt public service-avtalen kan betraktas som berättigade och som klart definierade public service-skyldigheter som staten ålagt tjänsteproducenten. Enligt gemenskapslagstiftningen kan följaktligen den portugisiska staten finansiera samtliga nettokostnader förknippade med RTP:s public service-tjänster.

| (195) | För detta beslut krävs inte en ny och exakt beräkning av de faktiska nettokostnader som RTP ådrog sig för att uppfylla sina public service-skyldigheter. Det räcker att visa att statens totala finansiering av RTP under perioden 1992–1998 inte överskred de ytterligare nettokostnader som företaget ådrog sig för att utföra public service-uppdraget under perioden i fråga. |
| --- | --- |

(195)

För detta beslut krävs inte en ny och exakt beräkning av de faktiska nettokostnader som RTP ådrog sig för att uppfylla sina public service-skyldigheter. Det räcker att visa att statens totala finansiering av RTP under perioden 1992–1998 inte överskred de ytterligare nettokostnader som företaget ådrog sig för att utföra public service-uppdraget under perioden i fråga.

| (196) | I tabell 6 ges en översikt över RTP:s public service-kostnader (investerings- och nettodriftskostnader), beräknade enligt tillämpliga regler för kostnadsbokföring, samt erhållna ersättningar för investeringar och driftskostnader. |
| --- | --- |

(196)

I tabell 6 ges en översikt över RTP:s public service-kostnader (investerings- och nettodriftskostnader), beräknade enligt tillämpliga regler för kostnadsbokföring, samt erhållna ersättningar för investeringar och driftskostnader.

| (197) | För det första redovisas investeringarna i utrustning för public service-verksamheten (som i tabell 5) och investeringsbidraget (som i tabell 2). För det andra redovisas RTP:s nettodriftskostnader (som i tabell 4) samt ersättningarna för dessa kostnader (som i tabell 1). Slutligen redovisas också den fördel som engångsåtgärderna innebär i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten samt lånet.
  Tabell 6
  Översikt över det bokföringsmässiga finansierings- och ersättningsbehovet för nettodriftskostnaden













  (miljoner escudos) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Summa |
| Investerings-kostnader | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Kapitaltillskott | – 0 | – 0 | – 10 000,0 | – 12 800,0 | – 10 000,0 | – 14 000,0 | – 0 | – 46 800,0 |
| Skillnaden mellan investerings-kostnader och ersättning | 2 632,6 | 2 102,0 | – 7 236,1 | – 11 807,3 | – 8 519,6 | – 9 962,6 | 6 054,2 | – 26 736,8 |
| Driftskostnader | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Ersättningar | – 6 200,0 | – 7 100,0 | – 7 145,0 | – 7 200,0 | – 14 500,0 | – 10 350,0 | – 14 000,0 | – 66 495,0 |
| Socialförsäkrings-myndigheten | — | – 1 206,0 | — | — | — | — | — | – 1 206,0 |
| Lån | | | | | | | – 20 000,0 | – 20 000,0 |
| Skillnaden mellan driftskostnader och ersättning | 518,2 | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | – 3 898,7 | 28 755,1 |
| Källa: Ekonomisk rapport och public service-rapporter. |

(197)

För det första redovisas investeringarna i utrustning för public service-verksamheten (som i tabell 5) och investeringsbidraget (som i tabell 2). För det andra redovisas RTP:s nettodriftskostnader (som i tabell 4) samt ersättningarna för dessa kostnader (som i tabell 1). Slutligen redovisas också den fördel som engångsåtgärderna innebär i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten samt lånet.

Tabell 6

Översikt över det bokföringsmässiga finansierings- och ersättningsbehovet för nettodriftskostnaden

(miljoner escudos)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Summa

Investerings-kostnader

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Kapitaltillskott

– 0

– 0

– 10 000,0

– 12 800,0

– 10 000,0

– 14 000,0

– 0

– 46 800,0

Skillnaden mellan investerings-kostnader och ersättning

2 632,6

2 102,0

– 7 236,1

– 11 807,3

– 8 519,6

– 9 962,6

6 054,2

– 26 736,8

Driftskostnader

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Ersättningar

– 6 200,0

– 7 100,0

– 7 145,0

– 7 200,0

– 14 500,0

– 10 350,0

– 14 000,0

– 66 495,0

Socialförsäkrings-myndigheten

—

– 1 206,0

—

—

—

—

—

– 1 206,0

Lån

– 20 000,0

– 20 000,0

Skillnaden mellan driftskostnader och ersättning

518,2

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

– 3 898,7

28 755,1

Källa: Ekonomisk rapport och public service-rapporter.

| (198) | Det har redan understrukits att de portugisiska myndigheternas valda system för årliga ersättningar medförde att de faktiska kostnaderna för RTP:s public service-uppdrag undervärderades och ledde till ökad skuldsättning. Då målet för RTP var ekonomisk balans, tog myndigheterna i nästa fas till engångsåtgärder för att finansiera kostnaderna för RTP:s public service-uppdrag. |
| --- | --- |

(198)

Det har redan understrukits att de portugisiska myndigheternas valda system för årliga ersättningar medförde att de faktiska kostnaderna för RTP:s public service-uppdrag undervärderades och ledde till ökad skuldsättning. Då målet för RTP var ekonomisk balans, tog myndigheterna i nästa fas till engångsåtgärder för att finansiera kostnaderna för RTP:s public service-uppdrag.

| (199) | Av tabell 6 framgår att kapitaltillskottet på 26,7368 miljarder escudos överkompenserade investeringarna i public service-verksamheten, medan de utbetalda ersättningarna och övriga engångsåtgärder underfinansierade driftskostnaderna med 28,7551 miljarder escudos. Fastän kapitaltillskotten egentligen var avsedda för investeringar i utrustning gick de i verkligheten även till återbetalning av växande skulder. |
| --- | --- |

(199)

Av tabell 6 framgår att kapitaltillskottet på 26,7368 miljarder escudos överkompenserade investeringarna i public service-verksamheten, medan de utbetalda ersättningarna och övriga engångsåtgärder underfinansierade driftskostnaderna med 28,7551 miljarder escudos. Fastän kapitaltillskotten egentligen var avsedda för investeringar i utrustning gick de i verkligheten även till återbetalning av växande skulder.

| (200) | Tabell 6 visar också att den totala ersättningen inte kunde täcka nettokostnader för public service-uppdraget på 2,0183 miljarder escudos (28,7551 miljarder escudos minus 26,7368 miljarder escudos). Följaktligen har kommissionen enligt gemenskapens bestämmelser dragit slutsatsen att statens totala finansiering är proportionell mot public service-verksamhetens nettokostnader under den granskade perioden. |
| --- | --- |

(200)

Tabell 6 visar också att den totala ersättningen inte kunde täcka nettokostnader för public service-uppdraget på 2,0183 miljarder escudos (28,7551 miljarder escudos minus 26,7368 miljarder escudos). Följaktligen har kommissionen enligt gemenskapens bestämmelser dragit slutsatsen att statens totala finansiering är proportionell mot public service-verksamhetens nettokostnader under den granskade perioden.

| (201) | Kommissionen anser att de erhållna medlen sannolikt understeg de totala nettokostnader RTP ådrog sig för att utföra det av staten ålagda uppdraget, med tanke på att tabell 6 inte visar de totala kostnaderna för RTP:s public service-verksamhet under perioden 1992–1998. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen anser att de erhållna medlen sannolikt understeg de totala nettokostnader RTP ådrog sig för att utföra det av staten ålagda uppdraget, med tanke på att tabell 6 inte visar de totala kostnaderna för RTP:s public service-verksamhet under perioden 1992–1998.

| (202) | I enlighet med meddelandet om radio och TV bör kommissionen inte bara förvissa sig om att statens finansiering är proportionell mot public service-uppdragets nettokostnader utan också om att marknaden inte snedvrids genom med public service-verksamheten förknippad affärsverksamhet, vars kostnader inte kan redovisas korrekt i förhållande till intäkterna och som inte krävs för att utföra public service- uppdraget. En sådan snedvridning skulle föreligga om RTP fått marknadspriserna på reklam att sjunka och därigenom minskat konkurrenternas intäkter (88). RTP skulle då inte maximera sina affärsintäkter och opåkallat öka behovet av statlig finansiering. Enligt meddelandet om radio och TV skulle ett sådant konstaterat beteende inte anses följa av public service-uppdraget (89). |
| --- | --- |

(202)

I enlighet med meddelandet om radio och TV bör kommissionen inte bara förvissa sig om att statens finansiering är proportionell mot public service-uppdragets nettokostnader utan också om att marknaden inte snedvrids genom med public service-verksamheten förknippad affärsverksamhet, vars kostnader inte kan redovisas korrekt i förhållande till intäkterna och som inte krävs för att utföra public service- uppdraget. En sådan snedvridning skulle föreligga om RTP fått marknadspriserna på reklam att sjunka och därigenom minskat konkurrenternas intäkter (88). RTP skulle då inte maximera sina affärsintäkter och opåkallat öka behovet av statlig finansiering. Enligt meddelandet om radio och TV skulle ett sådant konstaterat beteende inte anses följa av public service-uppdraget (89).

| (203) | I beslutet om att inleda förfarandet försäkrade kommissionen att om ett sådant beteende påvisades skulle den beakta dessa snedvridningar och resulterande behov av ökad statlig finansiering vid sin bedömning av eventuell överkompensation. I samband med denna del av förfarandet noterade kommissionen att det ”på grundval av kommissionens uppgifter inte går att fastställa om RTP gjort sig skyldigt till ett sådant beteende” (90). |
| --- | --- |

(203)

I beslutet om att inleda förfarandet försäkrade kommissionen att om ett sådant beteende påvisades skulle den beakta dessa snedvridningar och resulterande behov av ökad statlig finansiering vid sin bedömning av eventuell överkompensation. I samband med denna del av förfarandet noterade kommissionen att det ”på grundval av kommissionens uppgifter inte går att fastställa om RTP gjort sig skyldigt till ett sådant beteende” (90).

| (204) | Efter uppmaningen att inkomma med synpunkter i samband med att förfarandet inleddes erhöll kommissionen inga synpunkter från RTP:s konkurrenter som tydde på eller styrkte att RTP:s marknadsbeteende var konkurrensbegränsande och kunde tyda på en betydande statlig finansiering som inte är förenlig med fördraget (91). |
| --- | --- |

(204)

Efter uppmaningen att inkomma med synpunkter i samband med att förfarandet inleddes erhöll kommissionen inga synpunkter från RTP:s konkurrenter som tydde på eller styrkte att RTP:s marknadsbeteende var konkurrensbegränsande och kunde tyda på en betydande statlig finansiering som inte är förenlig med fördraget (91).

| (205) | På denna punkt anser kommissionen att ingenting tyder på ett sådant beteende. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att RTP inte förefaller ha ägnat sig åt konkurrensbegränsande marknadsbeteende som lett till en betydande statlig finansiering och inneburit överkompensation. |
| --- | --- |

(205)

På denna punkt anser kommissionen att ingenting tyder på ett sådant beteende. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att RTP inte förefaller ha ägnat sig åt konkurrensbegränsande marknadsbeteende som lett till en betydande statlig finansiering och inneburit överkompensation.

| (206) | I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten och det ”efterställda” lånet bör betraktas som statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Emellertid är finansieringen av RTP i form av engångsåtgärder förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. Den totala finansieringen är proportionell mot nettokostnaderna som motsvarar klart definierade och ålagda public service-skyldigheter. Följaktligen har den statliga finansieringen varken påverkat handeln eller konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse i den mening som avses i artikel 86.2 i EG-fördraget (92). |
| --- | --- |

(206)

I ljuset av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten och det ”efterställda” lånet bör betraktas som statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Emellertid är finansieringen av RTP i form av engångsåtgärder förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. Den totala finansieringen är proportionell mot nettokostnaderna som motsvarar klart definierade och ålagda public service-skyldigheter. Följaktligen har den statliga finansieringen varken påverkat handeln eller konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse i den mening som avses i artikel 86.2 i EG-fördraget (92).

VI.   SLUTSATSER

| (207) | Kommissionen anser att de av Portugal beviljade engångsåtgärderna strider mot artikel 88.3 i fördraget. Enligt analysen ovan har kommissionen dragit slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten från 1993, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och lånet från 1998 utgör statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Åtgärderna som bekostats med statliga medel hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna RTP och påverkar handeln. Enligt analysen ovan uppfyller åtgärderna inte villkoren i Altmark-domen, då de inte kan anses omfattas av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Det står dessutom klart att RTP inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande för att garantera lägsta möjliga kostnad och att ingenting tyder på att de utbetalda engångsåtgärderna fastställts genom en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt företag skulle ha åsamkats. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen anser att de av Portugal beviljade engångsåtgärderna strider mot artikel 88.3 i fördraget. Enligt analysen ovan har kommissionen dragit slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten från 1993, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och lånet från 1998 utgör statliga stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Åtgärderna som bekostats med statliga medel hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna RTP och påverkar handeln. Enligt analysen ovan uppfyller åtgärderna inte villkoren i Altmark-domen, då de inte kan anses omfattas av ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. Det står dessutom klart att RTP inte valts ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande för att garantera lägsta möjliga kostnad och att ingenting tyder på att de utbetalda engångsåtgärderna fastställts genom en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt företag skulle ha åsamkats.

| (208) | Undantaget enligt artikel 86.2 är tillämpligt på engångsåtgärderna. Enligt analysen ovan innebar åtgärderna kompensation för klart definierade public service-skyldigheter som vederbörligen ålagts RTP. Det nämndes ovan att engångsåtgärderna var proportionella mot nettokostnaderna för RTP:s public service-verksamhet. Åtgärderna snedvred inte konkurrensen i en omfattning som stred mot gemenskapens intresse, eftersom de var proportionella mot nettokostnaderna för RTP:s public service-tjänster och företaget i sin affärsverksamhet inte ägnade sig åt konkurrensbegränsande beteende. |
| --- | --- |

(208)

Undantaget enligt artikel 86.2 är tillämpligt på engångsåtgärderna. Enligt analysen ovan innebar åtgärderna kompensation för klart definierade public service-skyldigheter som vederbörligen ålagts RTP. Det nämndes ovan att engångsåtgärderna var proportionella mot nettokostnaderna för RTP:s public service-verksamhet. Åtgärderna snedvred inte konkurrensen i en omfattning som stred mot gemenskapens intresse, eftersom de var proportionella mot nettokostnaderna för RTP:s public service-tjänster och företaget i sin affärsverksamhet inte ägnade sig åt konkurrensbegränsande beteende.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Portugal genomfört till förmån för RTP, till ett belopp av 68,006 miljarder escudos, i form av en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten 1993, ett kapitaltillskott under perioden 1994–1997 och ett lån 1998 är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget, eftersom det inte överkompenserat nettokostnaderna för det public service-uppdrag som ålagts RTP.

Artikel 2

Befrielsen från betalning av notarie- och registreringsavgifter, betalningen för förvärvet av TV-sändningsnätet, betalningslättnader rörande årsavgiften för nätutnyttjandet, filmstödsprotokollet, obligationslånet och omstruktureringsplanen för 1996–2000 är åtgärder som inte utgör statliga stöd.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2003.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 85, 9.4.2002, s. 9.

1

(2)  EGT C 85, 9.4.2002, s. 9.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (nuvarande artikel 88) i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1). Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  Enligt artikel 5 i denna medger uppfyllande av de uppdrag inom public service som ålagts RTP SA att detta bolag har rätt till ersättning vars belopp skall motsvara den verkliga kostnaden för att tillhandahålla public service-tjänster. Dessa kostnader skall fastställas på grundval av objektivt kvantifierbara kriterier och med hänsyn till principen om effektiv förvaltning.

4

(5)  Artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 84/88 av den 20 juli 1988.

5

(6)  Dekret nr 404/90 av den 21 december 1990.

6

(7)  Dekret nr 138/91 av den 8 april 1991.

7

(8)  När det gäller analysen av nätets värde se kommissionens beslut från november 1996 enligt vilket värdet överensstämde med marknadsvärdet.

8

(9)  1991 överförde RTP dessa tillgångar till TDP och blev ägare i företaget till ett belopp som motsvarade tillgångarnas värde. Senare blev staten den ende ägaren till TDP. Det verkar dock som om staten inte betalade RTP i kontanter för denna transaktion, utan blev RTP:s gäldenär till ett belopp av 5 400 miljarder escudos. Slutligen justerade RTP sina fordringar mot balanserade förluster. Med tanke på att RTP de facto hade förlorat vissa tillgångar beslutade staten dessutom 1993 att bevilja RTP medel genom att tillföra företaget kapital. Denna transaktion genomfördes via ett kapitaltillskott som motsvarade värdet på de tillgångar som RTP hade lämnat ifrån sig.

9

(10)  De största aktieägarna är Banco Espírito Santo-koncernen (9,3 %), Brandes Investments Partners (5,5 %), Telefonica (4,8 %), Caixa Geral de Depósitos-koncernen (4,7 %) och BPI-koncernen (2,9 %).

10

(11)  I artikel 13.1 f i lag nr 58/90 av den 7 september 1990 regleras televisionsverksamhet.

11

(12)  Artikel 5 i dekret nr 401/90 av den 20 december 1990, ersatt av artikel 13 i dekret nr 40/95 av den 15 februari 1995.

12

(13)  Artikel 4.2 i dekret nr 401/90.

13

(14)  Avgifterna uppgick till följande: 3,65 miljarder escudos 1992, 3,68 miljarder escudos 1993, 3,101 miljarder escudos 1994, 2,866 miljarder escudos 1995 och 2,876 miljarder escudos 1996.

14

(15)  I mars 1996 och i december 1997.

15

(16)  Dekret nr 40/95, ändrat genom dekret nr 458/99 av den 5 december 1999.

16

(17)  Klausul 14 i det tidigare public service-avtalet och klausul 21 i det senaste public service-avtalet.

17

(18)  Lag nr 7/98.

18

(19)  Artikel 1 i dekret nr 160/96.

19

(20)  1999 tillämpades en räntesats på 3,54 %, 2000 en räntesats på 4,14 %, 2001 en räntesats på 5,05 %, 2002 en räntesats på 3,62 % och 2003 en räntesats på 2,95 %.

20

(21)  Artikel 5 i det ändrade låneavtalet.

21

(22)  Dekret nr 4 0 341 av den 18 oktober 1955 enligt vilket Portugal stödjer inrättandet av ett aktiebolag (...) med vilket man kommer att upprätta en koncession om att tillhandahålla public service-TV inom landets territorium.

22

(23)  Punkterna 11.4 och 11.5 i regeringsbeslut nr 49/90 av den 31 december 1990 och punkt 3 i regeringsbeslut nr 6/92 av den 22 februari 1992.

23

(24)  Lag nr 21/92 av den 14 augusti 1992.

24

(25)  I bilagan till lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning fastställs i artikel 3.2 och 3.3 att företaget kan bedriva följande verksamhet: i) reklam-tv, ii) marknadsföring av produkter, bland annat program och reklam som har samband med företagets verksamhet, iii) tillhandahållande av teknisk rådgivning och yrkesutbildning samt samarbete med andra nationella och internationella verksamheter, iv) marknadsföring och uthyrning av televisionsutrustning, filmer, magnetband, videokassetter och liknande produkter, v) gå in som delägare i andra företagsgrupper och europeiska ekonomiska intressegrupper samt inneha aktier och andelar i andra företag som bedriver verksamhet enligt någon av de civilrättsliga bolagsformerna.

25

(26)  Kort-, medel- och långfristiga skulder till kreditinstitut respektive obligationer.

26

Källa: RTP:s räkenskaper.

Källa:

(27)  Lag nr 58/90 av den 7 september 1990 som reglerar televisionsverksamhet.

27

(28)  Den 17 mars 1993 undertecknades ett public service-avtal (det tidigare public service-avtalet) mellan den portugisiska staten och RTP. Den 31 december 1996 ersattes detta avtal med det nya public service-avtalet.

28

(29)  RTP skall a) respektera principerna om frihet, oberoende, icke-diskriminering och icke-koncentration, b) slå vakt om sitt oberoende gentemot de offentliga myndigheterna, och c) tillhandahålla program enligt allmänhetens krav på kvalitet och mångfald.

29

(30)  RTP skall a, c) bidra till att upplysa, informera och utbilda befolkningen i allmänhet, b) säkerställa nyhetstäckningen, d–h) bevilja sändningstid för meddelanden, kommunikéer och officiell information från religiösa trossamfund, politiska partier, fackliga organ, den offentliga förvaltningen och regeringen, i) sända två program med allmänt innehåll, varav åtminstone ett skall täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, j, m) sända program som handlar om utbildning, vidareutbildning, sport och kultur, l) stödja och främja filmproduktionen, n) ha ett audiovisuellt arkiv, o) säkerställa utbyte av program och information med de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, p) producera och sända program för portugiser i utlandet, q) samarbeta med länder där man talar portugisiska, r) säkerställa direktsändning av de viktigaste händelserna i utlandet, s) upprätthålla kontakt med företag inom EU som tillhandahåller public service-TV, och t) säkerställa att TV-verksamheten överensstämmer med de riktlinjer som fastställts av behöriga internationella instanser.

30

(31)  Klausul 4 i det tidigare public service-avtalet och klausulerna 4 och 5 i det senaste public service-avtalet.

31

(32)  Klausulerna 5–8 och 10 i det tidigare public service-avtalet och klausulerna 6–13 i det senaste public service-avtalet.

32

(33)  I artikel 1 i det tidigare public service-avtalet angavs att avtalets syfte var att fastställa villkoren för RTP:s tillhandahållande av public service-TV. I artikel 1 i det senaste public service-avtalet anges att RTP är det enda företag som får tillhandahålla public service-TV enligt artikel 5 i lag nr 58/90 och artikel 4 i lag nr 21/92.

33

(34)  Klausul 9 i det tidigare public service-avtalet och klausul 23 i det senaste public service-avtalet.

34

(35)  Klausulerna 15, 16, 18 och 19 i det tidigare public service-avtalet och klausulerna 18 och 25 i det senaste public service-avtalet.

35

(36)  Klausul 19 i det tidigare public service-avtalet, klausul 25 i det senaste public service-avtalet och artikel 47.2 i lag nr 31-A/98.

36

(37)  Klausul 13 i det tidigare public service-avtalet och klausul 20 i det senaste public service-avtalet.

37

(38)  Klausul 14 i det tidigare public service-avtalet och klausul 21 i det senaste public service-avtalet.

38

(39)  I klausul 12 i det tidigare public service-avtalet fastställs i detalj de kostnader som skall ersättas och hur de skall beräknas: skillnaderna i täckning (dvs. skillnaden mellan RTP 1:s kostnader och det största privata TV-bolagets kostnader), driftsunderskottet i de självstyrande regionerna, driftsunderskottet för det audiovisuella arkivet, driftskostnaderna för RTP-Internacional, driftskostnader relaterade till samarbetet med de länder i Afrika där portugisiska är officiellt språk, kostnader för att avstå sändningstid till vissa grupper, kostnader för delegationer och korrespondenter samt kostnader för Fundação do Teatro de São Carlos. I klausul 15 i det senaste public service-avtalet fastställs i detalj de kostnader som skall ersättas och hur de beräknas. De kostnader som avses är driftskostnader för RTP 1 och RTP 2, kostnader för att tillhandahålla särskilda tjänster, vilket anges i klausul 7 a–l, och skillnaden i täckning.

39

Fundação do Teatro de São Carlos

(40)  Information som tillhandahållits av de portugisiska myndigheterna genom en skrivelse av den 31 mars 1999.

40

(41)  Klausul 14.2 i det senaste public service-avtalet.

41

(42)  Förutom de kostnader som hängde samman med skillnaden i täckning.

42

(43)  Klausul 19.1 och 19.3 i det senaste public service-avtalet. Enligt det senaste public service-avtalet kunde driftskostnaderna för RTP 2 ersättas retroaktivt från och med den 1 januari 1996.

43

(44)  Även om TV-sport inte är stödberättigad public service-verksamhet drog RTP av vinsten för TV-sporten från kostnaderna för public service. Skälet till detta är artikel 47.3 i lag nr 31-A/98 av den 14 juli 1998 som anger att RTP:s vinster från drift och ägande av andra kanaler skall gå tillbaka till finansiering av public service-initiativ.

44

Källa: Upplysningar från de portugisiska myndigheterna och rapporter om public service-verksamheten.

Källa:

(45)  Förstainstansrättens dom av den 10 maj 2000 i mål T-46/97, SIC mot kommissionen, REG 2000, s. II-2125.

45

(46)  NN 141/95, Finansiering av Portugals radio och television (EGT C 67, 4.3.1997, s. 10).

46

(47)  Lag nr 91/A/77 upphävde RTP:s bolagsordning från 1976 och angav att RTP skulle förvaltas av en administrativ kommission.

47

(48)  Med hänvisning till domstolens dom av den 22 november 2001 i mål C-53/00, Ferring SA mot Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), REG 2001, s. I-9067.

48

(49)  Klausulerna 3 och 4 i public service-avtalet av den 31 december 1996.

49

(50)  I klausul 14 i 1993 års public service-avtal och klausul 21.3 i 1996 års public service-avtal anges att deltagande i berörda investeringar företrädesvis skall ombesörjas av den första avtalsparten och i egenskap av aktieägare i form av kapitalökning.

50

(51)  Punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

51

(52)  Se här definitionen på offentliga företag i artikel 2.1 b i kommissionens direktiv 2000/52/EG av den 26 juli 2000 om ändring av direktiv 80/723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

52

(53)  Förstainstansrättens beslut av den 12 december 1996 i mål T-358/94, Compagnie nationale Air France mot Europeiska kommissionen, REG 1996, s. II-2109.

53

(54)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål C-342/96, Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-2459, punkt 46.

54

(55)  Mål C-342/96, punkt 48.

55

(56)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Franska republiken mot Europeiska kommissionen, REG 2002, s. I-4397.

56

(57)  Genom en skrivelse av den 16 juni 2003 begärde kommissionen särskilt uppgifter om de upplysningar som EG-domstolen anger i sin dom i mål C-482/99.

57

(58)  Mål 70/85 i domstolens dom av den 2 februari 1988 i de förenade målen 67, 68 och 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV m.fl. mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1988, s. 219, punkt 37.

58

(59)  Domstolens dom av den 17 februari 1993 i de förenade målen C-159/91 och C-160/91, Christian Poucet mot Assurances générales de France och Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, REG 1993, s. I-637.

59

(60)  Domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA mot International Factors Italia SpA (Ifitalia); Dornier Luftfahrt GmbH och Ministero della Difesa, REG 1999, s. I-3735, punkt 35.

60

(61)  Artikel 1 i dekret nr 160/96.

61

(62)  Punkt 1.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EGT C 71, 11.3.2000, s. 14).

62

(63)  Enligt första stycket i artikel 4.3 i lag nr 21/92, i klausul 5.1 j i public service-avtalet från 1993 och klausul 7.1 m i public service-avtalet från 1996.

63

(64)  Artikel 5 i lag nr 21/92.

64

(65)  De portugisiska myndigheternas skrivelse av den 14 december 1995.

65

(66)  I lag nr 91/A/77 föreskrevs att RTP på grund av sin strukturella kris skulle förvaltas av en administrativ kommission.

66

(67)  Mål C-342/96.

67

(68)  NN 141/95, Finansiering av Portugals radio och television (EGT C 67, 4.3.1997, s. 10).

68

(69)  Mål T-46/97, punkt 50.

69

(70)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG till offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3; den svenska versionen finns inte tillgänglig).

70

(71)  Referensräntan grundas på den femåriga interbankräntan samt ett ytterligare tillägg (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3). För Portugals referensräntor efter den 1 januari 1997 hänvisas till Internet (http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html).

71

(72)  Förstainstansrättens beslut av den 8 oktober 2002 i de förenade målen T-185/00, T-216/00, T-299/00 och T-300/00, Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) och SIC – Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) mot Europeiska kommissionen, REG 2002, s. II-3805.

72

(73)  Enligt domstolens rättspraxis skall, när ett stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag med avseende på handeln inom gemenskapen, denna handel anses påverkas av detta stöd. Domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1980, s. 2671, punkt 11, domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1991, s. I-1433, punkt 17, domstolens dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Förbundsrepubliken Tyskland mot Europeiska kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 33.

73

(74)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747.

74

(75)  Mål C-280/00 (Altmark-domen), punkterna 101–109. I dessa punkter bedömde domstolen frågan om vissa statliga bidrag till transportföretag som klassificerats som statligt stöd kunde anses förenliga med den gemensamma marknaden, i den mening som avses i artikel 77 i fördraget, och uppfattas som betalning för public service-tjänster. Domstolen uteslöt inte denna möjlighet, förutsatt att sekundärrättens bestämmelser om transportsektorn följs. Detta argument bör på motsvarande sätt tillämpas på företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utanför transportsektorn enligt artikel 86.2.

75

(76)  EGT C 320, 15.11.2001, s. 5.

76

(77)  Meddelandet om radio och TV, punkt 29.

77

(78)  I protokollet anses radio och TV i allmänhetens tjänst ha ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet av att bevara mångfalden i medierna. Mer specifikt har medlemsstaterna ”behörighet att svara för finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och TV-organisationerna för att de skall utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje medlemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst skall beaktas”.

78

(79)  Meddelandet om radio och TV, punkt 33.

79

(80)  Meddelandet om radio och TV, punkt 33.

80

(81)  Meddelandet om radio och TV, punkt 33.

81

(82)  Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). I artikel 5 i detta föreskrivs följande: ”Medlemsstaterna skall där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt säkerställa att programföretagen reserverar minst 10 % av sin sändningstid (...) eller alternativt, (...) minst 10 % av sin programbudget, för europeiska produktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretagen”.

82

Enligt skäl 45 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60) kan dessutom ”målet att stödja audiovisuell produktion i Europa efterkommas i medlemsstaterna (...) genom att ett offentligt uppdrag fastställs för vissa programföretag, inbegripet skyldigheten att väsentligt bidra till investeringar i europeiska produktioner”.

(83)  Klausul 13 i det tidigare public service-avtalet och klausul 7.1 a i det senaste public service-avtalet.

83

(84)  De portugisiska myndigheternas skrivelse av den 30 juni 1999.

84

(85)  Meddelandet om radio och TV, punkt 40.

85

(86)  Meddelandet om radio och TV, punkterna 57 och 58.

86

(87)  Enligt det tidigare public service-avtalet motsvarade den första och andra kanalens driftskostnader finansierings- och korrespondentkostnader som även drabbar andra aktörer.

87

(88)  Meddelandet om radio och TV, punkt 58.

88

(89)  Meddelandet om radio och TV, punkt 58.

89

(90)  Punkt 91 i beslutet om att inleda förfarandet.

90

(91)  Nämnas bör att SIC som är klagande part även 1993 hävdade brott mot artikel 86.1 i EG-fördraget (f.d. artikel 90) när det gällde den juridiska struktur som Portugal inrättat på reklammarknaden samt RTP:s inköpspolitik vad gällde program (se även kommissionens beslut 89/536/EEG [EGT L 284, 3.10.1989, s. 36]). Kommissionen bedömde senare dessa påstående i enlighet med artikel 86.1.

91

(92)  Meddelandet om radio och TV, punkt 58.

92

---

| 6.6.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 142/26

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 september 2004

om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc

[delgivet med nr K(2004) 3474]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/407/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 9 september 2002 antog Förenade kungariket ett undsättningsstödpaket för det brittiska elföretaget British Energy plc (nedan kallat ”BE”). Kommissionen beslutade den 27 november 2002 att inte göra invändningar i ärendet (2). Enligt kommissionens beslut skulle Förenade kungariket före den 9 mars 2003 lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet hade återbetalats. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 september 2002 antog Förenade kungariket ett undsättningsstödpaket för det brittiska elföretaget British Energy plc (nedan kallat ”BE”). Kommissionen beslutade den 27 november 2002 att inte göra invändningar i ärendet (2). Enligt kommissionens beslut skulle Förenade kungariket före den 9 mars 2003 lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet hade återbetalats.

| (2) | Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen. Den plan som Förenade kungariket anmälde registrerades som stödärende nr NN 45/03 eftersom vissa omstruktureringsåtgärder med möjligt inslag av stöd redan hade trätt i kraft. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 13 mars 2003. Ett möte mellan företrädare för kommissionen och Förenade kungariket hölls den 28 mars 2003. Kommissionen skickade den 21 april 2003 en begäran om upplysningar till Förenade kungariket och Förenade kungariket svarade på denna den 2 maj 2003. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen. Den plan som Förenade kungariket anmälde registrerades som stödärende nr NN 45/03 eftersom vissa omstruktureringsåtgärder med möjligt inslag av stöd redan hade trätt i kraft. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 13 mars 2003. Ett möte mellan företrädare för kommissionen och Förenade kungariket hölls den 28 mars 2003. Kommissionen skickade den 21 april 2003 en begäran om upplysningar till Förenade kungariket och Förenade kungariket svarade på denna den 2 maj 2003.

| (3) | Genom en skrivelse av 23 juli 2003 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det aktuella stödet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av 23 juli 2003 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det aktuella stödet.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (5) | Förenade kungariket inkom med synpunkter på inledandet av förfarandet genom en skrivelse av den 22 augusti 2003, som registrerades vid kommissionen samma dag. |
| --- | --- |

(5)

Förenade kungariket inkom med synpunkter på inledandet av förfarandet genom en skrivelse av den 22 augusti 2003, som registrerades vid kommissionen samma dag.

| (6) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Förenade kungariket som givits tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets kommentarer mottogs i en skrivelse av den 29 oktober 2003, som registrerades vid kommissionen den 30 oktober 2003. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Förenade kungariket som givits tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets kommentarer mottogs i en skrivelse av den 29 oktober 2003, som registrerades vid kommissionen den 30 oktober 2003.

| (7) | Kommissionen sammanträdde med Förenade kungariket den 7 oktober 2003. Till följd av sammanträdet inkom Förenade kungariket med kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 5 november 2003, som registrerades den 10 november 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 28 november 2003. Den 5 november 2003 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Förenade kungariket, och svaret på begäran inkom den 22 december 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 2 februari 2004. Förenade kungariket inkom med ytterligare upplysningar den 4 februari 2004. Förenade kungariket inkom vidare med nya upplysningar den 10 mars 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 22 mars 2004. Kommissionen sände ännu en begäran om upplysningar den 19 april 2004 och Förenade kungariket svarade på denna den 11 maj 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 7 juni 2004. Nya upplysningar inkom den 1 juli 2004 och ett sammanträde hölls den 29 juli 2004. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 23 augusti 2004. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sammanträdde med Förenade kungariket den 7 oktober 2003. Till följd av sammanträdet inkom Förenade kungariket med kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 5 november 2003, som registrerades den 10 november 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 28 november 2003. Den 5 november 2003 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Förenade kungariket, och svaret på begäran inkom den 22 december 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 2 februari 2004. Förenade kungariket inkom med ytterligare upplysningar den 4 februari 2004. Förenade kungariket inkom vidare med nya upplysningar den 10 mars 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 22 mars 2004. Kommissionen sände ännu en begäran om upplysningar den 19 april 2004 och Förenade kungariket svarade på denna den 11 maj 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 7 juni 2004. Nya upplysningar inkom den 1 juli 2004 och ett sammanträde hölls den 29 juli 2004. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 23 augusti 2004.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

1.   Stödmottagare

a)   Gruppen British Energy plc

| (8) | BE producerar el. Bolaget privatiserades 1996. BE ägs helt och hållet av privata investerare, med undantag för tre särskilda delar av bolaget som ägs av Förenade kungariket (en del i BE och en del i vardera av företagets två viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket). |
| --- | --- |

(8)

BE producerar el. Bolaget privatiserades 1996. BE ägs helt och hållet av privata investerare, med undantag för tre särskilda delar av bolaget som ägs av Förenade kungariket (en del i BE och en del i vardera av företagets två viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket).

| (9) | När bolaget privatiserades var dess viktigaste beståndsdelar sex kärnkraftverk i England och två kärnkraftverk i Skottland. BE driver fortfarande kärnkraftverken, vilka har en total registrerad kapacitet på 9 820 megawatt (MW), varav 7 281 MW i England och Wales och 2 539 MW i Skottland. BE är det enda privatägda kärnkraftsbolaget i Förenade kungariket. BE levererar el till grossistmarknaden och till vissa större kunder inom industri och handel, men i övrigt inte till detaljhandelsmarknaden. |
| --- | --- |

(9)

När bolaget privatiserades var dess viktigaste beståndsdelar sex kärnkraftverk i England och två kärnkraftverk i Skottland. BE driver fortfarande kärnkraftverken, vilka har en total registrerad kapacitet på 9 820 megawatt (MW), varav 7 281 MW i England och Wales och 2 539 MW i Skottland. BE är det enda privatägda kärnkraftsbolaget i Förenade kungariket. BE levererar el till grossistmarknaden och till vissa större kunder inom industri och handel, men i övrigt inte till detaljhandelsmarknaden.

| (10) | Sedan BE privatiserades har bolaget gått med i samriskföretaget Amergen (50:50) i Förenta staterna, som köper upp och driver kärnkraftverk där, samt förvärvat 82,4 % av Bruce Power LP i Ontario, Kanada. I Förenade kungariket förvärvade BE 1999 detaljhandelsleverantören South Wales Electricity (som sedan avyttrades 2000) och därefter under 2000 kolkraftverket Eggborough (1 970 MW), som köptes för att diversifiera bolaget och som en säkerhet vid eventuella produktionsavbrott vid kärnkraftverken. |
| --- | --- |

(10)

Sedan BE privatiserades har bolaget gått med i samriskföretaget Amergen (50:50) i Förenta staterna, som köper upp och driver kärnkraftverk där, samt förvärvat 82,4 % av Bruce Power LP i Ontario, Kanada. I Förenade kungariket förvärvade BE 1999 detaljhandelsleverantören South Wales Electricity (som sedan avyttrades 2000) och därefter under 2000 kolkraftverket Eggborough (1 970 MW), som köptes för att diversifiera bolaget och som en säkerhet vid eventuella produktionsavbrott vid kärnkraftverken.

| (11) | Av de åtta kärnkraftverk som BE driver i Förenade kungariket är sju avancerade gaskylda reaktorer (nedan kallade ”AGR-reaktorer”). Denna typ av reaktorer finns endast i Förenade kungariket. Det åttonde kärnkraftverket, Sizewell B, är en tryckvattenreaktor (nedan kallad ”PWR-reaktor”). Tryckvattenreaktorer förekommer i hela världen. |
| --- | --- |

(11)

Av de åtta kärnkraftverk som BE driver i Förenade kungariket är sju avancerade gaskylda reaktorer (nedan kallade ”AGR-reaktorer”). Denna typ av reaktorer finns endast i Förenade kungariket. Det åttonde kärnkraftverket, Sizewell B, är en tryckvattenreaktor (nedan kallad ”PWR-reaktor”). Tryckvattenreaktorer förekommer i hela världen.

| (12) | BE:s viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket är följande:






  — | British Energy Generation Ltd (nedan kallat ”BEG”), som äger och driver de sex kärnkraftverken i England och har licens för direktleverans. |
| --- | --- | --- |

(12)

BE:s viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket är följande:

—

British Energy Generation Ltd (nedan kallat ”BEG”), som äger och driver de sex kärnkraftverken i England och har licens för direktleverans.

| — | British Energy Generation (UK) Ltd (nedan kallat ”BEGUK”), som äger och driver de två kärnkraftverken i Skottland. |
| --- | --- |

—

British Energy Generation (UK) Ltd (nedan kallat ”BEGUK”), som äger och driver de två kärnkraftverken i Skottland.

| — | Eggborough Power (Holdings) Ltd (nedan kallat ”EPL”), som äger och driver kolkraftverket Eggborough i England. |
| --- | --- |

—

Eggborough Power (Holdings) Ltd (nedan kallat ”EPL”), som äger och driver kolkraftverket Eggborough i England.

| — | British Energy Power & Energy Trading Ltd (nedan kallat ”BEPET”), som saluför den el som BE producerar (med undantag för direktleveranserna) och hanterar marknadsrisker. |
| --- | --- |

—

British Energy Power & Energy Trading Ltd (nedan kallat ”BEPET”), som saluför den el som BE producerar (med undantag för direktleveranserna) och hanterar marknadsrisker.

b)   Den senaste utvecklingen

| (13) | Under 2002 minskade avkastningen av BE:s kraftverk avsevärt, vilket dels berodde på kraftigt sjunkande elpriser på den marknad där BE är verksamt, dels på BE:s bristande kurssäkring och oväntade produktionsavbrott. Den stora andelen icke påverkbara kostnader (4) i kostnadsstrukturen för BE:s kärnkraftverk innebär att bolaget har begränsade möjligheter att motverka effekterna av prisfall genom att minska kostnaderna. |
| --- | --- |

(13)

Under 2002 minskade avkastningen av BE:s kraftverk avsevärt, vilket dels berodde på kraftigt sjunkande elpriser på den marknad där BE är verksamt, dels på BE:s bristande kurssäkring och oväntade produktionsavbrott. Den stora andelen icke påverkbara kostnader (4) i kostnadsstrukturen för BE:s kärnkraftverk innebär att bolaget har begränsade möjligheter att motverka effekterna av prisfall genom att minska kostnaderna.

| (14) | Under två år före 2002 föll priserna med 8,56 GBP/MWh, vilket ger ett årligt inkomstbortfall på 642 miljoner pund (GBP) för en årlig produktion på 75 TWh (BE:s kraftverks produktion under budgetåret). Varken elhandelsavtalen (electricity trading contracts) eller direktförsäljningen var tillräckliga för att lindra prisfallets effekter på BE:s intäkter. |
| --- | --- |

(14)

Under två år före 2002 föll priserna med 8,56 GBP/MWh, vilket ger ett årligt inkomstbortfall på 642 miljoner pund (GBP) för en årlig produktion på 75 TWh (BE:s kraftverks produktion under budgetåret). Varken elhandelsavtalen (electricity trading contracts) eller direktförsäljningen var tillräckliga för att lindra prisfallets effekter på BE:s intäkter.

| (15) | Till följd av detta försämrades BE:s behållning av likvida medel drastiskt under sommaren 2002, från 231 miljoner GBP i början av april 2002 till 78 miljoner GBP i slutet av augusti 2002. Nedgången accelererade från slutet av juni 2002. Utöver den avsevärda nedgången när det gäller behållningen av likvida medel skulle bolaget dessutom komma att ha stora utgifter under perioden från september 2002 till mars 2003. Det var bland annat fråga om betalningar till British Nuclear Fuel Limited (nedan kallat ”BNFL”) inom ramen för avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, stora kapitalutgifter för BE:s kraftverk Bruce Power i Kanada och inlösen av den första delen av bolagets obligationer den 25 mars 2003. |
| --- | --- |

(15)

Till följd av detta försämrades BE:s behållning av likvida medel drastiskt under sommaren 2002, från 231 miljoner GBP i början av april 2002 till 78 miljoner GBP i slutet av augusti 2002. Nedgången accelererade från slutet av juni 2002. Utöver den avsevärda nedgången när det gäller behållningen av likvida medel skulle bolaget dessutom komma att ha stora utgifter under perioden från september 2002 till mars 2003. Det var bland annat fråga om betalningar till British Nuclear Fuel Limited (nedan kallat ”BNFL”) inom ramen för avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, stora kapitalutgifter för BE:s kraftverk Bruce Power i Kanada och inlösen av den första delen av bolagets obligationer den 25 mars 2003.

| (16) | Till följd av en misslyckad obligationsemission som gjorts under sommaren och tvivel angående bolagets möjligheter att få tillgång till outnyttjade bankmedel underrättades BE den 5 september 2002 om att bolaget inte skulle komma att kunna få låna medel. Eftersom bankerna inte med säkerhet kunde säga att de trodde att BE skulle kunna betala tillbaka de lånade medlen, skulle krediter till BE innebära att man beviljade lån trots att man inte rimligen kunde undvika likvidering. BE bad därför Förenade kungariket om ekonomiskt stöd för att undvika insolvensförfaranden. Kommissionen godkände det ekonomiska stödet som undsättningsstöd genom ett beslut av den 27 november 2002. |
| --- | --- |

(16)

Till följd av en misslyckad obligationsemission som gjorts under sommaren och tvivel angående bolagets möjligheter att få tillgång till outnyttjade bankmedel underrättades BE den 5 september 2002 om att bolaget inte skulle komma att kunna få låna medel. Eftersom bankerna inte med säkerhet kunde säga att de trodde att BE skulle kunna betala tillbaka de lånade medlen, skulle krediter till BE innebära att man beviljade lån trots att man inte rimligen kunde undvika likvidering. BE bad därför Förenade kungariket om ekonomiskt stöd för att undvika insolvensförfaranden. Kommissionen godkände det ekonomiska stödet som undsättningsstöd genom ett beslut av den 27 november 2002.

| (17) | I beslutet anges att Förenade kungariket åtagit sig att lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet har återbetalats helt och hållet eller att garantin avslutats inom sex månader efter det att undsättningsstödet godkänts. Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen. |
| --- | --- |

(17)

I beslutet anges att Förenade kungariket åtagit sig att lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet har återbetalats helt och hållet eller att garantin avslutats inom sex månader efter det att undsättningsstödet godkänts. Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen.

2.   Omstruktureringsplanen

a)   Orsakerna till BE:s svårigheter

| (18) | Enligt Förenade kungariket beror BE:s svårigheter på följande faktorer: |
| --- | --- |

(18)

Enligt Förenade kungariket beror BE:s svårigheter på följande faktorer:

| (19) | Till skillnad från övriga stora privatägda elproducenter har BE ingen egen försäljning på detaljhandelsmarknaden som på ett naturligt sätt kan skydda mot prisrisker på grossistmarknaden för el. BE saluför huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och endast en mindre del direkt till stora kunder inom industri och handel. |
| --- | --- |

(19)

Till skillnad från övriga stora privatägda elproducenter har BE ingen egen försäljning på detaljhandelsmarknaden som på ett naturligt sätt kan skydda mot prisrisker på grossistmarknaden för el. BE saluför huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och endast en mindre del direkt till stora kunder inom industri och handel.

| (20) | BE:s ställning på marknaden för detaljhandelsleveranser till stora kunder inom industri och handel var inte tillräcklig stark för att skydda mot prisfallet på grossistmarknaden. På den marknaden råder fri konkurrens sedan 1994. Marknaden är konkurrenskraftig och kunderna prismedvetna. Priserna har dessutom fallit på marknaden. Det är framför allt kunderna som gynnas av prisfallet. Det har därför inte förekommit några ökningar av detaljhandelsmarginalerna för att uppväga de fallande grossisthandelspriserna. |
| --- | --- |

(20)

BE:s ställning på marknaden för detaljhandelsleveranser till stora kunder inom industri och handel var inte tillräcklig stark för att skydda mot prisfallet på grossistmarknaden. På den marknaden råder fri konkurrens sedan 1994. Marknaden är konkurrenskraftig och kunderna prismedvetna. Priserna har dessutom fallit på marknaden. Det är framför allt kunderna som gynnas av prisfallet. Det har därför inte förekommit några ökningar av detaljhandelsmarginalerna för att uppväga de fallande grossisthandelspriserna.

| (21) | Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och låga påverkbara kostnader (5). |
| --- | --- |

(21)

Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och låga påverkbara kostnader (5).

| (22) | Vissa av BE:s icke påverkbara kostnader är specifika för kärnkraftverk. Åtagandena för nedläggning av kärnkraftverk har för det första inget att göra med produktionsresultaten, utom vad beträffar tidsaspekterna för stängningsdatum. För det andra är kostnaderna för hanteringen av utbränt kärnbränsle, dvs. upparbetning, förvaring och slutförvaring, icke påverkbara när det gäller bränsle som reaktorn redan laddats med. |
| --- | --- |

(22)

Vissa av BE:s icke påverkbara kostnader är specifika för kärnkraftverk. Åtagandena för nedläggning av kärnkraftverk har för det första inget att göra med produktionsresultaten, utom vad beträffar tidsaspekterna för stängningsdatum. För det andra är kostnaderna för hanteringen av utbränt kärnbränsle, dvs. upparbetning, förvaring och slutförvaring, icke påverkbara när det gäller bränsle som reaktorn redan laddats med.

| (23) | Samtidigt ligger kärnkraftverkens påverkbara kostnader lägre än andra anläggningars påverkbara kostnader, även andra baslastanläggningar. |
| --- | --- |

(23)

Samtidigt ligger kärnkraftverkens påverkbara kostnader lägre än andra anläggningars påverkbara kostnader, även andra baslastanläggningar.

| (24) | Marknadsprisfallet har gjort att BE:s vinstmarginaler utöver de påverkbara kostnaderna minskat kraftigt. Följaktligen har bolagets möjligheter att betala de höga icke påverkbara kostnaderna, huvudsakligen finansieringskostnader och kostnader för tidigare åtaganden på kärnenergiområdet, försämrats avsevärt. På grund av detta fick bolagets också svårt att betala av lån och liknande, och det blev nödvändigt att göra en ekonomisk omstrukturering. |
| --- | --- |

(24)

Marknadsprisfallet har gjort att BE:s vinstmarginaler utöver de påverkbara kostnaderna minskat kraftigt. Följaktligen har bolagets möjligheter att betala de höga icke påverkbara kostnaderna, huvudsakligen finansieringskostnader och kostnader för tidigare åtaganden på kärnenergiområdet, försämrats avsevärt. På grund av detta fick bolagets också svårt att betala av lån och liknande, och det blev nödvändigt att göra en ekonomisk omstrukturering.

| (25) | Utöver de långsiktiga icke påverkbara kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet hade BE också större kortsiktiga icke påverkbara kostnader för finansiering. Dessa ökade på grund av att BE måste betala ut avkastning till aktieägarna och haft utlägg för förvärvet av Eggborough-anläggningen och anläggningarna i Nordamerika samt kostnaderna för energiköpsavtalen. |
| --- | --- |

(25)

Utöver de långsiktiga icke påverkbara kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet hade BE också större kortsiktiga icke påverkbara kostnader för finansiering. Dessa ökade på grund av att BE måste betala ut avkastning till aktieägarna och haft utlägg för förvärvet av Eggborough-anläggningen och anläggningarna i Nordamerika samt kostnaderna för energiköpsavtalen.

| (26) | Inkomstbortfallet på grund av fallande elpriser förvärrades av stora oväntade produktionsavbrott vid BE:s anläggningar Torness 2 och Dungeness B. BE meddelade den 13 augusti 2002 att målet för elproduktionen vid kärnkraftverken hade sänkts från 67,5 TWh till 63 TWh (± 1 TWh) till följd av de oväntade avbrotten vid Torness. |
| --- | --- |

(26)

Inkomstbortfallet på grund av fallande elpriser förvärrades av stora oväntade produktionsavbrott vid BE:s anläggningar Torness 2 och Dungeness B. BE meddelade den 13 augusti 2002 att målet för elproduktionen vid kärnkraftverken hade sänkts från 67,5 TWh till 63 TWh (± 1 TWh) till följd av de oväntade avbrotten vid Torness.

b)   Omstruktureringsåtgärderna

| (27) | BE, de större fordringsägarna (inbegripet det offentliga kärnbränsleupparbetningsföretaget BNFL) och Förenade kungariket enades om ett omstruktureringspaket bestående av följande sju åtgärder:







  — Åtgärd A | : | Åtgärder avseende finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet. |
| --- | --- | --- | --- |
| — Åtgärd B | : | Åtgärder avseende kärnbränslecykeln som förhandlats fram med BNFL. |
| — Åtgärd C | : | Moratorieavtal. |
| — Åtgärd D | : | Omstruktureringspaket som förhandlats fram med de större fordringsägarna. |
| — Åtgärd E | : | Ny handelsstrategi. |
| — Åtgärd F | : | Avyttring av egendom för att finansiera omstruktureringen. |
| — Åtgärd G | : | Skatteanstånd. |

(27)

BE, de större fordringsägarna (inbegripet det offentliga kärnbränsleupparbetningsföretaget BNFL) och Förenade kungariket enades om ett omstruktureringspaket bestående av följande sju åtgärder:

— Åtgärd A

:

Åtgärder avseende finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet.

— Åtgärd B

:

Åtgärder avseende kärnbränslecykeln som förhandlats fram med BNFL.

— Åtgärd C

:

Moratorieavtal.

— Åtgärd D

:

Omstruktureringspaket som förhandlats fram med de större fordringsägarna.

— Åtgärd E

:

Ny handelsstrategi.

— Åtgärd F

:

Avyttring av egendom för att finansiera omstruktureringen.

— Åtgärd G

:

Skatteanstånd.

| (28) | Åtgärderna beskrivs i skälen 29–102. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna beskrivs i skälen 29–102.

| (29) | Åtagandena på kärnenergiområdet gäller framför allt upparbetning, förvaring och slutförvaring av utbränt kärnbränsle (upparbetnings- och förvaringsåtaganden) och nedläggning av kärnkraftverk i slutet av deras kommersiella livstid (nedläggningsåtaganden). |
| --- | --- |

(29)

Åtagandena på kärnenergiområdet gäller framför allt upparbetning, förvaring och slutförvaring av utbränt kärnbränsle (upparbetnings- och förvaringsåtaganden) och nedläggning av kärnkraftverk i slutet av deras kommersiella livstid (nedläggningsåtaganden).

| (30) | Beträffande vissa upparbetnings- och förvaringsåtaganden har BE avtal om hantering av utbränt kärnbränsle med BNFL (åtaganden som är föremål för avtal). Kostnaderna för de åtaganden som är föremål för avtal utgörs av de belopp som BE enligt avtalen i framtiden skall betala till BNFL för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer och andra tjänster inom ramen för hanteringen av utbränt kärnbränsle. Avtalen avser upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle och avfallsprodukter från AGR-reaktorer åtminstone fram till 2038 eller 2086. Avtalen har fasta priser, och BNFL ansvarar för alla tekniska risker i samband med upparbetningen och förvaringen av det utbrända kärnbränslet. BE kvarstår som ägare av det utbrända kärnbränslet och det mesta avfallet under avtalens giltighetstid. |
| --- | --- |

(30)

Beträffande vissa upparbetnings- och förvaringsåtaganden har BE avtal om hantering av utbränt kärnbränsle med BNFL (åtaganden som är föremål för avtal). Kostnaderna för de åtaganden som är föremål för avtal utgörs av de belopp som BE enligt avtalen i framtiden skall betala till BNFL för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer och andra tjänster inom ramen för hanteringen av utbränt kärnbränsle. Avtalen avser upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle och avfallsprodukter från AGR-reaktorer åtminstone fram till 2038 eller 2086. Avtalen har fasta priser, och BNFL ansvarar för alla tekniska risker i samband med upparbetningen och förvaringen av det utbrända kärnbränslet. BE kvarstår som ägare av det utbrända kärnbränslet och det mesta avfallet under avtalens giltighetstid.

| (31) | Det förekommer även andra upparbetnings- och förvaringsåtaganden avseende det utbrända kärnbränslet som inte omfattas av några tjänsteavtal (åtaganden som inte omfattas av avtal). Det är huvudsakligen fråga om slutförvaring av utbränt kärnbränsle, plutonium, uran och avfall från upparbetningen av AGR-bränsle, vidare förvaring och slutförvaring av utbränt bränsle från PWR-reaktorer, samt uppförande av ett torrlager vid Sizewell B och förvaring och bortskaffande av driftsavfall. |
| --- | --- |

(31)

Det förekommer även andra upparbetnings- och förvaringsåtaganden avseende det utbrända kärnbränslet som inte omfattas av några tjänsteavtal (åtaganden som inte omfattas av avtal). Det är huvudsakligen fråga om slutförvaring av utbränt kärnbränsle, plutonium, uran och avfall från upparbetningen av AGR-bränsle, vidare förvaring och slutförvaring av utbränt bränsle från PWR-reaktorer, samt uppförande av ett torrlager vid Sizewell B och förvaring och bortskaffande av driftsavfall.

| (32) | Nedläggningsåtagandena avser kostnader för bortskaffande av bränsle, dekontaminering och rivning av kärnkraftverk efter det att de slutat producera el. Nedläggningen sker oftast i följande tre steg:






  — | Steg 1: Tömning av reaktorn och bortskaffande av kärnbränslet kort efter det att kärnkraftverket stängts. |
| --- | --- | --- |

(32)

Nedläggningsåtagandena avser kostnader för bortskaffande av bränsle, dekontaminering och rivning av kärnkraftverk efter det att de slutat producera el. Nedläggningen sker oftast i följande tre steg:

—

Steg 1: Tömning av reaktorn och bortskaffande av kärnbränslet kort efter det att kärnkraftverket stängts.

| — | Steg 2: Rivning av överflödiga byggnader kring reaktorn och arbeten för att göra reaktorn säker och väderbeständig. Därefter står reaktorn vanligtvis kvar och övervakas under längre perioder. |
| --- | --- |

—

Steg 2: Rivning av överflödiga byggnader kring reaktorn och arbeten för att göra reaktorn säker och väderbeständig. Därefter står reaktorn vanligtvis kvar och övervakas under längre perioder.

| — | Steg 3: Rivning av reaktorn för återanvändning av anläggningen (tidigast 85 år efter det att en AGR-reaktor slutat att generera el och tidigast efter 50 år när det gäller PWR-reaktorer). |
| --- | --- |

—

Steg 3: Rivning av reaktorn för återanvändning av anläggningen (tidigast 85 år efter det att en AGR-reaktor slutat att generera el och tidigast efter 50 år när det gäller PWR-reaktorer).

| (33) | Ett antal åtgärder har hittills vidtagits för att finansiera åtagandena på kärnenergiområdet. I samband med privatiseringen skapades en separat fond, den s.k. Nuclear Decommissioning Fund (nedan kallad ”NDF-fonden”). Fonden är ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. Fondens syfte är att ackumulera medel för att finansiera en del av nedläggningsåtagandena. Övriga åtaganden på kärnenergiområdet förväntas finansieras med tillgängliga medel från BE:s pågående verksamhet. Till följd av BE:s minskande intäkter är de befintliga arrangemangen emellertid inte tillräckliga för att täcka kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

(33)

Ett antal åtgärder har hittills vidtagits för att finansiera åtagandena på kärnenergiområdet. I samband med privatiseringen skapades en separat fond, den s.k. Nuclear Decommissioning Fund (nedan kallad ”NDF-fonden”). Fonden är ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. Fondens syfte är att ackumulera medel för att finansiera en del av nedläggningsåtagandena. Övriga åtaganden på kärnenergiområdet förväntas finansieras med tillgängliga medel från BE:s pågående verksamhet. Till följd av BE:s minskande intäkter är de befintliga arrangemangen emellertid inte tillräckliga för att täcka kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet.

| (34) | I den omstruktureringsplan som tagits fram av Förenade kungariket ingår ett antal åtgärder som innebär att staten tar över det finansiella ansvaret för en del av åtagandena på kärnenergiområdet. Åtgärderna kommer att åtföljas av nya arrangemang för hur BE skall bidra till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet och för förvaltningen av BE:s åtaganden. |
| --- | --- |

(34)

I den omstruktureringsplan som tagits fram av Förenade kungariket ingår ett antal åtgärder som innebär att staten tar över det finansiella ansvaret för en del av åtagandena på kärnenergiområdet. Åtgärderna kommer att åtföljas av nya arrangemang för hur BE skall bidra till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet och för förvaltningen av BE:s åtaganden.

| (35) | Enligt omstruktureringsplanen skall den nuvarande NDF-fonden utvidgas till eller ersättas av en ny fond med namnet Nuclear Liabilities Fund, dvs. fonden för åtaganden på kärnenergiområdet (nedan kallad ”NLF-fonden”). NLF-fonden skall ta formen av ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. NLF-fonden skall täcka kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden avseende följande:






  a) | Allt AGR-bränsle som BE:s reaktorer laddats med före det datum då alla villkor för omstruktureringen är uppfyllda och kommissionen fattat beslut om omstruktureringen (nedan kallat ”den dag då omstruktureringen träder i kraft”), vidare allt PWR-bränsle, samt kostnaderna för förvaring och bortskaffande av driftsavfall från kraftverken. |
| --- | --- | --- |

(35)

Enligt omstruktureringsplanen skall den nuvarande NDF-fonden utvidgas till eller ersättas av en ny fond med namnet Nuclear Liabilities Fund, dvs. fonden för åtaganden på kärnenergiområdet (nedan kallad ”NLF-fonden”). NLF-fonden skall ta formen av ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. NLF-fonden skall täcka kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden avseende följande:

a)

Allt AGR-bränsle som BE:s reaktorer laddats med före det datum då alla villkor för omstruktureringen är uppfyllda och kommissionen fattat beslut om omstruktureringen (nedan kallat ”den dag då omstruktureringen träder i kraft”), vidare allt PWR-bränsle, samt kostnaderna för förvaring och bortskaffande av driftsavfall från kraftverken.

| b) | BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 1. |
| --- | --- |

b)

BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 1.

| c) | BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 2 och 3 som inte kan täckas av NDF-fonden när de förfaller till betalning. |
| --- | --- |

c)

BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 2 och 3 som inte kan täckas av NDF-fonden när de förfaller till betalning.

| (36) | När omstruktureringen genomförts kommer BE att bidra till NLF-fonden enligt följande:






  a) | Fasta nedläggningsbidrag på 20 miljoner GBP per år, uppräknade enligt konsumentprisindex. Bidragen kommer att gradvis minska i takt med att kärnkraftverken läggs ned. |
| --- | --- | --- |

(36)

När omstruktureringen genomförts kommer BE att bidra till NLF-fonden enligt följande:

a)

Fasta nedläggningsbidrag på 20 miljoner GBP per år, uppräknade enligt konsumentprisindex. Bidragen kommer att gradvis minska i takt med att kärnkraftverken läggs ned.

| b) | 150 000 GBP per år, uppräknat enligt konsumentprisindex, för varje ton PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Enligt Förenade kungariket motsvarar 150 000 GBP per ton de internationella kostnaderna för hantering av utbränt kärnbränsle. |
| --- | --- |

b)

150 000 GBP per år, uppräknat enligt konsumentprisindex, för varje ton PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Enligt Förenade kungariket motsvarar 150 000 GBP per ton de internationella kostnaderna för hantering av utbränt kärnbränsle.

| c) | 275 miljoner GBP i form av nya obligationer till NFL-fonden. De nya obligationerna kommer att vara högt rankade och oprioriterade. |
| --- | --- |

c)

275 miljoner GBP i form av nya obligationer till NFL-fonden. De nya obligationerna kommer att vara högt rankade och oprioriterade.

| d) | Betalningar på inledningsvis 65 % av BE:s konsoliderade nettokassaflöde efter avdrag för skatt och finansieringskostnader och efter att medel dragits för kassareserven (NFL-betalningar). Betalningarna kommer i det följande också att benämnas ”det samlade kassastödet”. NLF-fondens styrelse kommer att ha rätt att vid vissa tillfällen konvertera hela eller delar av NLF-betalningarna till BE-aktier. Så länge NLF äger aktierna ger de ingen rösträtt eftersom NLF annars skulle ha 30 % eller mer av rösträtterna i BE. |
| --- | --- |

d)

Betalningar på inledningsvis 65 % av BE:s konsoliderade nettokassaflöde efter avdrag för skatt och finansieringskostnader och efter att medel dragits för kassareserven (NFL-betalningar). Betalningarna kommer i det följande också att benämnas ”det samlade kassastödet”. NLF-fondens styrelse kommer att ha rätt att vid vissa tillfällen konvertera hela eller delar av NLF-betalningarna till BE-aktier. Så länge NLF äger aktierna ger de ingen rösträtt eftersom NLF annars skulle ha 30 % eller mer av rösträtterna i BE.

| (37) | Lämpliga och korrekta anpassningar kan göras då och då av den procentandel av kassaflödet som ligger till grund för NLF-betalningarna så att aktieägarna kan få del av det innehållna kassaflödet och avkastningen av nya aktieteckningar och så att NLF-fonden och aktieägarna inte påverkas negativt av eventuella företagsuppdelningar, värdepappersemissioner eller liknande åtgärder. |
| --- | --- |

(37)

Lämpliga och korrekta anpassningar kan göras då och då av den procentandel av kassaflödet som ligger till grund för NLF-betalningarna så att aktieägarna kan få del av det innehållna kassaflödet och avkastningen av nya aktieteckningar och så att NLF-fonden och aktieägarna inte påverkas negativt av eventuella företagsuppdelningar, värdepappersemissioner eller liknande åtgärder.

| (38) | Betalningarna av de fasta bidragen på 20 miljoner GBP per år till NLF- och NDF-fonderna för nedläggningsåtaganden (uppräknade enligt konsumentprisindex och gradvis minskande i takt med att kärnkraftverken stängs) kommer att vara degressiva och beräknas utifrån en nettonuvärdesbas (som diskonteras med hjälp av en lämplig räntesats för NLF respektive NDF) och förfaller omedelbart till betalning om BEG eller BEGUK kommer på obestånd. De större företagen i BE-gruppen kommer att stå som garant för de degressiva betalningarna, med säkerhet i företagens tillgångar. |
| --- | --- |

(38)

Betalningarna av de fasta bidragen på 20 miljoner GBP per år till NLF- och NDF-fonderna för nedläggningsåtaganden (uppräknade enligt konsumentprisindex och gradvis minskande i takt med att kärnkraftverken stängs) kommer att vara degressiva och beräknas utifrån en nettonuvärdesbas (som diskonteras med hjälp av en lämplig räntesats för NLF respektive NDF) och förfaller omedelbart till betalning om BEG eller BEGUK kommer på obestånd. De större företagen i BE-gruppen kommer att stå som garant för de degressiva betalningarna, med säkerhet i företagens tillgångar.

| (39) | NLF-fondens styrelseledamöters enda uppdrag kommer att vara att förvalta fonden och dess investeringar och att göra skäliga utbetalningar. I detta ingår även avgöranden om eventuellt uppskjutande av NLF-betalningar och eventuell konvertering av NLF-betalningar till aktier. NLF-fondens styrelseledamöter kommer inte att ha befogenhet att ändra åtagandena, finansieringsvillkoren eller BE:s bidrag. |
| --- | --- |

(39)

NLF-fondens styrelseledamöters enda uppdrag kommer att vara att förvalta fonden och dess investeringar och att göra skäliga utbetalningar. I detta ingår även avgöranden om eventuellt uppskjutande av NLF-betalningar och eventuell konvertering av NLF-betalningar till aktier. NLF-fondens styrelseledamöter kommer inte att ha befogenhet att ändra åtagandena, finansieringsvillkoren eller BE:s bidrag.

| (40) | Förenade kungariket kommer att vidta följande fyra åtgärder för finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet: |
| --- | --- |

(40)

Förenade kungariket kommer att vidta följande fyra åtgärder för finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet:

—   Övertag av BE:s åtaganden inom ramen för historiska avtal om utbränt kärnbränsle

| (41) | Förenade kungariket tar över ansvaret för BE:s åtaganden inom ramen för avtalen mellan BE och BNFL (de s.k. historiska avtalen om utbränt kärnbränsle), särskilt följande aspekter: i) upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer som reaktorn redan laddats med innan omstruktureringen träder i kraft och ii) andra tjänster i samband med underhåll av reaktortanken, oxidhantering och järnvägstransport enligt befintliga avtal med BNFL. |
| --- | --- |

(41)

Förenade kungariket tar över ansvaret för BE:s åtaganden inom ramen för avtalen mellan BE och BNFL (de s.k. historiska avtalen om utbränt kärnbränsle), särskilt följande aspekter: i) upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer som reaktorn redan laddats med innan omstruktureringen träder i kraft och ii) andra tjänster i samband med underhåll av reaktortanken, oxidhantering och järnvägstransport enligt befintliga avtal med BNFL.

| (42) | Åtagandet från Förenade kungariket täcker emellertid inte kostnaderna för bränsle som AGR-reaktorerna laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft, utan de kostnaderna åligger fortfarande BE enligt nya avtal mellan BE och BNFL. Vidare omfattar åtagandet inte kostnader för PWR-bränsle, då sådant bränsle inte upparbetas av BNFL utan hanteras direkt, dvs. förvaras, av BE. |
| --- | --- |

(42)

Åtagandet från Förenade kungariket täcker emellertid inte kostnaderna för bränsle som AGR-reaktorerna laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft, utan de kostnaderna åligger fortfarande BE enligt nya avtal mellan BE och BNFL. Vidare omfattar åtagandet inte kostnader för PWR-bränsle, då sådant bränsle inte upparbetas av BNFL utan hanteras direkt, dvs. förvaras, av BE.

—   Åtagande om att täcka eventuellt underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden och åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal under steg 1.

| (43) | Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden och åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal under steg 1 (även kostnaderna för uppförande av torrlagret vid Sizewell B och för slutförvaring av bränsle). |
| --- | --- |

(43)

Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden och åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal under steg 1 (även kostnaderna för uppförande av torrlagret vid Sizewell B och för slutförvaring av bränsle).

—   Åtagande om att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden under stegen 2 och 3.

| (44) | Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden under stegen 2 och 3. |
| --- | --- |

(44)

Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden under stegen 2 och 3.

—   Särskild skattebefrielse

| (45) | De åtaganden som gjorts av Förenade kungariket kommer att föras upp på tillgångssidan av BE:s balansräkning och som en kreditpost i resultaträkningen. Under normala omständigheter är sådana åtaganden beskattningsbara. Enligt Förenade kungariket skulle en beskattning av åtagandena innebära att det stöd som ges till BE inom ramen för omstruktureringen måste höjas med skattebeloppet för åtagandet, annars kan det inte säkras att BE är solvent efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(45)

De åtaganden som gjorts av Förenade kungariket kommer att föras upp på tillgångssidan av BE:s balansräkning och som en kreditpost i resultaträkningen. Under normala omständigheter är sådana åtaganden beskattningsbara. Enligt Förenade kungariket skulle en beskattning av åtagandena innebära att det stöd som ges till BE inom ramen för omstruktureringen måste höjas med skattebeloppet för åtagandet, annars kan det inte säkras att BE är solvent efter omstruktureringen.

| (46) | För att motverka detta kommer Förenade kungariket att införa specifik lagstiftning om skattebefrielse via energilagen. Utan sådan lagstiftning skulle det uppstå beskattningsbara inkomster på cirka 3 152 miljoner GBP. Enligt Förenade kungariket har lagstiftningen om skattebefrielse utarbetats på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att BE beviljas orimliga skattelättnader i framtiden. Eventuella framtida ökningar av åtagandets värde, oavsett om ökningen beror på prishöjningar eller indexering, kommer att beskattas, vilket innebär att det stöd som beviljats BE uppvägs när de extra utgifterna tas upp i resultaträkningen. |
| --- | --- |

(46)

För att motverka detta kommer Förenade kungariket att införa specifik lagstiftning om skattebefrielse via energilagen. Utan sådan lagstiftning skulle det uppstå beskattningsbara inkomster på cirka 3 152 miljoner GBP. Enligt Förenade kungariket har lagstiftningen om skattebefrielse utarbetats på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att BE beviljas orimliga skattelättnader i framtiden. Eventuella framtida ökningar av åtagandets värde, oavsett om ökningen beror på prishöjningar eller indexering, kommer att beskattas, vilket innebär att det stöd som beviljats BE uppvägs när de extra utgifterna tas upp i resultaträkningen.

| (47) | Tabell 1 visar hur Förenade kungariket beräknar värdet av det aktuella stödet. Osäkerhetsmomentet är mycket stort när det gäller värdeberäkningarna. Det råder stor osäkerhet angående kärnenergiåtagandenas värde och BE:s förmåga att bidra till de kostnaderna. Åtagandena på kärnenergiområdet löper över extremt långa tidsperioder. Som exempel kan nämnas att BE inte kommer att börja riva en AGR-reaktor förrän tidigast 85 år efter det att den slutat producera energi och att hanteringen av utbränt kärnbränsle måste pågå för all framtid. Dessutom saknas det ännu erfarenhet på många områden av kärnenergiåtagandena, som nedläggning av AGR-reaktorer. Stödets värde har ändrats sedan anmälan gjordes. Detta beror huvudsakligen på ökade intäkter från det samlade kassastödet till följd av att BE:s resultat varit bättre än väntat, inflationen, aktualiseringen av de belopp som förfallit till betalning inom ramen för åtagandet avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle, större volymer utbränt AGR-bränsle på grund av att omstruktureringen senarelades samt uppräkningen till marknadsvärde av tillgångarna inom NDF-fonden.
  Tabell 1
  Beräkning av värdet av stödinstrumenten inom åtgärd A på grundval av prognoser från juli 2004 (6)










  (miljoner GBP) |
| --- | --- |
| | Uppgifter i den ursprungliga anmälan | Aktuella prognoser |
| Nettonuvärde
  (diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7)) | Sammanlagda framtida betalningar
  (ej diskonterade) | Nettonuvärde
  (diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7)) | Sammanlagda framtida betalningar
  (ej diskonterade) |
| Åtagande avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle | 2 185 | 3 218 | 2 377 | 3 067 |
| Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal | 750 | 3 166 | 951 | 3 375 |
| Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal | 879 | 4 917 | 1 115 | 5 062 |
| BE:s bidrag till NLF | – 1 432 | – 1 845 | – 2 007 | – 2 510 |
| Nettobelopp som skall betalas av statssekreteraren | 197 | 6 238 | 59 | 5 927 |
| Skattebefrielse | 916 | 946 | 1 047 | 1 077 |
| Totalt | 3 298 | 10 402 | 3 483 | 10 071 |
| Uppgifterna kommer från den ursprungliga anmälan. Kassaflöde per mars 2003, i 2002 års priser (december).
  Aktuella prognoser: kassaflöde per mars 2004, i 2004 års priser (mars). |

(47)

Tabell 1 visar hur Förenade kungariket beräknar värdet av det aktuella stödet. Osäkerhetsmomentet är mycket stort när det gäller värdeberäkningarna. Det råder stor osäkerhet angående kärnenergiåtagandenas värde och BE:s förmåga att bidra till de kostnaderna. Åtagandena på kärnenergiområdet löper över extremt långa tidsperioder. Som exempel kan nämnas att BE inte kommer att börja riva en AGR-reaktor förrän tidigast 85 år efter det att den slutat producera energi och att hanteringen av utbränt kärnbränsle måste pågå för all framtid. Dessutom saknas det ännu erfarenhet på många områden av kärnenergiåtagandena, som nedläggning av AGR-reaktorer. Stödets värde har ändrats sedan anmälan gjordes. Detta beror huvudsakligen på ökade intäkter från det samlade kassastödet till följd av att BE:s resultat varit bättre än väntat, inflationen, aktualiseringen av de belopp som förfallit till betalning inom ramen för åtagandet avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle, större volymer utbränt AGR-bränsle på grund av att omstruktureringen senarelades samt uppräkningen till marknadsvärde av tillgångarna inom NDF-fonden.

Tabell 1

Beräkning av värdet av stödinstrumenten inom åtgärd A på grundval av prognoser från juli 2004 (6)

(miljoner GBP)

Uppgifter i den ursprungliga anmälan

Aktuella prognoser

Nettonuvärde

(diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7))

Sammanlagda framtida betalningar

(ej diskonterade)

Nettonuvärde

(diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7))

Sammanlagda framtida betalningar

(ej diskonterade)

Åtagande avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle

2 185

3 218

2 377

3 067

Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal

750

3 166

951

3 375

Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal

879

4 917

1 115

5 062

BE:s bidrag till NLF

– 1 432

– 1 845

– 2 007

– 2 510

Nettobelopp som skall betalas av statssekreteraren

197

6 238

59

5 927

Skattebefrielse

916

946

1 047

1 077

Totalt

3 298

10 402

3 483

10 071

Uppgifterna kommer från den ursprungliga anmälan. Kassaflöde per mars 2003, i 2002 års priser (december).

Aktuella prognoser: kassaflöde per mars 2004, i 2004 års priser (mars).

| (48) | BNFL både levererar kärnbränsle till BE:s samtliga AGR-reaktorer och upparbetar och förvarar det utbrända kärnbränslet (8). |
| --- | --- |

(48)

BNFL både levererar kärnbränsle till BE:s samtliga AGR-reaktorer och upparbetar och förvarar det utbrända kärnbränslet (8).

| (49) | BNFL är BE:s största enskilda fordringsägare och har som ett led i omstruktureringen gått med på att ändra sina avtal med BE, både beträffande leverans av kärnbränslet och upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet. |
| --- | --- |

(49)

BNFL är BE:s största enskilda fordringsägare och har som ett led i omstruktureringen gått med på att ändra sina avtal med BE, både beträffande leverans av kärnbränslet och upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet.

| (50) | De avtal om leverans av kärnbränsle som fanns före omstruktureringen ingicks mellan BE och BFNL 1997 och mellan BE och BEG respektive BEGUK 1995. Avtalen skulle gälla till och med den den 31 mars 2006, med möjlighet till omförhandling och förlängning när det gäller BEG och möjlighet till förlängning när det gäller BEGUK. |
| --- | --- |

(50)

De avtal om leverans av kärnbränsle som fanns före omstruktureringen ingicks mellan BE och BFNL 1997 och mellan BE och BEG respektive BEGUK 1995. Avtalen skulle gälla till och med den den 31 mars 2006, med möjlighet till omförhandling och förlängning när det gäller BEG och möjlighet till förlängning när det gäller BEGUK.

| (51) | I bränslepriset ingick en årlig fast avgift och en rörlig avgift per levererad bränsleenhet. Avgifterna räknades fram i enlighet med ett inflationsindex. |
| --- | --- |

(51)

I bränslepriset ingick en årlig fast avgift och en rörlig avgift per levererad bränsleenhet. Avgifterna räknades fram i enlighet med ett inflationsindex.

| (52) | De omförhandlade villkoren för kärnbränsleförsörjningen trädde i kraft den 1 april 2003 i form av ett tillägg till de tidigare avtalen. Dessa nya villkor kommer också att ligga till grund för nya avtal om leverans av AGR-bränsle efter den 31 mars 2006. De nya avtalen kommer att gälla under reaktorernas hela livstid och kommer att träda i kraft den 1 april 2006. |
| --- | --- |

(52)

De omförhandlade villkoren för kärnbränsleförsörjningen trädde i kraft den 1 april 2003 i form av ett tillägg till de tidigare avtalen. Dessa nya villkor kommer också att ligga till grund för nya avtal om leverans av AGR-bränsle efter den 31 mars 2006. De nya avtalen kommer att gälla under reaktorernas hela livstid och kommer att träda i kraft den 1 april 2006.

| (53) | Enligt de nya villkoren kommer de fasta årliga betalningarna enligt de tidigare avtalen att sänkas med 5 miljoner GBP per år och dessutom kommer det att ges en ytterligare rabatt på baslastpriserna, dock högst 15 miljoner GBP (båda rabatterna kommer att räknas i 2003 års priser och räknas om enligt konsumentprisindex). I övrigt förblir priserna desamma som i tidigare avtal. |
| --- | --- |

(53)

Enligt de nya villkoren kommer de fasta årliga betalningarna enligt de tidigare avtalen att sänkas med 5 miljoner GBP per år och dessutom kommer det att ges en ytterligare rabatt på baslastpriserna, dock högst 15 miljoner GBP (båda rabatterna kommer att räknas i 2003 års priser och räknas om enligt konsumentprisindex). I övrigt förblir priserna desamma som i tidigare avtal.

| (54) | Under förutsättning att minst fyra av de sju AGR-reaktorerna förblir i drift kommer den fasta avgift som BE skall erlägga för bränsleleveranser från och med den 1 april 2006 att vara 25,5 miljoner GBP minus den nedsättning som nämns ovan, plus en rörlig avgift (som i de nu gällande avtalen) på 191 000 GBP per ton uran. Beloppen anges i 2002 års priser (juli) och kommer att räknas upp enligt konsumentprisindex. |
| --- | --- |

(54)

Under förutsättning att minst fyra av de sju AGR-reaktorerna förblir i drift kommer den fasta avgift som BE skall erlägga för bränsleleveranser från och med den 1 april 2006 att vara 25,5 miljoner GBP minus den nedsättning som nämns ovan, plus en rörlig avgift (som i de nu gällande avtalen) på 191 000 GBP per ton uran. Beloppen anges i 2002 års priser (juli) och kommer att räknas upp enligt konsumentprisindex.

| (55) | Under den period då endast högst tre anläggningar kommer att vara öppna kan priset fastställas på grundval av rekommendationer som utfärdas av en gemensam grupp med företrädare för BE och BFNL på grundval av en undersökning av hur BNFL:s bränsleanläggnings prestanda kan optimeras i slutet av anläggningens livstid. |
| --- | --- |

(55)

Under den period då endast högst tre anläggningar kommer att vara öppna kan priset fastställas på grundval av rekommendationer som utfärdas av en gemensam grupp med företrädare för BE och BFNL på grundval av en undersökning av hur BNFL:s bränsleanläggnings prestanda kan optimeras i slutet av anläggningens livstid.

| (56) | Föregångarna till BEG och BEGUK, dvs. Nuclear Electric och Scottish Nuclear, ingick 1995 långsiktiga avtal med BNFL om förvaring och upparbetning av utbränt AGR-bränsle och liknande tjänster. BEGUK (dvs. Scottish Nuclear) ingick vidare 1995 ett avtal om långsiktig förvaring av utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter för vilka det redan fanns upparbetningsavtal. Även BEG ingick 1997 ännu ett avtal om upparbetning och förvaring av allt utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter som omfattas av avtalet från 1995. Samtliga avtal ovan kommer hädanefter att betecknas som ”de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”. Genom avtalen säkras upparbetning och förvaring fram till 2038 eller 2086, beroende på typ av avfall. |
| --- | --- |

(56)

Föregångarna till BEG och BEGUK, dvs. Nuclear Electric och Scottish Nuclear, ingick 1995 långsiktiga avtal med BNFL om förvaring och upparbetning av utbränt AGR-bränsle och liknande tjänster. BEGUK (dvs. Scottish Nuclear) ingick vidare 1995 ett avtal om långsiktig förvaring av utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter för vilka det redan fanns upparbetningsavtal. Även BEG ingick 1997 ännu ett avtal om upparbetning och förvaring av allt utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter som omfattas av avtalet från 1995. Samtliga avtal ovan kommer hädanefter att betecknas som ”de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”. Genom avtalen säkras upparbetning och förvaring fram till 2038 eller 2086, beroende på typ av avfall.

| (57) | Enligt de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle kvarstår BE om ägare av det utbrända kärnbränslet. På sikt kommer BEG och BEGUK att ta emot förglasat högnivåavfall, utbränt kärnbränsle, visst mellannivåavfall och upparbetat uran och plutonium från BNFL för att uppfylla sina åtaganden. |
| --- | --- |

(57)

Enligt de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle kvarstår BE om ägare av det utbrända kärnbränslet. På sikt kommer BEG och BEGUK att ta emot förglasat högnivåavfall, utbränt kärnbränsle, visst mellannivåavfall och upparbetat uran och plutonium från BNFL för att uppfylla sina åtaganden.

| (58) | Priserna i avtalen anpassas efter inflationen och fastställs när det gäller upparbetning och förvaring utifrån hur många ton som levereras. De priser som anges i de ursprungliga avtalen från 1995 omfattar även nedläggningen av THORP-anläggningen (anläggning för upparbetning av termisk oxid) i Sellafield, där AGR-bränsle upparbetas. Med tanke på vilken typ av tjänster som tillhandahålls av BNFL måste BE fortsätta att betala för det bränsle som levererats, oavsett om avtalen om ännu inte levererat bränsle sägs upp eller inte. |
| --- | --- |

(58)

Priserna i avtalen anpassas efter inflationen och fastställs när det gäller upparbetning och förvaring utifrån hur många ton som levereras. De priser som anges i de ursprungliga avtalen från 1995 omfattar även nedläggningen av THORP-anläggningen (anläggning för upparbetning av termisk oxid) i Sellafield, där AGR-bränsle upparbetas. Med tanke på vilken typ av tjänster som tillhandahålls av BNFL måste BE fortsätta att betala för det bränsle som levererats, oavsett om avtalen om ännu inte levererat bränsle sägs upp eller inte.

| (59) | Det har fastställts ett betalningsflöde för avtalen om upparbetning och förvaring från 1995, och flödet av månadsbetalningar pågår fram till att avtalen löper ut 2086. Betalningsflödet för avtalet från 1997 bygger på när bränslet levereras till BNFL och på vilka kvantiteter det är fråga om. De fasta betalningarna utgörs av en klumpsumma som betalas av enligt en plan. |
| --- | --- |

(59)

Det har fastställts ett betalningsflöde för avtalen om upparbetning och förvaring från 1995, och flödet av månadsbetalningar pågår fram till att avtalen löper ut 2086. Betalningsflödet för avtalet från 1997 bygger på när bränslet levereras till BNFL och på vilka kvantiteter det är fråga om. De fasta betalningarna utgörs av en klumpsumma som betalas av enligt en plan.

| (60) | De omförhandlade avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle (nedan kallade ”de nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”) tillämpas olika beroende på om bränslet laddades in i reaktorerna före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. |
| --- | --- |

(60)

De omförhandlade avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle (nedan kallade ”de nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”) tillämpas olika beroende på om bränslet laddades in i reaktorerna före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft.

| (61) | Beträffande bränsle som laddats före den dag då omstruktureringen träder i kraft gäller följande:






  a) | Betalningarna kommer att läggas på ett sådant sätt att de går snabbare och så att nettonuvärdet för de framtida betalningarna, vilket beräknas enligt Förenade kungarikets diskonteringsränta för den offentliga sektorn, förblir oförändrat. |
| --- | --- | --- |

(61)

Beträffande bränsle som laddats före den dag då omstruktureringen träder i kraft gäller följande:

a)

Betalningarna kommer att läggas på ett sådant sätt att de går snabbare och så att nettonuvärdet för de framtida betalningarna, vilket beräknas enligt Förenade kungarikets diskonteringsränta för den offentliga sektorn, förblir oförändrat.

| b) | Bestämmelserna om uppsägning i avtalen kommer att ändras på ett sådant sätt att avtalen kommer att kunna sägas upp direkt utan regressrätt om BE trots omstruktureringen skulle bli insolvent. Förenade kungariket anger att det under sådana omständigheter fortfarande skulle vara nödvändigt att förvara bränslet vid BNFL:s anläggning i Sellafield och att det då skulle krävas att antingen Förenade kungariket eller NLF ingår ett avtal om förvaringen med BNFL eller en eventuell efterföljare till BNFL. Förenade kungariket anger att man anser att det för sådana eventuella arrangemang måste göras en översyn av de relevanta omständigheterna, även avtalsbestämmelserna. |
| --- | --- |

b)

Bestämmelserna om uppsägning i avtalen kommer att ändras på ett sådant sätt att avtalen kommer att kunna sägas upp direkt utan regressrätt om BE trots omstruktureringen skulle bli insolvent. Förenade kungariket anger att det under sådana omständigheter fortfarande skulle vara nödvändigt att förvara bränslet vid BNFL:s anläggning i Sellafield och att det då skulle krävas att antingen Förenade kungariket eller NLF ingår ett avtal om förvaringen med BNFL eller en eventuell efterföljare till BNFL. Förenade kungariket anger att man anser att det för sådana eventuella arrangemang måste göras en översyn av de relevanta omständigheterna, även avtalsbestämmelserna.

| (62) | Beträffande bränsle som laddats samma dag som omstruktureringen träder i kraft eller därefter gäller följande:






  a) | Äganderätten till det utbrända kärnbränslet kommer att övergå till BNFL från den dag då BNFL övertar riskerna med förvaringen av det utbrända kärnbränslet (dvs. i och med att det levereras till BNFL). BE har därefter inga åtaganden avseende bränslet. |
| --- | --- | --- |

(62)

Beträffande bränsle som laddats samma dag som omstruktureringen träder i kraft eller därefter gäller följande:

a)

Äganderätten till det utbrända kärnbränslet kommer att övergå till BNFL från den dag då BNFL övertar riskerna med förvaringen av det utbrända kärnbränslet (dvs. i och med att det levereras till BNFL). BE har därefter inga åtaganden avseende bränslet.

| b) | Betalningen för tjänsterna skall erläggas i samband med att BE:s reaktorer laddas med kärnbränslet i stället för i ett senare skede (som exempelvis när det utbrända kärnbränslet levereras till BNFL). Betalningarna kommer att beräknas utifrån en laddningsplan, och det kommer att göras en avstämning varje år. |
| --- | --- |

b)

Betalningen för tjänsterna skall erläggas i samband med att BE:s reaktorer laddas med kärnbränslet i stället för i ett senare skede (som exempelvis när det utbrända kärnbränslet levereras till BNFL). Betalningarna kommer att beräknas utifrån en laddningsplan, och det kommer att göras en avstämning varje år.

| c) | Baspriset kommer att vara 150 000 GBP per ton uran (i 2003 års priser) och skall således erläggas när reaktorerna laddas med kärnbränslet. Priset räknas därefter upp enligt konsumentprisindex. En gång om året kommer priserna också att justeras uppåt eller nedåt, och justeringen kommer att beräknas med hjälp av en formel som bygger på hur mycket el som AGR-reaktorerna producerat och baslastpriset på el i England och Wales, vilket skyddar BE mot fluktuerande elpriser. Baspriset före eventuella justeringar för hantering av utbränt kärnbränsle kommer att vara cirka 0,6 GBP per MWh. |
| --- | --- |

c)

Baspriset kommer att vara 150 000 GBP per ton uran (i 2003 års priser) och skall således erläggas när reaktorerna laddas med kärnbränslet. Priset räknas därefter upp enligt konsumentprisindex. En gång om året kommer priserna också att justeras uppåt eller nedåt, och justeringen kommer att beräknas med hjälp av en formel som bygger på hur mycket el som AGR-reaktorerna producerat och baslastpriset på el i England och Wales, vilket skyddar BE mot fluktuerande elpriser. Baspriset före eventuella justeringar för hantering av utbränt kärnbränsle kommer att vara cirka 0,6 GBP per MWh.

| (63) | Tabell 2 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL kan få för BE. Beräkningarna har gjorts av Förenade kungariket och bygger på tre möjliga scenarier för utvecklingen på elmarknaden.
  Tabell 2
  Vilka effekter får ändringarna av avtalen om kärnbränsleleverans med BNFL?










  (miljoner GBP) |
| --- | --- |
| Besparingar avseende kärnbränsleleveranserna |
| År (fram till den 31 mars) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Kostnader före omstruktureringen |
| — | Scenario med bankfinansiering och optimistiskt scenario |

(63)

Tabell 2 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL kan få för BE. Beräkningarna har gjorts av Förenade kungariket och bygger på tre möjliga scenarier för utvecklingen på elmarknaden.

Tabell 2

Vilka effekter får ändringarna av avtalen om kärnbränsleleverans med BNFL?

(miljoner GBP)

Besparingar avseende kärnbränsleleveranserna

År (fram till den 31 mars)

2004

2005

2006

2007

2008

Kostnader före omstruktureringen

—

Scenario med bankfinansiering och optimistiskt scenario

221

247

232

203

213

| — | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |

—

Pessimistiskt scenario

216

241

227

198

208

Kostnader efter omstruktureringen

| — | Scenario med bankfinansiering |
| --- | --- |

—

Scenario med bankfinansiering

206

231

218

188

201

| — | Optimistisk scenario |
| --- | --- |

—

Optimistisk scenario

207

231

227

198

207

| — | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |

—

Pessimistiskt scenario

200

220

205

176

186

Besparing

| — | Scenario med bankfinansiering |
| --- | --- |

—

Scenario med bankfinansiering

15

16

14

15

12

| — | Optimistisk scenario |
| --- | --- |

—

Optimistisk scenario

14

16

5

5

6

| — | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |

—

Pessimistiskt scenario

16

21

22

22

22

| (64) | Förenade kungariket anger att det är svårt att göra exakta beräkningar av besparingarna efter 2006 då kärnbränsleleveransavtalen från tiden före omstruktureringen förväntas löpa ut i slutet av 2006. I en sådan beräkning av hur ändringarna gynnar BE måste även ingå en beräkning av hur BNFL gynnas av en förlängning av avtalen till slutet av livstiden för BE:s anläggningar, vilket ingår i priserna i de nya avtalen. Mot bakgrund av dessa osäkerhetsmoment anger Förenade kungariket att BE:s interna beräkningar av besparingarna under anläggningarnas livstid visar på besparingar på 239 miljoner GBP (före diskontering) och 140 miljoner GBP (efter diskontering till en real diskonteringsränta på 3,5 % (9)). Tabell 3 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer får för BE enligt samma tre scenarier som ovan (10). Nettonuvärdet beräknas med hjälp av den offentliga sektorns reala diskonteringsränta på 3,5 %. Tabellen avser endast effekterna av prisförändringar i avtal om kärnbränsle som reaktorerna laddats med före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Det är vanskligt att beräkna effekterna av prisförändringar avseende kärnbränsle som reaktorerna laddats med före omstruktureringen, då detta endast kommer att bli aktuellt om BE blir insolvent. Dessutom anser Förenade kungariket att det är svårt att beräkna i vilken utsträckning BE gynnas av att äganderätten till det utbrända kärnbränslet och åtagandena i samband med detta överförs till BNFL. Förenade kungariket anger dock att en subjektiv uppskattning av värdet av överföringen ger en vinst för BE på cirka 1 421 miljoner GBP (före diskontering) och cirka 148 miljoner GBP (diskonterat med en nominell ränta på 5,4 %). De värdena ingår inte i tabell 3.
  Tabell 3
  Hur påverkas nettonuvärdet av ändringarna av de framtida avtalen om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer (11)








  (miljoner GBP) |
| --- | --- |
| | Nettonuvärde | Totala betalningar (före diskontering) |
| Före omstruktureringen |
| — | Scenario med bankfinansiering |

(64)

Förenade kungariket anger att det är svårt att göra exakta beräkningar av besparingarna efter 2006 då kärnbränsleleveransavtalen från tiden före omstruktureringen förväntas löpa ut i slutet av 2006. I en sådan beräkning av hur ändringarna gynnar BE måste även ingå en beräkning av hur BNFL gynnas av en förlängning av avtalen till slutet av livstiden för BE:s anläggningar, vilket ingår i priserna i de nya avtalen. Mot bakgrund av dessa osäkerhetsmoment anger Förenade kungariket att BE:s interna beräkningar av besparingarna under anläggningarnas livstid visar på besparingar på 239 miljoner GBP (före diskontering) och 140 miljoner GBP (efter diskontering till en real diskonteringsränta på 3,5 % (9)). Tabell 3 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer får för BE enligt samma tre scenarier som ovan (10). Nettonuvärdet beräknas med hjälp av den offentliga sektorns reala diskonteringsränta på 3,5 %. Tabellen avser endast effekterna av prisförändringar i avtal om kärnbränsle som reaktorerna laddats med före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Det är vanskligt att beräkna effekterna av prisförändringar avseende kärnbränsle som reaktorerna laddats med före omstruktureringen, då detta endast kommer att bli aktuellt om BE blir insolvent. Dessutom anser Förenade kungariket att det är svårt att beräkna i vilken utsträckning BE gynnas av att äganderätten till det utbrända kärnbränslet och åtagandena i samband med detta överförs till BNFL. Förenade kungariket anger dock att en subjektiv uppskattning av värdet av överföringen ger en vinst för BE på cirka 1 421 miljoner GBP (före diskontering) och cirka 148 miljoner GBP (diskonterat med en nominell ränta på 5,4 %). De värdena ingår inte i tabell 3.

Tabell 3

Hur påverkas nettonuvärdet av ändringarna av de framtida avtalen om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer (11)

(miljoner GBP)

Nettonuvärde

Totala betalningar (före diskontering)

Före omstruktureringen

—

Scenario med bankfinansiering

592

1 117

Efter omstruktureringen

| — | Scenario med bankfinansiering |
| --- | --- |

—

Scenario med bankfinansiering

418

558

| — | Optimistisk scenario |
| --- | --- |

—

Optimistisk scenario

881

1 204

| — | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |

—

Pessimistiskt scenario

3

4

Besparing

| — | Scenario med bankfinansiering |
| --- | --- |

—

Scenario med bankfinansiering

174

559

| — | Optimistisk scenario |
| --- | --- |

—

Optimistisk scenario

– 289

– 87

| — | Pessimistiskt scenario |
| --- | --- |

—

Pessimistiskt scenario

589

1 113

| (65) | Nuvarande BEG och BEGUK köpte ursprungligen själva sitt uranhaltiga material för överföring till BNFL och använde det för att producera kärnbränsle till sina AGR-reaktorer. BEGUK har överfört sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. De befintliga avtalen var långsiktiga och avsåg endast de relativt små kvantiteter som BEGUK behövde, varför överföringen bara gav BNFL begränsade möjligheter att utveckla en enhet med ansvar för uranupphandling och leverans. |
| --- | --- |

(65)

Nuvarande BEG och BEGUK köpte ursprungligen själva sitt uranhaltiga material för överföring till BNFL och använde det för att producera kärnbränsle till sina AGR-reaktorer. BEGUK har överfört sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. De befintliga avtalen var långsiktiga och avsåg endast de relativt små kvantiteter som BEGUK behövde, varför överföringen bara gav BNFL begränsade möjligheter att utveckla en enhet med ansvar för uranupphandling och leverans.

| (66) | Som ett led i förhandlingarna mellan BE och BFNL om avtalen om framtida leveranser från BNFL av kärnbränsle till BE enades parterna om att BEG också skulle överföra sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. BNFL ansvarar således för att ingå framtida avtal om försörjning med uranhaltigt material för framställning av kärnbränsle till BEG:s AGR-reaktorer. |
| --- | --- |

(66)

Som ett led i förhandlingarna mellan BE och BFNL om avtalen om framtida leveranser från BNFL av kärnbränsle till BE enades parterna om att BEG också skulle överföra sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. BNFL ansvarar således för att ingå framtida avtal om försörjning med uranhaltigt material för framställning av kärnbränsle till BEG:s AGR-reaktorer.

| (67) | BNFL kommer också att förvärva BEG:s lager av uranhaltigt material, vars bokföringsvärde beräknas uppgå till 67 miljoner GBP. |
| --- | --- |

(67)

BNFL kommer också att förvärva BEG:s lager av uranhaltigt material, vars bokföringsvärde beräknas uppgå till 67 miljoner GBP.

| (68) | Som ett led i omstruktureringen har BE ingått avtal om moratorium på vissa villkor avseende belopp som förfallit till betalning. Avtalen har ingåtts med BNFL och ett antal större fordringsägare (nedan kallade ”de större fordringsägarna”), däribland majoritetsägarna av BE:s obligationer (i pund sterling) från 2003, 2006 och 2016, banksyndikatet Eggborough bank syndicate, i vilket ingår Royal Bank of Scotland som rembursgivare (nedan kallade ”bankutlånarna”) och motparterna i tre av energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser, dvs. Teaside Power Limited (TPL), Total Fina Elf (TFE) och Enron (nedan kallade ”motparterna i avtalen om energiköp”). |
| --- | --- |

(68)

Som ett led i omstruktureringen har BE ingått avtal om moratorium på vissa villkor avseende belopp som förfallit till betalning. Avtalen har ingåtts med BNFL och ett antal större fordringsägare (nedan kallade ”de större fordringsägarna”), däribland majoritetsägarna av BE:s obligationer (i pund sterling) från 2003, 2006 och 2016, banksyndikatet Eggborough bank syndicate, i vilket ingår Royal Bank of Scotland som rembursgivare (nedan kallade ”bankutlånarna”) och motparterna i tre av energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser, dvs. Teaside Power Limited (TPL), Total Fina Elf (TFE) och Enron (nedan kallade ”motparterna i avtalen om energiköp”).

| (69) | Moratorieperioden börjar enligt avtalen den 14 februari 2003 och slutar tidigast den 30 september 2004 eller i samband med en händelse som innebär att avtalen avslutas eller i samband med att omstruktureringen avslutas. BNFL och de större fordringsägarna har enats om att man under den perioden inte kommer att inleda insolvensförfaranden eller begära eller påskynda betalningar av förfallna belopp. |
| --- | --- |

(69)

Moratorieperioden börjar enligt avtalen den 14 februari 2003 och slutar tidigast den 30 september 2004 eller i samband med en händelse som innebär att avtalen avslutas eller i samband med att omstruktureringen avslutas. BNFL och de större fordringsägarna har enats om att man under den perioden inte kommer att inleda insolvensförfaranden eller begära eller påskynda betalningar av förfallna belopp.

| (70) | De åtaganden som gjorts av BE, BNFL och de större fordringsägarna enligt moratorieavtalet beskrivs i skälen 71–73. |
| --- | --- |

(70)

De åtaganden som gjorts av BE, BNFL och de större fordringsägarna enligt moratorieavtalet beskrivs i skälen 71–73.

| (71) | Enligt moratorieavtalen skall följande gälla:






  a) | Ränta kommer fortfarande att betalas till obligationsägarna och Eggborough bank syndicate i enlighet med befintliga avtal. |
| --- | --- | --- |

(71)

Enligt moratorieavtalen skall följande gälla:

a)

Ränta kommer fortfarande att betalas till obligationsägarna och Eggborough bank syndicate i enlighet med befintliga avtal.

| b) | Årlig ränta på 6 % kommer att betalas till Royal Bank of Scotland (för rembursen) avseende ett belopp på 34 miljoner GBP och till motparterna i energiköpsavtalen avseende följande fordringsbelopp: (Royal Bank of Scotland – 37,5 miljoner GBP, Teaside Power Limited – 159 miljoner GBP, Total Fina Elf – 85 miljoner GBP och Enron – 72 miljoner GBP). |
| --- | --- |

b)

Årlig ränta på 6 % kommer att betalas till Royal Bank of Scotland (för rembursen) avseende ett belopp på 34 miljoner GBP och till motparterna i energiköpsavtalen avseende följande fordringsbelopp: (Royal Bank of Scotland – 37,5 miljoner GBP, Teaside Power Limited – 159 miljoner GBP, Total Fina Elf – 85 miljoner GBP och Enron – 72 miljoner GBP).

| c) | TPL kommer att erhålla belopp motsvarande driftskostnaderna och kapitalutgifterna. |
| --- | --- |

c)

TPL kommer att erhålla belopp motsvarande driftskostnaderna och kapitalutgifterna.

| d) | BE kommer att fortsätta att köpa el från Teaside Power Limited till fasta priser som beräknas utifrån den nuvarande priskurvan, fram till dess att omstruktureringen avslutats. |
| --- | --- |

d)

BE kommer att fortsätta att köpa el från Teaside Power Limited till fasta priser som beräknas utifrån den nuvarande priskurvan, fram till dess att omstruktureringen avslutats.

| e) | Ränta kommer att räknas från och med den 1 april 2003 för de belopp som BE skall betala till BNFL enligt de nuvarande avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Räntan kommer att utgå om omstruktureringen genomförs. De belopp avseende bränsle som reaktorerna redan laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft och som kvarstår enligt de nuvarande avtalen kommer att frysas avseende den del av beloppen som överskrider vad som skulle ha erlagts om de nya avtalen om upparbetning och förvaring hade trätt i kraft den 1 april 2003. Beloppen kommer att utgå om omstruktureringen genomförs. |
| --- | --- |

e)

Ränta kommer att räknas från och med den 1 april 2003 för de belopp som BE skall betala till BNFL enligt de nuvarande avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Räntan kommer att utgå om omstruktureringen genomförs. De belopp avseende bränsle som reaktorerna redan laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft och som kvarstår enligt de nuvarande avtalen kommer att frysas avseende den del av beloppen som överskrider vad som skulle ha erlagts om de nya avtalen om upparbetning och förvaring hade trätt i kraft den 1 april 2003. Beloppen kommer att utgå om omstruktureringen genomförs.

| (72) | Enligt moratorieavtalen skall följande gälla:






  a) | Under perioden från november 2002 till och med den 31 mars 2003 kommer BNFL att frysa alla betalningar som förfaller till betalning inom ramen för de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, och från och med den 1 april 2003 kommer BFNL att frysa betalningarna av mellanskillnaderna för belopp som förfaller till betalning mellan de befintliga och nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. |
| --- | --- | --- |

(72)

Enligt moratorieavtalen skall följande gälla:

a)

Under perioden från november 2002 till och med den 31 mars 2003 kommer BNFL att frysa alla betalningar som förfaller till betalning inom ramen för de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, och från och med den 1 april 2003 kommer BFNL att frysa betalningarna av mellanskillnaderna för belopp som förfaller till betalning mellan de befintliga och nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle.

| b) | Obligationsägarna kommer att bevilja moratorium för kapitalbelopp som skall utbetalas för 2003 års obligationer. |
| --- | --- |

b)

Obligationsägarna kommer att bevilja moratorium för kapitalbelopp som skall utbetalas för 2003 års obligationer.

| c) | Eggborough bank syndicate kommer att bevilja moratorium avseende amorteringar och andra betalningar enligt kapacitets- och avgiftsavtalet (Capacity and Tolling Agreement), utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter. |
| --- | --- |

c)

Eggborough bank syndicate kommer att bevilja moratorium avseende amorteringar och andra betalningar enligt kapacitets- och avgiftsavtalet (Capacity and Tolling Agreement), utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter.

| d) | Royal Bank of Scotland kommer att bevilja moratorium för samtliga belopp som avser motgarantier och andra garantier, samt remburs. |
| --- | --- |

d)

Royal Bank of Scotland kommer att bevilja moratorium för samtliga belopp som avser motgarantier och andra garantier, samt remburs.

| e) | Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser kommer att bevilja moratorium för alla belopp som förfaller till betalning inom ramen för avtalen, utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter. |
| --- | --- |

e)

Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser kommer att bevilja moratorium för alla belopp som förfaller till betalning inom ramen för avtalen, utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter.

| (73) | De åtaganden som dessa fordringsägare gör i samband med att ett moratorium upphör att gälla om en av nedanstående situationer uppstår och fordringsägaren meddelar BE att överenskommelsen upphör att gälla:






  a) | Betalningen av belopp som inte skjutits upp uteblir under mer än 20 arbetsdagar. |
| --- | --- | --- |

(73)

De åtaganden som dessa fordringsägare gör i samband med att ett moratorium upphör att gälla om en av nedanstående situationer uppstår och fordringsägaren meddelar BE att överenskommelsen upphör att gälla:

a)

Betalningen av belopp som inte skjutits upp uteblir under mer än 20 arbetsdagar.

| b) | BE eller ett av dess dotterbolag blir föremål för en ansökan eller ett beslut om likvidation eller förvaltning. |
| --- | --- |

b)

BE eller ett av dess dotterbolag blir föremål för en ansökan eller ett beslut om likvidation eller förvaltning.

| c) | Förenade kungariket begär återbetalning avseende kreditavtalet (Credit Facility Agreement), andra liknande krediter från kommersiella banker för vilka regeringen garanterat eller relaterade motgarantier som BE och dess dotterbolag ställt till förmån för Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

c)

Förenade kungariket begär återbetalning avseende kreditavtalet (Credit Facility Agreement), andra liknande krediter från kommersiella banker för vilka regeringen garanterat eller relaterade motgarantier som BE och dess dotterbolag ställt till förmån för Förenade kungarikets regering.

| d) | Eggboroughs kreditavdelning, Royal Bank of Scotland, banksyndikatet Teaside Power Limited eller Enron ger inte de godkännanden som krävs. |
| --- | --- |

d)

Eggboroughs kreditavdelning, Royal Bank of Scotland, banksyndikatet Teaside Power Limited eller Enron ger inte de godkännanden som krävs.

| e) | BE eller ett av dess dotterbolag utfärdar handlingar om utdelning till andra stora fordringsägare än de som anges i de villkor som godkänts av de större fordringsägarna. |
| --- | --- |

e)

BE eller ett av dess dotterbolag utfärdar handlingar om utdelning till andra stora fordringsägare än de som anges i de villkor som godkänts av de större fordringsägarna.

| (74) | Tabell 4 visar vilka besparingar Förenade kungariket anser att BE kan göra tack vare moratorieavtalen, förutsatt att omstruktureringen träder i kraft den 31 mars 2004.
  Tabell 4
  Besparingar som BE kan göra tack vare moratorieavtalen








  (miljoner GBP) |
| --- | --- |
| | | Tolv månader till och med mars 2003 | Tolv månader till och med mars 2004 |
| BNFL | | 132 | 265 |
| Obligationsägare | | 110 | 0 |
| Eggborough bank syndicate | | 47 | 40 |
| TPL | | 13 | 33 |
| TFE | | 3 | 14 |
| Enron | | 4 | 19 |
| Momseffekter | | 0 | – 8 |
| Ränteeffekter | | – 9 | – 21 |
| Moratoriernas effekter | | 300 | 342 |
| Kumulerat kontantbelopp | | 300 | 642 |

(74)

Tabell 4 visar vilka besparingar Förenade kungariket anser att BE kan göra tack vare moratorieavtalen, förutsatt att omstruktureringen träder i kraft den 31 mars 2004.

Tabell 4

Besparingar som BE kan göra tack vare moratorieavtalen

(miljoner GBP)

Tolv månader till och med mars 2003

Tolv månader till och med mars 2004

BNFL

132

265

Obligationsägare

110

0

Eggborough bank syndicate

47

40

TPL

13

33

TFE

3

14

Enron

4

19

Momseffekter

0

– 8

Ränteeffekter

– 9

– 21

Moratoriernas effekter

300

342

Kumulerat kontantbelopp

300

642

| (75) | Utöver moratorieavtalen innehåller omstruktureringsplanen åtgärder för omstrukturering och omläggning av de fordringar som de större fordringsägarna har på BE. BE ingick den 14 februari ett icke-bindande avtal med de större fordringsägarna om förlikning och allokering. |
| --- | --- |

(75)

Utöver moratorieavtalen innehåller omstruktureringsplanen åtgärder för omstrukturering och omläggning av de fordringar som de större fordringsägarna har på BE. BE ingick den 14 februari ett icke-bindande avtal med de större fordringsägarna om förlikning och allokering.

| (76) | Enligt BE:s redovisning för sexmånadersperioden före den 30 september 2002, som inte granskats av revisor, uppgick de skulder för vilka förlikning skulle träffas till följande belopp:






  — | Obligationsägare: 408 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(76)

Enligt BE:s redovisning för sexmånadersperioden före den 30 september 2002, som inte granskats av revisor, uppgick de skulder för vilka förlikning skulle träffas till följande belopp:

—

Obligationsägare: 408 miljoner euro.

| — | Bankutlånarna: 490 miljoner GBP. |
| --- | --- |

—

Bankutlånarna: 490 miljoner GBP.

| — | Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser: 365 miljoner GBP |
| --- | --- |

—

Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser: 365 miljoner GBP

| (77) | I enlighet med de villkor som fastställts och med avseende på omstruktureringspaketet har BE:s skulder till motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser beräknats till 316 miljoner euro. |
| --- | --- |

(77)

I enlighet med de villkor som fastställts och med avseende på omstruktureringspaketet har BE:s skulder till motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser beräknats till 316 miljoner euro.

| (78) | Skulderna kommer att läggas om enligt följande:






  a) | Nya obligationer till ett värde av 275 miljoner GBP kommer att ges ut till förmån för obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron. |
| --- | --- | --- |

(78)

Skulderna kommer att läggas om enligt följande:

a)

Nya obligationer till ett värde av 275 miljoner GBP kommer att ges ut till förmån för obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron.

| b) | Ett reviderat kapacitets- och avgiftsavtal kommer att ingås med Eggborough-bankerna, som kommer att ge bankerna en ekonomisk avkastning motsvarande 150 miljoner GBP i nya obligationer. |
| --- | --- |

b)

Ett reviderat kapacitets- och avgiftsavtal kommer att ingås med Eggborough-bankerna, som kommer att ge bankerna en ekonomisk avkastning motsvarande 150 miljoner GBP i nya obligationer.

| c) | Aktier i BE kommer att emitteras till obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron. |
| --- | --- |

c)

Aktier i BE kommer att emitteras till obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron.

| (79) | BE har sett över sin handelsstrategi för att göra bolaget mindre känsligt för produktions- och prisfluktuationer. Översynen är ett av de inslag i omstruktureringspaketet som stärker BE:s ekonomi. |
| --- | --- |

(79)

BE har sett över sin handelsstrategi för att göra bolaget mindre känsligt för produktions- och prisfluktuationer. Översynen är ett av de inslag i omstruktureringspaketet som stärker BE:s ekonomi.

| (80) | BE är en av de största elproducenterna i Förenade kungariket och står för 20 % av produktionen. Av den el som produceras kommer 83 % från kärnkraftverk och 17 % från kolkraftverk, och sammanlagt produceras cirka 75 TWh per år. |
| --- | --- |

(80)

BE är en av de största elproducenterna i Förenade kungariket och står för 20 % av produktionen. Av den el som produceras kommer 83 % från kärnkraftverk och 17 % från kolkraftverk, och sammanlagt produceras cirka 75 TWh per år.

| (81) | BE:s kommersiella avdelning, BEPET, ansvarar för försäljningen av den el som produceras, förvaltar riskerna för prisfluktuationer på elmarknaden och strävar efter att få ut så höga försäljningspriser som möjligt. Eftersom hela 83 % av elproduktionen kommer från kärnkraftverken fokuserar BEPET huvudsakligen på försäljningen av den produktionen. Produktionen löper som regel utan avbrott. |
| --- | --- |

(81)

BE:s kommersiella avdelning, BEPET, ansvarar för försäljningen av den el som produceras, förvaltar riskerna för prisfluktuationer på elmarknaden och strävar efter att få ut så höga försäljningspriser som möjligt. Eftersom hela 83 % av elproduktionen kommer från kärnkraftverken fokuserar BEPET huvudsakligen på försäljningen av den produktionen. Produktionen löper som regel utan avbrott.

| (82) | Kolkraftverket Eggborough är också av betydelse för BE:s kommersiella verksamhet. Kolkraftverket ger BE viss flexibilitet när efterfrågan fluktuerar och är dessutom en viktig säkerhet om det skulle bli avbrott i elproduktionen i kärnkraftverken. Kolkraftverket ge också ett visst handlingsutrymme när det gäller försäljningen till större kunder inom industri och handel och i viss mån på grossistmarknaden. |
| --- | --- |

(82)

Kolkraftverket Eggborough är också av betydelse för BE:s kommersiella verksamhet. Kolkraftverket ger BE viss flexibilitet när efterfrågan fluktuerar och är dessutom en viktig säkerhet om det skulle bli avbrott i elproduktionen i kärnkraftverken. Kolkraftverket ge också ett visst handlingsutrymme när det gäller försäljningen till större kunder inom industri och handel och i viss mån på grossistmarknaden.

| (83) | För att minska BE:s utsatthet när det gäller marknadspriserna, och för att få ut så höga försäljningspriser som möjligt säljer BEPET produktionen på terminsavtal. BEPET försöker som andra elproducenter att se till att all den el som produceras redan är till 100 % såld när den är klar för att BE inte skall drabbas av de typiska prissvängningar som beror på balanseringssystemet. Genom att elen säljs i förväg kan BE se till att den framtida produktionen säljs till det pris som gäller vid det aktuella tillfället och, i vissa fall, att priset fastställs i förväg. |
| --- | --- |

(83)

För att minska BE:s utsatthet när det gäller marknadspriserna, och för att få ut så höga försäljningspriser som möjligt säljer BEPET produktionen på terminsavtal. BEPET försöker som andra elproducenter att se till att all den el som produceras redan är till 100 % såld när den är klar för att BE inte skall drabbas av de typiska prissvängningar som beror på balanseringssystemet. Genom att elen säljs i förväg kan BE se till att den framtida produktionen säljs till det pris som gäller vid det aktuella tillfället och, i vissa fall, att priset fastställs i förväg.

| (84) | BEPET har ett antal möjligheter att avsätta BE:s elproduktion, och 32 % säljs i form av direktleveranser. Andelen direktleveranser är ökande och ett viktigt led i BE:s handelsstrategi. |
| --- | --- |

(84)

BEPET har ett antal möjligheter att avsätta BE:s elproduktion, och 32 % säljs i form av direktleveranser. Andelen direktleveranser är ökande och ett viktigt led i BE:s handelsstrategi.

| (85) | I förhållande till andra elproducenter säljer BE bara en liten del av sin produktion i form av direktleveranser. BE:s behov av att öka sin andel direktleveranser bygger mer på att bolaget måste diversifiera sina avsättningsmöjligheter än att BE måste öka sin försäljning på detaljhandelsmarknaden. Bruttovinstmarginalen för direktleveranserna ligger på cirka 2 % (12), vilket visar att marknaden är konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(85)

I förhållande till andra elproducenter säljer BE bara en liten del av sin produktion i form av direktleveranser. BE:s behov av att öka sin andel direktleveranser bygger mer på att bolaget måste diversifiera sina avsättningsmöjligheter än att BE måste öka sin försäljning på detaljhandelsmarknaden. Bruttovinstmarginalen för direktleveranserna ligger på cirka 2 % (12), vilket visar att marknaden är konkurrenskraftig.

| (86) | De ekonomiska svårigheter som BE hade i september 2002 berodde bland annat på tre avtal om köp av el med en dagskurs som låg högre än lösenpriset och avtalen avseende prisdifferenser, som BE ingått inom ramen för tidigare handelsverksamhet. Avtalen togs med i det kompromissavtal med de större fordringsägarna som ingår i omstruktureringspaketet. |
| --- | --- |

(86)

De ekonomiska svårigheter som BE hade i september 2002 berodde bland annat på tre avtal om köp av el med en dagskurs som låg högre än lösenpriset och avtalen avseende prisdifferenser, som BE ingått inom ramen för tidigare handelsverksamhet. Avtalen togs med i det kompromissavtal med de större fordringsägarna som ingår i omstruktureringspaketet.

| (87) | Det första avtalet är avtalet med Total Fina Elf. Jämfört med de marknadspriser som gäller i dag är lösenpriset i avtalet mycket högt. Avtalet ingicks 1997, vid en tidpunkt då priserna i genomsnitt var mycket högre än i dag. För BE:s del är det fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset, varför Total Fina Elf har fordringar på BE på 85 miljoner GBP. |
| --- | --- |

(87)

Det första avtalet är avtalet med Total Fina Elf. Jämfört med de marknadspriser som gäller i dag är lösenpriset i avtalet mycket högt. Avtalet ingicks 1997, vid en tidpunkt då priserna i genomsnitt var mycket högre än i dag. För BE:s del är det fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset, varför Total Fina Elf har fordringar på BE på 85 miljoner GBP.

| (88) | Det andra avtalet är swapkontraktet med Enron från den 1 april 1996, som är ett finansiellt instrument som bygger på skillnaden mellan elpoolens priser när efterfrågan är som störst respektive lägst. Avtalet ingicks innan BE förvärvade Eggborough-anläggningen. Avtalet var tänkt som en skyddsåtgärd avseende fluktuationer i BE:s växande försäljning till stora kunder inom industri och handel. Enron har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran på BE på 72 miljoner GBP för avtalet angående prisdifferenser (med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset). |
| --- | --- |

(88)

Det andra avtalet är swapkontraktet med Enron från den 1 april 1996, som är ett finansiellt instrument som bygger på skillnaden mellan elpoolens priser när efterfrågan är som störst respektive lägst. Avtalet ingicks innan BE förvärvade Eggborough-anläggningen. Avtalet var tänkt som en skyddsåtgärd avseende fluktuationer i BE:s växande försäljning till stora kunder inom industri och handel. Enron har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran på BE på 72 miljoner GBP för avtalet angående prisdifferenser (med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset).

| (89) | Det tredje avtalet är med Teaside Power Limited, och BE övertog avtalet genom sitt förvärv av SWALEC 1999. Avtalet undertecknades ursprungligen den 26 juni 1991. Det är huvudsakligen fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset. Teaside Power Limited har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran för avtalet på 159 miljoner GBP. |
| --- | --- |

(89)

Det tredje avtalet är med Teaside Power Limited, och BE övertog avtalet genom sitt förvärv av SWALEC 1999. Avtalet undertecknades ursprungligen den 26 juni 1991. Det är huvudsakligen fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset. Teaside Power Limited har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran för avtalet på 159 miljoner GBP.

| (90) | BE har som ett led i omstruktureringen beslutat att se till att en större andel av försäljningen på medellång sikt sker till fasta priser. Enligt Förenade kungariket kan denna strategi göra kassaflödet stabilare och ge bolaget långsiktig hållbarhet. |
| --- | --- |

(90)

BE har som ett led i omstruktureringen beslutat att se till att en större andel av försäljningen på medellång sikt sker till fasta priser. Enligt Förenade kungariket kan denna strategi göra kassaflödet stabilare och ge bolaget långsiktig hållbarhet.

| (91) | Den nya strategin innebär att en större andel av produktionen kommer att säljas på terminsavtal med fasta priser under tre till fem år framöver, och detta kommer att göra det möjligt för BEPET att kunna beräkna värdet av en större del av den framtida produktionen. |
| --- | --- |

(91)

Den nya strategin innebär att en större andel av produktionen kommer att säljas på terminsavtal med fasta priser under tre till fem år framöver, och detta kommer att göra det möjligt för BEPET att kunna beräkna värdet av en större del av den framtida produktionen.

| (92) | Huvudmålen med den nya handelsstrategin är följande: i) att minska riskerna i samband med prisfluktuationer genom att fler avtal har fasta priser, ii) att se till att fortsatt finns hållbara avsättningskanaler för stora produktionsvolymer och iii) att få in medel till de finansiella reserverna. |
| --- | --- |

(92)

Huvudmålen med den nya handelsstrategin är följande: i) att minska riskerna i samband med prisfluktuationer genom att fler avtal har fasta priser, ii) att se till att fortsatt finns hållbara avsättningskanaler för stora produktionsvolymer och iii) att få in medel till de finansiella reserverna.

| (93) | Sedan den nya handelsstrategin utarbetades i början av december 2002 har BE lyckats öka direktförsäljningen med 14,8 TWh avseende perioden 2003–2006 genom att förnya årskontrakt och förlänga vissa avtal till flerårsavtal. Den 6 mars 2003 inledde BE också förhandlingar med ett antal handelspartner på grossistmarknaden om strukturerad handel. |
| --- | --- |

(93)

Sedan den nya handelsstrategin utarbetades i början av december 2002 har BE lyckats öka direktförsäljningen med 14,8 TWh avseende perioden 2003–2006 genom att förnya årskontrakt och förlänga vissa avtal till flerårsavtal. Den 6 mars 2003 inledde BE också förhandlingar med ett antal handelspartner på grossistmarknaden om strukturerad handel.

| (94) | Ett viktigt avtal ingicks den 6 februari 2003 med British Gas Trading Limited om försäljning av cirka 10 TWh per år fram till den 1 april 2007, varav cirka hälften till ett fast pris. |
| --- | --- |

(94)

Ett viktigt avtal ingicks den 6 februari 2003 med British Gas Trading Limited om försäljning av cirka 10 TWh per år fram till den 1 april 2007, varav cirka hälften till ett fast pris.

| (95) | De nya avtalen med BNFL innehåller också visst skydd mot prisfluktuationer då priserna för bränsle till AGR-reaktorer och upparbetning och förvaring av utbränt AGR-bränsle påverkas av elpriset. Vid nuvarande marknadspriser ger de nya avtalen med BNFL ett partiellt skydd avseende 60 % av BE:s AGR-produktion på cirka 58 TWh per år. |
| --- | --- |

(95)

De nya avtalen med BNFL innehåller också visst skydd mot prisfluktuationer då priserna för bränsle till AGR-reaktorer och upparbetning och förvaring av utbränt AGR-bränsle påverkas av elpriset. Vid nuvarande marknadspriser ger de nya avtalen med BNFL ett partiellt skydd avseende 60 % av BE:s AGR-produktion på cirka 58 TWh per år.

| (96) | BE kommer att inrikta sig på följande mål i strategin på medellång sikt:






  a) | Att säkra att BE:s kärnkraftverk följer internationella säkerhets- och performansnivåer. |
| --- | --- | --- |

(96)

BE kommer att inrikta sig på följande mål i strategin på medellång sikt:

a)

Att säkra att BE:s kärnkraftverk följer internationella säkerhets- och performansnivåer.

| b) | Att förbättra säkerheten samtidigt som produktionen och konkurrenskraften ökar. |
| --- | --- |

b)

Att förbättra säkerheten samtidigt som produktionen och konkurrenskraften ökar.

| c) | Att minska BE:s utsatthet när det gäller fluktuationer i elpriserna på grossistmarknaden i Förenade kungariket, samtidigt som man säkrar sina avsättningsmöjligheter. Detta skall åstadkommas genom nya avtalsvillkor, flexiblare produktion tack vare Eggborough-anläggningen samt direktförsäljning och huvudsakligt fokus på stora kunder inom industri och handel. |
| --- | --- |

c)

Att minska BE:s utsatthet när det gäller fluktuationer i elpriserna på grossistmarknaden i Förenade kungariket, samtidigt som man säkrar sina avsättningsmöjligheter. Detta skall åstadkommas genom nya avtalsvillkor, flexiblare produktion tack vare Eggborough-anläggningen samt direktförsäljning och huvudsakligt fokus på stora kunder inom industri och handel.

| d) | Att utveckla en lönsam verksamhet när det gäller förnybara energikällor till stöd för direktförsäljningen. |
| --- | --- |

d)

Att utveckla en lönsam verksamhet när det gäller förnybara energikällor till stöd för direktförsäljningen.

| e) | Att kontinuerligt stödja EU:s verksamhet beträffande kärnsäkerhetsfrågor i f.d. Sovjetunionen och i Östeuropa. |
| --- | --- |

e)

Att kontinuerligt stödja EU:s verksamhet beträffande kärnsäkerhetsfrågor i f.d. Sovjetunionen och i Östeuropa.

| (97) | BE meddelade den 23 december 2002 att bolaget hade ingått ett bindande åtagande om avyttring av BE:s andelar på 82,4 % av Bruce Power. Avyttringen skulle ske enligt följande: 79,8 % till ett konsortium bestående av Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust och TransCanada PipeLines Limited (nedan kallade ”konsortiet”) och 2,6 % till Power Workers' Union Trust No1 och BE. Avtalsåtagandet innebar också att konsortiet skulle förvärva 50 % av BE:s andelar i Huron Wind, ett vindkraftverksprojekt i Ontario. Försäljningen av Bruce Power och Huron Wind till konsortiet var klar den 14 februari 2003. När avtalet hade slutits erhöll BE 678 miljoner CAD i likvida medel. BE kommer dessutom att erhålla uppemot 140 miljoner CAD i form av eventualtillgångar från återstarten av Bruce Powers båda A-enheter och spärrade konton. |
| --- | --- |

(97)

BE meddelade den 23 december 2002 att bolaget hade ingått ett bindande åtagande om avyttring av BE:s andelar på 82,4 % av Bruce Power. Avyttringen skulle ske enligt följande: 79,8 % till ett konsortium bestående av Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust och TransCanada PipeLines Limited (nedan kallade ”konsortiet”) och 2,6 % till Power Workers' Union Trust No1 och BE. Avtalsåtagandet innebar också att konsortiet skulle förvärva 50 % av BE:s andelar i Huron Wind, ett vindkraftverksprojekt i Ontario. Försäljningen av Bruce Power och Huron Wind till konsortiet var klar den 14 februari 2003. När avtalet hade slutits erhöll BE 678 miljoner CAD i likvida medel. BE kommer dessutom att erhålla uppemot 140 miljoner CAD i form av eventualtillgångar från återstarten av Bruce Powers båda A-enheter och spärrade konton.

| (98) | De inledande intäkterna på 275 miljoner GBP minus vissa transaktionskostnader har satts in på ett konto som godkänts och öppnats till förmån för DTI avseende kreditavtalet för undsättning. |
| --- | --- |

(98)

De inledande intäkterna på 275 miljoner GBP minus vissa transaktionskostnader har satts in på ett konto som godkänts och öppnats till förmån för DTI avseende kreditavtalet för undsättning.

| (99) | Exelon Generation Company, LLC (nedan kallat ”Exelon”) och British Energy Investment Ltd har inhämtat optioner angående sina andelar av AmerGen inför en eventuell försäljning av AmerGen. BE:s aktieägare godkände den 22 december 2003 avyttring av 50 % av BE:s andelar i Amergen till Exelon Generation Company LLC. BE mottog cirka 277 miljoner USD i likvida medel. |
| --- | --- |

(99)

Exelon Generation Company, LLC (nedan kallat ”Exelon”) och British Energy Investment Ltd har inhämtat optioner angående sina andelar av AmerGen inför en eventuell försäljning av AmerGen. BE:s aktieägare godkände den 22 december 2003 avyttring av 50 % av BE:s andelar i Amergen till Exelon Generation Company LLC. BE mottog cirka 277 miljoner USD i likvida medel.

| (100) | Ett antal lokala myndigheter har gått med på att bevilja anstånd utan ränta för ett antal skatter och avgifter som BE skall erlägga. |
| --- | --- |

(100)

Ett antal lokala myndigheter har gått med på att bevilja anstånd utan ränta för ett antal skatter och avgifter som BE skall erlägga.

| (101) | Enligt de uppgifter som inkommit från Förenade kungariket rör det sig om följande lokala myndigheter.






  — | Lancaster City Council, avseende Heysham-anläggningen och ett belopp av 1 775 240 GBP. |
| --- | --- | --- |

(101)

Enligt de uppgifter som inkommit från Förenade kungariket rör det sig om följande lokala myndigheter.

—

Lancaster City Council, avseende Heysham-anläggningen och ett belopp av 1 775 240 GBP.

| — | Shepway District Council, avseende Dungeness-anläggningen och ett belopp av 578 524 GBP. |
| --- | --- |

—

Shepway District Council, avseende Dungeness-anläggningen och ett belopp av 578 524 GBP.

| — | Hartlepool Borough Council, avseende Hartlepool-anläggningen och ett belopp av 447 508 GBP. |
| --- | --- |

—

Hartlepool Borough Council, avseende Hartlepool-anläggningen och ett belopp av 447 508 GBP.

| — | North Ayrshire Council, avseende Hunterston-anläggningen och ett belopp av 735 947 GBP. |
| --- | --- |

—

North Ayrshire Council, avseende Hunterston-anläggningen och ett belopp av 735 947 GBP.

| — | East Lothian Council, avseende Torness-anläggningen och ett belopp av 765 986 GBP. |
| --- | --- |

—

East Lothian Council, avseende Torness-anläggningen och ett belopp av 765 986 GBP.

| (102) | Totalt har det beviljats betalningsanstånd under perioden från november 2002 till februari 2003 avseende ett belopp av 4 303 205 GBP. BE erlade de skatter och avgifter som åtgärd G avser i februari 2003, och ränta för sen betalning på 65 656,24 GBP erlades den 7 oktober 2003. Räntan beräknades med hjälp av kommissionens referensränta för Förenade kungariket, dvs. 6,01 % fram till december 2002 och 5,42 % därefter. |
| --- | --- |

(102)

Totalt har det beviljats betalningsanstånd under perioden från november 2002 till februari 2003 avseende ett belopp av 4 303 205 GBP. BE erlade de skatter och avgifter som åtgärd G avser i februari 2003, och ränta för sen betalning på 65 656,24 GBP erlades den 7 oktober 2003. Räntan beräknades med hjälp av kommissionens referensränta för Förenade kungariket, dvs. 6,01 % fram till december 2002 och 5,42 % därefter.

c)   Omstruktureringspaketets ekonomiska effekter

| (103) | I samband med att Förenade kungariket presenterade vilka effekter omstruktureringsplanen skulle få för BE:s framtida lönsamhet gavs även en beskrivning av hur kärnenergiproduktionen fungerar ur ekonomisk synvinkel. I den bedömning av de ekonomiska aspekterna av kärnenergiproduktionen som görs i anmälan skiljer man mellan påverkbara och icke påverkbara kostnader i samband med driften av kärnkraftverken. Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och relativt låga påverkbara kostnader, särskilt kortsiktiga marginalkostnader. Enligt Förenade kungariket finns det goda ekonomiska skäl att driva kärnkraftverk, då beslutet att producera el fattas utifrån vilka de påverkbara kostnaderna är och då kärnkraftverk har de lägsta kortsiktiga marginalkostnaderna. |
| --- | --- |

(103)

I samband med att Förenade kungariket presenterade vilka effekter omstruktureringsplanen skulle få för BE:s framtida lönsamhet gavs även en beskrivning av hur kärnenergiproduktionen fungerar ur ekonomisk synvinkel. I den bedömning av de ekonomiska aspekterna av kärnenergiproduktionen som görs i anmälan skiljer man mellan påverkbara och icke påverkbara kostnader i samband med driften av kärnkraftverken. Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och relativt låga påverkbara kostnader, särskilt kortsiktiga marginalkostnader. Enligt Förenade kungariket finns det goda ekonomiska skäl att driva kärnkraftverk, då beslutet att producera el fattas utifrån vilka de påverkbara kostnaderna är och då kärnkraftverk har de lägsta kortsiktiga marginalkostnaderna.

| (104) | Förenade kungariket hävdar också att BE inte kommer att gå med förlust av strukturella orsaker om omstruktureringen lyckas. Enligt myndigheterna tar planen itu med de problem som är själva grunden för BE:s svårigheter och leder till långsiktig lönsamhet. Planen innebär framför allt att BE:s handelsstrategi förbättras på ett sådant sätt att bolaget inte längre är så oskyddat, befrias från vissa av de mycket höga icke påverkbara kostnaderna för historiska åtaganden på kärnenergiområdet och ges möjlighet att bygga upp tillräckliga kassareserver för att säkra verksamheten. |
| --- | --- |

(104)

Förenade kungariket hävdar också att BE inte kommer att gå med förlust av strukturella orsaker om omstruktureringen lyckas. Enligt myndigheterna tar planen itu med de problem som är själva grunden för BE:s svårigheter och leder till långsiktig lönsamhet. Planen innebär framför allt att BE:s handelsstrategi förbättras på ett sådant sätt att bolaget inte längre är så oskyddat, befrias från vissa av de mycket höga icke påverkbara kostnaderna för historiska åtaganden på kärnenergiområdet och ges möjlighet att bygga upp tillräckliga kassareserver för att säkra verksamheten.

| (105) | Syftet med BE:s omstruktureringsplan är att omstrukturera bolagets kostnader och åtaganden och att skapa en stabil kapitalstruktur så att BE kan bli långsiktigt lönsamt. Förenade kungariket beräknar att BE, för att betraktas som ekonomiskt bärkraftigt, under en period måste vara lönsamt, ha ett positivt kassaflöde och kunna finansiera den löpande verksamheten. |
| --- | --- |

(105)

Syftet med BE:s omstruktureringsplan är att omstrukturera bolagets kostnader och åtaganden och att skapa en stabil kapitalstruktur så att BE kan bli långsiktigt lönsamt. Förenade kungariket beräknar att BE, för att betraktas som ekonomiskt bärkraftigt, under en period måste vara lönsamt, ha ett positivt kassaflöde och kunna finansiera den löpande verksamheten.

| (106) | Omstruktureringsplanen innehåller följande åtgärder som syftar till att återställa den ekonomiska lönsamheten:






  a) | Avyttring av BE:s andelar i Bruce Power och AmerGen för att bygga upp kassabehållningen inom bolaget, stärka det och minska verksamhetens spridning. |
| --- | --- | --- |

(106)

Omstruktureringsplanen innehåller följande åtgärder som syftar till att återställa den ekonomiska lönsamheten:

a)

Avyttring av BE:s andelar i Bruce Power och AmerGen för att bygga upp kassabehållningen inom bolaget, stärka det och minska verksamhetens spridning.

| b) | Minskning av BE:s löpande grundkostnader genom förhandlingar med de större fordringsägarna om kompromisser angående de historiska fordringarna och avtal om moratorier till dess att omstruktureringen genomförts, i utbyte mot nyemission av skuldinstrument och aktier efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

b)

Minskning av BE:s löpande grundkostnader genom förhandlingar med de större fordringsägarna om kompromisser angående de historiska fordringarna och avtal om moratorier till dess att omstruktureringen genomförts, i utbyte mot nyemission av skuldinstrument och aktier efter omstruktureringen.

| c) | Överföring av kostnaderna för vissa åtaganden på kärnenergiområdet till Förenade kungariket och omförhandling av kärnbränsleavtal med BNFL (såväl leveransavtal som upparbetnings- och förvaringsavtal). De nya handelsavtalen med BNFL innebär också att BE är mindre utsatt vid fluktuationer i elpriserna. |
| --- | --- |

c)

Överföring av kostnaderna för vissa åtaganden på kärnenergiområdet till Förenade kungariket och omförhandling av kärnbränsleavtal med BNFL (såväl leveransavtal som upparbetnings- och förvaringsavtal). De nya handelsavtalen med BNFL innebär också att BE är mindre utsatt vid fluktuationer i elpriserna.

| d) | Införande av en ny handelsstrategi som gör BE mindre känsligt för volym- och prisrisker på grossistmarknaden. |
| --- | --- |

d)

Införande av en ny handelsstrategi som gör BE mindre känsligt för volym- och prisrisker på grossistmarknaden.

| (107) | Enligt Förenade kungariket har omstruktureringsplanen utarbetats utifrån ett av huvudkraven för ekonomisk lönsamhet, dvs. kravet att ett företag skall kunna finansiera sin verksamhet. Eftersom bolaget skulle ha svårt att hitta finansieringskällor på bank- och obligationsmarknaderna, då endast ett litet antal utlånare är beredda att låna ut till ett kärnenergibolag, bör omstruktureringsplanen ses som ett alternativ till extern finansiering. Ett av planens syften är att skapa och bygga upp kassareserverna. Syftet med kassareserverna är att bolaget skall kunna ingå elhandelsavtal som kräver att båda parterna ställer säkerhet och klara sig genom perioder med lägre inkomster utan att behöva extern finansiering. Enligt omstruktureringsplanen kommer det därför att skapas två kassareserver, en reserv för säkerheter och en reserv avseende produktionsstopp och likviditetsproblem. Trots att det skapas två separata reserver är det tänkt att reserven för produktionsstopp och likviditetsproblem skall kunna användas för säkerheter och tvärtom. Detta är tänkt att stärka BE ytterligare. |
| --- | --- |

(107)

Enligt Förenade kungariket har omstruktureringsplanen utarbetats utifrån ett av huvudkraven för ekonomisk lönsamhet, dvs. kravet att ett företag skall kunna finansiera sin verksamhet. Eftersom bolaget skulle ha svårt att hitta finansieringskällor på bank- och obligationsmarknaderna, då endast ett litet antal utlånare är beredda att låna ut till ett kärnenergibolag, bör omstruktureringsplanen ses som ett alternativ till extern finansiering. Ett av planens syften är att skapa och bygga upp kassareserverna. Syftet med kassareserverna är att bolaget skall kunna ingå elhandelsavtal som kräver att båda parterna ställer säkerhet och klara sig genom perioder med lägre inkomster utan att behöva extern finansiering. Enligt omstruktureringsplanen kommer det därför att skapas två kassareserver, en reserv för säkerheter och en reserv avseende produktionsstopp och likviditetsproblem. Trots att det skapas två separata reserver är det tänkt att reserven för produktionsstopp och likviditetsproblem skall kunna användas för säkerheter och tvärtom. Detta är tänkt att stärka BE ytterligare.

| (108) | BE har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka sin behållning av likvida medel, bland annat följande åtgärder:






  a) | Åtgärder för att minska säsongsbaserade nedgångar i försäljningen genom bättre styrning av betalningsprofilerna. |
| --- | --- | --- |

(108)

BE har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka sin behållning av likvida medel, bland annat följande åtgärder:

a)

Åtgärder för att minska säsongsbaserade nedgångar i försäljningen genom bättre styrning av betalningsprofilerna.

| b) | Åtgärder för att sänka kostnaderna ytterligare. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för att sänka kostnaderna ytterligare.

| c) | Åtgärder för att säkra intäkterna från direktförsäljning. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för att säkra intäkterna från direktförsäljning.

| (109) | BE har dessutom sett över sin verksamhetsplanering, något som ledde till en uppdatering av finansmålen, och har dessutom gjort en ingående översyn av anläggningarnas prestanda. |
| --- | --- |

(109)

BE har dessutom sett över sin verksamhetsplanering, något som ledde till en uppdatering av finansmålen, och har dessutom gjort en ingående översyn av anläggningarnas prestanda.

| (110) | Under perioden fram till den 31 mars 2004 stärktes kassareserverna dels genom moratorieavtalen (åtgärd C), dels genom avyttring av egendom (åtgärd F) efter det att BE betalt utestående skulder inom ramen för kreditavtalet för undsättning. |
| --- | --- |

(110)

Under perioden fram till den 31 mars 2004 stärktes kassareserverna dels genom moratorieavtalen (åtgärd C), dels genom avyttring av egendom (åtgärd F) efter det att BE betalt utestående skulder inom ramen för kreditavtalet för undsättning.

| (111) | Förenade kungariket har tagit fram tre scenarier utifrån de faktorer som gör BE:s ekonomiska situation särskilt känslig, dvs. elproduktionen och elpriserna. De ekonomiska beräkningarna har kontrollerats av Deloitte & Touche, som är Förenade kungarikets regerings rådgivare i ekonomiska frågor och frågor som rör elmarknaden. Uppgifterna om produktionsresultat och kapitalkostnader i de tre scenarierna har kontrollerats av WS Atkins, som är teknisk rådgivare till BE och Citigroup och av Stone & Webster Management Consultants, Inc., som är teknisk rådgivare till Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

(111)

Förenade kungariket har tagit fram tre scenarier utifrån de faktorer som gör BE:s ekonomiska situation särskilt känslig, dvs. elproduktionen och elpriserna. De ekonomiska beräkningarna har kontrollerats av Deloitte & Touche, som är Förenade kungarikets regerings rådgivare i ekonomiska frågor och frågor som rör elmarknaden. Uppgifterna om produktionsresultat och kapitalkostnader i de tre scenarierna har kontrollerats av WS Atkins, som är teknisk rådgivare till BE och Citigroup och av Stone & Webster Management Consultants, Inc., som är teknisk rådgivare till Förenade kungarikets regering.

| (112) | Vid kontrollerna har hänsyn tagits till de tre viktigaste förändringar som ägt rum sedan den första anmälan gjordes i mars 2003, dvs. förändringarna avseende elprisnivån, programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme (PIP), vars syfte är att se till att kärnkraftverken blir mer tillförlitliga, och handelssäkerheterna. |
| --- | --- |

(112)

Vid kontrollerna har hänsyn tagits till de tre viktigaste förändringar som ägt rum sedan den första anmälan gjordes i mars 2003, dvs. förändringarna avseende elprisnivån, programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme (PIP), vars syfte är att se till att kärnkraftverken blir mer tillförlitliga, och handelssäkerheterna.

| (113) | Elpriserna har gått upp avsevärt under senaste tiden. Enligt Förenade kungariket ligger elpriserna nu på mer än 28 GBP per MWh, jämfört med 16,4 GBP per MWh i mars 2003. Elprisprognoserna varierar i takt med förändringar i de underliggande bränslepriserna (kol, gas, olja), den prissättning för fossila bränslen som fastställs inom Europeiska unionens system för utsläppshandel och reservkapacitetsmarginalerna. |
| --- | --- |

(113)

Elpriserna har gått upp avsevärt under senaste tiden. Enligt Förenade kungariket ligger elpriserna nu på mer än 28 GBP per MWh, jämfört med 16,4 GBP per MWh i mars 2003. Elprisprognoserna varierar i takt med förändringar i de underliggande bränslepriserna (kol, gas, olja), den prissättning för fossila bränslen som fastställs inom Europeiska unionens system för utsläppshandel och reservkapacitetsmarginalerna.

| (114) | Historiskt sett har BE:s anläggningar alltid producerat mindre än andra likvärdiga anläggningar jorden runt. Vid de äldsta anläggningarna har det gjorts otillräckliga investeringar, vid samtliga anläggningar finns stort utrymme för förbättringar och riskerna för produktionstopp på kort sikt är stora. BE har därför tagit fram återhämtningsplaner för hur anläggningarna kan moderniseras. Programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme) är avsett att leda till förändringar i företagskulturen och organisationsstrukturen och ökade investeringar i kapital och personal. Programmet är också tänkt att leda till säkrare anläggningar och bättre produktionsresultat. |
| --- | --- |

(114)

Historiskt sett har BE:s anläggningar alltid producerat mindre än andra likvärdiga anläggningar jorden runt. Vid de äldsta anläggningarna har det gjorts otillräckliga investeringar, vid samtliga anläggningar finns stort utrymme för förbättringar och riskerna för produktionstopp på kort sikt är stora. BE har därför tagit fram återhämtningsplaner för hur anläggningarna kan moderniseras. Programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme) är avsett att leda till förändringar i företagskulturen och organisationsstrukturen och ökade investeringar i kapital och personal. Programmet är också tänkt att leda till säkrare anläggningar och bättre produktionsresultat.

| (115) | BE tar också hänsyn till senaste tidens ökande krav på ömsesidiga säkerheter på grund av de stigande marknadspriserna. |
| --- | --- |

(115)

BE tar också hänsyn till senaste tidens ökande krav på ömsesidiga säkerheter på grund av de stigande marknadspriserna.

| (116) | BE har, för att göra en prognos över sin ekonomiska situation, utifrån vissa möjliga antaganden beträffande produktionsresultat och elpriser, tagit fram ett antal möjliga scenarier, vissa med optimistisk tendens och vissa med pessimistisk tendens, som samtliga tar hänsyn till hur elpriserna utvecklas, programmet för förbättring av prestandan och preliminära krav på ömsesidiga säkerheter. Scenarierna är följande:






  a) | Det optimistiska scenariot ligger till grund för BE:s budget för året och används när produktionsmålen fastställs. Scenariot är till stor del identiskt med det optimistiska scenario som beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- | --- |

(116)

BE har, för att göra en prognos över sin ekonomiska situation, utifrån vissa möjliga antaganden beträffande produktionsresultat och elpriser, tagit fram ett antal möjliga scenarier, vissa med optimistisk tendens och vissa med pessimistisk tendens, som samtliga tar hänsyn till hur elpriserna utvecklas, programmet för förbättring av prestandan och preliminära krav på ömsesidiga säkerheter. Scenarierna är följande:

a)

Det optimistiska scenariot ligger till grund för BE:s budget för året och används när produktionsmålen fastställs. Scenariot är till stor del identiskt med det optimistiska scenario som beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet.

| b) | Scenariot med en ny notering, som kräver ett offentligt meddelande och ett prospekt i samband med noteringen, skall ses som ett bankscenario. Priserna i scenariot med en ny notering bygger på den väntade priskurvan och en marknadsmodell som tagits fram utifrån BE:s prognoser för bränslekostnader och prissättningen för fossilt bränsle. |
| --- | --- |

b)

Scenariot med en ny notering, som kräver ett offentligt meddelande och ett prospekt i samband med noteringen, skall ses som ett bankscenario. Priserna i scenariot med en ny notering bygger på den väntade priskurvan och en marknadsmodell som tagits fram utifrån BE:s prognoser för bränslekostnader och prissättningen för fossilt bränsle.

| c) | Det sämsta tänkbara rimliga scenariot är identiskt med det pessimistiska scenariot och tar hänsyn till osäkerhetsmoment avseende priser och produktionsresultat. Priserna i scenariot bygger på en priskurva som tagits fram av BE. |
| --- | --- |

c)

Det sämsta tänkbara rimliga scenariot är identiskt med det pessimistiska scenariot och tar hänsyn till osäkerhetsmoment avseende priser och produktionsresultat. Priserna i scenariot bygger på en priskurva som tagits fram av BE.

| (117) | Förenade kungariket utgår i sina bedömningar av BE:s lönsamhet från vilka marginaler och vilket manöverutrymme bolaget har. Följande beräkningar har gjorts för perioden 2005–2010:
  Tabell 5
  Manöverutrymme i sifferangivelser











  (miljoner GBP) |
| --- | --- |
| Scenariot med en ny notering/Bankscenariot | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Reserv av likvida medel | [...] (14) |
| Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna |
| Samlad effekt av svagheter när det gäller likvida medel, produktion och säkerheter (13) |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna |
| Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder |
| RWC/Pessimistiskt scenario |
| Reserv av likvida medel |
| Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna |
| Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna |
| Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter |
| Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder |

(117)

Förenade kungariket utgår i sina bedömningar av BE:s lönsamhet från vilka marginaler och vilket manöverutrymme bolaget har. Följande beräkningar har gjorts för perioden 2005–2010:

Tabell 5

Manöverutrymme i sifferangivelser

(miljoner GBP)

Scenariot med en ny notering/Bankscenariot

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reserv av likvida medel

[...] (14)

Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna

Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna

Samlad effekt av svagheter när det gäller likvida medel, produktion och säkerheter (13)

Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna

Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter

Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder

RWC/Pessimistiskt scenario

Reserv av likvida medel

Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna

Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna

Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter

Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna

Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter

Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder

| (118) | Förenade kungariket har också lämnat in en preliminär resultaträkning för perioden 2005–2009 inom ramen för scenariot med en ny notering.
  Tabell 6
  Resultaträkning inom ramen för scenariot med en ny notering | Prognosperiod (fem år) |
| --- | --- | --- |
| Resultaträkning | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Kärnenergiproduktion i TWh | [...] |
| Intäkter |
| Försäljning av produktionen |
| Övrig försäljning |
| Samlade intäkter |
| Driftskostnader |
| Bränslekostnader |
| Personalkostnader |
| Materiel och tjänster |
| Kapital som förts upp i resultaträkningen |
| Nedskrivningar och amorteringar |
| Samlade driftskostnader |
| Driftsresultat |
| Ny affärsverksamhet (överskott före skatt och ränta): |
| AmerGen (före uppskrivning) |
| Resultat före finansiella avgifter och skatt |
| Finansiella avgifter |
| Nettouppskrivning |
| Nettoränta och andra finansiella avgifter |
| Samlade finansiella avgifter |
| Resultat före skatt | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Minoritetsintressen (andel av resultatet före skatt) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Resultat före skatt (och betalningar till Förenade kungariket) | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Förändringar när det gäller betalningarna till Förenade kungariket | 0 | – 96 | – 133 | – 206 | – 156 |
| Resultat före skatt (och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning) | 17 | 75 | 53 | 130 | 199 |
| Poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning | 4 068 | 0 | 0 | – 40 | 0 |
| Resultat före skatt (men efter poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning) | 4 085 | 75 | 53 | 90 | 199 |
| Skatt | 0 | 0 | 0 | – 26 | – 87 |
| Resultat efter skatt och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning (före skatt på sådana poster) | 4 085 | 75 | 53 | 64 | 112 |
| Källa: BE.

  Anm.: Uppgifterna för 2004-2005 har tagits fram på formell bas (dvs. för att underlätta jämförelserna och med tanke på redovisningen avser bränslekostnaderna och uppgifterna om uppskrivning de nya avtalen, trots att de nya avtalen inte kommer att gälla förrän den dag då omstruktureringen träder i kraft). |

(118)

Förenade kungariket har också lämnat in en preliminär resultaträkning för perioden 2005–2009 inom ramen för scenariot med en ny notering.

Tabell 6

Resultaträkning inom ramen för scenariot med en ny notering

Prognosperiod (fem år)

Resultaträkning

2005

2006

2007

2008

2009

Kärnenergiproduktion i TWh

[...]

Intäkter

Försäljning av produktionen

Övrig försäljning

Samlade intäkter

Driftskostnader

Bränslekostnader

Personalkostnader

Materiel och tjänster

Kapital som förts upp i resultaträkningen

Nedskrivningar och amorteringar

Samlade driftskostnader

Driftsresultat

Ny affärsverksamhet (överskott före skatt och ränta):

AmerGen (före uppskrivning)

Resultat före finansiella avgifter och skatt

Finansiella avgifter

Nettouppskrivning

Nettoränta och andra finansiella avgifter

Samlade finansiella avgifter

Resultat före skatt

17

171

186

336

355

Minoritetsintressen (andel av resultatet före skatt)

0

0

0

0

0

Resultat före skatt (och betalningar till Förenade kungariket)

17

171

186

336

355

Förändringar när det gäller betalningarna till Förenade kungariket

0

– 96

– 133

– 206

– 156

Resultat före skatt (och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning)

17

75

53

130

199

Poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning

4 068

0

0

– 40

0

Resultat före skatt (men efter poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning)

4 085

75

53

90

199

Skatt

0

0

0

– 26

– 87

Resultat efter skatt och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning (före skatt på sådana poster)

4 085

75

53

64

112

Källa: BE.

Anm.: Uppgifterna för 2004-2005 har tagits fram på formell bas (dvs. för att underlätta jämförelserna och med tanke på redovisningen avser bränslekostnaderna och uppgifterna om uppskrivning de nya avtalen, trots att de nya avtalen inte kommer att gälla förrän den dag då omstruktureringen träder i kraft).

| (119) | Beräkningen visar att vinsten, före avdrag och tillägg för skatt, minoritetsintressen, åtaganden som gjorts av Förenade kungariket och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning, ökar från 17 miljoner GBP 2005 till mellan 171 miljoner GBP och 355 miljoner GBP under åren därefter. De poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning 2005 utgörs av det faktum att det tas upp i räkenskaperna att Förenade kungariket gjort ett åtagande om att finansiera de åtaganden på kärnenergiområdet som avses i åtgärd A. |
| --- | --- |

(119)

Beräkningen visar att vinsten, före avdrag och tillägg för skatt, minoritetsintressen, åtaganden som gjorts av Förenade kungariket och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning, ökar från 17 miljoner GBP 2005 till mellan 171 miljoner GBP och 355 miljoner GBP under åren därefter. De poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning 2005 utgörs av det faktum att det tas upp i räkenskaperna att Förenade kungariket gjort ett åtagande om att finansiera de åtaganden på kärnenergiområdet som avses i åtgärd A.

| (120) | Vinsten före skatt minskar avsevärt på grund av betalningarna till NLF-fonden från och med 2005. Betalningarna till fonden uppgår till 65 % av kassaflödet efter det att alla skulder betalats, och inga betalningar till fonden skall göras då kassaflödena är negativa eller det krävs överföringar för att bibehålla målnivåerna för kassareserverna. |
| --- | --- |

(120)

Vinsten före skatt minskar avsevärt på grund av betalningarna till NLF-fonden från och med 2005. Betalningarna till fonden uppgår till 65 % av kassaflödet efter det att alla skulder betalats, och inga betalningar till fonden skall göras då kassaflödena är negativa eller det krävs överföringar för att bibehålla målnivåerna för kassareserverna.

| (121) | Om man analyserar BE:s ekonomiska prognoser visar sig följande: Det omstrukturerade bolaget i scenariot med en ny notering förväntas generera tillräcklig vinst och tillräckliga kassaflöden för att kunna betala skulder och räntor till fordringsägare av alla slag och att BE också förväntas lämna stora bidrag avseende de åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden innan det kan betalas någon avkastning till aktieägarna. |
| --- | --- |

(121)

Om man analyserar BE:s ekonomiska prognoser visar sig följande: Det omstrukturerade bolaget i scenariot med en ny notering förväntas generera tillräcklig vinst och tillräckliga kassaflöden för att kunna betala skulder och räntor till fordringsägare av alla slag och att BE också förväntas lämna stora bidrag avseende de åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden innan det kan betalas någon avkastning till aktieägarna.

3.   Skälen till att förfarandet inleddes

| (122) | I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen ger BE en selektiv konkurrensfördel i en sektor där det förekommer handel inom gemenskapen. Åtgärderna A och G involverar direkt de centrala eller lokala myndigheternas budgetar, dvs. statliga medel. De utgör därför stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är också möjligt att åtgärd B och, åtminstone delvis, åtgärd C involverar statliga medel om det visar sig att det statligt ägda företaget BNFL inte har agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Följaktligen kan dessa åtgärder också utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(122)

I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen ger BE en selektiv konkurrensfördel i en sektor där det förekommer handel inom gemenskapen. Åtgärderna A och G involverar direkt de centrala eller lokala myndigheternas budgetar, dvs. statliga medel. De utgör därför stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är också möjligt att åtgärd B och, åtminstone delvis, åtgärd C involverar statliga medel om det visar sig att det statligt ägda företaget BNFL inte har agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Följaktligen kan dessa åtgärder också utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (123) | Kommissionen bedömde stödet mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (15) (nedan kallade ”1994 års riktlinjer”). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen bedömde stödet mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (15) (nedan kallade ”1994 års riktlinjer”).

| (124) | Till följd av bedömningen uttryckte kommissionen följande tvivel om stödets förenlighet med den gemensamma marknaden: |
| --- | --- |

(124)

Till följd av bedömningen uttryckte kommissionen följande tvivel om stödets förenlighet med den gemensamma marknaden:

| (125) | Kommissionen betvivlade att planen skulle komma att återställa BE:s lönsamhet inom en rimlig tidsram. Vissa av åtgärderna har en mycket lång varaktighet (åtminstone fram till 2086). Dessutom förefaller BE:s stärkta ställning bara bero på externt stöd från Förenade kungariket och de större långivarna och inte på fysisk intern omstrukturering. För övrigt kan omförhandlingen av priserna för bränsleleverans och upparbetning och förvaring av använt kärnbränsle med BNFL, om det skulle visa sig att det är fråga om statligt stöd, betraktas som ett livslångt driftsstöd för kärnkraftsanläggningar, vilket är oförenligt med kravet på att BE skall möta marknaden på egna ben och uteslutande med egna resurser efter att omstruktureringen är över och även med principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen betvivlade att planen skulle komma att återställa BE:s lönsamhet inom en rimlig tidsram. Vissa av åtgärderna har en mycket lång varaktighet (åtminstone fram till 2086). Dessutom förefaller BE:s stärkta ställning bara bero på externt stöd från Förenade kungariket och de större långivarna och inte på fysisk intern omstrukturering. För övrigt kan omförhandlingen av priserna för bränsleleverans och upparbetning och förvaring av använt kärnbränsle med BNFL, om det skulle visa sig att det är fråga om statligt stöd, betraktas som ett livslångt driftsstöd för kärnkraftsanläggningar, vilket är oförenligt med kravet på att BE skall möta marknaden på egna ben och uteslutande med egna resurser efter att omstruktureringen är över och även med principen om att förorenaren betalar.

| (126) | Kommissionen betvivlade att stödet skulle kunna beviljas utan att någon kompensationsåtgärd erbjuds för att uppväga stödets påverkan på konkurrenterna. Kommissionen menade att det är troligt att det inte finns någon eller en mycket liten strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden. Kommissionen anser dock att det, mot bakgrund av den stränga konkurrensen på marknaden och det höga stödbeloppet, är sannolikt att något slags kompenserande åtgärd är nödvändig för att stödet skall vara förenligt, även om denna kompensationsåtgärd inte består i en slutgiltig nedläggning av kraftverk. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen betvivlade att stödet skulle kunna beviljas utan att någon kompensationsåtgärd erbjuds för att uppväga stödets påverkan på konkurrenterna. Kommissionen menade att det är troligt att det inte finns någon eller en mycket liten strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden. Kommissionen anser dock att det, mot bakgrund av den stränga konkurrensen på marknaden och det höga stödbeloppet, är sannolikt att något slags kompenserande åtgärd är nödvändig för att stödet skall vara förenligt, även om denna kompensationsåtgärd inte består i en slutgiltig nedläggning av kraftverk.

| (127) | Kommissionen betvivlade också att stödet begränsas till ett minimum. I detta hänseende noterade kommissionen att planen innehåller en mekanism genom vilken BE kommer att bidra till omstruktureringskostnaderna med en procentandel av bolagets kassaflöde. Mot bakgrund av framför allt den stora osäkerheten vad gäller de stödbelopp som skall beviljas kunde kommissionen i det aktuella skedet inte bedöma om stödet är begränsat till ett minimum. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen betvivlade också att stödet begränsas till ett minimum. I detta hänseende noterade kommissionen att planen innehåller en mekanism genom vilken BE kommer att bidra till omstruktureringskostnaderna med en procentandel av bolagets kassaflöde. Mot bakgrund av framför allt den stora osäkerheten vad gäller de stödbelopp som skall beviljas kunde kommissionen i det aktuella skedet inte bedöma om stödet är begränsat till ett minimum.

| (128) | Mot bakgrund av ovannämnda överväganden drog kommissionen slutsatsen att det förelåg tvivel om huruvida omstruktureringsplanen uppfyller de kriterier som anges i riktlinjerna och om de stödåtgärder som den brittiska regeringen har beviljat eller skall bevilja BE kan betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen beslutade därför att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(128)

Mot bakgrund av ovannämnda överväganden drog kommissionen slutsatsen att det förelåg tvivel om huruvida omstruktureringsplanen uppfyller de kriterier som anges i riktlinjerna och om de stödåtgärder som den brittiska regeringen har beviljat eller skall bevilja BE kan betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen beslutade därför att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

| (129) | Kommissionen tillade dessutom att beslutet om att inleda förfarandet inte påverkar tillämpningen av Euratom-avtalet. Vissa åtgärder, dvs. åtgärderna A och B, måste bedömas med hänsyn till målen för Euratom-fördraget. Därför begärde kommissionen att Förenade kungariket skulle tillhandahålla all information som kan vara till hjälp för bedömningen av åtgärderna, särskilt åtgärderna A och B, utifrån Euratom-fördragets mål. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen tillade dessutom att beslutet om att inleda förfarandet inte påverkar tillämpningen av Euratom-avtalet. Vissa åtgärder, dvs. åtgärderna A och B, måste bedömas med hänsyn till målen för Euratom-fördraget. Därför begärde kommissionen att Förenade kungariket skulle tillhandahålla all information som kan vara till hjälp för bedömningen av åtgärderna, särskilt åtgärderna A och B, utifrån Euratom-fördragets mål.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (130) | Efter det att beslutet om att inleda förfarandet offentliggjorts inkom synpunkter till kommissionen från 20 berörda parter, däribland BE, inom den tidsfrist som fastställdes i samband med att beslutet offentliggjordes. Synpunkterna kan sammanfattas enligt följande: |
| --- | --- |

(130)

Efter det att beslutet om att inleda förfarandet offentliggjorts inkom synpunkter till kommissionen från 20 berörda parter, däribland BE, inom den tidsfrist som fastställdes i samband med att beslutet offentliggjordes. Synpunkterna kan sammanfattas enligt följande:

| (131) | BE hävdar att ärendet är av ett ovanligt slag då elmarknaden inte fungerar som andra marknader och kärnkraftverkens ekonomiska struktur också är annorlunda. |
| --- | --- |

(131)

BE hävdar att ärendet är av ett ovanligt slag då elmarknaden inte fungerar som andra marknader och kärnkraftverkens ekonomiska struktur också är annorlunda.

| (132) | BE hävdar att bolaget inte har kunnat fullgöra sina skyldigheter avseende de historiska kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet på grund av att elpriserna sjunkit drastiskt i Förenade kungariket. Även enligt omstruktureringsplanen skall BE bidra avsevärt till de historiska kostnaderna. BE kommer att bidra till kostnaderna för nedläggning och andra åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av några avtal i form av bidrag till NDF- och NLF-fonderna. Andra åtgärder som berör BE och dem som investerar i bolaget är bland annat avyttringen av BE:s tillgångar i Nordamerika, det faktum att de befintliga aktieägarna förlorar sina investeringar samt förlikningen med de befintliga investerarna och emissionen av nya obligationer. |
| --- | --- |

(132)

BE hävdar att bolaget inte har kunnat fullgöra sina skyldigheter avseende de historiska kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet på grund av att elpriserna sjunkit drastiskt i Förenade kungariket. Även enligt omstruktureringsplanen skall BE bidra avsevärt till de historiska kostnaderna. BE kommer att bidra till kostnaderna för nedläggning och andra åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av några avtal i form av bidrag till NDF- och NLF-fonderna. Andra åtgärder som berör BE och dem som investerar i bolaget är bland annat avyttringen av BE:s tillgångar i Nordamerika, det faktum att de befintliga aktieägarna förlorar sina investeringar samt förlikningen med de befintliga investerarna och emissionen av nya obligationer.

| (133) | BE anser att det vore olämpligt med stöd i form av ett engångsbelopp, särskilt inte med tanke på att vissa kostnader inte kommer att uppstå förrän i en avlägsen framtid. Om det beslutas att BE:s omstruktureringsplan inte kan godtas på grund av att den innebär att BE i ett slag befrias från vissa definierade, om än svårkvantifierade, åtaganden, skulle detta innebära att det skapas ett prejudikat som gör det omöjligt att godkänna omstruktureringsstöd för historiska kostnader. |
| --- | --- |

(133)

BE anser att det vore olämpligt med stöd i form av ett engångsbelopp, särskilt inte med tanke på att vissa kostnader inte kommer att uppstå förrän i en avlägsen framtid. Om det beslutas att BE:s omstruktureringsplan inte kan godtas på grund av att den innebär att BE i ett slag befrias från vissa definierade, om än svårkvantifierade, åtaganden, skulle detta innebära att det skapas ett prejudikat som gör det omöjligt att godkänna omstruktureringsstöd för historiska kostnader.

| (134) | BE anser att det inte går att dra några relevanta slutsatser av en jämförelse mellan de olika överenskommelserna med privata fordringsägare. Särskilt BNFL skulle drabbas, då en stor del av dess viktigaste verksamhet skulle hotas och eventuellt också bli olönsam, om verksamheten vid BE:s anläggningar skulle bli olönsam. |
| --- | --- |

(134)

BE anser att det inte går att dra några relevanta slutsatser av en jämförelse mellan de olika överenskommelserna med privata fordringsägare. Särskilt BNFL skulle drabbas, då en stor del av dess viktigaste verksamhet skulle hotas och eventuellt också bli olönsam, om verksamheten vid BE:s anläggningar skulle bli olönsam.

| (135) | BE påpekar att BNFL intagit en kompromisslös attityd, eventuellt av rädsla för att BE annars skulle bli insolvent. De villkor som förhandlades fram motsvarade vad BE ansåg var ett absolut minimum för bolaget skulle kunna förbli solvent efter omstruktureringen. BE hävdar att det finns en risk för att kommissionen inte förstått att de nya avtalen med BNFL är av kommersiellt slag och att det missförståndet i sin tur beror på missförstånd avseende fakta i ärendet och den kronologiska ordningen. BE bifogar en bilaga i vilken det redogörs för varför BE anser att de nya avtalen inte är så gynnsamma för BE. |
| --- | --- |

(135)

BE påpekar att BNFL intagit en kompromisslös attityd, eventuellt av rädsla för att BE annars skulle bli insolvent. De villkor som förhandlades fram motsvarade vad BE ansåg var ett absolut minimum för bolaget skulle kunna förbli solvent efter omstruktureringen. BE hävdar att det finns en risk för att kommissionen inte förstått att de nya avtalen med BNFL är av kommersiellt slag och att det missförståndet i sin tur beror på missförstånd avseende fakta i ärendet och den kronologiska ordningen. BE bifogar en bilaga i vilken det redogörs för varför BE anser att de nya avtalen inte är så gynnsamma för BE.

| (136) | BE understryker att det viktigaste problem som omstruktureringsplanen var avsedd att åtgärda, var att BE i den nya situationen med mycket lägre elpriser på grossistmarknaden, inte längre kunde stå för sina historiska kostnader. Enligt BE är omstruktureringsplanen en effektiv lösning på det problemet. |
| --- | --- |

(136)

BE understryker att det viktigaste problem som omstruktureringsplanen var avsedd att åtgärda, var att BE i den nya situationen med mycket lägre elpriser på grossistmarknaden, inte längre kunde stå för sina historiska kostnader. Enligt BE är omstruktureringsplanen en effektiv lösning på det problemet.

| (137) | Beträffande frågan om stödets effekter på konkurrensen menar BE att det faktum att BE har lägre kortsiktiga marginalkostnader än övriga baslastproducenter innebär att BE:s kärnkraftverk alltid kommer att vara i gång. Emellertid är det oviktigt var BE:s kortsiktiga marginalkostnader ligger exakt då elpriserna återspeglar marginalproducentens högre kortsiktiga marginalkostnader. |
| --- | --- |

(137)

Beträffande frågan om stödets effekter på konkurrensen menar BE att det faktum att BE har lägre kortsiktiga marginalkostnader än övriga baslastproducenter innebär att BE:s kärnkraftverk alltid kommer att vara i gång. Emellertid är det oviktigt var BE:s kortsiktiga marginalkostnader ligger exakt då elpriserna återspeglar marginalproducentens högre kortsiktiga marginalkostnader.

| (138) | BE förklarar att kärnkraftverk tekniskt och ekonomiskt kännetecknas av bristande flexibilitet och att det är oekonomiskt att driva kärnkraftverk för andra ändamål än baslastproduktion. Beträffande BE:s handelsstrategi förklarar bolaget att de ekonomiska förhållandena på kärnenergiområdet är sådana att BE tenderar att fokusera på att sälja sin produktion via långsiktiga terminsavtal. |
| --- | --- |

(138)

BE förklarar att kärnkraftverk tekniskt och ekonomiskt kännetecknas av bristande flexibilitet och att det är oekonomiskt att driva kärnkraftverk för andra ändamål än baslastproduktion. Beträffande BE:s handelsstrategi förklarar bolaget att de ekonomiska förhållandena på kärnenergiområdet är sådana att BE tenderar att fokusera på att sälja sin produktion via långsiktiga terminsavtal.

| (139) | Enligt BE förekommer det ingen överkapacitet inom elproduktionen i Förenade kungariket. Beträffande eventuella kompensationsåtgärder menar BE att det skulle vara ineffektivt att lägga ned BE:s anläggningar i förtid, då syftet med stödet är att bevara BE:s kapacitet på kärnenergiområdet, som när det gäller elproduktion har den högsta graden av kostnadseffektivitet och de lägsta påverkbara resurskostnaderna. Dessutom skulle det innebära en kränkning av Förenade kungarikets behörighet att besluta om val av energikällor inom Förenade kungariket, och dessutom skulle utsläppen av miljöfarliga gaser i atmosfären öka. |
| --- | --- |

(139)

Enligt BE förekommer det ingen överkapacitet inom elproduktionen i Förenade kungariket. Beträffande eventuella kompensationsåtgärder menar BE att det skulle vara ineffektivt att lägga ned BE:s anläggningar i förtid, då syftet med stödet är att bevara BE:s kapacitet på kärnenergiområdet, som när det gäller elproduktion har den högsta graden av kostnadseffektivitet och de lägsta påverkbara resurskostnaderna. Dessutom skulle det innebära en kränkning av Förenade kungarikets behörighet att besluta om val av energikällor inom Förenade kungariket, och dessutom skulle utsläppen av miljöfarliga gaser i atmosfären öka.

| (140) | BNFL är ett offentligt bolag som är verksamt på kärnenergiområdet. BNFL levererar kärnbränsle till BE och upparbetar och förvarar BE:s utbrända kärnbränsle. Utöver verksamheten inom kärnbränslecykeln driver BNFL ett litet antal Magnox-anläggningar och konstruerar dessutom kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(140)

BNFL är ett offentligt bolag som är verksamt på kärnenergiområdet. BNFL levererar kärnbränsle till BE och upparbetar och förvarar BE:s utbrända kärnbränsle. Utöver verksamheten inom kärnbränslecykeln driver BNFL ett litet antal Magnox-anläggningar och konstruerar dessutom kärnkraftverk.

| (141) | De synpunkter som BNFL skickat in fokuserar på frågan om huruvida åtgärderna B och C innebär statligt stöd till BE. BNFL menar att samtliga bidrag från BNFL till BE:s omstruktureringsplan följer principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det således inte förekommer några inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(141)

De synpunkter som BNFL skickat in fokuserar på frågan om huruvida åtgärderna B och C innebär statligt stöd till BE. BNFL menar att samtliga bidrag från BNFL till BE:s omstruktureringsplan följer principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det således inte förekommer några inslag av statligt stöd.

| (142) | BNFL påpekar att man redan i april 2002, mot bakgrund av de råd som BNFL inhämtat från sin finansrådgivare NM Rothschild & Sons Limited (nedan kallad ”Rothschild”), konstaterade att ett ”ordentligt undsättningspaket” för BE skulle vara att föredra framför att låta BE bli insolvent, särskilt med tanke på BNFL känsliga position som BE:s största fordringsägare, den bristande säkerheten och den svaga juridiska ställningen. BNFL tillägger att styrelsen emellertid hade gått med på en omstrukturering av de befintliga avtalen med BE på villkor att BE inte till något pris förblev solvent och att varje förslag om åtgärdspaket till förmån för BE skulle ge BNFL kommersiella fördelar, då det även var underskott i BNFL:s egna balansräkning. |
| --- | --- |

(142)

BNFL påpekar att man redan i april 2002, mot bakgrund av de råd som BNFL inhämtat från sin finansrådgivare NM Rothschild & Sons Limited (nedan kallad ”Rothschild”), konstaterade att ett ”ordentligt undsättningspaket” för BE skulle vara att föredra framför att låta BE bli insolvent, särskilt med tanke på BNFL känsliga position som BE:s största fordringsägare, den bristande säkerheten och den svaga juridiska ställningen. BNFL tillägger att styrelsen emellertid hade gått med på en omstrukturering av de befintliga avtalen med BE på villkor att BE inte till något pris förblev solvent och att varje förslag om åtgärdspaket till förmån för BE skulle ge BNFL kommersiella fördelar, då det även var underskott i BNFL:s egna balansräkning.

| (143) | BNFL redogör i detalj för de båda sidornas olika förslag och motförslag och redovisar även Rothschilds åsikter om förslagen. BNFL redovisar också den kronologiska gången och innehållet i förhandlingarna mellan BE och BNFL, som visar att BNFL visade intresse för att hjälpa BE redan innan BE bad Förenade kungariket om hjälp, men att BNFL insåg att det skulle krävas en övergripande omstruktureringsplan för att hjälpa BE. Förhandlingarna inleddes i maj 2000 när BE för första gången, men utan framgång, begärde att föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl i avtalen skulle tillämpas. Nya förhandlingar inleddes under 2002. |
| --- | --- |

(143)

BNFL redogör i detalj för de båda sidornas olika förslag och motförslag och redovisar även Rothschilds åsikter om förslagen. BNFL redovisar också den kronologiska gången och innehållet i förhandlingarna mellan BE och BNFL, som visar att BNFL visade intresse för att hjälpa BE redan innan BE bad Förenade kungariket om hjälp, men att BNFL insåg att det skulle krävas en övergripande omstruktureringsplan för att hjälpa BE. Förhandlingarna inleddes i maj 2000 när BE för första gången, men utan framgång, begärde att föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl i avtalen skulle tillämpas. Nya förhandlingar inleddes under 2002.

| (144) | BNFL hävdar också att man inte alls deltog i förhandlingarna mellan BE och Förenade kungarikets regering. På grundval av de bedömningar som gjorts av BNFL:s juridiska och ekonomiska rådgivare konstaterade BNFL att en omstrukturering med inriktning på att göra BE solvent skulle gynna BNFL mest kommersiellt och ett avtal om de slutliga villkoren ingicks med BE den 28 november 2002. BNFL fick inte närmare kännedom om vad BE avtalet med Förenade kungariket förrän efter det att de slutliga villkoren avtalats. |
| --- | --- |

(144)

BNFL hävdar också att man inte alls deltog i förhandlingarna mellan BE och Förenade kungarikets regering. På grundval av de bedömningar som gjorts av BNFL:s juridiska och ekonomiska rådgivare konstaterade BNFL att en omstrukturering med inriktning på att göra BE solvent skulle gynna BNFL mest kommersiellt och ett avtal om de slutliga villkoren ingicks med BE den 28 november 2002. BNFL fick inte närmare kännedom om vad BE avtalet med Förenade kungariket förrän efter det att de slutliga villkoren avtalats.

| (145) | BNFL jämför villkoren från den 3 september med de slutliga villkoren och drar slutsatsen att det finns stora likheter mellan dessa och att slutresultatet av förhandlingarna om villkoren ligger närmare BNFL:s ursprungliga förslag än BE:s. |
| --- | --- |

(145)

BNFL jämför villkoren från den 3 september med de slutliga villkoren och drar slutsatsen att det finns stora likheter mellan dessa och att slutresultatet av förhandlingarna om villkoren ligger närmare BNFL:s ursprungliga förslag än BE:s.

| (146) | BNFL beskriver utifrån den bedömning som gjorts av dess ekonomiska och juridiska rådgivare vilka kommersiella fördelar en omstrukturering av BE med inriktning på solvens skulle ge BNFL i förhållande till vilka effekter ett insolvensförfarande avseende BE skulle få för BNFL. Ett insolvensförfarande skulle innebära stora risker för BNFL då det förekommit stora odokumenterade lån mellan olika företag inom BE-gruppen och då BNFL:s avtal med BE på många sätt är unika i sitt slag och det inte är möjligt att använda de erfarenheter som gjorts i andra insolvensförfaranden. Dessutom var det nödvändigt att Förenade kungariket spelade en central roll i ett eventuellt insolvensförfarande då regeringen är den enda fordringsägare som har säkerheter i BE:s anläggningar. BNFL fick emellertid inga upplysningar om hur landet skulle komma att agera vid ett eventuellt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(146)

BNFL beskriver utifrån den bedömning som gjorts av dess ekonomiska och juridiska rådgivare vilka kommersiella fördelar en omstrukturering av BE med inriktning på solvens skulle ge BNFL i förhållande till vilka effekter ett insolvensförfarande avseende BE skulle få för BNFL. Ett insolvensförfarande skulle innebära stora risker för BNFL då det förekommit stora odokumenterade lån mellan olika företag inom BE-gruppen och då BNFL:s avtal med BE på många sätt är unika i sitt slag och det inte är möjligt att använda de erfarenheter som gjorts i andra insolvensförfaranden. Dessutom var det nödvändigt att Förenade kungariket spelade en central roll i ett eventuellt insolvensförfarande då regeringen är den enda fordringsägare som har säkerheter i BE:s anläggningar. BNFL fick emellertid inga upplysningar om hur landet skulle komma att agera vid ett eventuellt insolvensförfarande.

| (147) | Samtidigt som BNFL i egenskap av huvudleverantör till BE borde ha haft en stark förhandlingsposition i ett eventuellt insolvensförfarande underminerades dess möjligheter att effektivt hota med att sluta leverera varor och tjänster till BE av ett antal faktorer. BNFL påpekar att man som BE:s största fordringsägare också skulle vara den största förloraren om BE:s kärnkraftverk skulle stängas på grund av att BNFL gör verklighet av ett sådant hot. Det är dessutom tveksamt huruvida BNFL skulle kunna avsluta avtalen på ett lagligt sätt och lämna tillbaka utbränt kärnbränsle och avfall som BE överlämnat till BNFL, då detta inte är tillåtet enligt kärnsäkerhetslagstiftningen i Förenade kungariket. BNFL skulle därför, som ett ansvarstagande företag, ha varit tvunget att fortsätta att tillhandahålla sina tjänster till BE då man annars skulle riskera säkerheten och till och med säkerheten för tredje man. |
| --- | --- |

(147)

Samtidigt som BNFL i egenskap av huvudleverantör till BE borde ha haft en stark förhandlingsposition i ett eventuellt insolvensförfarande underminerades dess möjligheter att effektivt hota med att sluta leverera varor och tjänster till BE av ett antal faktorer. BNFL påpekar att man som BE:s största fordringsägare också skulle vara den största förloraren om BE:s kärnkraftverk skulle stängas på grund av att BNFL gör verklighet av ett sådant hot. Det är dessutom tveksamt huruvida BNFL skulle kunna avsluta avtalen på ett lagligt sätt och lämna tillbaka utbränt kärnbränsle och avfall som BE överlämnat till BNFL, då detta inte är tillåtet enligt kärnsäkerhetslagstiftningen i Förenade kungariket. BNFL skulle därför, som ett ansvarstagande företag, ha varit tvunget att fortsätta att tillhandahålla sina tjänster till BE då man annars skulle riskera säkerheten och till och med säkerheten för tredje man.

| (148) | BNFL ser tre möjliga scenarion om BE blir insolvent: om BE:s samtliga anläggningar läggs ned skulle detta leda till att endast en liten del av fordringarna kan återvinnas, om BNFL tar över BE:s anläggningar skulle BNFL också få ta över BE:s kärnenergiåtaganden, något som är både riskabelt och föga attraktivt, och om Förenade kungariket skulle ta över skulle den begära att fordringsägarna går med på avsevärda nedskrivningar. |
| --- | --- |

(148)

BNFL ser tre möjliga scenarion om BE blir insolvent: om BE:s samtliga anläggningar läggs ned skulle detta leda till att endast en liten del av fordringarna kan återvinnas, om BNFL tar över BE:s anläggningar skulle BNFL också få ta över BE:s kärnenergiåtaganden, något som är både riskabelt och föga attraktivt, och om Förenade kungariket skulle ta över skulle den begära att fordringsägarna går med på avsevärda nedskrivningar.

| (149) | För BNFL förefaller den föreslagna omstruktureringen med inriktning på solvens för BE mest kommersiellt attraktiv, då den minskat BNFL:s utsatthet i förhållande till BE och BNFL får säkrare inkomster än vid insolvens. BNFL kan därför anses ha agerat som en privat fordringsägare. |
| --- | --- |

(149)

För BNFL förefaller den föreslagna omstruktureringen med inriktning på solvens för BE mest kommersiellt attraktiv, då den minskat BNFL:s utsatthet i förhållande till BE och BNFL får säkrare inkomster än vid insolvens. BNFL kan därför anses ha agerat som en privat fordringsägare.

| (150) | Avslutningsvis jämför BNFL de egna inkomsterna med de inkomster omstruktureringen skulle ge övriga fordringsägare för att säkra att villkoren är rimliga. För att säkra sin position ytterligare har BNFL sett till att det i de slutliga villkoren infördes en bestämmelse om att BNFL har rätt att dra tillbaka de åtaganden som gjorts om det skulle visa sig att en annan viktig fordringsägare ges bättre villkor än BNFL. Rothschild aktualiserade sin bedömning så snart de stod klart vilka villkor BE hade avtalat med andra viktiga fordringsägare och bekräftade att BNFL:s villkor inte föreföll sämre än villkoren för övriga viktiga fordringsägare. Dessutom kommer de ändrade avtalen inte att träda i kraft om och förrän omstruktureringen är avslutad. |
| --- | --- |

(150)

Avslutningsvis jämför BNFL de egna inkomsterna med de inkomster omstruktureringen skulle ge övriga fordringsägare för att säkra att villkoren är rimliga. För att säkra sin position ytterligare har BNFL sett till att det i de slutliga villkoren infördes en bestämmelse om att BNFL har rätt att dra tillbaka de åtaganden som gjorts om det skulle visa sig att en annan viktig fordringsägare ges bättre villkor än BNFL. Rothschild aktualiserade sin bedömning så snart de stod klart vilka villkor BE hade avtalat med andra viktiga fordringsägare och bekräftade att BNFL:s villkor inte föreföll sämre än villkoren för övriga viktiga fordringsägare. Dessutom kommer de ändrade avtalen inte att träda i kraft om och förrän omstruktureringen är avslutad.

| (151) | När det gäller åtgärd C anger BNFL att man i samarbete med Rothschild kontrollerat om BNFL beviljar förmånligare moratorievillkor än andra viktiga fordringsägare. När BNFL upptäckte att andra fordringsägare fick förmånligare moratorievillkor än BNFL (trots att BNFL:s situation inte helt och hållet kan jämföras med övriga fordringsägares situation) tänkte BNFL eventuellt begära omförhandling av villkoren och även att begära ränta. BNFL konstaterade emellertid att det inte var troligt att BE skulle kunna betala ränta till BNFL och samtidigt skapa ett sådant överskott av likvida medel under moratorieperioden att omstruktureringens ändå skulle kunna fortsätta. BNFL konstaterade att omstruktureringen, trots den situation BNFL skulle inneha under moratorieperioden, ändå skulle gynna BNFL mer i form av återbetalda medel. |
| --- | --- |

(151)

När det gäller åtgärd C anger BNFL att man i samarbete med Rothschild kontrollerat om BNFL beviljar förmånligare moratorievillkor än andra viktiga fordringsägare. När BNFL upptäckte att andra fordringsägare fick förmånligare moratorievillkor än BNFL (trots att BNFL:s situation inte helt och hållet kan jämföras med övriga fordringsägares situation) tänkte BNFL eventuellt begära omförhandling av villkoren och även att begära ränta. BNFL konstaterade emellertid att det inte var troligt att BE skulle kunna betala ränta till BNFL och samtidigt skapa ett sådant överskott av likvida medel under moratorieperioden att omstruktureringens ändå skulle kunna fortsätta. BNFL konstaterade att omstruktureringen, trots den situation BNFL skulle inneha under moratorieperioden, ändå skulle gynna BNFL mer i form av återbetalda medel.

| (152) | BNFL uppger att beslutet om att förhandla med BE var ett autonomt beslut och inte ett beslut fattat på uppmaning av Förenade kungarikets regering. Det faktum att BNFL är ett offentligt företag är inte ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att alla BNFL:s beslut dikteras av Förenade kungarikets regering. Förenade kungariket är visserligen enda aktieägaren i BNFL, men BNFL är oberoende när det gäller den dagliga kommersiella verksamheten och skall verka på kommersiell bas. BNFL redogör för sin juridiska ställning i en bilaga. BNFL tillägger att man under förhandlingarna med BE höll aktieägaren DTI underrättad om vad som diskuterades med BE. Enligt BNFL är detta en typisk affärssituation i de fall då ett bolag kontrolleras av en enda ägare. DTI hade angett att man (enligt BNFL:s och DTI:s överenskommelser om corporate government) endast skulle komma att godkänna ändrade avtal med BE om de var på kommersiell bas. |
| --- | --- |

(152)

BNFL uppger att beslutet om att förhandla med BE var ett autonomt beslut och inte ett beslut fattat på uppmaning av Förenade kungarikets regering. Det faktum att BNFL är ett offentligt företag är inte ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att alla BNFL:s beslut dikteras av Förenade kungarikets regering. Förenade kungariket är visserligen enda aktieägaren i BNFL, men BNFL är oberoende när det gäller den dagliga kommersiella verksamheten och skall verka på kommersiell bas. BNFL redogör för sin juridiska ställning i en bilaga. BNFL tillägger att man under förhandlingarna med BE höll aktieägaren DTI underrättad om vad som diskuterades med BE. Enligt BNFL är detta en typisk affärssituation i de fall då ett bolag kontrolleras av en enda ägare. DTI hade angett att man (enligt BNFL:s och DTI:s överenskommelser om corporate government) endast skulle komma att godkänna ändrade avtal med BE om de var på kommersiell bas.

| (153) | Greenpeace Limited i Förenade kungariket är en del av Greenpeace International, och två av organisationens huvudmål är att verka för nedläggning av kärnkraftverken i Förenade kungariket och för användning av miljövänliga och förnybara energikällor i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(153)

Greenpeace Limited i Förenade kungariket är en del av Greenpeace International, och två av organisationens huvudmål är att verka för nedläggning av kärnkraftverken i Förenade kungariket och för användning av miljövänliga och förnybara energikällor i Förenade kungariket.

| (154) | Greenpeace anser att åtgärd A, som innebär att BE:s bidrag till åtagandena på kärnenergiområdet begränsas, utgör otillåtet driftsstöd till BE och till BE:s aktieägare då bolaget härigenom blir attraktivare för investerare. |
| --- | --- |

(154)

Greenpeace anser att åtgärd A, som innebär att BE:s bidrag till åtagandena på kärnenergiområdet begränsas, utgör otillåtet driftsstöd till BE och till BE:s aktieägare då bolaget härigenom blir attraktivare för investerare.

| (155) | Enligt Greenpeace utgör också åtgärd B och C otillåtet driftsstöd då det är fråga om kontinuerligt stöd från BNFL som agerar eller anses agera som staten eller på statens vägnar, och detta trots följande omständigheter:






  a) | BNFL är ett företag som hankar sig fram endast tack vare statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(155)

Enligt Greenpeace utgör också åtgärd B och C otillåtet driftsstöd då det är fråga om kontinuerligt stöd från BNFL som agerar eller anses agera som staten eller på statens vägnar, och detta trots följande omständigheter:

a)

BNFL är ett företag som hankar sig fram endast tack vare statligt stöd.

| b) | BNFL medverkade i de trepartsförhandlingar med regeringen och BE som ledde till att omstruktureringspaketet utarbetades. Förhandlingarna hölls omedelbart efter det att BNFL hade vägrat att omförhandla villkoren i sina egna avtal med BE. Greenpeace begär därför att kommissionen skall uppmana BNFL att visa upp kopior på interna handlingar, så det kan avgöras huruvida BNFL hade kännedom om BE:s förhandlingar med Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

b)

BNFL medverkade i de trepartsförhandlingar med regeringen och BE som ledde till att omstruktureringspaketet utarbetades. Förhandlingarna hölls omedelbart efter det att BNFL hade vägrat att omförhandla villkoren i sina egna avtal med BE. Greenpeace begär därför att kommissionen skall uppmana BNFL att visa upp kopior på interna handlingar, så det kan avgöras huruvida BNFL hade kännedom om BE:s förhandlingar med Förenade kungarikets regering.

| c) | Greenpeace hävdar att det inte är fråga om verkliga kommersiella avtal. Avtalen mellan BNFL och BE är inte och har aldrig varit egentliga kommersiella avtal och förefaller mer vara artificiella instrument för att ge BNFL en garanterad inkomst. Omstruktureringspaket säkrar dessa inkomster för BNFL. |
| --- | --- |

c)

Greenpeace hävdar att det inte är fråga om verkliga kommersiella avtal. Avtalen mellan BNFL och BE är inte och har aldrig varit egentliga kommersiella avtal och förefaller mer vara artificiella instrument för att ge BNFL en garanterad inkomst. Omstruktureringspaket säkrar dessa inkomster för BNFL.

| d) | De omförhandlade prisvillkoren har inget att göra med de faktiska kostnaderna för de tjänster som tillhandahålls utan bygger på grossistpriserna. Eftersom de fördelar avtalen ger är kontinuerliga och avtalen inte är tidsbegränsade, är stödet till BE av långsiktigt slag och inte alls en engångsåtgärd för att återställa bolagets lönsamhet. Det är därför fråga om driftsstöd och inte omstruktureringsstöd och som sådant inte förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

d)

De omförhandlade prisvillkoren har inget att göra med de faktiska kostnaderna för de tjänster som tillhandahålls utan bygger på grossistpriserna. Eftersom de fördelar avtalen ger är kontinuerliga och avtalen inte är tidsbegränsade, är stödet till BE av långsiktigt slag och inte alls en engångsåtgärd för att återställa bolagets lönsamhet. Det är därför fråga om driftsstöd och inte omstruktureringsstöd och som sådant inte förenligt med den gemensamma marknaden.

| (156) | Greenpeace instämmer i de tvivel som kommissionen uttrycker och drar slutsatsen att stödet inte är förenligt med EG-fördraget. Greenpeace understryker särskilt att stödet inte bara får effekter för de befintliga aktörerna utan att det dessutom hindrar andra och nya aktörer från att konkurrera på marknaden. Stöd till kärnenergiproducenter strider dessutom mot regeringens deklarationer om mångfald i fråga om energikällor, inbegripet förnybara energikällor. |
| --- | --- |

(156)

Greenpeace instämmer i de tvivel som kommissionen uttrycker och drar slutsatsen att stödet inte är förenligt med EG-fördraget. Greenpeace understryker särskilt att stödet inte bara får effekter för de befintliga aktörerna utan att det dessutom hindrar andra och nya aktörer från att konkurrera på marknaden. Stöd till kärnenergiproducenter strider dessutom mot regeringens deklarationer om mångfald i fråga om energikällor, inbegripet förnybara energikällor.

| (157) | Beträffande frågan om överkapacitet anser Greenpeace att den planeringsmarginal som används i det nationella systemet för planering av hur mycket el som behöver produceras för att säkra tillräcklig kapacitet (National Grid for planning the need for future generation in order to maintain safe capacity) inte är ett lämpligt verktyg för bedömningen av huruvida marknaden kännetecknas av överkapacitet eller inte. Enligt Greenpeace förekommer det sannolikt redan avsevärd strukturell överkapacitet på marknaden och denna kommer att öka. |
| --- | --- |

(157)

Beträffande frågan om överkapacitet anser Greenpeace att den planeringsmarginal som används i det nationella systemet för planering av hur mycket el som behöver produceras för att säkra tillräcklig kapacitet (National Grid for planning the need for future generation in order to maintain safe capacity) inte är ett lämpligt verktyg för bedömningen av huruvida marknaden kännetecknas av överkapacitet eller inte. Enligt Greenpeace förekommer det sannolikt redan avsevärd strukturell överkapacitet på marknaden och denna kommer att öka.

| (158) | Greenpeace ifrågasätter påståendet om att nedläggning av vissa av BE:s anläggningar skulle bli dyrare för skattebetalarna, då det är tveksamt om BE kommer att kunna betala av sina befintliga skulder på egen hand. Greenpeace tillägger att det ur ett kortsiktigt perspektiv inte finns anledning att betvivla att Förenade kungariket kommer att kunna uppnå de mål som anges i Kyoto-protokollet. |
| --- | --- |

(158)

Greenpeace ifrågasätter påståendet om att nedläggning av vissa av BE:s anläggningar skulle bli dyrare för skattebetalarna, då det är tveksamt om BE kommer att kunna betala av sina befintliga skulder på egen hand. Greenpeace tillägger att det ur ett kortsiktigt perspektiv inte finns anledning att betvivla att Förenade kungariket kommer att kunna uppnå de mål som anges i Kyoto-protokollet.

| (159) | Dessutom tillägger Greenpeace att det enligt de rapporter som låtit ta fram är både görligt och säkert att lägga ned kärnkraftverk, antingen omedelbart eller på längre sikt. Greenpeace drar slutsatsen att en partiell nedläggning eller utfasning av BE:s anläggningar skulle kräva lägre stödnivåer. |
| --- | --- |

(159)

Dessutom tillägger Greenpeace att det enligt de rapporter som låtit ta fram är både görligt och säkert att lägga ned kärnkraftverk, antingen omedelbart eller på längre sikt. Greenpeace drar slutsatsen att en partiell nedläggning eller utfasning av BE:s anläggningar skulle kräva lägre stödnivåer.

| (160) | Enligt Greenpeace utesluter Euratom-fördraget inte att det görs en bedömning av statligt stöd på grundval av EG-fördraget. Då Euratom-fördraget inte innehåller några specifika särregler om stöd till kärnenergiindustrin bör de allmänna bestämmelserna om statligt stöd i EG-fördraget tillämpas. Greenpeace hänvisar till de förenade målen 188/80 och 190/80, Frankrike, Italien och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland mot Europeiska gemenskapernas kommission (16). Greenpeace bestrider att stödåtgärderna enbart skulle avse frågor som omfattas av Euratom-fördraget, utom vad gäller kärnsäkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter i samband med nedläggning av kärnkraftverk. Greenpeace drar slutsatsen att de aktuella åtgärderna inte är nödvändiga för att de mål som fastställts skall kunna uppnås och att fortsatt driftsstöd inte längre kan motiveras med säkerhetsskäl då en gradvis total eller partiell nedläggning av BE:s anläggningar är ett säkert och hållbart alternativ. Enligt Greenpeace bör kommissionen grunda sin bedömning på gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (17). |
| --- | --- |

(160)

Enligt Greenpeace utesluter Euratom-fördraget inte att det görs en bedömning av statligt stöd på grundval av EG-fördraget. Då Euratom-fördraget inte innehåller några specifika särregler om stöd till kärnenergiindustrin bör de allmänna bestämmelserna om statligt stöd i EG-fördraget tillämpas. Greenpeace hänvisar till de förenade målen 188/80 och 190/80, Frankrike, Italien och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland mot Europeiska gemenskapernas kommission (16). Greenpeace bestrider att stödåtgärderna enbart skulle avse frågor som omfattas av Euratom-fördraget, utom vad gäller kärnsäkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter i samband med nedläggning av kärnkraftverk. Greenpeace drar slutsatsen att de aktuella åtgärderna inte är nödvändiga för att de mål som fastställts skall kunna uppnås och att fortsatt driftsstöd inte längre kan motiveras med säkerhetsskäl då en gradvis total eller partiell nedläggning av BE:s anläggningar är ett säkert och hållbart alternativ. Enligt Greenpeace bör kommissionen grunda sin bedömning på gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (17).

| (161) | Powergen är en av de viktigaste aktörerna inom elsektorn i England och Wales. Powergen står för 11 % av elproduktionen (BE står för 14 %) och levererar el till stora kunder inom industri och handel, små och medelstora företag och privatkunder. Företaget ägs av E-ON. |
| --- | --- |

(161)

Powergen är en av de viktigaste aktörerna inom elsektorn i England och Wales. Powergen står för 11 % av elproduktionen (BE står för 14 %) och levererar el till stora kunder inom industri och handel, små och medelstora företag och privatkunder. Företaget ägs av E-ON.

| (162) | Powergen är emot stödpaketet, och anser att stödet kommer att göra det möjligt för BE att fortsätta att driva kärnkraftverken och att BE utan stöd skulle ha tvingats att stänga sina anläggningar. Powergen invänder således mot Förenade kungarikets argument att BE:s anläggningar kommer att vara i drift, oavsett om BE får stöd eller inte. Powergen fruktar att stödet kommer att ge BE möjlighet att sänka sina priser på artificiellt sätt och erövra andelar på marknaden för elleveranser till stora företag och även ta sig in på marknaden för elleveranser till hushållen. BE kommer också att ha möjlighet att investera i alternativa former av elproduktion. |
| --- | --- |

(162)

Powergen är emot stödpaketet, och anser att stödet kommer att göra det möjligt för BE att fortsätta att driva kärnkraftverken och att BE utan stöd skulle ha tvingats att stänga sina anläggningar. Powergen invänder således mot Förenade kungarikets argument att BE:s anläggningar kommer att vara i drift, oavsett om BE får stöd eller inte. Powergen fruktar att stödet kommer att ge BE möjlighet att sänka sina priser på artificiellt sätt och erövra andelar på marknaden för elleveranser till stora företag och även ta sig in på marknaden för elleveranser till hushållen. BE kommer också att ha möjlighet att investera i alternativa former av elproduktion.

| (163) | När det gäller kompensationsåtgärder önskar Powergen vara med och diskutera vilka dessa bör vara och föreslår tre möjliga åtgärder: |
| --- | --- |

(163)

När det gäller kompensationsåtgärder önskar Powergen vara med och diskutera vilka dessa bör vara och föreslår tre möjliga åtgärder:

| (164) | För det första, tidigareläggning av nedläggningen av reaktorn Dungeness B till april 2004. Powergen menar att om det görs känt i tillräckligt god tid att nedläggningen av en anläggning tidigareläggs finns det möjlighet för marknaden att skapa tillräckligt med kompensationskapacitet. |
| --- | --- |

(164)

För det första, tidigareläggning av nedläggningen av reaktorn Dungeness B till april 2004. Powergen menar att om det görs känt i tillräckligt god tid att nedläggningen av en anläggning tidigareläggs finns det möjlighet för marknaden att skapa tillräckligt med kompensationskapacitet.

| (165) | För det andra, begränsning av stödet genom att man förbjuder korssubventionering mellan de av BE:s tillgångar som går med förlust (AGR-reaktorerna) och annan verksamhet. Produktionen och försäljningen bör delas upp i separata delar med separat bokföring, och det bör införas ett särskilt system för kontroll av hur BE använder de likvida medlen. Genom dessa åtgärder blir det möjligt att säkra att BE inte kan använda det statliga stöd som betalas ut för åtagandena på kärnenergiområdet till andra ändamål. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft. |
| --- | --- |

(165)

För det andra, begränsning av stödet genom att man förbjuder korssubventionering mellan de av BE:s tillgångar som går med förlust (AGR-reaktorerna) och annan verksamhet. Produktionen och försäljningen bör delas upp i separata delar med separat bokföring, och det bör införas ett särskilt system för kontroll av hur BE använder de likvida medlen. Genom dessa åtgärder blir det möjligt att säkra att BE inte kan använda det statliga stöd som betalas ut för åtagandena på kärnenergiområdet till andra ändamål. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft.

| (166) | För det tredje, åtgärder för att förhindra att konkurrensen snedvrids på återförsäljningsmarknaden för el, dvs. att BE förhindras att sälja el till priser som ligger under den faktiska kostnaden (dvs. kostnaderna för el på grossistmarknaden plus diverse försäljningskostnader), att det fastställs ett tak för BE:s marknadsandel när det gäller leveranser till stora kunder inom industri och handel (Powergen föreslår ett tak på 20 %) och att BE hindras från att ta sig in på nya återförsäljningsmarknader. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft, och kommissionen bör kontrollera att de fortfarande är effektiva efter fem år. |
| --- | --- |

(166)

För det tredje, åtgärder för att förhindra att konkurrensen snedvrids på återförsäljningsmarknaden för el, dvs. att BE förhindras att sälja el till priser som ligger under den faktiska kostnaden (dvs. kostnaderna för el på grossistmarknaden plus diverse försäljningskostnader), att det fastställs ett tak för BE:s marknadsandel när det gäller leveranser till stora kunder inom industri och handel (Powergen föreslår ett tak på 20 %) och att BE hindras från att ta sig in på nya återförsäljningsmarknader. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft, och kommissionen bör kontrollera att de fortfarande är effektiva efter fem år.

| (167) | När det gäller BE:s möjligheter till förnyad lönsamhet anser Powergen att det scenario som tagits fram av Förenade kungariket är alltför optimistiskt, särskilt beträffande anläggningarnas kapacitet i förhållande till tidigare riktvärden. |
| --- | --- |

(167)

När det gäller BE:s möjligheter till förnyad lönsamhet anser Powergen att det scenario som tagits fram av Förenade kungariket är alltför optimistiskt, särskilt beträffande anläggningarnas kapacitet i förhållande till tidigare riktvärden.

| (168) | Powergen anger slutligen att ”det är ett välkänt faktum att EG-fördragets regler för statligt stöd är tillämpliga även på kärnenergiindustrin, oaktat Euratom-fördraget”. Powergen hänvisar till samma mål från 1990 som Greenpeace. |
| --- | --- |

(168)

Powergen anger slutligen att ”det är ett välkänt faktum att EG-fördragets regler för statligt stöd är tillämpliga även på kärnenergiindustrin, oaktat Euratom-fördraget”. Powergen hänvisar till samma mål från 1990 som Greenpeace.

| (169) | InterGen är en internationell elproducent med verksamhet jorden runt. Företaget har 2 % av produktionskapaciteten i England och Wales (BE har 14 %) och två anläggningar i drift och en anläggning som är under uppförande. InterGen säljer huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och en viss del via långsiktiga avtal. Företaget har också verksamhet på gasmarknaden och ägs gemensamt av Shell och Bechtel. |
| --- | --- |

(169)

InterGen är en internationell elproducent med verksamhet jorden runt. Företaget har 2 % av produktionskapaciteten i England och Wales (BE har 14 %) och två anläggningar i drift och en anläggning som är under uppförande. InterGen säljer huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och en viss del via långsiktiga avtal. Företaget har också verksamhet på gasmarknaden och ägs gemensamt av Shell och Bechtel.

| (170) | Intergen anser elförsörjningen är hotad i Förenade kungariket och att det finns risk för att kärnsäkerheten kan komma att förvaltas av konkursförvaltare. InterGen påpekar att BE, både i det förflutna och nu, har åsamkat InterGen skada och anger vidare att företag som är konkurrenter till InterGen, som Teeside Power Limited, som är en av BE:s fordringsägare, gynnas av omstruktureringsplanen på InterGens bekostnad. Slutligen anförs att InterGen och dess dotterbolag bör beviljas kompensation för den skada som företaget kommer att åsamkas om kommissionen godkänner stödet. |
| --- | --- |

(170)

Intergen anser elförsörjningen är hotad i Förenade kungariket och att det finns risk för att kärnsäkerheten kan komma att förvaltas av konkursförvaltare. InterGen påpekar att BE, både i det förflutna och nu, har åsamkat InterGen skada och anger vidare att företag som är konkurrenter till InterGen, som Teeside Power Limited, som är en av BE:s fordringsägare, gynnas av omstruktureringsplanen på InterGens bekostnad. Slutligen anförs att InterGen och dess dotterbolag bör beviljas kompensation för den skada som företaget kommer att åsamkas om kommissionen godkänner stödet.

| (171) | Den aktuella parten anger att enligt handlingar från tiden innan BE:s omstrukturering blev känd låg upparbetningspriset på 1 000 GBP per kg tungmetall. BNFL och BE har till följd av omstruktureringen enats om ett upparbetningspris på 150 GBP per kg tungmetall, och det priset ligger 85 % lägre än priset i det ursprungliga avtalet. Vidare tillägger den aktuella parten att priserna i det ursprungliga avtalet mellan BNFL och BE var baserade på de faktiska kostnaderna plus ett tillägg, vilket innebär att baslastkunderna endast kunde få tillgång till upparbetningstjänsterna om de betalade hela kostnaden (proportionell) för upparbetningen plus ett vinsttillägg. Om de priser som avtalats med baslastkunderna måste ligga på 1 000 GBP per kg för att täcka kostnaderna är det uppenbart att de nya priser som avtalats med BE inte kommer i närheten av att täcka kostnaderna. Även i nya avtal ligger priset på 1 000 GBP per kg tungmetaller (2003 års priser). |
| --- | --- |

(171)

Den aktuella parten anger att enligt handlingar från tiden innan BE:s omstrukturering blev känd låg upparbetningspriset på 1 000 GBP per kg tungmetall. BNFL och BE har till följd av omstruktureringen enats om ett upparbetningspris på 150 GBP per kg tungmetall, och det priset ligger 85 % lägre än priset i det ursprungliga avtalet. Vidare tillägger den aktuella parten att priserna i det ursprungliga avtalet mellan BNFL och BE var baserade på de faktiska kostnaderna plus ett tillägg, vilket innebär att baslastkunderna endast kunde få tillgång till upparbetningstjänsterna om de betalade hela kostnaden (proportionell) för upparbetningen plus ett vinsttillägg. Om de priser som avtalats med baslastkunderna måste ligga på 1 000 GBP per kg för att täcka kostnaderna är det uppenbart att de nya priser som avtalats med BE inte kommer i närheten av att täcka kostnaderna. Även i nya avtal ligger priset på 1 000 GBP per kg tungmetaller (2003 års priser).

| (172) | Enligt den aktuella parten visar denna prisjämförelse att BNFL inte har agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi i sina förhandlingar med BE, utom om det skulle visa sig att BNFL kan tänka sig att bevilja samma gynnsamma villkor för alla sina kunder. |
| --- | --- |

(172)

Enligt den aktuella parten visar denna prisjämförelse att BNFL inte har agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi i sina förhandlingar med BE, utom om det skulle visa sig att BNFL kan tänka sig att bevilja samma gynnsamma villkor för alla sina kunder.

| (173) | Drax är Västeuropas största producent av el från kolkraftverk. Drax ingick tidigare i AES Corporation, som är en USA-baserad elgrupp med intressen inom elproduktion, elåterförsäljning och elleverans jorden runt. AES Corporation överlät den 5 augusti 2003 kontrollen över Drax till sina fordringsägare. Den 30 augusti 2003 meddelade Drax att man ingått ett avtal med International Power plc om omstrukturering av Drax. |
| --- | --- |

(173)

Drax är Västeuropas största producent av el från kolkraftverk. Drax ingick tidigare i AES Corporation, som är en USA-baserad elgrupp med intressen inom elproduktion, elåterförsäljning och elleverans jorden runt. AES Corporation överlät den 5 augusti 2003 kontrollen över Drax till sina fordringsägare. Den 30 augusti 2003 meddelade Drax att man ingått ett avtal med International Power plc om omstrukturering av Drax.

| (174) | Drax anser att åtgärderna A, B och G utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot anser Drax inte att åtgärderna D, E och F utgör statligt stöd. Vidare menar Drax att det är vanskligt att beräkna stödnivån. Beträffande åtgärd A anger Drax att stödet kan komma att bli mycket mer omfattande än vad som beräknas då nedläggningsåtagandenas omfattning i Förenade kungariket inte kartlagts och det är föga troligt att BE kommer att bidra till kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet. I slutändan är det trots allt Förenade kungariket som ansvarar för upparbetnings-, förvarings- och nedläggningsåtagandena. Förenade kungariket kommer aldrig att tillåta att BE går i konkurs. Drax anser att även skattebefrielsen bör anmälas som stöd. |
| --- | --- |

(174)

Drax anser att åtgärderna A, B och G utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot anser Drax inte att åtgärderna D, E och F utgör statligt stöd. Vidare menar Drax att det är vanskligt att beräkna stödnivån. Beträffande åtgärd A anger Drax att stödet kan komma att bli mycket mer omfattande än vad som beräknas då nedläggningsåtagandenas omfattning i Förenade kungariket inte kartlagts och det är föga troligt att BE kommer att bidra till kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet. I slutändan är det trots allt Förenade kungariket som ansvarar för upparbetnings-, förvarings- och nedläggningsåtagandena. Förenade kungariket kommer aldrig att tillåta att BE går i konkurs. Drax anser att även skattebefrielsen bör anmälas som stöd.

| (175) | Angående de omförhandlade avtalen med BNFL menar Drax att ingen privat investerare skulle ha gått med på så dåliga villkor då dessa innebär stora förluster nu och i framtiden, oavsett föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl och det faktum att BE är BFNL:s största kund. Det är uppenbart att omförhandlingen av avtalen skadat BNFL:s ställning allvarligt. Omförhandlingen kommer att leda till att de årliga fasta betalningarna inom ramen för avtalet om leverans av kärnbränsle kommer att minska med mellan 5 och 20 miljoner GBP per år. Detta bekräftas även i BNFL:s årsredovisning för 2004. Det är dessutom troligt att BE, även om bolaget hamnar i tvångsförvaltning, kommer att fortsätta driften av anläggningarna och således kommer att ha samma behov av kärnbränsleleveranser och tjänster avseende hantering, upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet. Frågan är därför huruvida en förvaltare hade kunnat erhålla samma villkor från BNFL. Dessutom skulle BNFL kunna utforska andra affärsmöjligheter om samarbetet med BE skulle minska. BNFL har inte organiserats enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Åtgärd B utgör därför statligt stöd. |
| --- | --- |

(175)

Angående de omförhandlade avtalen med BNFL menar Drax att ingen privat investerare skulle ha gått med på så dåliga villkor då dessa innebär stora förluster nu och i framtiden, oavsett föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl och det faktum att BE är BFNL:s största kund. Det är uppenbart att omförhandlingen av avtalen skadat BNFL:s ställning allvarligt. Omförhandlingen kommer att leda till att de årliga fasta betalningarna inom ramen för avtalet om leverans av kärnbränsle kommer att minska med mellan 5 och 20 miljoner GBP per år. Detta bekräftas även i BNFL:s årsredovisning för 2004. Det är dessutom troligt att BE, även om bolaget hamnar i tvångsförvaltning, kommer att fortsätta driften av anläggningarna och således kommer att ha samma behov av kärnbränsleleveranser och tjänster avseende hantering, upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet. Frågan är därför huruvida en förvaltare hade kunnat erhålla samma villkor från BNFL. Dessutom skulle BNFL kunna utforska andra affärsmöjligheter om samarbetet med BE skulle minska. BNFL har inte organiserats enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Åtgärd B utgör därför statligt stöd.

| (176) | Drax anser vidare att det moratorieavtal som ingår i åtgärd C också utgör statligt stöd, då BNFL till skillnad från andra fordringsägare inte får ränta under moratorieperioden. |
| --- | --- |

(176)

Drax anser vidare att det moratorieavtal som ingår i åtgärd C också utgör statligt stöd, då BNFL till skillnad från andra fordringsägare inte får ränta under moratorieperioden.

| (177) | Drax kommenterar därefter stödpaketets förenlighet med gemenskapslagstiftningen. Drax ifrågasätter inte att BE är ett företag i svårigheter. Däremot anser Drax att BE:s oskyddade ställning helt och hållet beror på att BE:s ledning fattade ett märkligt beslut om att sälja detaljhandelsverksamheten. BE kunde dessutom ha minskat sina kostnader genom att stänga vissa anläggningar tillfälligt, då det kostar mer att ha anläggningarna i drift än att stänga dem tillfälligt. |
| --- | --- |

(177)

Drax kommenterar därefter stödpaketets förenlighet med gemenskapslagstiftningen. Drax ifrågasätter inte att BE är ett företag i svårigheter. Däremot anser Drax att BE:s oskyddade ställning helt och hållet beror på att BE:s ledning fattade ett märkligt beslut om att sälja detaljhandelsverksamheten. BE kunde dessutom ha minskat sina kostnader genom att stänga vissa anläggningar tillfälligt, då det kostar mer att ha anläggningarna i drift än att stänga dem tillfälligt.

| (178) | Beträffande frågan om återställd lönsamhet, anser Drax att den föreslagna planen inte är någon riktig omstruktureringsplan. BE kommer dessutom alltid att inneha en särställning i förhållande till sina konkurrenter. BE kommer att fortsätta att producera el och sälja den på marknaden till vilket pris som helst och därmed pressa ned priserna på konkurrenternas bekostnad. |
| --- | --- |

(178)

Beträffande frågan om återställd lönsamhet, anser Drax att den föreslagna planen inte är någon riktig omstruktureringsplan. BE kommer dessutom alltid att inneha en särställning i förhållande till sina konkurrenter. BE kommer att fortsätta att producera el och sälja den på marknaden till vilket pris som helst och därmed pressa ned priserna på konkurrenternas bekostnad.

| (179) | Drax invänder mot Förenade kungarikets regerings metod att bedöma BE:s lönsamhet på grundval av de kortsiktiga marginalkostnaderna. Omstruktureringen befriar BE från de största kostnaderna för kärnenergiåtagandena. Vanligtvis grundar ett företag ett beslut om att ta sig in på en viss marknad eller om att stanna kvar på en viss marknad på en bedömning av vilka förutsättningarna företaget har att täcka sina genomsnittliga kostnader och få en rimlig avkastning av den investering som gjorts. Detta gäller inte BE som befriats från alla kommersiella risker. |
| --- | --- |

(179)

Drax invänder mot Förenade kungarikets regerings metod att bedöma BE:s lönsamhet på grundval av de kortsiktiga marginalkostnaderna. Omstruktureringen befriar BE från de största kostnaderna för kärnenergiåtagandena. Vanligtvis grundar ett företag ett beslut om att ta sig in på en viss marknad eller om att stanna kvar på en viss marknad på en bedömning av vilka förutsättningarna företaget har att täcka sina genomsnittliga kostnader och få en rimlig avkastning av den investering som gjorts. Detta gäller inte BE som befriats från alla kommersiella risker.

| (180) | När det gäller stödets varaktighet, menar Drax att finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet utan tidsbegränsning så långt i framtiden inte är förenlig med riktlinjerna. Drax anger också att ett kontinuerligt driftsstöd inte kan anses vara begränsat till vad som är strikt nödvändigt. Beträffande BE:s eget bidrag konstaterar Drax att det råder osäkerhet kring inkomsterna från avyttringen av tillgångar och att BE:s bidrag till NLF-fonden kommer från ett kassaflöde med stödinslag och därför inte kan räknas. |
| --- | --- |

(180)

När det gäller stödets varaktighet, menar Drax att finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet utan tidsbegränsning så långt i framtiden inte är förenlig med riktlinjerna. Drax anger också att ett kontinuerligt driftsstöd inte kan anses vara begränsat till vad som är strikt nödvändigt. Beträffande BE:s eget bidrag konstaterar Drax att det råder osäkerhet kring inkomsterna från avyttringen av tillgångar och att BE:s bidrag till NLF-fonden kommer från ett kassaflöde med stödinslag och därför inte kan räknas.

| (181) | Drax konstaterar vidare angående frågan om överkapacitet och kompensation till fordringsägarna att den kapacitetsmarginal på 20 % som nämns i beslutet om att inleda förfarandet endast avser efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret. Enligt NGC ligger efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret på 20,3 %. Enligt Drax borde den mest rationella strategin för BE vara att stänga en del av produktionskapaciteten under sommarhalvåret. Det skulle ge nettobesparingar. |
| --- | --- |

(181)

Drax konstaterar vidare angående frågan om överkapacitet och kompensation till fordringsägarna att den kapacitetsmarginal på 20 % som nämns i beslutet om att inleda förfarandet endast avser efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret. Enligt NGC ligger efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret på 20,3 %. Enligt Drax borde den mest rationella strategin för BE vara att stänga en del av produktionskapaciteten under sommarhalvåret. Det skulle ge nettobesparingar.

| (182) | Drax anser att det finns en möjlighet att säkra att omstruktureringen följer riktlinjerna och att konkurrerande företag som inte får stöd ges kompensation på villkor att det antas ett antal kompensationsåtgärder och görs vissa ändringar av omstruktureringsplanen. Drax föreslår följande åtgärder:






  a) | BE bör fjärmas från den konkurrensutsatta marknaden genom att det införs ett system med obligatoriskt kärnenergiköp till fast pris av samma slag som skyldigheten att köpa en viss andel el från förnybara energikällor (Renewable obligation). Det är inte möjligt att omstrukturera BE på ett sådant sätt att bolaget kan konkurrera på jämlika villkor med företag som inte får stöd. Den bästa lösningen, om det inte är möjligt att helt avlägsna BE från marknaden, är att fjärma BE:s produktion från den konkurrensutsatta marknaden. Det skulle i så fall vara nödvändigt att reglera priserna på el från kärnkraftverken, och priserna skulle sedan kunna fastställas på grundval av kapitalkostnaderna och andra traditionella parametrar för prisreglering. Härigenom skulle det vara möjligt att tillfredsställa regeringens kvar på leveranssäkerhet och kärnsäkerhet, och det skulle inte längre förekomma någon snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- | --- |

(182)

Drax anser att det finns en möjlighet att säkra att omstruktureringen följer riktlinjerna och att konkurrerande företag som inte får stöd ges kompensation på villkor att det antas ett antal kompensationsåtgärder och görs vissa ändringar av omstruktureringsplanen. Drax föreslår följande åtgärder:

a)

BE bör fjärmas från den konkurrensutsatta marknaden genom att det införs ett system med obligatoriskt kärnenergiköp till fast pris av samma slag som skyldigheten att köpa en viss andel el från förnybara energikällor (Renewable obligation). Det är inte möjligt att omstrukturera BE på ett sådant sätt att bolaget kan konkurrera på jämlika villkor med företag som inte får stöd. Den bästa lösningen, om det inte är möjligt att helt avlägsna BE från marknaden, är att fjärma BE:s produktion från den konkurrensutsatta marknaden. Det skulle i så fall vara nödvändigt att reglera priserna på el från kärnkraftverken, och priserna skulle sedan kunna fastställas på grundval av kapitalkostnaderna och andra traditionella parametrar för prisreglering. Härigenom skulle det vara möjligt att tillfredsställa regeringens kvar på leveranssäkerhet och kärnsäkerhet, och det skulle inte längre förekomma någon snedvridning av konkurrensen.

| b) | Avtal med kortare löptid och en ny bedömning av vilka risker avtalen innebär för BNFL. |
| --- | --- |

b)

Avtal med kortare löptid och en ny bedömning av vilka risker avtalen innebär för BNFL.

| c) | Försäljning av Eggborough-anläggningen. |
| --- | --- |

c)

Försäljning av Eggborough-anläggningen.

| d) | Förbud mot ytterligare förvärv och mot att BE agerar som marknadsledande. |
| --- | --- |

d)

Förbud mot ytterligare förvärv och mot att BE agerar som marknadsledande.

| e) | Ett löfte från Förenade kungariket om att det är fråga om en engångsåtgärd. |
| --- | --- |

e)

Ett löfte från Förenade kungariket om att det är fråga om en engångsåtgärd.

| (183) | Drax kommenterar också tillämpningen av Euratomfördraget, och anser att Euratomfördraget och EG-fördraget snarare kompletterar varandra än står i strid med varandra. |
| --- | --- |

(183)

Drax kommenterar också tillämpningen av Euratomfördraget, och anser att Euratomfördraget och EG-fördraget snarare kompletterar varandra än står i strid med varandra.

| (184) | Synpunkter inkom också från följande berörda parter: TUSNE (18) (Trade Unionists for Safe Nuclear Energy within a Balanced Energy Policy), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (nedan kallad ”CIA”) (20), John Hall Associates (nedan kallad ”JHA”) (21), Energy Intensive Users Group (nedan kallad ”EIUG”) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (nedan kallad ”TVO”) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (nedan kallad ”EECL”) (28), Energy Information Centre Ltd (nedan kallad ”EIC”) (29), Major Energy Users' Council Ltd (nedan kallad ”MEUC”) (30) samt en andra tredje part som önskar vara anonym. |
| --- | --- |

(184)

Synpunkter inkom också från följande berörda parter: TUSNE (18) (Trade Unionists for Safe Nuclear Energy within a Balanced Energy Policy), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (nedan kallad ”CIA”) (20), John Hall Associates (nedan kallad ”JHA”) (21), Energy Intensive Users Group (nedan kallad ”EIUG”) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (nedan kallad ”TVO”) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (nedan kallad ”EECL”) (28), Energy Information Centre Ltd (nedan kallad ”EIC”) (29), Major Energy Users' Council Ltd (nedan kallad ”MEUC”) (30) samt en andra tredje part som önskar vara anonym.

| (185) | TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC och MEUC hyser oro för leveranssäkerheten i Förenade kungariket och anför att en stängning av BE:s kärnkraftverk skulle innebära en risk för avbrott i elförsörjningen och att detta inte är i elkonsumenternas intresse. Vissa av ovannämnda parter anger också att en nedläggning av BE:s anläggningar skulle göra det svårare för Förenade kungariket att uppfylla sina åtaganden enligt Kyoto-protokollet, då kärnkraftverken bidrar till en diversifierad energiförsörjning. Parterna menar att de kostnader som skulle uppstå om BE tillåts gå i konkurs skulle vara mycket mer omfattande än kostnaderna för omstrukturering och det stöd som krävs. |
| --- | --- |

(185)

TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC och MEUC hyser oro för leveranssäkerheten i Förenade kungariket och anför att en stängning av BE:s kärnkraftverk skulle innebära en risk för avbrott i elförsörjningen och att detta inte är i elkonsumenternas intresse. Vissa av ovannämnda parter anger också att en nedläggning av BE:s anläggningar skulle göra det svårare för Förenade kungariket att uppfylla sina åtaganden enligt Kyoto-protokollet, då kärnkraftverken bidrar till en diversifierad energiförsörjning. Parterna menar att de kostnader som skulle uppstå om BE tillåts gå i konkurs skulle vara mycket mer omfattande än kostnaderna för omstrukturering och det stöd som krävs.

| (186) | Den andra anonyma tredje parten menar att BE använder det statliga stödet för att dumpa priserna och därigenom skaffa sig marknadsandelar. Man hänvisar till fall där man anser att BE erbjudit priser som legat 10–15 % under gängse pris. Man konstaterar att det inte är möjligt att erbjuda sådana priser utan statligt stöd och att det därför inte är möjligt att anse att stödet skall återställa BE:s lönsamhet. |
| --- | --- |

(186)

Den andra anonyma tredje parten menar att BE använder det statliga stödet för att dumpa priserna och därigenom skaffa sig marknadsandelar. Man hänvisar till fall där man anser att BE erbjudit priser som legat 10–15 % under gängse pris. Man konstaterar att det inte är möjligt att erbjuda sådana priser utan statligt stöd och att det därför inte är möjligt att anse att stödet skall återställa BE:s lönsamhet.

| (187) | TVO anför att det inte är möjligt att, utifrån det faktum att BE haft svårigheter, dra slutsatsen att kärnkraft inte kan vara konkurrenskraftig på en avreglerad elmarknad. |
| --- | --- |

(187)

TVO anför att det inte är möjligt att, utifrån det faktum att BE haft svårigheter, dra slutsatsen att kärnkraft inte kan vara konkurrenskraftig på en avreglerad elmarknad.

| (188) | National Grid Transco anför att den nuvarande kapacitetsmarginalen i England och Wales är lägre än vad som förutspåtts och att det därför inte kan anses finnas någon strukturell överkapacitet. National Grid Transco anför att en säkerhetsmarginal på 20 % är det gränsvärde över vilket det kan anses förekomma överkapacitet. Enligt National Grid Transco kommer säkerhetsmarginalen, i ett optimistiskt scenario, att ligga under 20 % åtminstone fram till 2006. I ett pessimistiskt scenario kommer säkerhetsmarginalen alltid att ligga under 20 % och kan till och med komma att falla till 8,5 % under 2009. Avslutningsvis konstaterar National Grid Transco att man, i den händelse det skulle krävas att anläggningar stängs som kompenserande åtgärder, måste meddela marknaden detta i förväg (3–4 år) så att den kan kompensera för bortfallet. |
| --- | --- |

(188)

National Grid Transco anför att den nuvarande kapacitetsmarginalen i England och Wales är lägre än vad som förutspåtts och att det därför inte kan anses finnas någon strukturell överkapacitet. National Grid Transco anför att en säkerhetsmarginal på 20 % är det gränsvärde över vilket det kan anses förekomma överkapacitet. Enligt National Grid Transco kommer säkerhetsmarginalen, i ett optimistiskt scenario, att ligga under 20 % åtminstone fram till 2006. I ett pessimistiskt scenario kommer säkerhetsmarginalen alltid att ligga under 20 % och kan till och med komma att falla till 8,5 % under 2009. Avslutningsvis konstaterar National Grid Transco att man, i den händelse det skulle krävas att anläggningar stängs som kompenserande åtgärder, måste meddela marknaden detta i förväg (3–4 år) så att den kan kompensera för bortfallet.

| (189) | EECL anför att alla elproducenter i Förenade kungariket och inte bara BE drabbats av de sjunkande grossistpriserna på el i Förenade kungariket. EECL invänder mot Förenade kungarikets regerings åsikt att de kortsiktiga marginalkostnaderna skall fungera som riktvärde för fastställandet av stödets eventuella snedvridande effekter, då EECL anser att de kostnaderna inte återspeglar en anläggnings lönsamhet på medellång och lång sikt. Enligt EECL är låga terminspriser den bästa indikatorn på strukturell överkapacitet på en marknad. |
| --- | --- |

(189)

EECL anför att alla elproducenter i Förenade kungariket och inte bara BE drabbats av de sjunkande grossistpriserna på el i Förenade kungariket. EECL invänder mot Förenade kungarikets regerings åsikt att de kortsiktiga marginalkostnaderna skall fungera som riktvärde för fastställandet av stödets eventuella snedvridande effekter, då EECL anser att de kostnaderna inte återspeglar en anläggnings lönsamhet på medellång och lång sikt. Enligt EECL är låga terminspriser den bästa indikatorn på strukturell överkapacitet på en marknad.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET OM INLEDANDET AV FÖRFARANDET

| (190) | Förenade kungariket meddelar att de lokala skatterna erlagts med normal ränta. |
| --- | --- |

(190)

Förenade kungariket meddelar att de lokala skatterna erlagts med normal ränta.

| (191) | Inledningsvis anför Förenade kungariket att, även om kommissionen skulle dra slutsatsen att åtgärd B innebär statligt stöd, är avtalen utarbetade på ett sådant sätt att alla eventuella tillfälliga förmåner för BE kommer att elimineras automatiskt och med ränta om stödpaketet inte skulle godkännas. De nya avtalen innehåller bestämmelser som innebär att de inte kommer att träda i kraft permanent om inte stödpaketet godkänns. |
| --- | --- |

(191)

Inledningsvis anför Förenade kungariket att, även om kommissionen skulle dra slutsatsen att åtgärd B innebär statligt stöd, är avtalen utarbetade på ett sådant sätt att alla eventuella tillfälliga förmåner för BE kommer att elimineras automatiskt och med ränta om stödpaketet inte skulle godkännas. De nya avtalen innehåller bestämmelser som innebär att de inte kommer att träda i kraft permanent om inte stödpaketet godkänns.

| (192) | Förenade kungariket kommenterar vidare principen om en privat investerare. Enligt Förenade kungariket agerade BNFL på samma sätt som en privat investerare skulle ha gjort. Förenade kungariket hävdar att det inte kan sägas att de villkor som BNFL beviljat BE är förmånligare än de villkor som en privat investerare skulle ha beviljat under samma omständigheter. Förenade kungariket anser att det måste bedömas huruvida BNFL agerade som en privat investerare när man omförhandlade avtalen och hänvisar till EG-domstolens dom i målet beträffande Déménagements-Manutention Transport SA (31). |
| --- | --- |

(192)

Förenade kungariket kommenterar vidare principen om en privat investerare. Enligt Förenade kungariket agerade BNFL på samma sätt som en privat investerare skulle ha gjort. Förenade kungariket hävdar att det inte kan sägas att de villkor som BNFL beviljat BE är förmånligare än de villkor som en privat investerare skulle ha beviljat under samma omständigheter. Förenade kungariket anser att det måste bedömas huruvida BNFL agerade som en privat investerare när man omförhandlade avtalen och hänvisar till EG-domstolens dom i målet beträffande Déménagements-Manutention Transport SA (31).

| (193) | Förenade kungariket hävdar att det förefaller som om kommissionen missförstått i vilken ordning de olika händelserna inträffade. Enligt Förenade kungariket invände inte BNFL mot tillämpningen av föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl, utan hade, i motsats till vad kommissionen tror, uttryckt att man var villig att eventuellt ändra de befintliga avtalen redan innan det meddelades att BE hade inlett förhandlingar med Förenade kungarikets regering. Efter förhandlingar med BE stod det emellertid klart att BNFL inte rimligtvis skulle kunna lämna ett kommersiellt bud som skulle vara tillräckligt för att ensamt lösa BE:s ekonomiska svårigheter. I och med att det togs fram en mer övergripande omstruktureringsplan för BE kunde förhandlingarna mellan BNFL och BE tas upp på nytt och den slutliga överenskommelsen har många likheter med BNFL:s ursprungliga bud. Förenade kungariket anser att BNFL har agerat som en privat investerare skulle ha agerat. |
| --- | --- |

(193)

Förenade kungariket hävdar att det förefaller som om kommissionen missförstått i vilken ordning de olika händelserna inträffade. Enligt Förenade kungariket invände inte BNFL mot tillämpningen av föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl, utan hade, i motsats till vad kommissionen tror, uttryckt att man var villig att eventuellt ändra de befintliga avtalen redan innan det meddelades att BE hade inlett förhandlingar med Förenade kungarikets regering. Efter förhandlingar med BE stod det emellertid klart att BNFL inte rimligtvis skulle kunna lämna ett kommersiellt bud som skulle vara tillräckligt för att ensamt lösa BE:s ekonomiska svårigheter. I och med att det togs fram en mer övergripande omstruktureringsplan för BE kunde förhandlingarna mellan BNFL och BE tas upp på nytt och den slutliga överenskommelsen har många likheter med BNFL:s ursprungliga bud. Förenade kungariket anser att BNFL har agerat som en privat investerare skulle ha agerat.

| (194) | Förenade kungariket tillägger att BNFL skulle drabbas särskilt hårt om BE blir insolvent, då BNFL skulle vara det enda återstående företaget som tillhandahåller tjänster avseende kärnbränslecykeln. BNFL skulle inte ha något omedelbart inkomstflöde för lagring och upparbetning av de stora mängder bränsle från AGR-reaktorer som redan levererats till bolaget och skulle inte heller ha några större möjligheter att få tillbaka medel inom ramen för insolvensförfarandet. BNFL skulle tvingas att förhandla fram ett nytt avtal om lagring och upparbetning av utbränt kärnbränsle med konkursförvaltaren eller med Förenade kungarikets regering och det skulle finnas stora osäkerhetsmoment beträffande BNFL:s löpande inkomster. Förenade kungariket menar att även en privat investerare som ställs inför en liknande situation med samma osäkerhet och risker för förluster och produktionsavbrott skulle försöka delta i omstruktureringen, även om en det skulle innebära att dess avtal måste omförhandlas för att säkra så stor total avkastning som möjligt och återställd lönsamhet. |
| --- | --- |

(194)

Förenade kungariket tillägger att BNFL skulle drabbas särskilt hårt om BE blir insolvent, då BNFL skulle vara det enda återstående företaget som tillhandahåller tjänster avseende kärnbränslecykeln. BNFL skulle inte ha något omedelbart inkomstflöde för lagring och upparbetning av de stora mängder bränsle från AGR-reaktorer som redan levererats till bolaget och skulle inte heller ha några större möjligheter att få tillbaka medel inom ramen för insolvensförfarandet. BNFL skulle tvingas att förhandla fram ett nytt avtal om lagring och upparbetning av utbränt kärnbränsle med konkursförvaltaren eller med Förenade kungarikets regering och det skulle finnas stora osäkerhetsmoment beträffande BNFL:s löpande inkomster. Förenade kungariket menar att även en privat investerare som ställs inför en liknande situation med samma osäkerhet och risker för förluster och produktionsavbrott skulle försöka delta i omstruktureringen, även om en det skulle innebära att dess avtal måste omförhandlas för att säkra så stor total avkastning som möjligt och återställd lönsamhet.

| (195) | Vidare menar Förenade kungariket att det faktum att BNFL är ett offentligägt företag inte hindrar BNFL från att agera kommersiellt, och påpekar att BNFL är ett publikt aktiebolag enligt bolagslagen från 1985. BNFL:s styrelse består av verkställande ledamöter som ansvarar för den kommersiella verksamheten och icke-verkställande ledamöter som har erfarenhet av bolagsdrift från andra verksamhetsområden inom den privata sektorn. Styrelsen skall agera självständigt för bolagets bästa. Förenade kungariket tillägger att regeringen inte ingrep i BNFL:s beslutsprocess eller försökte få BNFL att agera på ett annat sätt än kommersiellt. |
| --- | --- |

(195)

Vidare menar Förenade kungariket att det faktum att BNFL är ett offentligägt företag inte hindrar BNFL från att agera kommersiellt, och påpekar att BNFL är ett publikt aktiebolag enligt bolagslagen från 1985. BNFL:s styrelse består av verkställande ledamöter som ansvarar för den kommersiella verksamheten och icke-verkställande ledamöter som har erfarenhet av bolagsdrift från andra verksamhetsområden inom den privata sektorn. Styrelsen skall agera självständigt för bolagets bästa. Förenade kungariket tillägger att regeringen inte ingrep i BNFL:s beslutsprocess eller försökte få BNFL att agera på ett annat sätt än kommersiellt.

| (196) | Förenade kungariket har avslutningsvis lämnat in en översikt över fordringsägarnas krav och förlikningsbeloppen inom ramen för omstruktureringspaketet. |
| --- | --- |

(196)

Förenade kungariket har avslutningsvis lämnat in en översikt över fordringsägarnas krav och förlikningsbeloppen inom ramen för omstruktureringspaketet.

| (197) | Förenade kungariket drar slutsatsen att åtgärd B inte bör anses innehålla inslag av statligt stöd. |
| --- | --- |

(197)

Förenade kungariket drar slutsatsen att åtgärd B inte bör anses innehålla inslag av statligt stöd.

| (198) | Förenade kungariket anger att många av de argument som anförts i skälen 191–197 avseende åtgärd B även gäller åtgärd C. Förenade kungariket påpekar särskilt att BNFL:s agerande måste ses mot bakgrund av det exceptionella förhållandet att BNFL är BE:s största fordringsägare och BE är BNFL:s största kund. Med tanke på att BE och BNFL har haft och fortfarande har ett pågående långsiktigt handelssamarbete och med tanke på vilka belopp som BE:s åtaganden gentemot BNFL representerar är det föga förvånande att moratorieavtalen med BNFL står för den största delen av de förmåner som BE får tack vare detta. En privat investerare i samma situation som BNFL, dvs. med samma förlustrisker om BE skulle gå i konkurs, hade inte heller haft så många möjligheter att agera annorlunda. |
| --- | --- |

(198)

Förenade kungariket anger att många av de argument som anförts i skälen 191–197 avseende åtgärd B även gäller åtgärd C. Förenade kungariket påpekar särskilt att BNFL:s agerande måste ses mot bakgrund av det exceptionella förhållandet att BNFL är BE:s största fordringsägare och BE är BNFL:s största kund. Med tanke på att BE och BNFL har haft och fortfarande har ett pågående långsiktigt handelssamarbete och med tanke på vilka belopp som BE:s åtaganden gentemot BNFL representerar är det föga förvånande att moratorieavtalen med BNFL står för den största delen av de förmåner som BE får tack vare detta. En privat investerare i samma situation som BNFL, dvs. med samma förlustrisker om BE skulle gå i konkurs, hade inte heller haft så många möjligheter att agera annorlunda.

| (199) | Förenade kungariket anser att det inte är lämpligt att jämföra moratorieavtalen med BNFL med moratorieavtalen med de övriga fordringsägarna. Om inte de största fordringsägarna deltar i överenskommelsen kan denna i vilket fall som helst inte fungera. Förenade kungariket har lämnat in en jämförelse mellan alla BE:s utestående skulder och de olika parternas bidrag till moratorieavtalen och drar slutsatsen att BNFL:s andel faktiskt står för en mindre procentandel av BNFL:s totala fordran än de andelar av de totala fordringarna som de privata fordringsägarna står för. |
| --- | --- |

(199)

Förenade kungariket anser att det inte är lämpligt att jämföra moratorieavtalen med BNFL med moratorieavtalen med de övriga fordringsägarna. Om inte de största fordringsägarna deltar i överenskommelsen kan denna i vilket fall som helst inte fungera. Förenade kungariket har lämnat in en jämförelse mellan alla BE:s utestående skulder och de olika parternas bidrag till moratorieavtalen och drar slutsatsen att BNFL:s andel faktiskt står för en mindre procentandel av BNFL:s totala fordran än de andelar av de totala fordringarna som de privata fordringsägarna står för.

| (200) | Förenade kungariket hävdar att det i punkt 32 i riktlinjerna inte anges att stödåtgärderna måste vara tidsbegränsade. Det anges att en omstrukturering skall ha en så kort varaktighet som möjligt och att lönsamhet på lång sikt skall återställas inom en rimlig tidsperiod. Förenade kungariket anser att den princip som anges i riktlinjerna är att stöd skall beviljas för åtgärder som löser ett problem en gång för alla och att det inte får vara fråga om driftsstöd. Syftet är inte att utesluta möjligheten att bevilja stöd till långsiktiga åtaganden. |
| --- | --- |

(200)

Förenade kungariket hävdar att det i punkt 32 i riktlinjerna inte anges att stödåtgärderna måste vara tidsbegränsade. Det anges att en omstrukturering skall ha en så kort varaktighet som möjligt och att lönsamhet på lång sikt skall återställas inom en rimlig tidsperiod. Förenade kungariket anser att den princip som anges i riktlinjerna är att stöd skall beviljas för åtgärder som löser ett problem en gång för alla och att det inte får vara fråga om driftsstöd. Syftet är inte att utesluta möjligheten att bevilja stöd till långsiktiga åtaganden.

| (201) | Förenade kungariket anger att det är fråga om en fullständig omstrukturering, att lönsamheten kommer att återställas inom en rimlig tidsperiod och att stödet är en åtgärd som kan lösa BE:s problem en gång för alla, trots att det är fråga om långsiktiga åtaganden. BE kommer att gå med vinst från 2004, och de årliga kassaflödena kommer att vara positiva från och med 2005. Enligt scenariot med en ny notering kommer BE att åter vara lönsamt 2005. Syftet med omstruktureringsplanen är att se till att BE klarar sig på egen hand utan ytterligare stöd från Förenade kungariket från och med den dag då omstruktureringen träder i kraft. Omstruktureringsplanen visar att BE kan generera tillräckliga reserver för att klara ett rimligt pessimistiskt scenario och förbli lönsamt. |
| --- | --- |

(201)

Förenade kungariket anger att det är fråga om en fullständig omstrukturering, att lönsamheten kommer att återställas inom en rimlig tidsperiod och att stödet är en åtgärd som kan lösa BE:s problem en gång för alla, trots att det är fråga om långsiktiga åtaganden. BE kommer att gå med vinst från 2004, och de årliga kassaflödena kommer att vara positiva från och med 2005. Enligt scenariot med en ny notering kommer BE att åter vara lönsamt 2005. Syftet med omstruktureringsplanen är att se till att BE klarar sig på egen hand utan ytterligare stöd från Förenade kungariket från och med den dag då omstruktureringen träder i kraft. Omstruktureringsplanen visar att BE kan generera tillräckliga reserver för att klara ett rimligt pessimistiskt scenario och förbli lönsamt.

| (202) | När det gäller de pågående åtgärderna för att befria BE från löpande kostnader påpekar Förenade kungariket att regeringens åtagande endast omfattar historiska åtaganden som är föremål för avtal, nedläggningsåtaganden och historiska åtaganden som inte omfattas av avtal men som avser utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer, samt alla åtaganden avseende utbränt bränsle från tryckvattenreaktorer, driftsavfall och liknande. Enligt Förenade kungariket avser de historiska åtagandena som är föremål för avtal kärnbränsle som AGR-reaktorerna laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Enligt de villkor som anges i licensen för drift av kärnkraftverk åligger det BE att ta hand om sådant bränsle och stå för kostnaderna för detta. Det är således kostnader som inte kan påverkas. |
| --- | --- |

(202)

När det gäller de pågående åtgärderna för att befria BE från löpande kostnader påpekar Förenade kungariket att regeringens åtagande endast omfattar historiska åtaganden som är föremål för avtal, nedläggningsåtaganden och historiska åtaganden som inte omfattas av avtal men som avser utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer, samt alla åtaganden avseende utbränt bränsle från tryckvattenreaktorer, driftsavfall och liknande. Enligt Förenade kungariket avser de historiska åtagandena som är föremål för avtal kärnbränsle som AGR-reaktorerna laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Enligt de villkor som anges i licensen för drift av kärnkraftverk åligger det BE att ta hand om sådant bränsle och stå för kostnaderna för detta. Det är således kostnader som inte kan påverkas.

| (203) | Detta gäller även stängning av anläggningar. BE kommer därför att via NDF-fonden bidra till kostnaderna för nedläggning av reaktorerna och även bidra avsevärt till de allmänna avvecklingskostnaderna. |
| --- | --- |

(203)

Detta gäller även stängning av anläggningar. BE kommer därför att via NDF-fonden bidra till kostnaderna för nedläggning av reaktorerna och även bidra avsevärt till de allmänna avvecklingskostnaderna.

| (204) | Beträffande historiska åtaganden avseende utbränt AGR-bränsle anger Förenade kungariket att åtagandena endast gäller AGR-bränsle som reaktorerna laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Åtagandena beträffande utbränt PWR-bränsle avser alla åtaganden i samband med det PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddats med. När det gäller åtaganden för framtiden kommer BE att bidra med 150 000 GBP för varje ton PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen trader i kraft. BE:s bidrag har, för att säkra att alla framtida kostnader för PWR-bränsle är täckta, beräknats utifrån motsvarande internationella kostnader för hantering av utbränt kärnbränsle. De återstående åtagandena som inte omfattas av avtal avser olika former av annat avfall än utbränt bränsle från driften av BE:s anläggningar och förväntas inte vara så omfattande. |
| --- | --- |

(204)

Beträffande historiska åtaganden avseende utbränt AGR-bränsle anger Förenade kungariket att åtagandena endast gäller AGR-bränsle som reaktorerna laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Åtagandena beträffande utbränt PWR-bränsle avser alla åtaganden i samband med det PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddats med. När det gäller åtaganden för framtiden kommer BE att bidra med 150 000 GBP för varje ton PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen trader i kraft. BE:s bidrag har, för att säkra att alla framtida kostnader för PWR-bränsle är täckta, beräknats utifrån motsvarande internationella kostnader för hantering av utbränt kärnbränsle. De återstående åtagandena som inte omfattas av avtal avser olika former av annat avfall än utbränt bränsle från driften av BE:s anläggningar och förväntas inte vara så omfattande.

| (205) | Kostnaderna för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal är oftast fasta och BE har små möjligheter att öka kostnaderna i samband med den normala driften. Dessutom kommer BE att få betala för alla eventuella större ökningar av skuldbördan som uppstår på grund av avsiktliga ändringar av driftsrutinerna som syftar till att öka BE:s vinst eller som uppstår på grund av att BE inte iakttar de lägsta tillåtna prestationsnivåerna. Dessutom skall det framhållas att även om Förenade kungariket betalar BE:s åtaganden som omfattas av avtal så ges stödet för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal i form av en eventualgaranti. Förenade kungariket menar därför att åtgärd A inte bör ses som att BE fortlöpande befrias från löpande kostnader. Det är därför korrekt att föra upp åtgärd A på tillgångssidan i BE:s balansräkning. Det är inte fråga om fortlöpande stöd till BE då åtgärd A inte alls avser BE:s löpande verksamhet och de kostnader som täcks av åtgärd A måste betalas oberoende av hur varaktig och omfattande BE:s framtida verksamhet kommer att bli. |
| --- | --- |

(205)

Kostnaderna för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal är oftast fasta och BE har små möjligheter att öka kostnaderna i samband med den normala driften. Dessutom kommer BE att få betala för alla eventuella större ökningar av skuldbördan som uppstår på grund av avsiktliga ändringar av driftsrutinerna som syftar till att öka BE:s vinst eller som uppstår på grund av att BE inte iakttar de lägsta tillåtna prestationsnivåerna. Dessutom skall det framhållas att även om Förenade kungariket betalar BE:s åtaganden som omfattas av avtal så ges stödet för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal i form av en eventualgaranti. Förenade kungariket menar därför att åtgärd A inte bör ses som att BE fortlöpande befrias från löpande kostnader. Det är därför korrekt att föra upp åtgärd A på tillgångssidan i BE:s balansräkning. Det är inte fråga om fortlöpande stöd till BE då åtgärd A inte alls avser BE:s löpande verksamhet och de kostnader som täcks av åtgärd A måste betalas oberoende av hur varaktig och omfattande BE:s framtida verksamhet kommer att bli.

| (206) | Förenade kungariket kan inte godta att åtgärd B skulle utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(206)

Förenade kungariket kan inte godta att åtgärd B skulle utgöra statligt stöd.

| (207) | Förenade kungariket anger också att man anser det orimligt att invända mot åtgärd A på grundval av påståendet att åtgärden skulle befria BE från dess skyldigheter enligt principen om att förorenaren betalar. Omstruktureringsplanen innebär att BE kommer att betala föroreningskostnaderna för den framtida verksamheten. Dessutom kommer BE att bidra till de historiska föroreningskostnaderna genom det samlade kassastödet och övriga bidrag till NLF-fonden. Om inte regeringen hade gått in hade BE gått i konkurs och hade således inte kunnat betala några framtida kostnader för föroreningar. |
| --- | --- |

(207)

Förenade kungariket anger också att man anser det orimligt att invända mot åtgärd A på grundval av påståendet att åtgärden skulle befria BE från dess skyldigheter enligt principen om att förorenaren betalar. Omstruktureringsplanen innebär att BE kommer att betala föroreningskostnaderna för den framtida verksamheten. Dessutom kommer BE att bidra till de historiska föroreningskostnaderna genom det samlade kassastödet och övriga bidrag till NLF-fonden. Om inte regeringen hade gått in hade BE gått i konkurs och hade således inte kunnat betala några framtida kostnader för föroreningar.

| (208) | Förenade kungariket invänder vidare mot de tvivel som kommissionen uttrycker i sitt beslut om att inleda förfarandet beträffande huruvida den återställda lönsamheten kan anses ha återställts med hjälp av interna resurser. Förenade kungariket förklarar att huvudorsaken till BE:s nuvarande svårigheter är att bolaget inte har tillräckliga medel för att täcka sina icke-påverkbara historiska åtaganden och svårigheter med de lagstadgade minimisäkerhetskraven. Förenade kungariket menar att BE trots detta vidtagit betydande interna åtgärder. BE har avyttrat sina andelar av Bruce Power och Amergen och genomför avsevärda interna omstruktureringsåtgärder, som även kommer att omfatta [...]. BE har också ökat andelen terminsavtal med fasta priser, även när det gäller stora kunder inom industri och handel, för att minska riskerna i samband med prisfall på grossistmarknaden. Dessutom är den viktigaste interna åtgärd som BE vidtagit att man omförhandlat avtalen om kärnbränsleleverans, upparbetning och förvaring av utbränt bränsle med BNFL. |
| --- | --- |

(208)

Förenade kungariket invänder vidare mot de tvivel som kommissionen uttrycker i sitt beslut om att inleda förfarandet beträffande huruvida den återställda lönsamheten kan anses ha återställts med hjälp av interna resurser. Förenade kungariket förklarar att huvudorsaken till BE:s nuvarande svårigheter är att bolaget inte har tillräckliga medel för att täcka sina icke-påverkbara historiska åtaganden och svårigheter med de lagstadgade minimisäkerhetskraven. Förenade kungariket menar att BE trots detta vidtagit betydande interna åtgärder. BE har avyttrat sina andelar av Bruce Power och Amergen och genomför avsevärda interna omstruktureringsåtgärder, som även kommer att omfatta [...]. BE har också ökat andelen terminsavtal med fasta priser, även när det gäller stora kunder inom industri och handel, för att minska riskerna i samband med prisfall på grossistmarknaden. Dessutom är den viktigaste interna åtgärd som BE vidtagit att man omförhandlat avtalen om kärnbränsleleverans, upparbetning och förvaring av utbränt bränsle med BNFL.

| (209) | Slutligen anger Förenade kungariket att man anser att det i riktlinjerna uppmanas till balans mellan bidragen från staten, privata bidragsgivare och företaget självt, men att detta inte innebär att företaget i fråga måste kunna vända en situation helt på egen hand utan hjälp från staten. |
| --- | --- |

(209)

Slutligen anger Förenade kungariket att man anser att det i riktlinjerna uppmanas till balans mellan bidragen från staten, privata bidragsgivare och företaget självt, men att detta inte innebär att företaget i fråga måste kunna vända en situation helt på egen hand utan hjälp från staten.

| (210) | Förenade kungariket erinrar om varför det inte är möjligt att med exakthet fastställa kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet och påpekar vidare att det i det aktuella ärendet inte är nödvändigt att fastställa det exakta stödbeloppet eller avgöra vilka åtgärder som innebär stöd för att kommissionen skall kunna komma fram till om stödpaketet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Förenade kungarikets åtaganden avseende vissa kategorier av åtaganden på kärnenergiområdet är absolut nödvändiga för omstruktureringspaketet och för att BE:s lönsamhet skall kunna återställas. Förenade kungariket menar att stödet till BE minskas strukturellt genom det faktum att tillgångar avyttras (Bruce Power and Amergen), skuldbördan i förhållande till BE:s fordringsägare minskar, BE kommer att fortsätta att bidra till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet, interna åtgärder kommer att vidtas för att minska kostnaderna och att BE i framtiden kommer att bidra med 65 % av sitt kassaflöde till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

(210)

Förenade kungariket erinrar om varför det inte är möjligt att med exakthet fastställa kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet och påpekar vidare att det i det aktuella ärendet inte är nödvändigt att fastställa det exakta stödbeloppet eller avgöra vilka åtgärder som innebär stöd för att kommissionen skall kunna komma fram till om stödpaketet är begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Förenade kungarikets åtaganden avseende vissa kategorier av åtaganden på kärnenergiområdet är absolut nödvändiga för omstruktureringspaketet och för att BE:s lönsamhet skall kunna återställas. Förenade kungariket menar att stödet till BE minskas strukturellt genom det faktum att tillgångar avyttras (Bruce Power and Amergen), skuldbördan i förhållande till BE:s fordringsägare minskar, BE kommer att fortsätta att bidra till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet, interna åtgärder kommer att vidtas för att minska kostnaderna och att BE i framtiden kommer att bidra med 65 % av sitt kassaflöde till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet.

| (211) | Förenade kungariket hänvisar till de argument som anfördes i anmälan och som går ut på att stödet inte påverkar konkurrensstrukturen, då det inte påverkar BE:s kortsiktiga marginalkostnader och det är dessa som är av betydelse för den dagliga driften av ett kraftverk. Förenade kungariket påpekar att det, utifrån aktualiserade uppgifter och jämförelser med andra medlemsstater, inte förekommer någon strukturell överkapacitet på marknaden och hävdar därför att det inte behövs några kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(211)

Förenade kungariket hänvisar till de argument som anfördes i anmälan och som går ut på att stödet inte påverkar konkurrensstrukturen, då det inte påverkar BE:s kortsiktiga marginalkostnader och det är dessa som är av betydelse för den dagliga driften av ett kraftverk. Förenade kungariket påpekar att det, utifrån aktualiserade uppgifter och jämförelser med andra medlemsstater, inte förekommer någon strukturell överkapacitet på marknaden och hävdar därför att det inte behövs några kompensationsåtgärder.

V.   FÖRENADE KUNGARIKETS KOMMENTATER BETRÄFFANDE SYNPUNKTERNA FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA

| (212) | Förenade kungariket koncentrerar sig i sina kommentarer till de synpunkter från berörda parter som strider mot Förenade kungarikets ståndpunkt. Dessutom noterar Förenade kungariket vilka synpunkter som stödjer landets ståndpunkt. |
| --- | --- |

(212)

Förenade kungariket koncentrerar sig i sina kommentarer till de synpunkter från berörda parter som strider mot Förenade kungarikets ståndpunkt. Dessutom noterar Förenade kungariket vilka synpunkter som stödjer landets ståndpunkt.

| (213) | Förenade kungariket erinrar inledningsvis om sitt eget resonemang avseende BE:s kortsiktiga marginalkostnader och det faktum att Förenade kungariket anser att stödpaketet inte kommer att få några effekter på konkurrenterna. Förenade kungariket underbygger sitt argument med uppgifter om BE:s utbud på marknaden för direkt försäljning till företag, som visar att BE inte har något intresse av att förhindra vinstmaximeringen genom att sätta sina priser efter marginalkostnaderna. Förenade kungariket påpekar vidare att BE dessutom inte har intresse av att ha kvar anläggningar på marknaden som inte ger tillräcklig vinst för att täcka de påverkbara kostnaderna. Förenade kungariket visar därför på en kostnadsanalys som visar att anläggningen Dungeness B i ett scenario med rimliga elprisantaganden faktiskt täcker sina påverkbara kostnader. |
| --- | --- |

(213)

Förenade kungariket erinrar inledningsvis om sitt eget resonemang avseende BE:s kortsiktiga marginalkostnader och det faktum att Förenade kungariket anser att stödpaketet inte kommer att få några effekter på konkurrenterna. Förenade kungariket underbygger sitt argument med uppgifter om BE:s utbud på marknaden för direkt försäljning till företag, som visar att BE inte har något intresse av att förhindra vinstmaximeringen genom att sätta sina priser efter marginalkostnaderna. Förenade kungariket påpekar vidare att BE dessutom inte har intresse av att ha kvar anläggningar på marknaden som inte ger tillräcklig vinst för att täcka de påverkbara kostnaderna. Förenade kungariket visar därför på en kostnadsanalys som visar att anläggningen Dungeness B i ett scenario med rimliga elprisantaganden faktiskt täcker sina påverkbara kostnader.

| (214) | Förenade kungariket upprepar också sin ståndpunkt att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på marknaden. Förenade kungariket påpekar att Powergen självt inför vintern 2003/04 åter tagit upp driften av vissa anläggningar, vilket Förenade kungariket anser tyder på att Powergen inte heller anser att det förekommer någon strukturell överkapacitet. Förenade kungariket erinrar också om sin ståndpunkt att det inte behövs några kompensationsåtgärder och kommenterar därefter de åtgärder som Powergen föreslår en efter en. |
| --- | --- |

(214)

Förenade kungariket upprepar också sin ståndpunkt att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på marknaden. Förenade kungariket påpekar att Powergen självt inför vintern 2003/04 åter tagit upp driften av vissa anläggningar, vilket Förenade kungariket anser tyder på att Powergen inte heller anser att det förekommer någon strukturell överkapacitet. Förenade kungariket erinrar också om sin ståndpunkt att det inte behövs några kompensationsåtgärder och kommenterar därefter de åtgärder som Powergen föreslår en efter en.

| (215) | Förenade kungariket erinrar vidare om sin ståndpunkt avseende åtgärd B och C och trycker särskilt på att BNFL tog hjälp av en extern rådgivare. Förenade kungariket anser att Powergens synpunkter på åtgärderna bygger på felaktiga datumangivelser. |
| --- | --- |

(215)

Förenade kungariket erinrar vidare om sin ståndpunkt avseende åtgärd B och C och trycker särskilt på att BNFL tog hjälp av en extern rådgivare. Förenade kungariket anser att Powergens synpunkter på åtgärderna bygger på felaktiga datumangivelser.

| (216) | När det gäller lönsamhet invänder Förenade kungariket mot Powergens åsikter om BE:s anläggningars tillförlitlighet och bifogar en rapport om möjligheterna till förnyad lönsamhet som utarbetats av externa konsulter. |
| --- | --- |

(216)

När det gäller lönsamhet invänder Förenade kungariket mot Powergens åsikter om BE:s anläggningars tillförlitlighet och bifogar en rapport om möjligheterna till förnyad lönsamhet som utarbetats av externa konsulter.

| (217) | Avslutningsvis anger Förenade kungariket att, tvärt emot vad Powergen anser, kommer återkravsmekanismen att säkra att inget onödigt stöd beviljas BE om elpriserna stiger igen. |
| --- | --- |

(217)

Avslutningsvis anger Förenade kungariket att, tvärt emot vad Powergen anser, kommer återkravsmekanismen att säkra att inget onödigt stöd beviljas BE om elpriserna stiger igen.

| (218) | Förenade kungariket godtar inte Greenpeaces åsikt att stödet skall betraktas som stöd till aktieägarna. Det skulle innebära att varje stöd till ett aktiebolag skulle betraktas som stöd till aktieägarna. Förenade kungariket påpekar att BE:s aktieägare kommer att avstå från 97,5 % av sina intressen i BE:s aktiekapital. |
| --- | --- |

(218)

Förenade kungariket godtar inte Greenpeaces åsikt att stödet skall betraktas som stöd till aktieägarna. Det skulle innebära att varje stöd till ett aktiebolag skulle betraktas som stöd till aktieägarna. Förenade kungariket påpekar att BE:s aktieägare kommer att avstå från 97,5 % av sina intressen i BE:s aktiekapital.

| (219) | Förenade kungariket hävdar återigen att man inte anser att BNFL agerat till följd av påtryckningar från regeringen i samband med omförhandlingen av avtalen med BE och påpekar också att BNFL:s egen version av händelseförloppet visar på det motsatta förhållandet. Förenade kungariket anser att Greenpeace felaktigt tolkar utdraget ur BE:s rapport från 2002/03 och artikeln i ”The Business” om att förhandlingarna strandade mellan BNFL och BE i augusti och i början av september 2002 som ett tecken på att BNFL väntade med att agera till följd av påtryckningar från regeringen. Rapporten och artikeln tyder snarare på att BNFL inte var redo att delta i BE:s planer om inte andra fordringsägare också gick in med samma typ av bidrag. Förenade kungariket påpekar också att BNFL redan har lämnat in de handlingar som Greenpeace föreslår att kommissionen skall begära in. Angående de avtal mellan BE och BFNL som Greenpeace anser är avsedda att ge BNFL ett säkert inkomstflöde påpekar Förenade kungariket att huvuddelen av avtalen ingicks eller omförhandlades efter det att BE hade privatiserats och att det därför inte kan ha varit regeringen som tvingade BE att ingå avtalen. Slutligen anger Förenade kungariket att sambandet mellan BNFL:s licens och elpriserna bevisar att BNFL agerade kommersiellt när BNFL krävde att BE skulle dela med sig av den eventuella vinsten och inte det motsatta förhållandet. |
| --- | --- |

(219)

Förenade kungariket hävdar återigen att man inte anser att BNFL agerat till följd av påtryckningar från regeringen i samband med omförhandlingen av avtalen med BE och påpekar också att BNFL:s egen version av händelseförloppet visar på det motsatta förhållandet. Förenade kungariket anser att Greenpeace felaktigt tolkar utdraget ur BE:s rapport från 2002/03 och artikeln i ”The Business” om att förhandlingarna strandade mellan BNFL och BE i augusti och i början av september 2002 som ett tecken på att BNFL väntade med att agera till följd av påtryckningar från regeringen. Rapporten och artikeln tyder snarare på att BNFL inte var redo att delta i BE:s planer om inte andra fordringsägare också gick in med samma typ av bidrag. Förenade kungariket påpekar också att BNFL redan har lämnat in de handlingar som Greenpeace föreslår att kommissionen skall begära in. Angående de avtal mellan BE och BFNL som Greenpeace anser är avsedda att ge BNFL ett säkert inkomstflöde påpekar Förenade kungariket att huvuddelen av avtalen ingicks eller omförhandlades efter det att BE hade privatiserats och att det därför inte kan ha varit regeringen som tvingade BE att ingå avtalen. Slutligen anger Förenade kungariket att sambandet mellan BNFL:s licens och elpriserna bevisar att BNFL agerade kommersiellt när BNFL krävde att BE skulle dela med sig av den eventuella vinsten och inte det motsatta förhållandet.

| (220) | Förenade kungariket erinrar om sin ståndpunkt när det gäller tillämpningen av principen om att förorenaren betalar i det aktuella ärendet. Förenade kungariket anser att Greenpeace varken tillför fakta eller argument i frågan. |
| --- | --- |

(220)

Förenade kungariket erinrar om sin ståndpunkt när det gäller tillämpningen av principen om att förorenaren betalar i det aktuella ärendet. Förenade kungariket anser att Greenpeace varken tillför fakta eller argument i frågan.

| (221) | Beträffande stödets effekter på konkurrensen invänder Förenade kungariket för det första mot Greenpeaces åsikt att syftet med stödet är att se till att en ineffektiv producent kan vara kvar på marknaden. BE kan inte kan inte ses som en ineffektiv producent då dess andel av påverkbara kostnader är bland de lägsta på marknaden. BE:s svårigheter beror på historiska åtaganden. Vidare erinrar Förenade kungariket om sin ståndpunkt att stödet inte snedvrider konkurrensen och därför inte hindrar andra aktörer att ta sig in på marknaden. |
| --- | --- |

(221)

Beträffande stödets effekter på konkurrensen invänder Förenade kungariket för det första mot Greenpeaces åsikt att syftet med stödet är att se till att en ineffektiv producent kan vara kvar på marknaden. BE kan inte kan inte ses som en ineffektiv producent då dess andel av påverkbara kostnader är bland de lägsta på marknaden. BE:s svårigheter beror på historiska åtaganden. Vidare erinrar Förenade kungariket om sin ståndpunkt att stödet inte snedvrider konkurrensen och därför inte hindrar andra aktörer att ta sig in på marknaden.

| (222) | Förenade kungariket menar att Greenpeaces argument angående överkapacitet på marknaden brister då de bygger på inaktuella prognoser, feltolkade riktvärden för kapacitetsmarginaler (NGTranscos riktvärden), felaktiga uppgifter för de nuvarande kapacitetsmarginalerna, endast tar hänsyn till det mest optimistiska framtidsscenariot och inte tar hänsyn till svårigheterna med att ta upp driften på nytt av vissa stängda anläggningar. |
| --- | --- |

(222)

Förenade kungariket menar att Greenpeaces argument angående överkapacitet på marknaden brister då de bygger på inaktuella prognoser, feltolkade riktvärden för kapacitetsmarginaler (NGTranscos riktvärden), felaktiga uppgifter för de nuvarande kapacitetsmarginalerna, endast tar hänsyn till det mest optimistiska framtidsscenariot och inte tar hänsyn till svårigheterna med att ta upp driften på nytt av vissa stängda anläggningar.

| (223) | Förenade kungariket ifrågasätter också den ekonomiska aspekten av Greenpeaces argumentation när det gäller hur en eventuell nedläggning av BE:s anläggningar skulle påverka skattebetalarna. Enligt Förenade kungariket erkänner Greenpeace också att en nedläggning skulle leda till höjda elpriser. Det framgår dessutom av en undersökning som gjorts av Deloitte & Touche att en tidig nedläggning av ett kärnkraftverk kan innebära merkostnader. Tidig nedläggning av flera anläggningar skulle också innebära merkostnader då Sellafield-anläggningen, som används för upparbetning av radioaktivt material, inte har obegränsad kapacitet. Avslutningsvis anger Förenade kungariket att de båda rapporter som Greenpeace fogar till sina synpunkter (och som utarbetats av Large & Associates och ILEX) bygger på inaktuella kapacitetsuppgifter från NGTransco och överdrivet optimistiska antaganden. Förenade kungariket bifogar en kritisk studie av de båda rapporterna som gjorts av George Yarrow och Tim Keyworth hos DKY Limited. |
| --- | --- |

(223)

Förenade kungariket ifrågasätter också den ekonomiska aspekten av Greenpeaces argumentation när det gäller hur en eventuell nedläggning av BE:s anläggningar skulle påverka skattebetalarna. Enligt Förenade kungariket erkänner Greenpeace också att en nedläggning skulle leda till höjda elpriser. Det framgår dessutom av en undersökning som gjorts av Deloitte & Touche att en tidig nedläggning av ett kärnkraftverk kan innebära merkostnader. Tidig nedläggning av flera anläggningar skulle också innebära merkostnader då Sellafield-anläggningen, som används för upparbetning av radioaktivt material, inte har obegränsad kapacitet. Avslutningsvis anger Förenade kungariket att de båda rapporter som Greenpeace fogar till sina synpunkter (och som utarbetats av Large & Associates och ILEX) bygger på inaktuella kapacitetsuppgifter från NGTransco och överdrivet optimistiska antaganden. Förenade kungariket bifogar en kritisk studie av de båda rapporterna som gjorts av George Yarrow och Tim Keyworth hos DKY Limited.

| (224) | Mot bakgrund av dessa faktorer bestrider Förenade kungariket Greenpeaces ståndpunkt att stödet inte står i proportion till det fastställda målet. |
| --- | --- |

(224)

Mot bakgrund av dessa faktorer bestrider Förenade kungariket Greenpeaces ståndpunkt att stödet inte står i proportion till det fastställda målet.

| (225) | Inledningsvis invänder Förenade kungariket mot Drax åsikt att stödpaketet är ett tecken på att Förenade kungariket aldrig kommer att tillåta att BE går i konkurs. Förenade kungariket påpekar att stödpaketet inte kommer att genomföras förrän regeringen kan konstatera att BE har möjlighet att återställa sin lönsamhet. |
| --- | --- |

(225)

Inledningsvis invänder Förenade kungariket mot Drax åsikt att stödpaketet är ett tecken på att Förenade kungariket aldrig kommer att tillåta att BE går i konkurs. Förenade kungariket påpekar att stödpaketet inte kommer att genomföras förrän regeringen kan konstatera att BE har möjlighet att återställa sin lönsamhet.

| (226) | Beträffande åtgärd A erinrar Förenade kungariket om att åtagandet inte täcker alla BE:s nedläggningsåtaganden utan bara de betalningar som BE inte kan göra till NLF-fonden. Beträffande frågan om kostnadsberäkning inom ramen för åtgärd A påpekar Förenade kungariket att om det ställs krav på exakta kostnadsberäkningar utan osäkerhetsmoment kommer det att bli omöjligt att bevilja stöd avseende långsiktiga åtaganden och detta kommer i sin tur att leda till en felaktig tillämpning av reglerna för statligt stöd och ett åsidosättande av målen för Euratom-fördraget. Förenade kungariket avvisar också Drax påstående om att det faktum att det är Förenade kungariket som bär det yttersta ansvaret för kärnsäkerheten enligt internationella avtal skulle utgöra en statlig garanti. Förenade kungariket påpekar också att det inte är relevant att ta upp det brittiska riksrevisionsverkets (National Audit Office) åtaganden i sammanhanget då verket är fristående från regeringen. |
| --- | --- |

(226)

Beträffande åtgärd A erinrar Förenade kungariket om att åtagandet inte täcker alla BE:s nedläggningsåtaganden utan bara de betalningar som BE inte kan göra till NLF-fonden. Beträffande frågan om kostnadsberäkning inom ramen för åtgärd A påpekar Förenade kungariket att om det ställs krav på exakta kostnadsberäkningar utan osäkerhetsmoment kommer det att bli omöjligt att bevilja stöd avseende långsiktiga åtaganden och detta kommer i sin tur att leda till en felaktig tillämpning av reglerna för statligt stöd och ett åsidosättande av målen för Euratom-fördraget. Förenade kungariket avvisar också Drax påstående om att det faktum att det är Förenade kungariket som bär det yttersta ansvaret för kärnsäkerheten enligt internationella avtal skulle utgöra en statlig garanti. Förenade kungariket påpekar också att det inte är relevant att ta upp det brittiska riksrevisionsverkets (National Audit Office) åtaganden i sammanhanget då verket är fristående från regeringen.

| (227) | Beträffande åtgärd B konstaterar Förenade kungariket att BNFL inte delar Drax åsikt att BNFL skulle klara sig lika bra även om BE blir insolvent. Förenade kungariket påpekar också att omförhandlingen av BNFL:s avtal med BE gjordes på rent affärsmässiga grunder. När det gäller åtgärd C påpekar Förenade kungariket att det faktum att BE inte betalar ränta till BNFL under moratorieperioden skall ses som en del av BNFL:s totala engagemang i omstruktureringsplanen och inte som en enskild företeelse, då paketet förhandlades fram som en helhet. Totalt sett missgynnar inte paketet BNFL mer än någon annan fordringsägare. |
| --- | --- |

(227)

Beträffande åtgärd B konstaterar Förenade kungariket att BNFL inte delar Drax åsikt att BNFL skulle klara sig lika bra även om BE blir insolvent. Förenade kungariket påpekar också att omförhandlingen av BNFL:s avtal med BE gjordes på rent affärsmässiga grunder. När det gäller åtgärd C påpekar Förenade kungariket att det faktum att BE inte betalar ränta till BNFL under moratorieperioden skall ses som en del av BNFL:s totala engagemang i omstruktureringsplanen och inte som en enskild företeelse, då paketet förhandlades fram som en helhet. Totalt sett missgynnar inte paketet BNFL mer än någon annan fordringsägare.

| (228) | När det gäller åtgärd G påpekar Förenade kungariket att man redan tidigare lagt fram bevis för att BE betalt skatterna och avgifterna med ränta. |
| --- | --- |

(228)

När det gäller åtgärd G påpekar Förenade kungariket att man redan tidigare lagt fram bevis för att BE betalt skatterna och avgifterna med ränta.

| (229) | Beträffande frågan om omstruktureringsplanen är förenlig med riktlinjerna invänder Förenade kungariket mot Drax åsikt att planen inte kommer att återställa BE:s lönsamhet på grund av att BE inte kommer att kunna täcka sina nuvarande påverkbara och icke påverkbara kostnader. Förenade kungariket påpekar att BE för att kunna överleva måste befrias från en del av den historiska bördan, dvs. de icke påverkbara kostnaderna. Så snart BE befrias från dessa kommer det åter att bli lönsamt och kommer då inte bara att kunna täcka sina löpande kostnader utan kommer också att bidra avsevärt till de icke påverkbara historiska kostnaderna. Det är därför mer ekonomiskt att fortsätta att driva BE:s kärnkraftverk så att BE kan bidra till betalningen av de historiska icke påverkbara kostnaderna. En tidigarelagd nedläggning av BE:s anläggningar skulle bara ge mer kostnader. |
| --- | --- |

(229)

Beträffande frågan om omstruktureringsplanen är förenlig med riktlinjerna invänder Förenade kungariket mot Drax åsikt att planen inte kommer att återställa BE:s lönsamhet på grund av att BE inte kommer att kunna täcka sina nuvarande påverkbara och icke påverkbara kostnader. Förenade kungariket påpekar att BE för att kunna överleva måste befrias från en del av den historiska bördan, dvs. de icke påverkbara kostnaderna. Så snart BE befrias från dessa kommer det åter att bli lönsamt och kommer då inte bara att kunna täcka sina löpande kostnader utan kommer också att bidra avsevärt till de icke påverkbara historiska kostnaderna. Det är därför mer ekonomiskt att fortsätta att driva BE:s kärnkraftverk så att BE kan bidra till betalningen av de historiska icke påverkbara kostnaderna. En tidigarelagd nedläggning av BE:s anläggningar skulle bara ge mer kostnader.

| (230) | Förenade kungariket invänder mot Drax påstående att stöd kommer att leda till att BE säljer sin el till lägre priser. Förenade kungariket menar att BE som baslastproducent inte har någon reservproduktion som kan säljas till lägre pris vid sidan av. BE måste sälja sin produktion till ett så högt pris som möjligt. BE:s obligations- och aktieägare kommer också att se till att BE maximerar vinsten, då vinsten kommer dem till del. |
| --- | --- |

(230)

Förenade kungariket invänder mot Drax påstående att stöd kommer att leda till att BE säljer sin el till lägre priser. Förenade kungariket menar att BE som baslastproducent inte har någon reservproduktion som kan säljas till lägre pris vid sidan av. BE måste sälja sin produktion till ett så högt pris som möjligt. BE:s obligations- och aktieägare kommer också att se till att BE maximerar vinsten, då vinsten kommer dem till del.

| (231) | Förenade kungariket avvisar också Drax argument att omstruktureringsplanen pågår under för lång tid. Förenade kungariket påpekar att det i riktlinjerna anges att lönsamheten skall återställas inom en rimlig tidsperiod. Enligt Förenade kungariket kommer åtgärd A, som enligt Förenade kungariket är den enda åtgärd som har inslag av statligt stöd, att ge omedelbara resultat i BE:s balansräkning. |
| --- | --- |

(231)

Förenade kungariket avvisar också Drax argument att omstruktureringsplanen pågår under för lång tid. Förenade kungariket påpekar att det i riktlinjerna anges att lönsamheten skall återställas inom en rimlig tidsperiod. Enligt Förenade kungariket kommer åtgärd A, som enligt Förenade kungariket är den enda åtgärd som har inslag av statligt stöd, att ge omedelbara resultat i BE:s balansräkning.

| (232) | Angående den eventuella överkapaciteten på marknaden påpekar Förenade kungariket att Drax bedömning bygger på inaktuella uppgifter och att man använt fel riktvärde från NGTransco för beräkningen av kapacitetsmarginalen. Drax föreslår att vissa kärnkraftverk kan stängas under sommaren, men det är osäkert om det vore lämpligt ur ekonomisk synvinkel och det skulle också uppstå problem rörande kärnsäkerheten och elförsörjningen. Förenade kungariket går därefter igenom de fyra kompensationsåtgärder som Drax föreslår och konstaterar att åtgärderna skulle kunna skapa obalans i omstruktureringsplanen och påverka BE:s utsikter för återställd lönsamhet. |
| --- | --- |

(232)

Angående den eventuella överkapaciteten på marknaden påpekar Förenade kungariket att Drax bedömning bygger på inaktuella uppgifter och att man använt fel riktvärde från NGTransco för beräkningen av kapacitetsmarginalen. Drax föreslår att vissa kärnkraftverk kan stängas under sommaren, men det är osäkert om det vore lämpligt ur ekonomisk synvinkel och det skulle också uppstå problem rörande kärnsäkerheten och elförsörjningen. Förenade kungariket går därefter igenom de fyra kompensationsåtgärder som Drax föreslår och konstaterar att åtgärderna skulle kunna skapa obalans i omstruktureringsplanen och påverka BE:s utsikter för återställd lönsamhet.

| (233) | Förenade kungariket förklarar att det pris som den första anonyma tredje parten nämner (cirka 1 000 GBP per kg uran) avser priser inom ramen för avtal om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från baslastproduktion. Baslastavtalen var de första avtal som BNFL ingick med BE och de företag som nu ingår i BE. Avtalen avsåg huvudsakligen fasta kostnader för BNFL:s tjänster när det gäller upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. I ett senare skede ingick BNFL och BE och de företag som nu ingår i BE avtal med rörliga kostnader som inte längre innehöll kostnadselementet återbetalning av fasta kostnader. Priserna i de nya avtalen uppgick till [...] och var således mycket lägre än de priser som den första anonyma tredje parten nämner. För att en jämförelse mellan BNFL:s priser före och efter det att avtalen omförhandlades skall vara meningsfull måste jämförelsen avse de priser som fastställdes efter att priserna i avtalen om baslastproduktionen fastställts, då det var de priserna som gällde strax före omförhandlingen och inte priserna i avtalen om baslastproduktionen. |
| --- | --- |

(233)

Förenade kungariket förklarar att det pris som den första anonyma tredje parten nämner (cirka 1 000 GBP per kg uran) avser priser inom ramen för avtal om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från baslastproduktion. Baslastavtalen var de första avtal som BNFL ingick med BE och de företag som nu ingår i BE. Avtalen avsåg huvudsakligen fasta kostnader för BNFL:s tjänster när det gäller upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. I ett senare skede ingick BNFL och BE och de företag som nu ingår i BE avtal med rörliga kostnader som inte längre innehöll kostnadselementet återbetalning av fasta kostnader. Priserna i de nya avtalen uppgick till [...] och var således mycket lägre än de priser som den första anonyma tredje parten nämner. För att en jämförelse mellan BNFL:s priser före och efter det att avtalen omförhandlades skall vara meningsfull måste jämförelsen avse de priser som fastställdes efter att priserna i avtalen om baslastproduktionen fastställts, då det var de priserna som gällde strax före omförhandlingen och inte priserna i avtalen om baslastproduktionen.

| (234) | Förenade kungariket accepterar inte EECL:s påstående att offentliggörandet av stödet förvärrade prisfallet på grossistmarknaden. Enligt Förenade kungariket fluktuerade priserna för direktleverans både före och efter det att det offentliggjordes att Förenade kungariket skulle komma att bevilja BE undsättningsstöd den 9 september 2002. Prisfallet var i vilket fall som helst inte kraftigt. Terminspriserna påverkades inte i någon större utsträckning. Dessutom gick terminspriserna för baslastproduktion upp under tiden mellan september 2003 och sommaren 2004 och detta trots omstruktureringspaketet. |
| --- | --- |

(234)

Förenade kungariket accepterar inte EECL:s påstående att offentliggörandet av stödet förvärrade prisfallet på grossistmarknaden. Enligt Förenade kungariket fluktuerade priserna för direktleverans både före och efter det att det offentliggjordes att Förenade kungariket skulle komma att bevilja BE undsättningsstöd den 9 september 2002. Prisfallet var i vilket fall som helst inte kraftigt. Terminspriserna påverkades inte i någon större utsträckning. Dessutom gick terminspriserna för baslastproduktion upp under tiden mellan september 2003 och sommaren 2004 och detta trots omstruktureringspaketet.

| (235) | Förenade kungariket invänder också mot EECL:s åsikt att Förenade kungariket felaktigt bygger sina slutsatser på antagandet att BE skulle fatta ett eventuellt beslut om stängning av kärnkraftverken utifrån de kortsiktiga marginalkostnaderna och inte de påverkbara kostnaderna. Förenade kungariket har undersökt hur stödpaketet skulle komma att inverka på BE:s påverkbara kostnader och har också bevisat att kostnaderna skulle komma att ligga en bra bit under terminspriserna på marknaden. Detta är ett lämpligt underlag för ett beslut om att inte stänga en anläggning. |
| --- | --- |

(235)

Förenade kungariket invänder också mot EECL:s åsikt att Förenade kungariket felaktigt bygger sina slutsatser på antagandet att BE skulle fatta ett eventuellt beslut om stängning av kärnkraftverken utifrån de kortsiktiga marginalkostnaderna och inte de påverkbara kostnaderna. Förenade kungariket har undersökt hur stödpaketet skulle komma att inverka på BE:s påverkbara kostnader och har också bevisat att kostnaderna skulle komma att ligga en bra bit under terminspriserna på marknaden. Detta är ett lämpligt underlag för ett beslut om att inte stänga en anläggning.

| (236) | Förenade kungariket erinrar slutligen om att Förenade kungariket anser att det inte förekommer någon överkapacitet på marknaden. |
| --- | --- |

(236)

Förenade kungariket erinrar slutligen om att Förenade kungariket anser att det inte förekommer någon överkapacitet på marknaden.

| (237) | Förenade kungariket invänder mot Intergens åsikt att det går att säkra elförsörjningen även om BE är insolvent genom en säkerhetsöverenskommelse med mottagarna. Förenade kungariket påpekar också att riktlinjerna inte innehåller några bestämmelser om penningersättning av det slag som Intergen önskar. Vidare anger Förenade kungariket beträffande de olika typer av avtal som BE har med sina fordringsägare, inbegripet Intergen, Total Fina Elf och Centrica, att det är fråga om komplexa överenskommelser som förhandlades fram på kommersiell bas redan före omstruktureringen. De har inget med stödpaketet att göra. |
| --- | --- |

(237)

Förenade kungariket invänder mot Intergens åsikt att det går att säkra elförsörjningen även om BE är insolvent genom en säkerhetsöverenskommelse med mottagarna. Förenade kungariket påpekar också att riktlinjerna inte innehåller några bestämmelser om penningersättning av det slag som Intergen önskar. Vidare anger Förenade kungariket beträffande de olika typer av avtal som BE har med sina fordringsägare, inbegripet Intergen, Total Fina Elf och Centrica, att det är fråga om komplexa överenskommelser som förhandlades fram på kommersiell bas redan före omstruktureringen. De har inget med stödpaketet att göra.

| (238) | Förenade kungariket har lämnat in uppgifter för att visa att BE:s priser på marknaden för direkt försäljning till företag kontinuerligt legat högre än terminspriserna på grossistmarknaden och att BE endast lyckades få 20 % av de order som man lämnade anbud för, vilket motbevisar den tredje partens påstående om att BE erbjöd alltför låga priser. Förenade kungariket påpekar också att BE i egenskap av baslastproducent inte har något intresse av att erbjuda skenbart låga priser. |
| --- | --- |

(238)

Förenade kungariket har lämnat in uppgifter för att visa att BE:s priser på marknaden för direkt försäljning till företag kontinuerligt legat högre än terminspriserna på grossistmarknaden och att BE endast lyckades få 20 % av de order som man lämnade anbud för, vilket motbevisar den tredje partens påstående om att BE erbjöd alltför låga priser. Förenade kungariket påpekar också att BE i egenskap av baslastproducent inte har något intresse av att erbjuda skenbart låga priser.

VI.   BEDÖMNING

| (239) | Åtminstone vissa delar av åtgärderna berör frågor som omfattas av Euratom-fördraget och skall därför bedömas enligt detta (32). I den utsträckning som de inte är nödvändiga eller går utöver målen för Euratom-fördraget eller om de hindrar eller riskerar att hindra konkurrensen på den inre marknaden, skall de bedömas enligt EG-fördraget. |
| --- | --- |

(239)

Åtminstone vissa delar av åtgärderna berör frågor som omfattas av Euratom-fördraget och skall därför bedömas enligt detta (32). I den utsträckning som de inte är nödvändiga eller går utöver målen för Euratom-fördraget eller om de hindrar eller riskerar att hindra konkurrensen på den inre marknaden, skall de bedömas enligt EG-fördraget.

1.   Euratom-fördraget

| (240) | De aktuella åtgärderna, särskilt åtgärderna A och B, kan påverka finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet och upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Kostnaderna för nedläggning och avfallshantering kan inte undvikas om kärnindustrin skall fungera korrekt och på ett ansvartagande sätt. Ett av kärnindustrins främsta prioriterade mål är att minimera strålningsriskerna. Kommissionen konstaterar att dessa båda aspekter av kärnkraften är av största betydelsen när det gäller att garantera allmänhetens och de anställdas säkerhet. |
| --- | --- |

(240)

De aktuella åtgärderna, särskilt åtgärderna A och B, kan påverka finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet och upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Kostnaderna för nedläggning och avfallshantering kan inte undvikas om kärnindustrin skall fungera korrekt och på ett ansvartagande sätt. Ett av kärnindustrins främsta prioriterade mål är att minimera strålningsriskerna. Kommissionen konstaterar att dessa båda aspekter av kärnkraften är av största betydelsen när det gäller att garantera allmänhetens och de anställdas säkerhet.

| (241) | Detta säkras på lämpligt sätt genom Euratom-fördraget, samtidigt som det anges att fördraget syftar till att skapa förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen. Målsättningen förtydligas i artikel 1 i Euratom-fördraget där det anges att ”gemenskapen skall ha till uppgift att genom att skapa de förutsättningar som behövs för en snabb organisation och tillväxt av kärnenergiindustrierna bidra till en höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna [...]”. Målsättningen relevans idag understryks också i kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” (KOM (2002) 321 slutlig av den 22 juni 2002) I artikel 2 b i Euratom-fördraget anges vidare att gemenskapen för att fullgöra sin uppgift skall uppställa enhetliga säkerhetsnormer för befolkningens och arbetstagarnas hälsoskydd samt övervaka tillämpningen av dessa normer. I artikel 2 e i Euratom-fördraget anges dessutom att gemenskapen genom lämplig kontroll skall garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda. Det är på denna grund som Europeiska atomenergigemenskapen inrättas genom Euratom-fördraget och tilldelas de instrument och ansvarsområden som krävs för att målen skall kunna uppnås. Det åligger således gemenskapen, vilket även bekräftats av domstolen (33), att sörja för kärnsäkerhet. Detta måste kopplas det hälsoskydd mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning som föreskrivs i artikel 30 i kapitel 3 om hälsoskydd i Euratom-fördraget. Kommissionen skall se till att Euratom-fördragets bestämmelser tillämpas och kan därför vid behov fatta beslut på grundval av fördraget och även avge yttranden. |
| --- | --- |

(241)

Detta säkras på lämpligt sätt genom Euratom-fördraget, samtidigt som det anges att fördraget syftar till att skapa förutsättningar för utvecklingen av en effektiv kärnindustri som väsentligt ökar energiproduktionen. Målsättningen förtydligas i artikel 1 i Euratom-fördraget där det anges att ”gemenskapen skall ha till uppgift att genom att skapa de förutsättningar som behövs för en snabb organisation och tillväxt av kärnenergiindustrierna bidra till en höjning av levnadsstandarden i medlemsstaterna [...]”. Målsättningen relevans idag understryks också i kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” (KOM (2002) 321 slutlig av den 22 juni 2002) I artikel 2 b i Euratom-fördraget anges vidare att gemenskapen för att fullgöra sin uppgift skall uppställa enhetliga säkerhetsnormer för befolkningens och arbetstagarnas hälsoskydd samt övervaka tillämpningen av dessa normer. I artikel 2 e i Euratom-fördraget anges dessutom att gemenskapen genom lämplig kontroll skall garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda. Det är på denna grund som Europeiska atomenergigemenskapen inrättas genom Euratom-fördraget och tilldelas de instrument och ansvarsområden som krävs för att målen skall kunna uppnås. Det åligger således gemenskapen, vilket även bekräftats av domstolen (33), att sörja för kärnsäkerhet. Detta måste kopplas det hälsoskydd mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning som föreskrivs i artikel 30 i kapitel 3 om hälsoskydd i Euratom-fördraget. Kommissionen skall se till att Euratom-fördragets bestämmelser tillämpas och kan därför vid behov fatta beslut på grundval av fördraget och även avge yttranden.

| (242) | Kommissionen konstaterar att de uppgifter som lämnats in av Förenade kungariket visar att syftena med de aktuella åtgärderna bland annat är att se till att anläggningarna är säkra, att åtagandena på kärnenergiområdet iakttas, att elförsörjningen säkras genom alternativa energikällor, samt att koldioxidutsläpp motverkas. Förenade kungarikets och de berörda tredje parternas argument kring detta återges i avsnitten III och IV. |
| --- | --- |

(242)

Kommissionen konstaterar att de uppgifter som lämnats in av Förenade kungariket visar att syftena med de aktuella åtgärderna bland annat är att se till att anläggningarna är säkra, att åtagandena på kärnenergiområdet iakttas, att elförsörjningen säkras genom alternativa energikällor, samt att koldioxidutsläpp motverkas. Förenade kungarikets och de berörda tredje parternas argument kring detta återges i avsnitten III och IV.

| (243) | Kommissionen konstaterar i sin bedömning av ärendet, särskilt i frågan om huruvida åtgärderna är nödvändiga eller omfattas av målen för Euratom-fördraget, att det statliga stödet och de olika åtgärderna syftar till att åtgärda de risker som BE:s nuvarande situation innebär och de eventuella effekter denna kan få för fördragets mål. Faktum är att Förenade kungariket bland annat väljer att ingripa till förmån för BE för att säkra att det finns tillräckliga förutsättningar för att kärnindustri skall vara säker, samtidigt som kärnkraftverken som är en viktig energikälla hålls i drift. Förenade kungariket vidtar åtgärderna då det finns risk för att landets största kärnkraftproducent går i konkurs. Det finns ingen direkt koppling mellan det faktum att en stor ekonomisk aktör fortsätter sin verksamhet och att denne fortsätter att driva kärnkraftverk. Däremot är det nödvändigt att ta itu med säkerhets- och försörjningssäkerhetsfrågorna. Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket har bedömt riskerna på ett korrekt och ansvarsfullt sätt som är förenligt med målen för Euratom-fördraget. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen konstaterar i sin bedömning av ärendet, särskilt i frågan om huruvida åtgärderna är nödvändiga eller omfattas av målen för Euratom-fördraget, att det statliga stödet och de olika åtgärderna syftar till att åtgärda de risker som BE:s nuvarande situation innebär och de eventuella effekter denna kan få för fördragets mål. Faktum är att Förenade kungariket bland annat väljer att ingripa till förmån för BE för att säkra att det finns tillräckliga förutsättningar för att kärnindustri skall vara säker, samtidigt som kärnkraftverken som är en viktig energikälla hålls i drift. Förenade kungariket vidtar åtgärderna då det finns risk för att landets största kärnkraftproducent går i konkurs. Det finns ingen direkt koppling mellan det faktum att en stor ekonomisk aktör fortsätter sin verksamhet och att denne fortsätter att driva kärnkraftverk. Däremot är det nödvändigt att ta itu med säkerhets- och försörjningssäkerhetsfrågorna. Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket har bedömt riskerna på ett korrekt och ansvarsfullt sätt som är förenligt med målen för Euratom-fördraget.

| (244) | De tre kompensationsåtgärder som beskrivs nedan bidrar ytterligare till att uppfylla målen med Euratom-fördraget då de innebär en säkerhet för att det statliga stödet inte kommer att användas för andra ändamål än betalning av åtagandena på kärnenergiområdet. Dessutom kommer det att införas ett system med tak och trösklar för betalningen av de historiska åtagandena som kommer att säkra att det finns tillräckliga medel för att målen skall kunna uppnås och att stödet begränsas till vad som är nödvändigt för att samma mål skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

(244)

De tre kompensationsåtgärder som beskrivs nedan bidrar ytterligare till att uppfylla målen med Euratom-fördraget då de innebär en säkerhet för att det statliga stödet inte kommer att användas för andra ändamål än betalning av åtagandena på kärnenergiområdet. Dessutom kommer det att införas ett system med tak och trösklar för betalningen av de historiska åtagandena som kommer att säkra att det finns tillräckliga medel för att målen skall kunna uppnås och att stödet begränsas till vad som är nödvändigt för att samma mål skall kunna uppnås.

| (245) | Kommissionen konstaterar att de åtgärder som Förenade kungariket föreslår är ändamålsenliga och har stöd i Euratom-fördraget. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen konstaterar att de åtgärder som Förenade kungariket föreslår är ändamålsenliga och har stöd i Euratom-fördraget.

2.   Stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget

| (246) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(246)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (247) | Det är uppenbart att Förenade kungarikets stöd till BE:s omstruktureringsplan är selektivt då det endast är fråga om ett enda företag. |
| --- | --- |

(247)

Det är uppenbart att Förenade kungarikets stöd till BE:s omstruktureringsplan är selektivt då det endast är fråga om ett enda företag.

| (248) | Handeln med el mellan Förenade kungariket och de övriga medlemsstaterna går via samtrafiknät i Frankrike och Irland. Medlemsstaterna handlar med el sinsemellan sedan lång tid och särskilt sedan Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (34) trädde i kraft. Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnar i anmälan är BE den näst största elproducenten i England och Wales om man ser till kapacitet och i Skottland är BE den tredje största producenten. Det är därför uppenbart att Förenade kungariket ingripande i omstruktureringen kan komma att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(248)

Handeln med el mellan Förenade kungariket och de övriga medlemsstaterna går via samtrafiknät i Frankrike och Irland. Medlemsstaterna handlar med el sinsemellan sedan lång tid och särskilt sedan Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (34) trädde i kraft. Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnar i anmälan är BE den näst största elproducenten i England och Wales om man ser till kapacitet och i Skottland är BE den tredje största producenten. Det är därför uppenbart att Förenade kungariket ingripande i omstruktureringen kan komma att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (249) | Tre av de aktuella åtgärderna, dvs. åtgärd D (omstruktureringspaketets åtgärder avseende de större fordringsägarna), åtgärd E (en ny handelsstrategi) och åtgärd F (avyttring av egendom) finansieras inte med offentliga medel. De kan därför inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(249)

Tre av de aktuella åtgärderna, dvs. åtgärd D (omstruktureringspaketets åtgärder avseende de större fordringsägarna), åtgärd E (en ny handelsstrategi) och åtgärd F (avyttring av egendom) finansieras inte med offentliga medel. De kan därför inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (250) | Åtgärd A däremot finansieras med offentliga medel då det är fråga om ett antal betalningsåtaganden från Förenade kungariket sida. Då betalningsåtagandena går ut på att Förenade kungariket tar över en del av de kostnader för åtaganden på kärnenergiområdet som BE normalt skall bära innebär därför åtgärd A att BE beviljas en förmån. Med beaktande av detta drar kommissionen slutsatsen att åtgärd A utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Förenade kungariket bestrider inte detta. |
| --- | --- |

(250)

Åtgärd A däremot finansieras med offentliga medel då det är fråga om ett antal betalningsåtaganden från Förenade kungariket sida. Då betalningsåtagandena går ut på att Förenade kungariket tar över en del av de kostnader för åtaganden på kärnenergiområdet som BE normalt skall bära innebär därför åtgärd A att BE beviljas en förmån. Med beaktande av detta drar kommissionen slutsatsen att åtgärd A utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Förenade kungariket bestrider inte detta.

| (251) | Åtgärderna B och C finansieras med medel från BNFL (till 100 % när det gäller åtgärd B och till viss del när det gäller åtgärd C). BNFL är ett offentligägt företag. Tillgångar i ett offentligt företag är och förblir offentliga tillgångar. Mot bakgrund av detta kan konstateras att åtgärderna B och C utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om de innebär att BE ges en konkurrensfördel och fördelen kan härledas till statens agerande. Frågan togs upp i beslutet om att inleda förfarandet och kommer att diskuteras ingående i avsnitt VI.2 b. |
| --- | --- |

(251)

Åtgärderna B och C finansieras med medel från BNFL (till 100 % när det gäller åtgärd B och till viss del när det gäller åtgärd C). BNFL är ett offentligägt företag. Tillgångar i ett offentligt företag är och förblir offentliga tillgångar. Mot bakgrund av detta kan konstateras att åtgärderna B och C utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om de innebär att BE ges en konkurrensfördel och fördelen kan härledas till statens agerande. Frågan togs upp i beslutet om att inleda förfarandet och kommer att diskuteras ingående i avsnitt VI.2 b.

| (252) | Åtgärd G finansieras delvis med medel från lokala myndigheter. Även sådana medel är offentliga medel. Mot bakgrund av detta kan konstateras att åtgärd G utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om det innebär att BE ges en konkurrensfördel genom de medel som beviljas. Frågan togs upp i beslutet om att inleda förfarandet och kommer därför att diskuteras ingående i avsnitt VI.2 a. |
| --- | --- |

(252)

Åtgärd G finansieras delvis med medel från lokala myndigheter. Även sådana medel är offentliga medel. Mot bakgrund av detta kan konstateras att åtgärd G utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om det innebär att BE ges en konkurrensfördel genom de medel som beviljas. Frågan togs upp i beslutet om att inleda förfarandet och kommer därför att diskuteras ingående i avsnitt VI.2 a.

a)   Förekomst av inslag av statligt stöd i åtgärd G

| (253) | Förenade kungariket har visat att BE betalat de lokala skatter som åtgärd G avser och att en ränta tagits ut som beräknats med hjälp av den referens- och diskonteringsränta som kommissionen föreskrivit för Förenade kungariket. Förenade kungariket har inga specifika bestämmelser om uttag av högre ränta i de fall då lokala myndigheter beviljar skatteanstånd. Kommissionen anser därför att den ränta som tagits ut är ett lämpligt riktvärde när det gäller att avgöra om skatteanståndet ger BE en konkurrensfördel eller inte. Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärd G inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(253)

Förenade kungariket har visat att BE betalat de lokala skatter som åtgärd G avser och att en ränta tagits ut som beräknats med hjälp av den referens- och diskonteringsränta som kommissionen föreskrivit för Förenade kungariket. Förenade kungariket har inga specifika bestämmelser om uttag av högre ränta i de fall då lokala myndigheter beviljar skatteanstånd. Kommissionen anser därför att den ränta som tagits ut är ett lämpligt riktvärde när det gäller att avgöra om skatteanståndet ger BE en konkurrensfördel eller inte. Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärd G inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

b)   Förekomst av inslag av statligt stöd i åtgärderna B och C

| (254) | I sitt beslut om att inleda förfarandet angav kommissionen att den i det aktuella skedet av förfarandet ansåg att omförhandlingen av avtalen mellan BNFL och BE kunde betraktas som statligt stöd. Kommissionens bedömning byggde på det faktum att BNFL, som är ett offentligägt företag, endast var villigt att ändra villkoren i de befintliga avtalen först efter det att BE meddelat att man inlett förhandlingar med regeringen om ekonomiskt stöd. Det föreföll föreligga tvivel om huruvida avtalen omförhandlats på rent affärsmässiga grunder. Kommissionen drog samma preliminära slutsats angående åtgärd C. |
| --- | --- |

(254)

I sitt beslut om att inleda förfarandet angav kommissionen att den i det aktuella skedet av förfarandet ansåg att omförhandlingen av avtalen mellan BNFL och BE kunde betraktas som statligt stöd. Kommissionens bedömning byggde på det faktum att BNFL, som är ett offentligägt företag, endast var villigt att ändra villkoren i de befintliga avtalen först efter det att BE meddelat att man inlett förhandlingar med regeringen om ekonomiskt stöd. Det föreföll föreligga tvivel om huruvida avtalen omförhandlats på rent affärsmässiga grunder. Kommissionen drog samma preliminära slutsats angående åtgärd C.

| (255) | Kommissionen har utifrån de uppgifter som den har haft tillgång till sedan förfarandet inleddes gjort en ingående analys av om åtgärderna B och C bör betraktas som statligt stöd och särskilt om de ger BE en konkurrensfördel. Detta ledde till följande slutsatser: |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen har utifrån de uppgifter som den har haft tillgång till sedan förfarandet inleddes gjort en ingående analys av om åtgärderna B och C bör betraktas som statligt stöd och särskilt om de ger BE en konkurrensfördel. Detta ledde till följande slutsatser:

| (256) | Åtgärd B innebär att avtalen mellan BE och det offentligägda företaget BNFL förhandlas om. Kommissionen har undersökt om åtgärd B ger BE en förmån som en privat aktör inte skulle ha beviljat ett företag med motsvarande svårigheter, det vill säga, kommissionen har gjort en bedömning av huruvida BNFL agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(256)

Åtgärd B innebär att avtalen mellan BE och det offentligägda företaget BNFL förhandlas om. Kommissionen har undersökt om åtgärd B ger BE en förmån som en privat aktör inte skulle ha beviljat ett företag med motsvarande svårigheter, det vill säga, kommissionen har gjort en bedömning av huruvida BNFL agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (257) | Kommissionen har därför inriktat sig på frågan om huruvida avtalen omförhandlades på rent affärsmässiga grunder och om de eftergifter som BNFL gjorde kan anses vara av kommersiellt slag. |
| --- | --- |

(257)

Kommissionen har därför inriktat sig på frågan om huruvida avtalen omförhandlades på rent affärsmässiga grunder och om de eftergifter som BNFL gjorde kan anses vara av kommersiellt slag.

| (258) | Kommissionen måste först avgöra om de nya avtalen mellan BNFL och BE förhandlades fram på rent affärsmässiga grunder. Det bör påpekas att BNFL är BE:s största enskilda fordringsägare och att BE är BNFL:s största kund. Kommissionen har därför bedömt huruvida en privat aktör i en liknande situation skulle ha godkänt de villkor som BNFL gick med på. I det aktuella fallet är det fråga om en leverantör vars största kund har svårigheter och det bör därför bedömas om BNFL agerade som på samma sätt som en ansvarstagande privat fordringsägare skulle ha gjort för att maximera sina möjligheter att få tillbaka sina fordringar (35). |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen måste först avgöra om de nya avtalen mellan BNFL och BE förhandlades fram på rent affärsmässiga grunder. Det bör påpekas att BNFL är BE:s största enskilda fordringsägare och att BE är BNFL:s största kund. Kommissionen har därför bedömt huruvida en privat aktör i en liknande situation skulle ha godkänt de villkor som BNFL gick med på. I det aktuella fallet är det fråga om en leverantör vars största kund har svårigheter och det bör därför bedömas om BNFL agerade som på samma sätt som en ansvarstagande privat fordringsägare skulle ha gjort för att maximera sina möjligheter att få tillbaka sina fordringar (35).

| (259) | Kommissionen har granskat de rapporter från BNFL:s juridiska och ekonomiska rådgivare och de protokoll från BNFL:s styrelsemöten som lämnats in. |
| --- | --- |

(259)

Kommissionen har granskat de rapporter från BNFL:s juridiska och ekonomiska rådgivare och de protokoll från BNFL:s styrelsemöten som lämnats in.

| (260) | Kommissionen noterar att BNFL bad sina rådgivare att yttra sig om bolagets position i förhållande till BE redan i början av 2002, då BE för första gången åberopade föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl. Man kunde då inte definitivt fastställa att villkoren för tillämpning av föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl var uppfyllda, men styrelsen rådde BE att i bedömningen av eventuella avtal för att lösa BE:s svårigheter hålla i åtanke att varje form av avtal måste vara kommersiellt förmånligt för BNFL. |
| --- | --- |

(260)

Kommissionen noterar att BNFL bad sina rådgivare att yttra sig om bolagets position i förhållande till BE redan i början av 2002, då BE för första gången åberopade föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl. Man kunde då inte definitivt fastställa att villkoren för tillämpning av föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl var uppfyllda, men styrelsen rådde BE att i bedömningen av eventuella avtal för att lösa BE:s svårigheter hålla i åtanke att varje form av avtal måste vara kommersiellt förmånligt för BNFL.

| (261) | De rapporter från den tiden som BNFL lämnat in belyser att BNFL befinner sig i en särskild situation som fordringsägare och leverantör till BE och rapporterna analyserar hur BE:s insolvens påverkar BNFL. I rapporterna dras slutsatsen att med tanke på hur utsatt BNFL är den bästa lösningen en omstrukturering av BE där BE förblir solvent, men dock inte till varje pris. Det föreslås ett paket med ett antal eftergifter till förmån för BE och man följer hur paketet utvecklas under förhandlingarna med BE. Rapporterna visar att BNFL under förhandlingarnas gång hela tiden höll kvar sin ursprungliga tanke att det var bäst att i görligaste mån bevaka de egna intressena och motverka att BE skulle hamna under tvångsförvaltning, om än inte till varje pris, och att se till att man nådde en balanserad överenskommelse. |
| --- | --- |

(261)

De rapporter från den tiden som BNFL lämnat in belyser att BNFL befinner sig i en särskild situation som fordringsägare och leverantör till BE och rapporterna analyserar hur BE:s insolvens påverkar BNFL. I rapporterna dras slutsatsen att med tanke på hur utsatt BNFL är den bästa lösningen en omstrukturering av BE där BE förblir solvent, men dock inte till varje pris. Det föreslås ett paket med ett antal eftergifter till förmån för BE och man följer hur paketet utvecklas under förhandlingarna med BE. Rapporterna visar att BNFL under förhandlingarnas gång hela tiden höll kvar sin ursprungliga tanke att det var bäst att i görligaste mån bevaka de egna intressena och motverka att BE skulle hamna under tvångsförvaltning, om än inte till varje pris, och att se till att man nådde en balanserad överenskommelse.

| (262) | Förenade kungariket menar att man hellre än att se på enskilda delar av överenskommelsen, bör se de omförhandlade avtalen med BNFL som ett paket och jämföra med den situation som BNFL skulle ha hamnat i om BE blev insolvent. De rapporter som lämnats in av Förenade kungariket och BNFL visar att de slutliga villkoren är mer förmånliga för BNFL än ett vad ett insolvensförfarande någonsin kan bli. |
| --- | --- |

(262)

Förenade kungariket menar att man hellre än att se på enskilda delar av överenskommelsen, bör se de omförhandlade avtalen med BNFL som ett paket och jämföra med den situation som BNFL skulle ha hamnat i om BE blev insolvent. De rapporter som lämnats in av Förenade kungariket och BNFL visar att de slutliga villkoren är mer förmånliga för BNFL än ett vad ett insolvensförfarande någonsin kan bli.

| (263) | Mot bakgrund av detta har kommissionen dragit den preliminära slutsatsen att BNFL skulle hamna i en osäker och föga förmånlig situation om BE skulle bli insolvent. |
| --- | --- |

(263)

Mot bakgrund av detta har kommissionen dragit den preliminära slutsatsen att BNFL skulle hamna i en osäker och föga förmånlig situation om BE skulle bli insolvent.

| (264) | Däremot är det sant att även om BE skulle bli insolvent skulle det inte innebära att samtliga kärnkraftverk skulle läggas ner omedelbart och inte heller skulle BE:s insolvens inverka på behovet av att lägga ner vissa anläggningar eller behovet av att förvalta historiskt kärnavfall. |
| --- | --- |

(264)

Däremot är det sant att även om BE skulle bli insolvent skulle det inte innebära att samtliga kärnkraftverk skulle läggas ner omedelbart och inte heller skulle BE:s insolvens inverka på behovet av att lägga ner vissa anläggningar eller behovet av att förvalta historiskt kärnavfall.

| (265) | Icke desto mindre skulle BNFL om BE blir insolvent ha det svårare att förhandla med BE:s eventuella efterföljare, oavsett om det handlar om driften av anläggningarna eller nedläggning av dem. Det skulle dessutom medföra en rad risker och osäkerhetsmoment som en privat investerare måste ta hänsyn till i samband med en eventuell omförhandling av avtal, särskilt när det är fråga om den största kunden. Det faktum att BNFL:s rådgivare studerade denna möjlighet ingående visar att man tog hänsyn till ovannämnda aspekter. |
| --- | --- |

(265)

Icke desto mindre skulle BNFL om BE blir insolvent ha det svårare att förhandla med BE:s eventuella efterföljare, oavsett om det handlar om driften av anläggningarna eller nedläggning av dem. Det skulle dessutom medföra en rad risker och osäkerhetsmoment som en privat investerare måste ta hänsyn till i samband med en eventuell omförhandling av avtal, särskilt när det är fråga om den största kunden. Det faktum att BNFL:s rådgivare studerade denna möjlighet ingående visar att man tog hänsyn till ovannämnda aspekter.

| (266) | Det kan därför sägas att var kommersiellt intressant för BNFL att se till att BE kunde bevara sin solvens under omstruktureringen. |
| --- | --- |

(266)

Det kan därför sägas att var kommersiellt intressant för BNFL att se till att BE kunde bevara sin solvens under omstruktureringen.

| (267) | Efter att ha dragit denna preliminära slutsats gjorde kommissionen, utifrån de synpunkter som kommit in från berörda tredje parter, en bedömning av hur de omförhandlade avtalen påverkat BNFL:s intäkter, särskilt för att ur en mikroekonomisk synvinkel bedöma om ett privat företag i en liknande position hade kunnat godta de omförhandlade avtalen. |
| --- | --- |

(267)

Efter att ha dragit denna preliminära slutsats gjorde kommissionen, utifrån de synpunkter som kommit in från berörda tredje parter, en bedömning av hur de omförhandlade avtalen påverkat BNFL:s intäkter, särskilt för att ur en mikroekonomisk synvinkel bedöma om ett privat företag i en liknande position hade kunnat godta de omförhandlade avtalen.

| (268) | När det gäller upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle finns två typer av åtaganden, dvs. historiska och framtida åtaganden. |
| --- | --- |

(268)

När det gäller upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle finns två typer av åtaganden, dvs. historiska och framtida åtaganden.

| (269) | Förenade kungariket kommer inom åtgärd A att ta över de historiska åtagandena för utbränt kärnbränsle från BE (36). |
| --- | --- |

(269)

Förenade kungariket kommer inom åtgärd A att ta över de historiska åtagandena för utbränt kärnbränsle från BE (36).

| (270) | De befintliga överenskommelserna om framtida upparbetning och förvaring har ändrats. BNFL har lämnat in nedanstående tabell över de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring och tabellen visar att BE kommer att betala BNFL enligt en glidande skala. De kursiverade uppgifterna har lagts till av kommissionen.
  Tabell 7
  Priser inom ramen för de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle








  Faktiska elpriser (38) i GBP/MWh (2003 års priser) | Rabatt/tillägg i GBP/MWh (2003 års priser)
  (jämfört med de ursprungliga avtalen) | Nettobetalning för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle i GBP/MWh (2003 års priser) | Betalning i GBP per kg uran (37) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14,8 och lägre | – 0,6 | [...] |
| 15 | – 0,5 |
| 16 | 0 |
| 17 | 0,5 |
| 18 | 1 |
| 19 | 1,5 |
| 20 | 1,75 |
| 21 eller högre | 2,0 |

(270)

De befintliga överenskommelserna om framtida upparbetning och förvaring har ändrats. BNFL har lämnat in nedanstående tabell över de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring och tabellen visar att BE kommer att betala BNFL enligt en glidande skala. De kursiverade uppgifterna har lagts till av kommissionen.

Tabell 7

Priser inom ramen för de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle

Faktiska elpriser (38) i GBP/MWh (2003 års priser)

Rabatt/tillägg i GBP/MWh (2003 års priser)

(jämfört med de ursprungliga avtalen)

Nettobetalning för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle i GBP/MWh (2003 års priser)

Betalning i GBP per kg uran (37)

14,8 och lägre

– 0,6

[...]

15

– 0,5

16

0

17

0,5

18

1

19

1,5

20

1,75

21 eller högre

2,0

| (271) | Det bör påpekas att de rabatter och tillägg som anges i tabell 7 skall jämföras med de avtal om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle som var i kraft strax före omstruktureringen och inte äldre avtal. Det är de värdena som är de korrekta riktvärdena för bedömningen av BNFL:s medgivanden till förmån för BE, då de visar vad BNFL skulle ha erhållit från BE om inte BE drabbats av svårigheter. Det är däremot inte lämpligt att jämföra de nya avtalen med äldre avtal, som de ursprungliga baslastavtalen, vilket den första anonyma tredje parten föreslår för bedömningen av omfattningen av BNFL:s medgivanden i samband med förhandlingarna om omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(271)

Det bör påpekas att de rabatter och tillägg som anges i tabell 7 skall jämföras med de avtal om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle som var i kraft strax före omstruktureringen och inte äldre avtal. Det är de värdena som är de korrekta riktvärdena för bedömningen av BNFL:s medgivanden till förmån för BE, då de visar vad BNFL skulle ha erhållit från BE om inte BE drabbats av svårigheter. Det är däremot inte lämpligt att jämföra de nya avtalen med äldre avtal, som de ursprungliga baslastavtalen, vilket den första anonyma tredje parten föreslår för bedömningen av omfattningen av BNFL:s medgivanden i samband med förhandlingarna om omstruktureringsplanen.

| (272) | Tabell 7 visar att om det faktiska elpriset är lägre än strike-priset på 16 GBP/MWh kommer BNFL att bevilja BE rabatt på grundval av avtalen om förvaring och upparbetning från tiden före omstruktureringen. Om elpriset ligger över strike-priset kommer BNFL att erhålla ett tillägg som fastställs i förhållande till de betalningar som BNFL erhöll enligt de ursprungliga avtalen om förvaring och upparbetning. |
| --- | --- |

(272)

Tabell 7 visar att om det faktiska elpriset är lägre än strike-priset på 16 GBP/MWh kommer BNFL att bevilja BE rabatt på grundval av avtalen om förvaring och upparbetning från tiden före omstruktureringen. Om elpriset ligger över strike-priset kommer BNFL att erhålla ett tillägg som fastställs i förhållande till de betalningar som BNFL erhöll enligt de ursprungliga avtalen om förvaring och upparbetning.

| (273) | Som framgår av skäl 270 beror de inkomster som BNFL får för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle i framtiden på elpriserna på grossistmarkanden i Förenade kungariket. Om man betraktar den bestämmelsen isolerat går det inte att säga att den inte är av kommersiellt slag. Faktum är att det är ganska vanligt inom sektorn att aktörerna önskar dela riskerna i samband med potentiellt stora prisfluktuationer. |
| --- | --- |

(273)

Som framgår av skäl 270 beror de inkomster som BNFL får för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle i framtiden på elpriserna på grossistmarkanden i Förenade kungariket. Om man betraktar den bestämmelsen isolerat går det inte att säga att den inte är av kommersiellt slag. Faktum är att det är ganska vanligt inom sektorn att aktörerna önskar dela riskerna i samband med potentiellt stora prisfluktuationer.

| (274) | För att ta reda på om ett privat företag hade kunnat acceptera liknande prisnivåer kontrollerade kommissionen i hur stor utsträckning prisnivåerna skulle vara tillräckliga för att BNFL skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader utifrån den väntade elprisutvecklingen. Resultatet visar att ett privat företag som ställs inför risken att förlora en så stor kund som BE är för BNFL, skulle vara berett att till och med sänka sina priser så lågt att de endast täcker de kostnader som företaget bara kan undvika genom att lägga ner verksamheten. Det är de kostnaderna som är påverkbara. |
| --- | --- |

(274)

För att ta reda på om ett privat företag hade kunnat acceptera liknande prisnivåer kontrollerade kommissionen i hur stor utsträckning prisnivåerna skulle vara tillräckliga för att BNFL skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader utifrån den väntade elprisutvecklingen. Resultatet visar att ett privat företag som ställs inför risken att förlora en så stor kund som BE är för BNFL, skulle vara berett att till och med sänka sina priser så lågt att de endast täcker de kostnader som företaget bara kan undvika genom att lägga ner verksamheten. Det är de kostnaderna som är påverkbara.

| (275) | I det aktuella fallet kommer BNFL inom ramen för de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle att bli ägare till kärnbränslet när BE har levererat det. Det innebär att det nu, till skillnad från tidigare överenskommelser, är BNFL som kommer att ansvara för slutförvaringen (39). Då detta innebär ytterligare kostnader för BNFL i förhållande till tidigare överenskommelser är det inte möjligt att enbart förlita sig på jämförelser mellan de tidigare betalningarna och de nya betalningarna och därav dra slutsatsen att BNFL kan täcka sina påverkbara kostnader så snart elpriserna på grossistmarknaden överstiger [...] GBP/MWh. Å andra sidan innehåller de nya överenskommelserna inga uppgifter om hur BNFL skall hantera det utbrända kärnbränsle som BNFL blir ägare till. BNFL kan avgöra om bränslet skall upparbetas eller inte före slutförvaringen. |
| --- | --- |

(275)

I det aktuella fallet kommer BNFL inom ramen för de nya överenskommelserna om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle att bli ägare till kärnbränslet när BE har levererat det. Det innebär att det nu, till skillnad från tidigare överenskommelser, är BNFL som kommer att ansvara för slutförvaringen (39). Då detta innebär ytterligare kostnader för BNFL i förhållande till tidigare överenskommelser är det inte möjligt att enbart förlita sig på jämförelser mellan de tidigare betalningarna och de nya betalningarna och därav dra slutsatsen att BNFL kan täcka sina påverkbara kostnader så snart elpriserna på grossistmarknaden överstiger [...] GBP/MWh. Å andra sidan innehåller de nya överenskommelserna inga uppgifter om hur BNFL skall hantera det utbrända kärnbränsle som BNFL blir ägare till. BNFL kan avgöra om bränslet skall upparbetas eller inte före slutförvaringen.

| (276) | Det krävs ytterligare analyser på grundval av BNFL:s faktiska påverkbara kostnader, inklusive kostnaderna för slutförvaringen. |
| --- | --- |

(276)

Det krävs ytterligare analyser på grundval av BNFL:s faktiska påverkbara kostnader, inklusive kostnaderna för slutförvaringen.

| (277) | Kommissionen har bett Förenade kungariket att lämna in detaljerade uppgifter om dessa kostnader. De uppgifter som Förenade kungariket lämnat in visar att BNFL kommer att kunna täcka sina påverkbara kostnader så snart elpriserna på grossistmarknaden kommer upp till mellan [...] GBP/MWh och [...] GBP/MWh, med förbehåll för eventuell risktäckning. Den förhållandevis lilla skillnaden i förhållande till uppgiften om [...] GBP/MWh i skäl 275 beror huvudsakligen på att BNFL:s anläggning redan har bassänger för långtidsförvaring. Dessa används för närvarande för förvaring av bränslet före upparbetning [...]. |
| --- | --- |

(277)

Kommissionen har bett Förenade kungariket att lämna in detaljerade uppgifter om dessa kostnader. De uppgifter som Förenade kungariket lämnat in visar att BNFL kommer att kunna täcka sina påverkbara kostnader så snart elpriserna på grossistmarknaden kommer upp till mellan [...] GBP/MWh och [...] GBP/MWh, med förbehåll för eventuell risktäckning. Den förhållandevis lilla skillnaden i förhållande till uppgiften om [...] GBP/MWh i skäl 275 beror huvudsakligen på att BNFL:s anläggning redan har bassänger för långtidsförvaring. Dessa används för närvarande för förvaring av bränslet före upparbetning [...].

| (278) | För att dubbelkolla bedömningen har kommissionen jämfört de uppgifter om påverkbara kostnader som lämnats in av Förenade kungariket med uppgifter från en annan källa. |
| --- | --- |

(278)

För att dubbelkolla bedömningen har kommissionen jämfört de uppgifter om påverkbara kostnader som lämnats in av Förenade kungariket med uppgifter från en annan källa.

| (279) | På Greenpeaces webbsida finns en rapport som utarbetats av Gordon MacKerron som är verksam vid National Economic Research Associates (40). Enligt rapporten ligger kostnaderna på 200 USD/kg uran (110 GBP/kg uran (41)) när det gäller tillfällig förvaring av utbränt kärnbränsle och på 400 USD/kg uran (220 GBP/kg uran) för slutförvaring. Enligt författaren kommer uppgifterna från en undersökning som gjorts i Förenta staterna (42). Det finns många skillnader mellan BE:s reaktorer och den typ av reaktorer som förekommer i Förenta staterna (huvudsakligen LWR-reaktorer). Dessutom framgår det inte av rapporten om de kostnader som nämns är påverkbara kostnader eller om de inbegriper vissa fasta kostnader. De fasta kostnaderna är inte relevanta i den aktuella bedömningen. Kostnaderna påverkas också av diskonteringsräntorna då de huvudsakliga kostnaderna för slutförvaring kommer att uppstå i en avlägsen framtid. Kommissionen har emellertid använt dessa uppgifter då man anser det lämpligt att använda uppgifter från en tredje part för att dubbelkolla uppgifterna från Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(279)

På Greenpeaces webbsida finns en rapport som utarbetats av Gordon MacKerron som är verksam vid National Economic Research Associates (40). Enligt rapporten ligger kostnaderna på 200 USD/kg uran (110 GBP/kg uran (41)) när det gäller tillfällig förvaring av utbränt kärnbränsle och på 400 USD/kg uran (220 GBP/kg uran) för slutförvaring. Enligt författaren kommer uppgifterna från en undersökning som gjorts i Förenta staterna (42). Det finns många skillnader mellan BE:s reaktorer och den typ av reaktorer som förekommer i Förenta staterna (huvudsakligen LWR-reaktorer). Dessutom framgår det inte av rapporten om de kostnader som nämns är påverkbara kostnader eller om de inbegriper vissa fasta kostnader. De fasta kostnaderna är inte relevanta i den aktuella bedömningen. Kostnaderna påverkas också av diskonteringsräntorna då de huvudsakliga kostnaderna för slutförvaring kommer att uppstå i en avlägsen framtid. Kommissionen har emellertid använt dessa uppgifter då man anser det lämpligt att använda uppgifter från en tredje part för att dubbelkolla uppgifterna från Förenade kungariket.

| (280) | Enligt de uppgifter som anges i skäl 279 måste elpriset ligga på [...] GBP/MWh för att BNFL skall kunna täcka sina kostnader. Dessa uppgifter måste ställas i förhållande till den förväntade elprisutvecklingen. |
| --- | --- |

(280)

Enligt de uppgifter som anges i skäl 279 måste elpriset ligga på [...] GBP/MWh för att BNFL skall kunna täcka sina kostnader. Dessa uppgifter måste ställas i förhållande till den förväntade elprisutvecklingen.

| (281) | Riktvärdet för jämförelsen är de preliminära prisutvecklingsuppgifter, både för situationen idag och för framtiden, som togs fram av BNFL i samband med att de nya avtalen förhandlades fram. Det var utifrån dessa preliminära uppgifter som BNFL bedömde värdet av de medgivanden som BNFL gjorde till förmån för BE. |
| --- | --- |

(281)

Riktvärdet för jämförelsen är de preliminära prisutvecklingsuppgifter, både för situationen idag och för framtiden, som togs fram av BNFL i samband med att de nya avtalen förhandlades fram. Det var utifrån dessa preliminära uppgifter som BNFL bedömde värdet av de medgivanden som BNFL gjorde till förmån för BE.

| (282) | Av de handlingar som BNFL lämnat in framgår att man trodde att priserna skulle ligga kvar mellan 16 GBP/MWh och 19 GBP/MWh under den närmaste framtiden och därefter stiga till mer hållbara nivåer. |
| --- | --- |

(282)

Av de handlingar som BNFL lämnat in framgår att man trodde att priserna skulle ligga kvar mellan 16 GBP/MWh och 19 GBP/MWh under den närmaste framtiden och därefter stiga till mer hållbara nivåer.

| (283) | BNFL utgick från fyra möjliga scenarier i sin bedömning av de slutliga villkoren för omstruktureringsplanen. Det var bara i det mest pessimistiska scenariot som elpriserna konstant låg under 17 GBP/MWh och på medellång sikt kring 16,5 GBP/MWh. I de tre andra scenarierna förväntades priserna nå upp till 18 GBP/MWh så tidigt som 2007 och därefter stiga gradvis till mellan 19 GBP/MWh och 23 GBP/MWh. |
| --- | --- |

(283)

BNFL utgick från fyra möjliga scenarier i sin bedömning av de slutliga villkoren för omstruktureringsplanen. Det var bara i det mest pessimistiska scenariot som elpriserna konstant låg under 17 GBP/MWh och på medellång sikt kring 16,5 GBP/MWh. I de tre andra scenarierna förväntades priserna nå upp till 18 GBP/MWh så tidigt som 2007 och därefter stiga gradvis till mellan 19 GBP/MWh och 23 GBP/MWh.

| (284) | BNFL:s bedömning av omförhandlingen av avtalen med BE gjordes således utifrån prisutvecklingsprognoser som innebar att BNFL till och med enligt det mest pessimistiska scenariot, enligt den interna bedömningen, skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader och att BNFL enligt den bedömning som gjorts av Gordon MacKerron skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader enligt alla scenarier utom det mest pessimistiska. |
| --- | --- |

(284)

BNFL:s bedömning av omförhandlingen av avtalen med BE gjordes således utifrån prisutvecklingsprognoser som innebar att BNFL till och med enligt det mest pessimistiska scenariot, enligt den interna bedömningen, skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader och att BNFL enligt den bedömning som gjorts av Gordon MacKerron skulle kunna täcka sina påverkbara kostnader enligt alla scenarier utom det mest pessimistiska.

| (285) | Den faktiska prisutvecklingen visade sig till och med bli bättre än i det mest optimistiska scenariot. Flera prisrapporteringsbyråer har angivit att priserna för baslastel under vintern inom en snar framtid kommer att ligga på mer än 20 GBP/MWh och till och med nå upp till så mycket som 27 GBP/MWh (43). När det gäller sommarpriserna rapporterar byråerna priser på cirka 20 GBP/MWH. De scenarier som BNFL använde sig av var därför överlag ganska pessimistiska. |
| --- | --- |

(285)

Den faktiska prisutvecklingen visade sig till och med bli bättre än i det mest optimistiska scenariot. Flera prisrapporteringsbyråer har angivit att priserna för baslastel under vintern inom en snar framtid kommer att ligga på mer än 20 GBP/MWh och till och med nå upp till så mycket som 27 GBP/MWh (43). När det gäller sommarpriserna rapporterar byråerna priser på cirka 20 GBP/MWH. De scenarier som BNFL använde sig av var därför överlag ganska pessimistiska.

| (286) | Av ovanstående framgår att BNFL väntade sig att man skulle kunna täcka de påverkbara kostnaderna inom ramen för de nya avtalen och detta trots att man skulle få stå för kostnaderna för slutförvaring. |
| --- | --- |

(286)

Av ovanstående framgår att BNFL väntade sig att man skulle kunna täcka de påverkbara kostnaderna inom ramen för de nya avtalen och detta trots att man skulle få stå för kostnaderna för slutförvaring.

| (287) | På samma sätt visar bedömningen av de nya avtalen om kärnbränsleförsörjning, vilka är enklare då de innehåller en rörlig avgift som inte indexeras efter elpriserna, att BNFL kan täcka sina kostnader enligt samtliga scenarier. |
| --- | --- |

(287)

På samma sätt visar bedömningen av de nya avtalen om kärnbränsleförsörjning, vilka är enklare då de innehåller en rörlig avgift som inte indexeras efter elpriserna, att BNFL kan täcka sina kostnader enligt samtliga scenarier.

| (288) | Denna grundliga genomgång av situationen när det gäller de påverkbara kostnaderna visar således att inget tyder att BNFL agerat i strid med sina kommersiella intressen. Tvärtemot visar genomgången att BNFL mycket väl kan komma att förbättra sin situation och samtidigt kommer dess största kund, tack vare BNFL:s flexibla inställning, att kunna vara kvar på marknaden. |
| --- | --- |

(288)

Denna grundliga genomgång av situationen när det gäller de påverkbara kostnaderna visar således att inget tyder att BNFL agerat i strid med sina kommersiella intressen. Tvärtemot visar genomgången att BNFL mycket väl kan komma att förbättra sin situation och samtidigt kommer dess största kund, tack vare BNFL:s flexibla inställning, att kunna vara kvar på marknaden.

| (289) | Efter att ha bedömt förhandlingarna ur mikroekonomisk synvinkel kontrollerade kommissionen om BNFL behandlades likvärdigt med BE:s privata fordringsägare. Kommissionen undersökte i det andra skedet av bedömningen om de medgivanden som BNFL gjorde till förmån för BE hade kunnat godkännas av en privat investerare. |
| --- | --- |

(289)

Efter att ha bedömt förhandlingarna ur mikroekonomisk synvinkel kontrollerade kommissionen om BNFL behandlades likvärdigt med BE:s privata fordringsägare. Kommissionen undersökte i det andra skedet av bedömningen om de medgivanden som BNFL gjorde till förmån för BE hade kunnat godkännas av en privat investerare.

| (290) | Av de uppgifter som lämnats in av Förenade kungariket och BN framgår följande:






  a) | Även om BNFL hade avtalat vissa villkor med BE redan innan BE ingick avtal med sina andra större fordringsägare hade BNFL krävt att det i avtalen skulle införas en bestämmelse om att BNFL skulle ha rätt att dra tillbaka de medgivanden till förmån för BE som BNFL gjort om det skulle visa sig att en annan större fordringsägare givits förmånligare villkor än BNFL. |
| --- | --- | --- |

(290)

Av de uppgifter som lämnats in av Förenade kungariket och BN framgår följande:

a)

Även om BNFL hade avtalat vissa villkor med BE redan innan BE ingick avtal med sina andra större fordringsägare hade BNFL krävt att det i avtalen skulle införas en bestämmelse om att BNFL skulle ha rätt att dra tillbaka de medgivanden till förmån för BE som BNFL gjort om det skulle visa sig att en annan större fordringsägare givits förmånligare villkor än BNFL.

| b) | Under hela förhandlingsprocessen insisterade BNFL på att övriga privata fordringsägare skulle göra medgivanden av samma slag som BNFL. |
| --- | --- |

b)

Under hela förhandlingsprocessen insisterade BNFL på att övriga privata fordringsägare skulle göra medgivanden av samma slag som BNFL.

| c) | En ingående och kvantifierad jämförelse av fordringsägarnas fordringar och de belopp för vilka förlikning ingåtts inom ramen för det slutliga omstruktureringspaketet visar att BNFL:s medgivanden när det gäller det fordringar på BE är proportionellt mindre än de övriga fordringsägarnas. Det bör också påpekas att BNFL inte hade några säkerheter för fordringarna i BE:s tillgångar. |
| --- | --- |

c)

En ingående och kvantifierad jämförelse av fordringsägarnas fordringar och de belopp för vilka förlikning ingåtts inom ramen för det slutliga omstruktureringspaketet visar att BNFL:s medgivanden när det gäller det fordringar på BE är proportionellt mindre än de övriga fordringsägarnas. Det bör också påpekas att BNFL inte hade några säkerheter för fordringarna i BE:s tillgångar.

| (291) | Kommissionen drar därför slutsatsen att BNFL behandlades likvärdigt med de privata fordringsägarna. Detta visar också att BNFL agerade på samma sätt som en privat investerare skulle ha gjort. |
| --- | --- |

(291)

Kommissionen drar därför slutsatsen att BNFL behandlades likvärdigt med de privata fordringsägarna. Detta visar också att BNFL agerade på samma sätt som en privat investerare skulle ha gjort.

| (292) | Kommissionen anser att ovanstående slutsatser visar att BNFL agerade i enlighet med principen om privat investerare i en marknadsekonomi och att åtgärd B därför inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen anser att ovanstående slutsatser visar att BNFL agerade i enlighet med principen om privat investerare i en marknadsekonomi och att åtgärd B därför inte innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (293) | Vidare anser kommissionen att det i det aktuella ärendet inte finns något som tyder på att BNFL:s agerande kan tillskrivas staten. EG-domstolen tar i den så kallade Stardust-domen upp principen om att ett agerande kan tillskrivas staten (44). EG-domstolen anger att det inte automatiskt skall antas att en åtgärd utgör statligt stöd bara för att åtgärden vidtas av ett offentligägt företag. Det räcker inte att det organ som beviljar stödet är ett offentligt företag enligt artikel 2.1 b i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (45). Det faktum att myndigheterna kan utöva ett indirekt eller direkt dominerade inflytande är inget bevis för att myndigheterna verkligen gjort det i ett visst fall. Som generaladvokat Jacobs anger i sitt förslag till avgörande i Stardust-målet (46), är en rad omständigheter avgörande för huruvida en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag skall tillskrivas staten och bland dessa omständigheter märks de allmänna omständigheterna i ärendet och förhållandena vid tidpunkten då stödet beviljades. Generaladvokaten ger exempel på olika företeelser och förhållanden som kan beaktas i bedömningen, som till exempel eventuella bevis för att åtgärden vidtogs på uppmaning av staten, vidare åtgärdens art och omfattning, graden av kontroll som staten utövar på det aktuella företaget, samt eventuella uppgifter om att staten har som praxis att använda företaget för andra ändamål än kommersiella ändamål eller om att staten har för vana att påverka de beslut som fattas i företaget. |
| --- | --- |

(293)

Vidare anser kommissionen att det i det aktuella ärendet inte finns något som tyder på att BNFL:s agerande kan tillskrivas staten. EG-domstolen tar i den så kallade Stardust-domen upp principen om att ett agerande kan tillskrivas staten (44). EG-domstolen anger att det inte automatiskt skall antas att en åtgärd utgör statligt stöd bara för att åtgärden vidtas av ett offentligägt företag. Det räcker inte att det organ som beviljar stödet är ett offentligt företag enligt artikel 2.1 b i kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (45). Det faktum att myndigheterna kan utöva ett indirekt eller direkt dominerade inflytande är inget bevis för att myndigheterna verkligen gjort det i ett visst fall. Som generaladvokat Jacobs anger i sitt förslag till avgörande i Stardust-målet (46), är en rad omständigheter avgörande för huruvida en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag skall tillskrivas staten och bland dessa omständigheter märks de allmänna omständigheterna i ärendet och förhållandena vid tidpunkten då stödet beviljades. Generaladvokaten ger exempel på olika företeelser och förhållanden som kan beaktas i bedömningen, som till exempel eventuella bevis för att åtgärden vidtogs på uppmaning av staten, vidare åtgärdens art och omfattning, graden av kontroll som staten utövar på det aktuella företaget, samt eventuella uppgifter om att staten har som praxis att använda företaget för andra ändamål än kommersiella ändamål eller om att staten har för vana att påverka de beslut som fattas i företaget.

| (294) | Kommissionen har på grundval av de uppgifter som inkommit från Förenade kungariket och berörda tredje parter undersökt om åtgärd B (och C) kan tillskrivas staten. Kommissionen tog också hänsyn till det faktum att BNFL fattade sitt beslut om att det vore lämpligt att på grund av BE:s ekonomiska problem göra vissa medgivanden till förmån för BE långt innan BE:s situation gjordes offentligt och långt innan det gjordes offentligt att Förenade kungariket skulle medverka i en möjligt solvent omstrukturering av BE. Ur kronologisk synvinkel finns inget som tyder på att omförhandlingen av avtalen gjordes på uppmaning av staten. I stället kan det sägas att det faktum att BNFL i slutändan inte gick med på att delta i omstruktureringsplanen förrän Förenade kungariket offentliggjorde att staten skulle delta visar att BNFL inte var redo att rädda BE till varje pris och föredrog att invänta ett ingripande från statens sida, i likhet med övriga fordringsägare. |
| --- | --- |

(294)

Kommissionen har på grundval av de uppgifter som inkommit från Förenade kungariket och berörda tredje parter undersökt om åtgärd B (och C) kan tillskrivas staten. Kommissionen tog också hänsyn till det faktum att BNFL fattade sitt beslut om att det vore lämpligt att på grund av BE:s ekonomiska problem göra vissa medgivanden till förmån för BE långt innan BE:s situation gjordes offentligt och långt innan det gjordes offentligt att Förenade kungariket skulle medverka i en möjligt solvent omstrukturering av BE. Ur kronologisk synvinkel finns inget som tyder på att omförhandlingen av avtalen gjordes på uppmaning av staten. I stället kan det sägas att det faktum att BNFL i slutändan inte gick med på att delta i omstruktureringsplanen förrän Förenade kungariket offentliggjorde att staten skulle delta visar att BNFL inte var redo att rädda BE till varje pris och föredrog att invänta ett ingripande från statens sida, i likhet med övriga fordringsägare.

| (295) | Kommissionen tog också hänsyn till att lagstiftningen i Förenade kungariket föreskriver att BNFL:s styrelseledamöter skall agera i enlighet med BNFL:s kommersiella intressen för att maximera värdet och minimera de ekonomiska riskerna utifrån den information de förfogar vid en given tidpunkt. Detta bekräftas genom de protokoll från styrelsemöten som kommissionen fått del av. |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen tog också hänsyn till att lagstiftningen i Förenade kungariket föreskriver att BNFL:s styrelseledamöter skall agera i enlighet med BNFL:s kommersiella intressen för att maximera värdet och minimera de ekonomiska riskerna utifrån den information de förfogar vid en given tidpunkt. Detta bekräftas genom de protokoll från styrelsemöten som kommissionen fått del av.

| (296) | Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärd B inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(296)

Med beaktande av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärd B inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (297) | Åtgärd C innebär att det ingås moratorieavtal avseende belopp som BE skall betala till BNFL och ett antal viktigare fordringsägare. Moratorieperioden löper från den 14 februari 2003 och som längst fram till den 30 september 2004. Till skillnad från övriga fordringsägare kommer BNFL inte att få ränta på beloppen under moratorieperioden. |
| --- | --- |

(297)

Åtgärd C innebär att det ingås moratorieavtal avseende belopp som BE skall betala till BNFL och ett antal viktigare fordringsägare. Moratorieperioden löper från den 14 februari 2003 och som längst fram till den 30 september 2004. Till skillnad från övriga fordringsägare kommer BNFL inte att få ränta på beloppen under moratorieperioden.

| (298) | Utifrån tillgänglig information konstaterar kommissionen att BNFL:s ekonomiska rådgivare i sina rapporter, som utarbetades under den period då BNFL låg i förhandlingar med BE, drar slutsatsen att BNFL inte bidrar till omstruktureringspaketet med en större andel än övriga fordringsägare. Detta framgår också av jämförelsen mellan de viktigare fordringsägarnas bidrag. Som nämns i skäl 290 har BNFL inga säkerheter i BE:s tillgångar. |
| --- | --- |

(298)

Utifrån tillgänglig information konstaterar kommissionen att BNFL:s ekonomiska rådgivare i sina rapporter, som utarbetades under den period då BNFL låg i förhandlingar med BE, drar slutsatsen att BNFL inte bidrar till omstruktureringspaketet med en större andel än övriga fordringsägare. Detta framgår också av jämförelsen mellan de viktigare fordringsägarnas bidrag. Som nämns i skäl 290 har BNFL inga säkerheter i BE:s tillgångar.

| (299) | Kommissionen konstaterar också att det faktum att BNFL går med på att inte ta ut ränta för att säkra att omstruktureringen kan genomföras på en solvent bas för BE inte skiljer sig från hur en privat investerare skulle agera för att säkra att man väljer den bästa kommersiella lösningen. Den bedömning som BNFL:s ekonomiska och juridiska rådgivare gjort visar att BNFL skulle ha riskerat samtliga avtal med BE och även BE:s solvens om BNFL hade begärt omförhandling av moratorieavtalet. Det var stor risk för att BE skulle ha blivit insolvent om BNFL hade begärt ränta och BNFL ansåg att detta inte skulle gynna det egna företaget. När BNFL avstod från räntan agerade företaget i enlighet med principen om en privat investerare som vill säkra en så god avkastning som möjligt. |
| --- | --- |

(299)

Kommissionen konstaterar också att det faktum att BNFL går med på att inte ta ut ränta för att säkra att omstruktureringen kan genomföras på en solvent bas för BE inte skiljer sig från hur en privat investerare skulle agera för att säkra att man väljer den bästa kommersiella lösningen. Den bedömning som BNFL:s ekonomiska och juridiska rådgivare gjort visar att BNFL skulle ha riskerat samtliga avtal med BE och även BE:s solvens om BNFL hade begärt omförhandling av moratorieavtalet. Det var stor risk för att BE skulle ha blivit insolvent om BNFL hade begärt ränta och BNFL ansåg att detta inte skulle gynna det egna företaget. När BNFL avstod från räntan agerade företaget i enlighet med principen om en privat investerare som vill säkra en så god avkastning som möjligt.

| (300) | Av samma skäl som anges i bedömningen av åtgärd B i skälen 256–296 har kommissionen inte kunnat fastställa att den del av åtgärd C som rör BNFL kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(300)

Av samma skäl som anges i bedömningen av åtgärd B i skälen 256–296 har kommissionen inte kunnat fastställa att den del av åtgärd C som rör BNFL kan tillskrivas staten.

| (301) | Kommissionen har därför dragit slutsatsen att åtgärd C inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(301)

Kommissionen har därför dragit slutsatsen att åtgärd C inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.   Är åtgärden förenlig med EG-fördraget?

| (302) | Genom artikel 87.1 i EG-fördraget införs den allmänna principen att statligt stöd är förbjudet inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(302)

Genom artikel 87.1 i EG-fördraget införs den allmänna principen att statligt stöd är förbjudet inom gemenskapen.

| (303) | I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vilka undantag från artikel 87.1 som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

(303)

I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget anges vilka undantag från artikel 87.1 som kan komma i fråga.

| (304) | Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan inte tillämpas i det aktuella ärendet då det inte är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och inte heller stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. |
| --- | --- |

(304)

Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan inte tillämpas i det aktuella ärendet då det inte är fråga om stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och inte heller stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning.

| (305) | I artikel87.3 anges ytterligare undantag. Undantagen i artikel 87.3 a, 87.3 b och 87.3 d kan inte tillämpas i det aktuella ärendet, då det inte är fråga om stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning, stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet. |
| --- | --- |

(305)

I artikel87.3 anges ytterligare undantag. Undantagen i artikel 87.3 a, 87.3 b och 87.3 d kan inte tillämpas i det aktuella ärendet, då det inte är fråga om stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning, stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och inte heller stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet.

| (306) | Det är därför endast undantag enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget som är tillämpligt. I artikel 87.3 c anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan anses förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(306)

Det är därför endast undantag enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget som är tillämpligt. I artikel 87.3 c anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, kan anses förenligt med den gemensamma marknaden.

| (307) | I riktlinjerna anges under vilka villkor kommissionen kan godkänna stöd på grundval av artikel 87.3 c i ärenden som det här. |
| --- | --- |

(307)

I riktlinjerna anges under vilka villkor kommissionen kan godkänna stöd på grundval av artikel 87.3 c i ärenden som det här.

| (308) | I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel på ett antal punkter när det gäller huruvida omstruktureringsplanen är förenlig med riktlinjerna. Kommissionen drar tillbaka de tvivlen i avsnitt II.3. Nedan presenteras kommissionens bedömning och slutgiltiga slutsatser för var och en av de aktuella punkterna. |
| --- | --- |

(308)

I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel på ett antal punkter när det gäller huruvida omstruktureringsplanen är förenlig med riktlinjerna. Kommissionen drar tillbaka de tvivlen i avsnitt II.3. Nedan presenteras kommissionens bedömning och slutgiltiga slutsatser för var och en av de aktuella punkterna.

a)   Återställande av BE:s lönsamhet

| (309) | För att omstruktureringsstöd skall kunna beviljas, krävs att det finns en hållbar, enhetlig och långtgående omstruktureringsplan som bygger på realistiska antagande och som kan återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsperiod. Enligt punkt 32 i riktlinjerna skall förbättringen av lönsamheten i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen. Den får endast vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns. |
| --- | --- |

(309)

För att omstruktureringsstöd skall kunna beviljas, krävs att det finns en hållbar, enhetlig och långtgående omstruktureringsplan som bygger på realistiska antagande och som kan återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsperiod. Enligt punkt 32 i riktlinjerna skall förbättringen av lönsamheten i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen. Den får endast vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns.

| (310) | Enligt punkt 33 i riktlinjerna skall medlemsstaterna lämna in en omstruktureringsplan med uppgifter om vilka omständigheter det var som orsakade företagets svårigheter, samt ange olika möjliga utvecklingsscenarier baserade på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden. I punkt 34 i riktlinjerna anges att en omstrukturering skall medföra en omvandling av företaget så att det, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen av eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget skall vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. |
| --- | --- |

(310)

Enligt punkt 33 i riktlinjerna skall medlemsstaterna lämna in en omstruktureringsplan med uppgifter om vilka omständigheter det var som orsakade företagets svårigheter, samt ange olika möjliga utvecklingsscenarier baserade på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden. I punkt 34 i riktlinjerna anges att en omstrukturering skall medföra en omvandling av företaget så att det, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen av eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget skall vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.

| (311) | I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel angående ett antal aspekter av återställandet av BE:s lönsamhet. Tvivlen hade sin grund i två iakttagelser som kommissionen gjort. För det första föreföll det som om vissa delar av åtgärderna A och B inte var begränsade i tiden, och detta ledde till tvivel om huruvida omstruktureringsplanen skulle göra det möjligt för BE att åter konkurrera på marknaden av egen kraft inom en rimlig tidsperiod. För det andra föreföll omstruktureringsplanen inte innehålla tillräckligt många interna åtgärder. |
| --- | --- |

(311)

I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel angående ett antal aspekter av återställandet av BE:s lönsamhet. Tvivlen hade sin grund i två iakttagelser som kommissionen gjort. För det första föreföll det som om vissa delar av åtgärderna A och B inte var begränsade i tiden, och detta ledde till tvivel om huruvida omstruktureringsplanen skulle göra det möjligt för BE att åter konkurrera på marknaden av egen kraft inom en rimlig tidsperiod. För det andra föreföll omstruktureringsplanen inte innehålla tillräckligt många interna åtgärder.

| (312) | De tvivel som kommissionen uttryckt avser huvudsakligen åtgärderna A och B. Med tanke på att åtgärd A kommer att pågå under mycket lång tid och det inte anges några begränsningar för åtgärd B undrade kommissionen om det inte snarare var fråga om löpande stöd i strid med riktlinjerna. Åsikten delas av vissa tredje parter, som Drax. |
| --- | --- |

(312)

De tvivel som kommissionen uttryckt avser huvudsakligen åtgärderna A och B. Med tanke på att åtgärd A kommer att pågå under mycket lång tid och det inte anges några begränsningar för åtgärd B undrade kommissionen om det inte snarare var fråga om löpande stöd i strid med riktlinjerna. Åsikten delas av vissa tredje parter, som Drax.

| (313) | Beträffande åtgärd B har kommissionen dragit slutsatsen att åtgärden inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Frågan beträffande eventuella begränsningar av åtgärd B är således inte längre relevant. |
| --- | --- |

(313)

Beträffande åtgärd B har kommissionen dragit slutsatsen att åtgärden inte innehåller statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Frågan beträffande eventuella begränsningar av åtgärd B är således inte längre relevant.

| (314) | Beträffande åtgärd A hyste kommissionen farhågor om att kostnaderna för nedläggningar av kärnkraftverk skulle komma att kvarstå fram till 2086 och att finansieringen av kostnaderna för upparbetning och förvaring av utbränt PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddats med också skulle komma att löpa oändligt. |
| --- | --- |

(314)

Beträffande åtgärd A hyste kommissionen farhågor om att kostnaderna för nedläggningar av kärnkraftverk skulle komma att kvarstå fram till 2086 och att finansieringen av kostnaderna för upparbetning och förvaring av utbränt PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddats med också skulle komma att löpa oändligt.

| (315) | Beträffande nedläggningskostnaderna konstaterar kommissionen att kostnaderna kommer att uppstå i framtiden, men att de avser kärnkraftverk som uppförts i det förflutna. Kommissionen godtar Förenade kungarikets argument att det inte är möjligt att med exakthet fastställa kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet, då man inte tidigare lagt ner AGR-reaktorer och då nedläggningen kommer att äga rum i framtiden och att den tekniska utvecklingen kan komma att ändra förutsättningarna. Vidare anger Förenade kungariket att kostnaderna för nedläggning oftast är fasta och att BE kommer att få betala för alla eventuella större ökningar av skuldbördan som uppstår på grund av avsiktliga ändringar av driftsrutinerna som syftar till att öka BE:s vinst eller som uppstår på grund av BE inte iakttar de lägsta tillåtna prestationsnivåerna. Det skall också påpekas att staten endast skall gripa in vid eventuella underskott i NLF-fondens finansiering. |
| --- | --- |

(315)

Beträffande nedläggningskostnaderna konstaterar kommissionen att kostnaderna kommer att uppstå i framtiden, men att de avser kärnkraftverk som uppförts i det förflutna. Kommissionen godtar Förenade kungarikets argument att det inte är möjligt att med exakthet fastställa kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet, då man inte tidigare lagt ner AGR-reaktorer och då nedläggningen kommer att äga rum i framtiden och att den tekniska utvecklingen kan komma att ändra förutsättningarna. Vidare anger Förenade kungariket att kostnaderna för nedläggning oftast är fasta och att BE kommer att få betala för alla eventuella större ökningar av skuldbördan som uppstår på grund av avsiktliga ändringar av driftsrutinerna som syftar till att öka BE:s vinst eller som uppstår på grund av BE inte iakttar de lägsta tillåtna prestationsnivåerna. Det skall också påpekas att staten endast skall gripa in vid eventuella underskott i NLF-fondens finansiering.

| (316) | Med tanke på att kärnindustrin har det särdraget att det radioaktiva materialet inte kan hanteras förrän strålningsnivån har sjunkit till säkra nivåer och att det för nedläggningen krävs ett längre tidsperspektiv drar kommissionen slutsatsen att den del av åtgärd A som avser sådana åtaganden inte kan ses som löpande stöd till BE då åtagandena är definierade och avser kostnader som BE redan har haft. Kostnaderna har redan förts upp i BE:s balansräkning. Kommissionen drar vidare slutsatsen att det faktum att stödet för kostnaderna betalas ut sent inte kan ses som att man skjuter upp återställandet av lönsamheten till framtiden. |
| --- | --- |

(316)

Med tanke på att kärnindustrin har det särdraget att det radioaktiva materialet inte kan hanteras förrän strålningsnivån har sjunkit till säkra nivåer och att det för nedläggningen krävs ett längre tidsperspektiv drar kommissionen slutsatsen att den del av åtgärd A som avser sådana åtaganden inte kan ses som löpande stöd till BE då åtagandena är definierade och avser kostnader som BE redan har haft. Kostnaderna har redan förts upp i BE:s balansräkning. Kommissionen drar vidare slutsatsen att det faktum att stödet för kostnaderna betalas ut sent inte kan ses som att man skjuter upp återställandet av lönsamheten till framtiden.

| (317) | När det gäller statens finansiering av upparbetning och förvaring av PWR-bränsle som Sizewell-reaktorn laddats med erinrar kommissionen om att BE kommer att bidra till NLF-fonden med 150 GBP/kg uran som reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. |
| --- | --- |

(317)

När det gäller statens finansiering av upparbetning och förvaring av PWR-bränsle som Sizewell-reaktorn laddats med erinrar kommissionen om att BE kommer att bidra till NLF-fonden med 150 GBP/kg uran som reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft.

| (318) | BE:s bidrag kommer sannolikt att vara lägre än de sammanlagda kostnaderna för upparbetning och förvaring, inbegripet slutförvaring, av utbränt kärnbränsle från PWR-reaktorerna. I BE:s räkenskaper för 2001/02 uppskattas kostnaderna till 240 GBP/kg uran. Det faktum att BE:s bidrag till NLF-fonden bara täcker en del av kostnaderna visar att fondens bidrag till upparbetningen och förvaringen bränslet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 av EG-fördraget. |
| --- | --- |

(318)

BE:s bidrag kommer sannolikt att vara lägre än de sammanlagda kostnaderna för upparbetning och förvaring, inbegripet slutförvaring, av utbränt kärnbränsle från PWR-reaktorerna. I BE:s räkenskaper för 2001/02 uppskattas kostnaderna till 240 GBP/kg uran. Det faktum att BE:s bidrag till NLF-fonden bara täcker en del av kostnaderna visar att fondens bidrag till upparbetningen och förvaringen bränslet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 av EG-fördraget.

| (319) | För att kunna avgöra om det är fråga om stöd med obegränsad varaktighet måste kommissionen kontrollera fördelningen av påverkbara respektive icke påverkbara kostnader. |
| --- | --- |

(319)

För att kunna avgöra om det är fråga om stöd med obegränsad varaktighet måste kommissionen kontrollera fördelningen av påverkbara respektive icke påverkbara kostnader.

| (320) | De icke påverkbara kostnaderna är kostnader som inte kan återvinnas (sunk costs). Det är alltså ekonomisk lönsamt för ett företag att fortsätta sin verksamhet så länge företaget kan täcka de påverkbara kostnaderna och därmed få så mycket täckning som möjligt för de kostnader som inte kan återvinnas. Stöd som beviljas för icke påverkbara kostnader innebär därför en förmån för det stödmottagande företaget då den kritiska punkten förskjuts. När det gäller företag i svårigheter är syftet med sådant stöd att hjälpa företagen att snabbare återställa lönsamheten, men då företaget ändå skulle ha fortsatt sin verksamhet så snart de påverkbara kostnaderna är täckta innebär stöd för att täcka icke påverkbara kostnader inte att företagets fortlevnad förlängs artificiellt. Stödet kan därför inte anses ha en obegränsad varaktighet. |
| --- | --- |

(320)

De icke påverkbara kostnaderna är kostnader som inte kan återvinnas (sunk costs). Det är alltså ekonomisk lönsamt för ett företag att fortsätta sin verksamhet så länge företaget kan täcka de påverkbara kostnaderna och därmed få så mycket täckning som möjligt för de kostnader som inte kan återvinnas. Stöd som beviljas för icke påverkbara kostnader innebär därför en förmån för det stödmottagande företaget då den kritiska punkten förskjuts. När det gäller företag i svårigheter är syftet med sådant stöd att hjälpa företagen att snabbare återställa lönsamheten, men då företaget ändå skulle ha fortsatt sin verksamhet så snart de påverkbara kostnaderna är täckta innebär stöd för att täcka icke påverkbara kostnader inte att företagets fortlevnad förlängs artificiellt. Stödet kan därför inte anses ha en obegränsad varaktighet.

| (321) | Däremot syftar stöd för att täcka påverkbara kostnader, särskilt rörliga kostnader, till att artificiellt hålla ett företag vid liv i en situation där företaget annars inte skulle ha några ekonomiska skäl till att fortsätta verksamheten. Sådant stöd har obegränsad varaktighet såtillvida att det endast kan säkra företagets fortlevnad om det inte är tidsbegränsat. |
| --- | --- |

(321)

Däremot syftar stöd för att täcka påverkbara kostnader, särskilt rörliga kostnader, till att artificiellt hålla ett företag vid liv i en situation där företaget annars inte skulle ha några ekonomiska skäl till att fortsätta verksamheten. Sådant stöd har obegränsad varaktighet såtillvida att det endast kan säkra företagets fortlevnad om det inte är tidsbegränsat.

| (322) | Förenade kungariket anger att av de kostnader på 240 GBP/kg uran som anges i skäl 318 är [...]/kg uran påverkbara kostnader. Övriga kostnader är huvudsakligen icke påverkbara kostnader för uppförande av slutförvaringsanläggningen för både historiskt och framtida utbränt kärnbränsle från PWR-reaktorer. Anläggningen kommer att uppföras vid Sizewell B. Förvaringsanläggningen förväntas stå klar slutet av innevarande sekel och detta förklarar varför kostnaderna är relativt små i jämförelse med motsvarande kostnader i andra länder. |
| --- | --- |

(322)

Förenade kungariket anger att av de kostnader på 240 GBP/kg uran som anges i skäl 318 är [...]/kg uran påverkbara kostnader. Övriga kostnader är huvudsakligen icke påverkbara kostnader för uppförande av slutförvaringsanläggningen för både historiskt och framtida utbränt kärnbränsle från PWR-reaktorer. Anläggningen kommer att uppföras vid Sizewell B. Förvaringsanläggningen förväntas stå klar slutet av innevarande sekel och detta förklarar varför kostnaderna är relativt små i jämförelse med motsvarande kostnader i andra länder.

| (323) | Uppgifterna i Gordon MacKerrons rapport, som nämns i fotnot 38, kan inte användas för att dubbelkolla kostnadsberäkningen då det inte anges hur stor del av kostnaderna i rapporten som avser icke påverkbara kostnader. |
| --- | --- |

(323)

Uppgifterna i Gordon MacKerrons rapport, som nämns i fotnot 38, kan inte användas för att dubbelkolla kostnadsberäkningen då det inte anges hur stor del av kostnaderna i rapporten som avser icke påverkbara kostnader.

| (324) | För att kontrollera Förenade kungarikets beräkning har kommissionen använt offentliga uppgifter om Finlands kärnkraftsprogram. Finlands program är bland de mest offentliga programmen i världen. I likhet med vad som gäller för avfallet från Sizewell kommer avfallet från de finska kärnkraftverken inte att upparbetas förrän det är dags för slutförvaring. Det finska företag som ansvarar för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle uppskattar kostnaderna för detta till 325 EUR/kg uran (217 GBP/kg uran (47)), och av dessa avser 217 EUR/kg uran (145 GBP/kg uran) påverkbara kostnader (48). |
| --- | --- |

(324)

För att kontrollera Förenade kungarikets beräkning har kommissionen använt offentliga uppgifter om Finlands kärnkraftsprogram. Finlands program är bland de mest offentliga programmen i världen. I likhet med vad som gäller för avfallet från Sizewell kommer avfallet från de finska kärnkraftverken inte att upparbetas förrän det är dags för slutförvaring. Det finska företag som ansvarar för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle uppskattar kostnaderna för detta till 325 EUR/kg uran (217 GBP/kg uran (47)), och av dessa avser 217 EUR/kg uran (145 GBP/kg uran) påverkbara kostnader (48).

| (325) | Kommissionen konstaterar att uppgifterna överensstämmer med de uppgifter som lämnats av Förenade kungariket. Kommissionen anser att detta bekräftar att betalningarna på 150 GBP/kg uran är tillräckliga för att täcka de påverkbara kostnaderna för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle och en del av de icke påverkbara kostnaderna. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen konstaterar att uppgifterna överensstämmer med de uppgifter som lämnats av Förenade kungariket. Kommissionen anser att detta bekräftar att betalningarna på 150 GBP/kg uran är tillräckliga för att täcka de påverkbara kostnaderna för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle och en del av de icke påverkbara kostnaderna.

| (326) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att omstruktureringsplanen inte innebär att BE beviljas löpande stöd och planens varaktighet är förenlig med riktlinjerna med tanke på kärnindustrins särskilda förutsättningar och Förenade kungarikets skyldigheter enligt Euratom-fördraget (49). |
| --- | --- |

(326)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att omstruktureringsplanen inte innebär att BE beviljas löpande stöd och planens varaktighet är förenlig med riktlinjerna med tanke på kärnindustrins särskilda förutsättningar och Förenade kungarikets skyldigheter enligt Euratom-fördraget (49).

| (327) | Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket har lämnat in en detaljerad plan och att planen innehåller en marknadsundersökning och olika möjliga utvecklingsscenarier baserade på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden i enlighet med punkt 33 i riktlinjerna. Dessutom bifogar Förenade kungariket en detaljerad kassaflödesanalys som aktualiserats i juli 2004. |
| --- | --- |

(327)

Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket har lämnat in en detaljerad plan och att planen innehåller en marknadsundersökning och olika möjliga utvecklingsscenarier baserade på optimistiska, pessimistiska och neutrala antaganden i enlighet med punkt 33 i riktlinjerna. Dessutom bifogar Förenade kungariket en detaljerad kassaflödesanalys som aktualiserats i juli 2004.

| (328) | I planen beskrivs orsakerna till BE:s svårigheter och vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att avhjälpa svårigheterna. Detta sammanfattas i punkt II.2 c av det här beslutet. Bland annat innehåller omstruktureringsplanen en ny handelsstrategi (åtgärd B) med vilken syftet är att minska BE:s utsatthet på marknaden. BE har för avsikt att göra kassaflödena stabilare och ge bolaget långsiktig hållbarhet genom att man ser till att en större del av produktionen säljs via terminsavtal med fasta priser på medellång sikt. BE har också för avsikt att minska sin utsatthet när det gäller fluktuationer i elpriserna på grossistmarknaden i Förenade kungariket, samtidigt som man bevarar sina avsättningsmöjligheter genom nya avtalsvillkor, flexiblare produktion tack vare Eggborough-anläggningen, samt direktförsäljning och huvudsakligt fokus på stora kunder inom industri och handel. Åtgärderna A och B är avsedda att komma till rätta med BE:s stora andel av icke påverkbara kostnader genom att BE befrias från sina skulder för historiska åtaganden på kärnenergiområdet, även historiska åtaganden avseende utbränt kärnbränsle och nedläggningskostnader och genom att man minskar BE:s kostnader inom ramen för framtida kärnbränsleavtal med BNFL (både leveransavtal och upparbetningsavtal). Vidare föreskrivs i omstruktureringsplanen omförhandling av tre avtal med en dagskurs över lösenpriset och avyttring av BE:s tillgångar i Nordamerika. Dessa åtgärder är avsedda att bidra till att lösa BE:s problem med kortsiktiga icke påverkbara kostnader för finansiering. När det gäller den tredje orsaken till BE:s svårigheter, dvs. stora oväntade produktionsavbrott, har BE tagit fram en plan (PIP) som skall göra anläggningarna mer tillförlitliga. Planen innehåller bland annat ökade investeringar i kapital och personal så man kan förbättra kvaliteten på underhållsverksamheten och förbättra anläggningarnas prestanda. Ett av de problemområden som nämns är en möjlig utveckling där prestandan inte förbättras, men även under sådana omständigheter skulle BE ändå generera vinst. |
| --- | --- |

(328)

I planen beskrivs orsakerna till BE:s svårigheter och vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att avhjälpa svårigheterna. Detta sammanfattas i punkt II.2 c av det här beslutet. Bland annat innehåller omstruktureringsplanen en ny handelsstrategi (åtgärd B) med vilken syftet är att minska BE:s utsatthet på marknaden. BE har för avsikt att göra kassaflödena stabilare och ge bolaget långsiktig hållbarhet genom att man ser till att en större del av produktionen säljs via terminsavtal med fasta priser på medellång sikt. BE har också för avsikt att minska sin utsatthet när det gäller fluktuationer i elpriserna på grossistmarknaden i Förenade kungariket, samtidigt som man bevarar sina avsättningsmöjligheter genom nya avtalsvillkor, flexiblare produktion tack vare Eggborough-anläggningen, samt direktförsäljning och huvudsakligt fokus på stora kunder inom industri och handel. Åtgärderna A och B är avsedda att komma till rätta med BE:s stora andel av icke påverkbara kostnader genom att BE befrias från sina skulder för historiska åtaganden på kärnenergiområdet, även historiska åtaganden avseende utbränt kärnbränsle och nedläggningskostnader och genom att man minskar BE:s kostnader inom ramen för framtida kärnbränsleavtal med BNFL (både leveransavtal och upparbetningsavtal). Vidare föreskrivs i omstruktureringsplanen omförhandling av tre avtal med en dagskurs över lösenpriset och avyttring av BE:s tillgångar i Nordamerika. Dessa åtgärder är avsedda att bidra till att lösa BE:s problem med kortsiktiga icke påverkbara kostnader för finansiering. När det gäller den tredje orsaken till BE:s svårigheter, dvs. stora oväntade produktionsavbrott, har BE tagit fram en plan (PIP) som skall göra anläggningarna mer tillförlitliga. Planen innehåller bland annat ökade investeringar i kapital och personal så man kan förbättra kvaliteten på underhållsverksamheten och förbättra anläggningarnas prestanda. Ett av de problemområden som nämns är en möjlig utveckling där prestandan inte förbättras, men även under sådana omständigheter skulle BE ändå generera vinst.

| (329) | De ekonomiska beräkningar som översänts av Förenade kungariket visar att BE:s lönsamhet skulle kunna återställas inom en rimlig tidsperiod då BE kan generera vinst från och med 2004 och ha positiva årliga kassaflöden från och med 2005. |
| --- | --- |

(329)

De ekonomiska beräkningar som översänts av Förenade kungariket visar att BE:s lönsamhet skulle kunna återställas inom en rimlig tidsperiod då BE kan generera vinst från och med 2004 och ha positiva årliga kassaflöden från och med 2005.

| (330) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanen är inriktad på de problem som ligger till grund för BE:s svårigheter och att omstruktureringsplanen bygger på realistiska antaganden i enlighet med i riktlinjerna, särskilt med tanke på elprisutvecklingen och genomförandet av planen för att göra BE:s anläggningar mer tillförlitliga. |
| --- | --- |

(330)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanen är inriktad på de problem som ligger till grund för BE:s svårigheter och att omstruktureringsplanen bygger på realistiska antaganden i enlighet med i riktlinjerna, särskilt med tanke på elprisutvecklingen och genomförandet av planen för att göra BE:s anläggningar mer tillförlitliga.

| (331) | I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel beträffande huruvida den återställda lönsamheten skulle kunna anses återställd med hjälp av interna resurser. Kommissionen ifrågasatte särskilt om de besparingar som BE kunde göra tack vare åtgärderna främst berodde på fordringsägarnas eftergifter eller rationalisering av BE:s verksamhet. |
| --- | --- |

(331)

I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel beträffande huruvida den återställda lönsamheten skulle kunna anses återställd med hjälp av interna resurser. Kommissionen ifrågasatte särskilt om de besparingar som BE kunde göra tack vare åtgärderna främst berodde på fordringsägarnas eftergifter eller rationalisering av BE:s verksamhet.

| (332) | Efter det att förfarandet inletts inkom synpunkter i frågan från Drax. Drax anser att det inte är fråga om en verklig omstrukturering, eftersom den inte är resultatet av interna åtgärder och BE dessutom ges garantier för att bolaget inte kommer att gå i konkurs. Drax tillägger att det även är oklart hur BE skall bidra till omstruktureringen och anger att det vore lämpligare att lägga ned vissa kärnkraftverk. Greenpeace instämmer i den senare åsikten. Förenade kungariket invänder och påpekar att stödpaketet inte kommer att genomföras förrän regeringen går med på att BE har möjlighet att återställa sin lönsamhet. Förenade kungariket anger också att man anser att det i riktlinjerna uppmanas till balans mellan bidragen från staten, privata bidragsgivare och företaget självt, men att detta inte innebär att företaget ifråga måste kunna vända en situation helt på egen hand utan hjälp från staten. |
| --- | --- |

(332)

Efter det att förfarandet inletts inkom synpunkter i frågan från Drax. Drax anser att det inte är fråga om en verklig omstrukturering, eftersom den inte är resultatet av interna åtgärder och BE dessutom ges garantier för att bolaget inte kommer att gå i konkurs. Drax tillägger att det även är oklart hur BE skall bidra till omstruktureringen och anger att det vore lämpligare att lägga ned vissa kärnkraftverk. Greenpeace instämmer i den senare åsikten. Förenade kungariket invänder och påpekar att stödpaketet inte kommer att genomföras förrän regeringen går med på att BE har möjlighet att återställa sin lönsamhet. Förenade kungariket anger också att man anser att det i riktlinjerna uppmanas till balans mellan bidragen från staten, privata bidragsgivare och företaget självt, men att detta inte innebär att företaget ifråga måste kunna vända en situation helt på egen hand utan hjälp från staten.

| (333) | Kommissionen instämmer i att en omstrukturering inte behöver bygga helt och hållet på interna åtgärder utan kan också inbegripa bidrag från staten och privata bidragsgivare, som fordringsägare och leverantörer. Kommissionen konstaterar att BE redan har genomfört följande åtgärder: avyttring av tillgångar i Nordamerika (åtgärd F) och [...]. När det gäller de kommersiella aspekterna noterar kommissionen att BE i enlighet med sin nya handelsstrategi (åtgärd G) har ökat antalet terminsavtal med fasta priser på medellång sikt för att motverka effekterna av sin oskyddade ställning. Inte heller är det så att BE kommer att befrias från sina åtaganden på kärnenergiområdet utan kommer att bidra till finansieringen av NLF-fonden. |
| --- | --- |

(333)

Kommissionen instämmer i att en omstrukturering inte behöver bygga helt och hållet på interna åtgärder utan kan också inbegripa bidrag från staten och privata bidragsgivare, som fordringsägare och leverantörer. Kommissionen konstaterar att BE redan har genomfört följande åtgärder: avyttring av tillgångar i Nordamerika (åtgärd F) och [...]. När det gäller de kommersiella aspekterna noterar kommissionen att BE i enlighet med sin nya handelsstrategi (åtgärd G) har ökat antalet terminsavtal med fasta priser på medellång sikt för att motverka effekterna av sin oskyddade ställning. Inte heller är det så att BE kommer att befrias från sina åtaganden på kärnenergiområdet utan kommer att bidra till finansieringen av NLF-fonden.

| (334) | Som anges i punkt VI.3 c v tar kommissionen också hänsyn till det faktum att en eventuell stängning av ett eller flera av BE:s kärnkraftverk inte är någon hållbar lösning och att en eventuell avyttring av Eggborough-anläggningen skulle vara ett hot mot BE:s möjligheter att återställa lönsamheten och skulle dessutom inte stå i proportion till det mål som skall uppnås. |
| --- | --- |

(334)

Som anges i punkt VI.3 c v tar kommissionen också hänsyn till det faktum att en eventuell stängning av ett eller flera av BE:s kärnkraftverk inte är någon hållbar lösning och att en eventuell avyttring av Eggborough-anläggningen skulle vara ett hot mot BE:s möjligheter att återställa lönsamheten och skulle dessutom inte stå i proportion till det mål som skall uppnås.

| (335) | Mot bakgrund av de åtgärder som BE redan har vidtagit och kommer att vidta och det faktum att omstruktureringsplanen inriktas på orsakerna till BE:s svårigheter drar kommissionen slutsatsen att villkoren i punkt 32 i riktlinjerna har uppfyllts. |
| --- | --- |

(335)

Mot bakgrund av de åtgärder som BE redan har vidtagit och kommer att vidta och det faktum att omstruktureringsplanen inriktas på orsakerna till BE:s svårigheter drar kommissionen slutsatsen att villkoren i punkt 32 i riktlinjerna har uppfyllts.

| (336) | Vissa tredje parter ifrågasätter huruvida det verkligen är möjligt att återställa lönsamheten för Dungeness B, som är BE:s äldsta anläggning. |
| --- | --- |

(336)

Vissa tredje parter ifrågasätter huruvida det verkligen är möjligt att återställa lönsamheten för Dungeness B, som är BE:s äldsta anläggning.

| (337) | Bland de tredje parter som lämnat synpunkter i frågan är Powergen den part som bäst underbygger sina synpunkter. Powergen baserar sina synpunkter på den analys av anläggningens kostnadsstruktur som ursprungligen lämnades in av Förenade kungariket och som ingår i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(337)

Bland de tredje parter som lämnat synpunkter i frågan är Powergen den part som bäst underbygger sina synpunkter. Powergen baserar sina synpunkter på den analys av anläggningens kostnadsstruktur som ursprungligen lämnades in av Förenade kungariket och som ingår i beslutet att inleda förfarandet.

| (338) | Powergen anser att Dungeness B har en mycket låg prestanda. Historiska uppgifter visar att anläggningen har en låg effektfaktor, och Powergen uppskattar att den ligger på 46 %. Med en sådan effektfaktor kan kärnkraftverket producera cirka 4,5 TWh per år. Enligt Powergen bör kostnaden för att producera en sådan mängd el uppgå till 73,8 miljoner GBP, om man bara tar hänsyn till påverkbara kostnader. Powergen konstaterar att de påverkbara kostnaderna för Dungeness B ligger på cirka 16,4 GBP/MWh medan priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger på 16 GBP/MWh (50). |
| --- | --- |

(338)

Powergen anser att Dungeness B har en mycket låg prestanda. Historiska uppgifter visar att anläggningen har en låg effektfaktor, och Powergen uppskattar att den ligger på 46 %. Med en sådan effektfaktor kan kärnkraftverket producera cirka 4,5 TWh per år. Enligt Powergen bör kostnaden för att producera en sådan mängd el uppgå till 73,8 miljoner GBP, om man bara tar hänsyn till påverkbara kostnader. Powergen konstaterar att de påverkbara kostnaderna för Dungeness B ligger på cirka 16,4 GBP/MWh medan priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger på 16 GBP/MWh (50).

| (339) | Förenade kungariket bemöter i sina kommentarer Powergens analys av anläggningens lönsamhet. Enligt Förenade kungariket gör Powergen två fel i sin analys. För det första ligger Powergens antagande om anläggningens samlade kostnader för lågt. Uppgifterna från BE visar att kostnaderna för Dungeness B ligger högre än vad Powergen beräknat, särskilt kostnaderna drift och underhåll. Detta innebär högre kostnader per MWh. |
| --- | --- |

(339)

Förenade kungariket bemöter i sina kommentarer Powergens analys av anläggningens lönsamhet. Enligt Förenade kungariket gör Powergen två fel i sin analys. För det första ligger Powergens antagande om anläggningens samlade kostnader för lågt. Uppgifterna från BE visar att kostnaderna för Dungeness B ligger högre än vad Powergen beräknat, särskilt kostnaderna drift och underhåll. Detta innebär högre kostnader per MWh.

| (340) | Däremot anser Förenade kungariket att Dungeness B avsevärt förbättrat sina produktionsresultat under de senaste åren. Därför anser Förenade kungariket att eftersom de historiska uppgifter visar att produktionsresultaten förbättras finns det ingen anledning att anta att anläggningen kommer att producera som den gjorde under de sämsta åren utan snarare att den kommer att producera som under de senaste åren. Det skulle innebära en förbättring av effektivitetsfaktorn till 61 % och dessutom lägre kostnader per MWh. |
| --- | --- |

(340)

Däremot anser Förenade kungariket att Dungeness B avsevärt förbättrat sina produktionsresultat under de senaste åren. Därför anser Förenade kungariket att eftersom de historiska uppgifter visar att produktionsresultaten förbättras finns det ingen anledning att anta att anläggningen kommer att producera som den gjorde under de sämsta åren utan snarare att den kommer att producera som under de senaste åren. Det skulle innebära en förbättring av effektivitetsfaktorn till 61 % och dessutom lägre kostnader per MWh.

| (341) | På grundval av vad som anges i skälen 339 och 340 beräknar Förenade kungariket de påverkbara kostnaderna för Dungeness B till cirka [...] GBP/MWh och dessa skall jämföras med priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden som ligger på [...] GBP/MWh. |
| --- | --- |

(341)

På grundval av vad som anges i skälen 339 och 340 beräknar Förenade kungariket de påverkbara kostnaderna för Dungeness B till cirka [...] GBP/MWh och dessa skall jämföras med priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden som ligger på [...] GBP/MWh.

| (342) | Kommissionen har analyserat Dungeness B:s påverkbara kostnader utifrån de olika antagandena och uppgifterna om totala kostnader och effektivitetsfaktor. Kommissionen har kommit fram till följande resultat:
  Tabell 8
  Dungeness B:s påverkbara kostnader per MWh om priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger på 16 GBP/MWh | Förenade kungarikets antaganden om produktionsresultatet | Powergens antaganden om produktionsresultatet |
| --- | --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets antaganden om kostnaderna | [...] | [...] |
| Powergens antaganden om produktionsresultat | [...] | 16,4 GBP/MWh |

(342)

Kommissionen har analyserat Dungeness B:s påverkbara kostnader utifrån de olika antagandena och uppgifterna om totala kostnader och effektivitetsfaktor. Kommissionen har kommit fram till följande resultat:

Tabell 8

Dungeness B:s påverkbara kostnader per MWh om priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger på 16 GBP/MWh

Förenade kungarikets antaganden om produktionsresultatet

Powergens antaganden om produktionsresultatet

Förenade kungarikets antaganden om kostnaderna

[...]

[...]

Powergens antaganden om produktionsresultat

[...]

16,4 GBP/MWh

| (343) | Med tanke på att elprisökningarna gynnar både BE och BNFL när baslastpriset på grossistmarknaden avviker från 16 GBP/MWh, har kommissionen lagt strike-priset över den nivå där Dungeness B täcker sina påverkbara kostnader i de olika scenarierna.
  Tabell 9
  Priser för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden i en situation där Dungeness B täcker sina påverkbara kostnader | Förenade kungarikets antaganden om produktionsresultat | Powergens antaganden om produktionsresultat |
| --- | --- | --- | --- |
| Förenade kungarikets antaganden om kostnaderna | [...] | [...] |
| Powergens antaganden om produktionsresultat | [...] | 16,8 GBP/MWh |

(343)

Med tanke på att elprisökningarna gynnar både BE och BNFL när baslastpriset på grossistmarknaden avviker från 16 GBP/MWh, har kommissionen lagt strike-priset över den nivå där Dungeness B täcker sina påverkbara kostnader i de olika scenarierna.

Tabell 9

Priser för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden i en situation där Dungeness B täcker sina påverkbara kostnader

Förenade kungarikets antaganden om produktionsresultat

Powergens antaganden om produktionsresultat

Förenade kungarikets antaganden om kostnaderna

[...]

[...]

Powergens antaganden om produktionsresultat

[...]

16,8 GBP/MWh

| (344) | Av tabell 9 framgår Dungeness B i samtliga scenarier utom det mest pessimistiska kan täcka sina påverkbara kostnader och går därför inte med förlust så snart priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger över cirka [...] GBP/MWh. Strike-priset motsvarar priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden och som framgår av skälen 282–285 ligger det priset numera över 20 GBP/MWh. Det har också alltid antagits att priset skulle komma att ligga mellan 16 GBP/MWh och 19 GBP/MWh, även på kortare sikt under den period som Dungeness kommer att förbli i drift. Kommissionen konstaterar också att Dungeness B med de nuvarande elpriserna kommer att kunna täcka sina påverkbara kostnader, till och med i det mest pessimistiska scenariot. |
| --- | --- |

(344)

Av tabell 9 framgår Dungeness B i samtliga scenarier utom det mest pessimistiska kan täcka sina påverkbara kostnader och går därför inte med förlust så snart priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden ligger över cirka [...] GBP/MWh. Strike-priset motsvarar priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden och som framgår av skälen 282–285 ligger det priset numera över 20 GBP/MWh. Det har också alltid antagits att priset skulle komma att ligga mellan 16 GBP/MWh och 19 GBP/MWh, även på kortare sikt under den period som Dungeness kommer att förbli i drift. Kommissionen konstaterar också att Dungeness B med de nuvarande elpriserna kommer att kunna täcka sina påverkbara kostnader, till och med i det mest pessimistiska scenariot.

| (345) | Kommissionen konstaterar därför att Dungeness B är en hållbar tillgång. |
| --- | --- |

(345)

Kommissionen konstaterar därför att Dungeness B är en hållbar tillgång.

b)   Begränsas stödet till vad som är nödvändigt för att målet skall kunna uppnås?

| (346) | I sitt beslut att inleda förfarandet uttrycker kommissionen tvivel om huruvida stödet begränsas till vad som är nödvändigt för att målet skall kunna uppnås. Detta berodde dels på att det ännu inte fastställts om åtgärderna B, C och G utgör statligt stöd och dels på att det inte fastställts något exakt stödbelopp för åtgärd A. |
| --- | --- |

(346)

I sitt beslut att inleda förfarandet uttrycker kommissionen tvivel om huruvida stödet begränsas till vad som är nödvändigt för att målet skall kunna uppnås. Detta berodde dels på att det ännu inte fastställts om åtgärderna B, C och G utgör statligt stöd och dels på att det inte fastställts något exakt stödbelopp för åtgärd A.

| (347) | I punkterna VI.2 a och VI.2 b konstaterar kommissionen att åtgärderna B, C och G inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Stödinslaget koncentreras således till åtgärd A. |
| --- | --- |

(347)

I punkterna VI.2 a och VI.2 b konstaterar kommissionen att åtgärderna B, C och G inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Stödinslaget koncentreras således till åtgärd A.

| (348) | Det statliga stödet i åtgärd A är avsett att se till att BE klarar följande tre former av åtaganden, dvs. åtaganden avseende upparbetning av historiskt utbränt kärnbränsle, åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden. När förfarandet inleddes hade det endast gjorts beräkningar av åtagandenas och stödets omfattning och det hade inte fastställts några begränsningar för stödet. |
| --- | --- |

(348)

Det statliga stödet i åtgärd A är avsett att se till att BE klarar följande tre former av åtaganden, dvs. åtaganden avseende upparbetning av historiskt utbränt kärnbränsle, åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden. När förfarandet inleddes hade det endast gjorts beräkningar av åtagandenas och stödets omfattning och det hade inte fastställts några begränsningar för stödet.

| (349) | Av de olika åtagandena står upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle för den största andelen. Åtagandet utgörs av betalningar till BNFL för tjänsterna upparbetning och förvaring av bränsle som BE:s reaktorer laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Det finns redan avtal om tjänsterna ifråga och de belopp som BE skall betala till BNFL har redan fastställts i de flesta fallen. |
| --- | --- |

(349)

Av de olika åtagandena står upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle för den största andelen. Åtagandet utgörs av betalningar till BNFL för tjänsterna upparbetning och förvaring av bränsle som BE:s reaktorer laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft. Det finns redan avtal om tjänsterna ifråga och de belopp som BE skall betala till BNFL har redan fastställts i de flesta fallen.

| (350) | Kommissionen anser att Förenade kungariket bör ange exakta begränsningar för finansieringen av åtagandena. Förenade kungariket har därför gått med på att det preliminära beloppet 2 185 000 000 (51) GBP skall gälla som tak för stödet. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen anser att Förenade kungariket bör ange exakta begränsningar för finansieringen av åtagandena. Förenade kungariket har därför gått med på att det preliminära beloppet 2 185 000 000 (51) GBP skall gälla som tak för stödet.

| (351) | Däremot är det svårt att kvantifiera omfattningen på stödet för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal. |
| --- | --- |

(351)

Däremot är det svårt att kvantifiera omfattningen på stödet för nedläggningsåtaganden och åtaganden som inte omfattas av avtal.

| (352) | Nedläggning av kärnkraftverk är en mycket specifik verksamhet. Ingenstans i världen har man större erfarenheter av komplett nedläggning av kärnkraftverk (52). Enligt experterna kan kostnaderna ligga på cirka 15 % eller mer av de samlade investeringskostnaderna (53) eller 50 % av investeringens kärnenergidel av investeringen (54). Även om det skulle visa sig att beräkningarna är korrekta, måste man ändå beräkna de exakta ursprungliga investeringskostnaderna för kärnkraftverken för att kunna fastställa vad nedläggningen kommer att kosta. Detta är särskilt svårt när det gäller BE:s anläggningar, då dessa är äldre och det inte finns några säkra uppgifter om deras kostnadshistoria. |
| --- | --- |

(352)

Nedläggning av kärnkraftverk är en mycket specifik verksamhet. Ingenstans i världen har man större erfarenheter av komplett nedläggning av kärnkraftverk (52). Enligt experterna kan kostnaderna ligga på cirka 15 % eller mer av de samlade investeringskostnaderna (53) eller 50 % av investeringens kärnenergidel av investeringen (54). Även om det skulle visa sig att beräkningarna är korrekta, måste man ändå beräkna de exakta ursprungliga investeringskostnaderna för kärnkraftverken för att kunna fastställa vad nedläggningen kommer att kosta. Detta är särskilt svårt när det gäller BE:s anläggningar, då dessa är äldre och det inte finns några säkra uppgifter om deras kostnadshistoria.

| (353) | Dessutom är huvuddelen av BE:s anläggningar AGR-reaktorer, och dessa skiljer sig inte bara från kärnkraftverken i andra länder utan skiljer sig dessutom i viss mån åt inbördes. Det är därför inte möjligt att göra en exaktare kostnadsberäkning för nedläggningen av BE:s reaktorer utifrån erfarenheter som gjorts i andra länder eller i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(353)

Dessutom är huvuddelen av BE:s anläggningar AGR-reaktorer, och dessa skiljer sig inte bara från kärnkraftverken i andra länder utan skiljer sig dessutom i viss mån åt inbördes. Det är därför inte möjligt att göra en exaktare kostnadsberäkning för nedläggningen av BE:s reaktorer utifrån erfarenheter som gjorts i andra länder eller i Förenade kungariket.

| (354) | Analogt är det svårt att fastställa omfattningen av de åtaganden som inte omfattas av avtal. Åtagandena avser huvudsakligen slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Det har ännu inte fastställts hur slutförvaringen skall organiseras i Förenade kungariket, vilket även framgår av de erfarenheter som gjorts i samband med Nirex-anläggningen för förvaring av mellannivåavfall. De erfarenheter som gjorts i andra länder visar att slutförvaringen av vissa former av avfall är en både tekniskt och politiskt vansklig fråga. Det är svårt att exakt fastställa kostnaderna för en verksamhet där så lite är känt om hur den kommer att organiseras. De uppgifter som lämnats av Förenade kungariket visar också att det kan förekomma drastiska variationer i de beräkningarna av förvaringskostnaderna som gjorts av andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(354)

Analogt är det svårt att fastställa omfattningen av de åtaganden som inte omfattas av avtal. Åtagandena avser huvudsakligen slutförvaring av det utbrända kärnbränslet. Det har ännu inte fastställts hur slutförvaringen skall organiseras i Förenade kungariket, vilket även framgår av de erfarenheter som gjorts i samband med Nirex-anläggningen för förvaring av mellannivåavfall. De erfarenheter som gjorts i andra länder visar att slutförvaringen av vissa former av avfall är en både tekniskt och politiskt vansklig fråga. Det är svårt att exakt fastställa kostnaderna för en verksamhet där så lite är känt om hur den kommer att organiseras. De uppgifter som lämnats av Förenade kungariket visar också att det kan förekomma drastiska variationer i de beräkningarna av förvaringskostnaderna som gjorts av andra medlemsstater.

| (355) | Mot bakgrund av dessa faktorer anser kommissionen att det endast är möjligt att fastställa maximikostnaderna för nedläggningsåtagandena och de åtaganden som inte omfattas av avtal om man fastställer en stor felmarginal. Risken att beloppet läggs för högt är avsevärd. |
| --- | --- |

(355)

Mot bakgrund av dessa faktorer anser kommissionen att det endast är möjligt att fastställa maximikostnaderna för nedläggningsåtagandena och de åtaganden som inte omfattas av avtal om man fastställer en stor felmarginal. Risken att beloppet läggs för högt är avsevärd.

| (356) | Kommissionen anser därför att det skulle strida mot principen om att stödet skall begränsas till vad som är nödvändigt om man fastställer ett tak som präglas av osäkerhet och som troligtvis är för högt då höga och osäkra marginaler kan ge medlemsstaterna en möjlighet att bevilja stöd som inte är nödvändigt. |
| --- | --- |

(356)

Kommissionen anser därför att det skulle strida mot principen om att stödet skall begränsas till vad som är nödvändigt om man fastställer ett tak som präglas av osäkerhet och som troligtvis är för högt då höga och osäkra marginaler kan ge medlemsstaterna en möjlighet att bevilja stöd som inte är nödvändigt.

| (357) | Ett bättre sätt att se till att principen om att stödet skall begränsas till vad som är nödvändigt iakttas än ett takvärde är att skapa ett system som ser till att de framtida utgifterna hålls nere. |
| --- | --- |

(357)

Ett bättre sätt att se till att principen om att stödet skall begränsas till vad som är nödvändigt iakttas än ett takvärde är att skapa ett system som ser till att de framtida utgifterna hålls nere.

| (358) | Förenade kungariket har därför åtagit sig att vidta ett antal åtgärder för att skapa ett sådant system. Bland annat kommer följande åtgärder att vidtas:






  a) | Förenade kungariket kommer att exakt definiera för vilka åtaganden staten kan ta över kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(358)

Förenade kungariket har därför åtagit sig att vidta ett antal åtgärder för att skapa ett sådant system. Bland annat kommer följande åtgärder att vidtas:

a)

Förenade kungariket kommer att exakt definiera för vilka åtaganden staten kan ta över kostnaderna.

| b) | Förenade kungariket kommer att utöva tillsyn över kostnaderna via Nuclear Decommissioning Agency (NDA). Det kommer att vara fråga om både för- och efterhandstillsyn. |
| --- | --- |

b)

Förenade kungariket kommer att utöva tillsyn över kostnaderna via Nuclear Decommissioning Agency (NDA). Det kommer att vara fråga om både för- och efterhandstillsyn.

| c) | NDA kommer att organisera ett anbudsförfarande avseende nedläggningsarbetena och kostnaderna kommer därför att vara marknadsbaserade. |
| --- | --- |

c)

NDA kommer att organisera ett anbudsförfarande avseende nedläggningsarbetena och kostnaderna kommer därför att vara marknadsbaserade.

| d) | Department of Trade and Industry och the National Audit Office ansvarar för tillsynen av NDA:s verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Department of Trade and Industry och the National Audit Office ansvarar för tillsynen av NDA:s verksamhet.

| e) | För att ge kommissionen ytterligare kontroll över utgifterna kommer den summa som ursprungligen beräknades för båda åtagandena tillsammans (dvs. 1 629 000 000 (55)) att användas som tröskelvärde. Om de sammanlagda kostnaderna för de båda åtagandena överskrider tröskeln kommer Förenade kungariket att rapportera till kommissionen om eventuella betalningar för åtagandena och om eventuella åtgärder för att minimera kostnaderna. Rapporteringen till kommissionen kommer att bygga på analyser som görs av oberoende redovisningsexperter. |
| --- | --- |

e)

För att ge kommissionen ytterligare kontroll över utgifterna kommer den summa som ursprungligen beräknades för båda åtagandena tillsammans (dvs. 1 629 000 000 (55)) att användas som tröskelvärde. Om de sammanlagda kostnaderna för de båda åtagandena överskrider tröskeln kommer Förenade kungariket att rapportera till kommissionen om eventuella betalningar för åtagandena och om eventuella åtgärder för att minimera kostnaderna. Rapporteringen till kommissionen kommer att bygga på analyser som görs av oberoende redovisningsexperter.

| (359) | Ett begränsat antal betalningar som BE skall göra till BNFL inom ramen för åtagandena avseende utbränt kärnbränsle kan komma att överskrida taket. Detta gäller särskilt de fall där det utbrända kärnbränslet inte är av exakt samma typ som övrigt kärnbränsle och kräver specialbehandling. Det är dessutom så att de befintliga avtalen mellan BE och BNFL i sådana fall tillåter höjning av priserna för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Det belopp som staten i sådana fall skall betala för att befria BE från de belopp som överskrider det preliminära beloppet kommer att räknas av från taket på 1 629 000 000 GBP och takbeloppet kommer inte att ändras. |
| --- | --- |

(359)

Ett begränsat antal betalningar som BE skall göra till BNFL inom ramen för åtagandena avseende utbränt kärnbränsle kan komma att överskrida taket. Detta gäller särskilt de fall där det utbrända kärnbränslet inte är av exakt samma typ som övrigt kärnbränsle och kräver specialbehandling. Det är dessutom så att de befintliga avtalen mellan BE och BNFL i sådana fall tillåter höjning av priserna för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Det belopp som staten i sådana fall skall betala för att befria BE från de belopp som överskrider det preliminära beloppet kommer att räknas av från taket på 1 629 000 000 GBP och takbeloppet kommer inte att ändras.

| (360) | Kommissionen anser att kommissionens normala referensränta bör användas vid beräkningen av de belopp som avses i skälen 350 och 358. Referensräntan bör emellertid anpassas vart femte år (56) med tanke på hur lång tidsperiod det är fråga om. |
| --- | --- |

(360)

Kommissionen anser att kommissionens normala referensränta bör användas vid beräkningen av de belopp som avses i skälen 350 och 358. Referensräntan bör emellertid anpassas vart femte år (56) med tanke på hur lång tidsperiod det är fråga om.

| (361) | Det bör påpekas att de tak- och tröskelvärden som anges i skälen 350 och 358 avser alla utgifter för att fullgöra åtagandena, oavsett om de finansieras av NLF-fonden eller av staten. Detta innebär att systemet med tak- och tröskelvärden automatiskt tar hänsyn till vilka medel som finns i tillgängliga i fonden. |
| --- | --- |

(361)

Det bör påpekas att de tak- och tröskelvärden som anges i skälen 350 och 358 avser alla utgifter för att fullgöra åtagandena, oavsett om de finansieras av NLF-fonden eller av staten. Detta innebär att systemet med tak- och tröskelvärden automatiskt tar hänsyn till vilka medel som finns i tillgängliga i fonden.

| (362) | Slutligen innehåller omstruktureringspaketet också bestämmelser om skattelättnader avseende den ökning av värdet på BE:s anläggningar som uppstår på grund av att Förenade kungariket kommer att stå för en del av de åtaganden som är kopplade till anläggningarna. Eftersom åtagandena tas upp i BE:s redovisning innebär det faktum att Förenade kungariket tar över delar av åtagandena att anläggningarna ökar i värde med upp till samma belopp som Förenade kungarikets åtagande. |
| --- | --- |

(362)

Slutligen innehåller omstruktureringspaketet också bestämmelser om skattelättnader avseende den ökning av värdet på BE:s anläggningar som uppstår på grund av att Förenade kungariket kommer att stå för en del av de åtaganden som är kopplade till anläggningarna. Eftersom åtagandena tas upp i BE:s redovisning innebär det faktum att Förenade kungariket tar över delar av åtagandena att anläggningarna ökar i värde med upp till samma belopp som Förenade kungarikets åtagande.

| (363) | En sådan ökning är beskattningsbar enligt redovisnings- och finansreglerna i Förenade kungariket. Skattelättnaderna är därför en potentiell konkurrensfördel för BE i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Emellertid skulle en eventuell beskattning försämra BE:s möjligheter att stå för en del av åtagandena på egen hand och detta skulle innebära ytterligare utgifter för Förenade kungariket. Således uppvägs inslaget av stöd i skattelättnaderna helt eller delvis av att de slutliga kostnaderna för Förenade kungariket ökar. Det faktiska stödinslaget i skattelättnaderna utgörs endast av den del som inte uppvägs av ökade kostnader för Förenade kungariket för att fullgöra BE:s åtaganden på kärnenergiområdet. |
| --- | --- |

(363)

En sådan ökning är beskattningsbar enligt redovisnings- och finansreglerna i Förenade kungariket. Skattelättnaderna är därför en potentiell konkurrensfördel för BE i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Emellertid skulle en eventuell beskattning försämra BE:s möjligheter att stå för en del av åtagandena på egen hand och detta skulle innebära ytterligare utgifter för Förenade kungariket. Således uppvägs inslaget av stöd i skattelättnaderna helt eller delvis av att de slutliga kostnaderna för Förenade kungariket ökar. Det faktiska stödinslaget i skattelättnaderna utgörs endast av den del som inte uppvägs av ökade kostnader för Förenade kungariket för att fullgöra BE:s åtaganden på kärnenergiområdet.

| (364) | Ökningen av anläggningarnas värde är artificiellt då skuldbeloppen för åtagandena kommer att finnas kvar tills att det är dags för Förenade kungariket att uppfylla sina åtaganden, och detta under förutsättning att det då finns medel tillgängliga. Dessutom skall kostnaderna i görligaste mån finansieras via NLF-fonden, till vilken BE bidrar. Om Förenade kungariket i stället skulle kompensera för den bristande finansieringen på ett annat sätt eller vid ett annat tillfälle, som till exempel genom tillfälliga direktstöd i samband med att betalningarna görs, är det möjligt att det inte skulle behövas några skattelättnader. |
| --- | --- |

(364)

Ökningen av anläggningarnas värde är artificiellt då skuldbeloppen för åtagandena kommer att finnas kvar tills att det är dags för Förenade kungariket att uppfylla sina åtaganden, och detta under förutsättning att det då finns medel tillgängliga. Dessutom skall kostnaderna i görligaste mån finansieras via NLF-fonden, till vilken BE bidrar. Om Förenade kungariket i stället skulle kompensera för den bristande finansieringen på ett annat sätt eller vid ett annat tillfälle, som till exempel genom tillfälliga direktstöd i samband med att betalningarna görs, är det möjligt att det inte skulle behövas några skattelättnader.

| (365) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att stödinslaget i skattelättnaderna inte är mer omfattande än vad som är nödvändigt för att omstruktureringens mål skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

(365)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att stödinslaget i skattelättnaderna inte är mer omfattande än vad som är nödvändigt för att omstruktureringens mål skall kunna uppnås.

| (366) | Kommissionen konstaterar slutligen att en eventuell ökning av BE:s vinst, som kan uppstå exempelvis om elpriserna går upp, huvudsakligen kommer att användas för att finansiera BE:s bidrag till NLF-fonden. Om BE:s bidrag till fonden ökar går stödbeloppet automatiskt ner. |
| --- | --- |

(366)

Kommissionen konstaterar slutligen att en eventuell ökning av BE:s vinst, som kan uppstå exempelvis om elpriserna går upp, huvudsakligen kommer att användas för att finansiera BE:s bidrag till NLF-fonden. Om BE:s bidrag till fonden ökar går stödbeloppet automatiskt ner.

| (367) | Kommissionen anser att det system som beskrivs ovan är tillräckligt för att säkra att stödinslaget i åtgärd A begränsas till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(367)

Kommissionen anser att det system som beskrivs ovan är tillräckligt för att säkra att stödinslaget i åtgärd A begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

c)   Åtgärder för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (368) | I punkt 35 i riktlinjerna anges att åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(368)

I punkt 35 i riktlinjerna anges att åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna.

| (369) | Sådana åtgärder måste alltid vidtas för att en omstruktureringsplan skall vara förenlig med den gemensamma marknaden, utom i exceptionella fall där den relevanta marknaden i gemenskapen och i EES är av en försumbar omfattning eller i fall där det aktuella företagets andel av den relevanta marknaden är försumbar. Åtgärderna skall begränsa företagets närvaro på marknaden och stå i proportion till stödets snedvridande effekter. I fall där det finns risk för att marknadsstrukturen kan försvagas kraftigt på grund av åtgärderna för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen är det möjligt att ge avkall på kravet att åtgärder skall vidtas. |
| --- | --- |

(369)

Sådana åtgärder måste alltid vidtas för att en omstruktureringsplan skall vara förenlig med den gemensamma marknaden, utom i exceptionella fall där den relevanta marknaden i gemenskapen och i EES är av en försumbar omfattning eller i fall där det aktuella företagets andel av den relevanta marknaden är försumbar. Åtgärderna skall begränsa företagets närvaro på marknaden och stå i proportion till stödets snedvridande effekter. I fall där det finns risk för att marknadsstrukturen kan försvagas kraftigt på grund av åtgärderna för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen är det möjligt att ge avkall på kravet att åtgärder skall vidtas.

| (370) | Då kompenserande åtgärder är nödvändiga skall deras form och omfattning fastställas på grundval av kapaciteten på marknaden. På marknader där det råder strukturell överkapacitet skall de kompenserande åtgärderna leda till en oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten. Även på marknader där det inte råder strukturell överkapacitet kan det behövas kompenserande åtgärder, men dessa kan då syfta till andra mål än oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(370)

Då kompenserande åtgärder är nödvändiga skall deras form och omfattning fastställas på grundval av kapaciteten på marknaden. På marknader där det råder strukturell överkapacitet skall de kompenserande åtgärderna leda till en oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten. Även på marknader där det inte råder strukturell överkapacitet kan det behövas kompenserande åtgärder, men dessa kan då syfta till andra mål än oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten.

i)   Den relevanta marknaden

| (371) | I fotnot 20 till riktlinjerna anges att den relevanta geografiska marknaden vanligen omfattar EES eller en betydande del av EES, om konkurrensförhållandena inom det området på ett tillfredsställande sätt kan särskiljas från övriga delar av EES. |
| --- | --- |

(371)

I fotnot 20 till riktlinjerna anges att den relevanta geografiska marknaden vanligen omfattar EES eller en betydande del av EES, om konkurrensförhållandena inom det området på ett tillfredsställande sätt kan särskiljas från övriga delar av EES.

| (372) | Medlemsstaterna handlar med el sinsemellan sedan lång tid och särskilt sedan Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el trädde i kraft. |
| --- | --- |

(372)

Medlemsstaterna handlar med el sinsemellan sedan lång tid och särskilt sedan Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el trädde i kraft.

| (373) | Elhandeln mellan medlemsstaterna begränsas emellertid av fysiska orsaker som beror på bristande samtrafikskapacitet. Begränsningarna är ännu tydligare i de fall då de geografiska förhållandena ytterligare begränsar möjligheterna till utveckling av nya samtrafiknät. |
| --- | --- |

(373)

Elhandeln mellan medlemsstaterna begränsas emellertid av fysiska orsaker som beror på bristande samtrafikskapacitet. Begränsningarna är ännu tydligare i de fall då de geografiska förhållandena ytterligare begränsar möjligheterna till utveckling av nya samtrafiknät.

| (374) | Kommissionen har inom ramen för sin politik när det gäller de transeuropeiska näten utarbetat en förteckning över var det finns sådana problem på den inre elmarknaden. I bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut nr 1254/96/EG (57) anges att Förenade kungariket är en av de geografiska regioner som inte i tillräcklig utsträckning är sammankopplade med resten av nätverket för att den inre marknaden skall kunna fungera som en enhet. |
| --- | --- |

(374)

Kommissionen har inom ramen för sin politik när det gäller de transeuropeiska näten utarbetat en förteckning över var det finns sådana problem på den inre elmarknaden. I bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets beslut nr 1229/2003/EG av den 26 juni 2003 om en serie riktlinjer för transeuropeiska energinät och om upphävande av beslut nr 1254/96/EG (57) anges att Förenade kungariket är en av de geografiska regioner som inte i tillräcklig utsträckning är sammankopplade med resten av nätverket för att den inre marknaden skall kunna fungera som en enhet.

| (375) | Förenade kungariket är således isolerat från gemenskapens elnätverk och dessutom är systemet för handel med el på elmarknaden i Förenade kungariket mycket specifikt. Systemet kallas New Electricity Trading Arrangements (nedan kallad ”NETA”), dvs. den nya ordningen för handel med el, och bygger till skillnad från traditionella ordningar med elpooler, huvudsakligen på bilaterala avtal mellan producenter, distributörer och konsumenter. Konkurrensvillkoren inom NETA skiljer sig mycket från konkurrensvillkoren på en marknad med elpooler. Detta framgår också av det faktum att övergången från elpoolsystemet till NETA 2001 fick till resultat att elpriset på grossistmarknaden sjönk kraftigt. |
| --- | --- |

(375)

Förenade kungariket är således isolerat från gemenskapens elnätverk och dessutom är systemet för handel med el på elmarknaden i Förenade kungariket mycket specifikt. Systemet kallas New Electricity Trading Arrangements (nedan kallad ”NETA”), dvs. den nya ordningen för handel med el, och bygger till skillnad från traditionella ordningar med elpooler, huvudsakligen på bilaterala avtal mellan producenter, distributörer och konsumenter. Konkurrensvillkoren inom NETA skiljer sig mycket från konkurrensvillkoren på en marknad med elpooler. Detta framgår också av det faktum att övergången från elpoolsystemet till NETA 2001 fick till resultat att elpriset på grossistmarknaden sjönk kraftigt.

| (376) | NETA omfattar för närvarande bara England och Wales. Marknaden i Skottland är emellertid nära knuten till systemet då elpriserna i Skottland indexeras på grundval av de priser som konstateras i England och Wales. NETA kommer dessutom snart att utvidgas till att omfatta även Skottland. Den nya marknaden som kommer att täcka hela Förenade kungariket förväntas börja fungera under 2005. Skottland kommer endast att stå för en liten del av marknaden då den installerade kapaciteten i Skottland endast utgör 10 % av den installerade kapaciteten i England och Wales. |
| --- | --- |

(376)

NETA omfattar för närvarande bara England och Wales. Marknaden i Skottland är emellertid nära knuten till systemet då elpriserna i Skottland indexeras på grundval av de priser som konstateras i England och Wales. NETA kommer dessutom snart att utvidgas till att omfatta även Skottland. Den nya marknaden som kommer att täcka hela Förenade kungariket förväntas börja fungera under 2005. Skottland kommer endast att stå för en liten del av marknaden då den installerade kapaciteten i Skottland endast utgör 10 % av den installerade kapaciteten i England och Wales.

| (377) | Det finns för närvarande inga planer på att inom någon överskådlig framtid knyta elmarknaden i Nordirland till elmarknaden i Storbritannien. De befintliga elöverföringsförbindelserna mellan Storbritannien och Nordirland är svaga och har en nominell kapacitet på 0,5 GW, vilket motsvarar 1 % av den registrerade installerade kapaciteten i Storbritannien. Konkurrensvillkoren i Nordirland kommer därför även i framtiden att skilja sig avsevärt från konkurrensvillkoren i Storbritannien. |
| --- | --- |

(377)

Det finns för närvarande inga planer på att inom någon överskådlig framtid knyta elmarknaden i Nordirland till elmarknaden i Storbritannien. De befintliga elöverföringsförbindelserna mellan Storbritannien och Nordirland är svaga och har en nominell kapacitet på 0,5 GW, vilket motsvarar 1 % av den registrerade installerade kapaciteten i Storbritannien. Konkurrensvillkoren i Nordirland kommer därför även i framtiden att skilja sig avsevärt från konkurrensvillkoren i Storbritannien.

| (378) | Mot bakgrund av detta och det faktum att BE bara är verksamt i Storbritannien drar kommissionen slutsatsen att den marknad som skall betraktas som relevant marknad i det här beslutet omfattar Storbritannien (58). |
| --- | --- |

(378)

Mot bakgrund av detta och det faktum att BE bara är verksamt i Storbritannien drar kommissionen slutsatsen att den marknad som skall betraktas som relevant marknad i det här beslutet omfattar Storbritannien (58).

| (379) | Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnat in beräknas den sammanlagda installerade kapaciteten till 565 GW i de femton medlemsstater som var medlemsstater i Europeiska unionen vid den tidpunkt då omstruktureringsplanen anmäldes. Den samlade registrerade och installerade kapaciteten i Storbritannien utgör cirka 10 % av den kapaciteten. Vidare är marknaden i Förenade kungariket, av vilken marknaden i Storbritannien utgör 95 %, bland de största inom EES och det är endast marknaderna i Tyskland och Frankrike som är större. Marknaden kan därför inte anses försumbar på gemenskaps- och EES-nivå. |
| --- | --- |

(379)

Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnat in beräknas den sammanlagda installerade kapaciteten till 565 GW i de femton medlemsstater som var medlemsstater i Europeiska unionen vid den tidpunkt då omstruktureringsplanen anmäldes. Den samlade registrerade och installerade kapaciteten i Storbritannien utgör cirka 10 % av den kapaciteten. Vidare är marknaden i Förenade kungariket, av vilken marknaden i Storbritannien utgör 95 %, bland de största inom EES och det är endast marknaderna i Tyskland och Frankrike som är större. Marknaden kan därför inte anses försumbar på gemenskaps- och EES-nivå.

| (380) | BE:s kapacitet utgör 14 % av den registrerade kapaciteten i England och Wales och cirka 24 % av kapaciteten i Skottland. Det är därför inte möjligt att säga att BE:s andel av den relevanta marknaden är försumbar. |
| --- | --- |

(380)

BE:s kapacitet utgör 14 % av den registrerade kapaciteten i England och Wales och cirka 24 % av kapaciteten i Skottland. Det är därför inte möjligt att säga att BE:s andel av den relevanta marknaden är försumbar.

| (381) | Det bör emellertid påpekas att ett antal andra aktörer är verksamma på marknaden, som till exempel BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power och Powergen. Om BE skulle försvinna från marknaden skulle den relevanta marknaden varken bli en monopolmarknad eller en oligopolmarknad. |
| --- | --- |

(381)

Det bör emellertid påpekas att ett antal andra aktörer är verksamma på marknaden, som till exempel BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power och Powergen. Om BE skulle försvinna från marknaden skulle den relevanta marknaden varken bli en monopolmarknad eller en oligopolmarknad.

| (382) | De slutsatser som dras ovan bekräftar den preliminära marknadsanalys som kommissionen gör i sitt beslut om att inleda förfarandet. Kommissionen konstaterar också att ingen av de tredje parter som inkommit med synpunkter ifrågasätter kommissionens preliminära analys. |
| --- | --- |

(382)

De slutsatser som dras ovan bekräftar den preliminära marknadsanalys som kommissionen gör i sitt beslut om att inleda förfarandet. Kommissionen konstaterar också att ingen av de tredje parter som inkommit med synpunkter ifrågasätter kommissionens preliminära analys.

ii)   Kapacitetssituationen på marknaden

| (383) | I sitt beslut om att inleda förfarandet anger kommissionen att det vid bedömningen av kapacitetssituationen på en elmarknad måste tas hänsyn till elproduktionens specifika fysiska egenskaper och de potentiellt mycket stora problem som avbrott i elförsörjningen innebär både för ekonomin och för elkonsumenterna. I bedömningen av om det finns strukturell överkapacitet på marknaden skall det i samtliga scenarier således ingå en tillräcklig kapacitetsmarginal så att elförsörjningen kan säkras under högsäsong. |
| --- | --- |

(383)

I sitt beslut om att inleda förfarandet anger kommissionen att det vid bedömningen av kapacitetssituationen på en elmarknad måste tas hänsyn till elproduktionens specifika fysiska egenskaper och de potentiellt mycket stora problem som avbrott i elförsörjningen innebär både för ekonomin och för elkonsumenterna. I bedömningen av om det finns strukturell överkapacitet på marknaden skall det i samtliga scenarier således ingå en tillräcklig kapacitetsmarginal så att elförsörjningen kan säkras under högsäsong.

| (384) | Kommissionen noterar att den kapacitetsmarginal som fanns på den relevanta marknaden inte var särskilt stor i förhållande till internationella standarder och tidigare nivåer. Kommissionen konstaterar emellertid att det kan ha funnits visst utrymme för sänkning av kapacitetsmarginalen i förhållande till vissa medlemsstater eller i förhållande till nivåerna i Förenade kungariket under 1995 och 1996. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen noterar att den kapacitetsmarginal som fanns på den relevanta marknaden inte var särskilt stor i förhållande till internationella standarder och tidigare nivåer. Kommissionen konstaterar emellertid att det kan ha funnits visst utrymme för sänkning av kapacitetsmarginalen i förhållande till vissa medlemsstater eller i förhållande till nivåerna i Förenade kungariket under 1995 och 1996.

| (385) | De synpunkter angående eventuell strukturell överkapacitet som inkommit från tredje parter inriktas på prisutvecklingen och den befintliga kapacitetsmarginalen i Storbritannien. |
| --- | --- |

(385)

De synpunkter angående eventuell strukturell överkapacitet som inkommit från tredje parter inriktas på prisutvecklingen och den befintliga kapacitetsmarginalen i Storbritannien.

| (386) | Vissa tredje parter anger att det finns en koppling mellan elprisutvecklingen och strukturell överkapacitet på marknaden. De anser att på en så konkurrenspräglad marknad som inom NETA signalerar prisutvecklingen om det finns behov för ny kapacitet. Om det behövs kapacitet under vid ett visst tillfälle i framtiden kommer bristen på kapacitet att leda till en ökning av terminspriserna. Priserna skulle i ett sådant fall stiga så pass mycket att producenterna kan täcka sina kostnader för konstruktion av nya anläggningar och i nya aktörer kan ta sig in på marknaden. |
| --- | --- |

(386)

Vissa tredje parter anger att det finns en koppling mellan elprisutvecklingen och strukturell överkapacitet på marknaden. De anser att på en så konkurrenspräglad marknad som inom NETA signalerar prisutvecklingen om det finns behov för ny kapacitet. Om det behövs kapacitet under vid ett visst tillfälle i framtiden kommer bristen på kapacitet att leda till en ökning av terminspriserna. Priserna skulle i ett sådant fall stiga så pass mycket att producenterna kan täcka sina kostnader för konstruktion av nya anläggningar och i nya aktörer kan ta sig in på marknaden.

| (387) | Enligt de aktuella tredje parterna har priserna, som varit stigande under senare tid ännu inte nått en sådan nivå att nya aktörer tar sig in på marknaden. Detta anses vara ett tecken på strukturell överkapacitet. |
| --- | --- |

(387)

Enligt de aktuella tredje parterna har priserna, som varit stigande under senare tid ännu inte nått en sådan nivå att nya aktörer tar sig in på marknaden. Detta anses vara ett tecken på strukturell överkapacitet.

| (388) | Kommissionen instämmer i att det finns ett förhållande mellan priserna på en marknad och kapacitetssituationen på samma marknad. Kommissionen anser emellertid att det när det gäller marknader som så komplexa som NETA inte är möjligt att dra några definitiva slutsatser beträffande eventuell strukturell överkapacitet om man bara utgår från prisutvecklingen. |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen instämmer i att det finns ett förhållande mellan priserna på en marknad och kapacitetssituationen på samma marknad. Kommissionen anser emellertid att det när det gäller marknader som så komplexa som NETA inte är möjligt att dra några definitiva slutsatser beträffande eventuell strukturell överkapacitet om man bara utgår från prisutvecklingen.

| (389) | För det första skiljer sig NETA från en marknad med en elpool såtillvida att man inom NETA inte använder något jämviktspris. NETA bygger på bilaterala avtal av olika slag och prisrapporteringen är inte alltid öppen. Elbörser, som UKPX, är öppnare, men de har inte tillräckligt stora marknadsandelar för att det skall vara möjligt att dra några viktigare slutsatser. Elbörserna inriktar sig dessutom på kortsiktig handel och kan därför endast i begränsad utsträckning användas för framtidsprognoser. Bedömningen måste därför grundas på prisindex som tagits fram av oberoende källor som Heren och Argus. Prisindexen är inte heller uttömmande eftersom de bara berör grossistmarknaden som i sin tur bara avser två tredjedelar av den el som det handlas med. De kan därför inte användas för prognoser om oväntade mindre elproduktionsavbrott. |
| --- | --- |

(389)

För det första skiljer sig NETA från en marknad med en elpool såtillvida att man inom NETA inte använder något jämviktspris. NETA bygger på bilaterala avtal av olika slag och prisrapporteringen är inte alltid öppen. Elbörser, som UKPX, är öppnare, men de har inte tillräckligt stora marknadsandelar för att det skall vara möjligt att dra några viktigare slutsatser. Elbörserna inriktar sig dessutom på kortsiktig handel och kan därför endast i begränsad utsträckning användas för framtidsprognoser. Bedömningen måste därför grundas på prisindex som tagits fram av oberoende källor som Heren och Argus. Prisindexen är inte heller uttömmande eftersom de bara berör grossistmarknaden som i sin tur bara avser två tredjedelar av den el som det handlas med. De kan därför inte användas för prognoser om oväntade mindre elproduktionsavbrott.

| (390) | För det andra utgår argumentationen i skäl 389 från antagandet att terminspriserna ger en trovärdig bild av den framtida situationen på marknaden. Kommissionen anser att detta inte alltid är fallet. Terminspriserna är mer komplicerade än så och bygger snarare på köparens och säljarens antaganden om den egna situationen i framtiden. Detta innebär att terminspriserna bygger på antaganden om den framtida marknaden och antagandena kan ligga långt ifrån verkligheten, då både efterfrågan och utbudet kan variera på grund av olika fluktuationer på marknaden. Med andra ord visar terminspriserna inte på balansen mellan tillgång och efterfrågan i framtiden utan snarare hur aktörerna tror att den kommer att utvecklas. Bortsett från bränsleprisfluktuationerna är detta ett av skälen till varför terminspriserna kan fluktuera mycket med tiden, även när det gäller en given period i framtiden. |
| --- | --- |

(390)

För det andra utgår argumentationen i skäl 389 från antagandet att terminspriserna ger en trovärdig bild av den framtida situationen på marknaden. Kommissionen anser att detta inte alltid är fallet. Terminspriserna är mer komplicerade än så och bygger snarare på köparens och säljarens antaganden om den egna situationen i framtiden. Detta innebär att terminspriserna bygger på antaganden om den framtida marknaden och antagandena kan ligga långt ifrån verkligheten, då både efterfrågan och utbudet kan variera på grund av olika fluktuationer på marknaden. Med andra ord visar terminspriserna inte på balansen mellan tillgång och efterfrågan i framtiden utan snarare hur aktörerna tror att den kommer att utvecklas. Bortsett från bränsleprisfluktuationerna är detta ett av skälen till varför terminspriserna kan fluktuera mycket med tiden, även när det gäller en given period i framtiden.

| (391) | För det tredje gäller att även om man godtar att de rapporterade priserna är helt relevanta och speglar tillgång och efterfrågan på ett korrekt sätt är det inte logiskt möjligt att först dra slutsatsen att priserna är sådan att nya aktörer inte kan täcka sina kostnader och sedan säga att det finns överkapacitet, och till och med strukturell överkapacitet, på marknaden. |
| --- | --- |

(391)

För det tredje gäller att även om man godtar att de rapporterade priserna är helt relevanta och speglar tillgång och efterfrågan på ett korrekt sätt är det inte logiskt möjligt att först dra slutsatsen att priserna är sådan att nya aktörer inte kan täcka sina kostnader och sedan säga att det finns överkapacitet, och till och med strukturell överkapacitet, på marknaden.

| (392) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att prisobservation inte räcker som indikator för att avgöra om det råder strukturell överkapacitet på en elmarknad som NETA. |
| --- | --- |

(392)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att prisobservation inte räcker som indikator för att avgöra om det råder strukturell överkapacitet på en elmarknad som NETA.

| (393) | Kommissionen noterar emellertid att terminspriserna för vinterhalvåret har gått upp avsevärt sedan tiden då BE hamnade i svårigheter. Flera prisrapporteringsbyråer har rapporterat att priserna för baslastel under vintern under de närmaste åren kommer att ligga på mer än 20 GBP/MWh och till och med nå upp till så mycket som 27 GBP/MWh (59). Den uppåtgående tendensen förefaller hålla i sig. Kostnaderna för nya aktörer beräknas till mellan 20 GBP/MWh och 25 GBP/MWh (60). |
| --- | --- |

(393)

Kommissionen noterar emellertid att terminspriserna för vinterhalvåret har gått upp avsevärt sedan tiden då BE hamnade i svårigheter. Flera prisrapporteringsbyråer har rapporterat att priserna för baslastel under vintern under de närmaste åren kommer att ligga på mer än 20 GBP/MWh och till och med nå upp till så mycket som 27 GBP/MWh (59). Den uppåtgående tendensen förefaller hålla i sig. Kostnaderna för nya aktörer beräknas till mellan 20 GBP/MWh och 25 GBP/MWh (60).

| (394) | Kommissionen anser att en eventuell överkapacitet bäst bedöms på grundval av de faktiska uppgifterna om installerad kapacitet och efterfrågan under högsäsong. Skillnaden mellan den installerade kapaciteten och den genomsnittliga efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret (61) utgör systemets kapacitetsmarginal. Det innebär att bedömningen av den eventuella förekomsten av överkapacitet på marknaden måste göras med utgångspunkt i en bedömning av huruvida den nuvarande och framtida kapacitetsmarginalen är adekvat. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen anser att en eventuell överkapacitet bäst bedöms på grundval av de faktiska uppgifterna om installerad kapacitet och efterfrågan under högsäsong. Skillnaden mellan den installerade kapaciteten och den genomsnittliga efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret (61) utgör systemets kapacitetsmarginal. Det innebär att bedömningen av den eventuella förekomsten av överkapacitet på marknaden måste göras med utgångspunkt i en bedömning av huruvida den nuvarande och framtida kapacitetsmarginalen är adekvat.

| (395) | Det är uppenbart att det är en svår uppgift att fastställa en definitiv standard för vad som är en adekvat kapacitetsmarginal. En sådan standard måste bygga på ett antal parametrar som kan variera från nätverk till nätverk. Dessutom skulle en sådan standard påverkas av vilken grad av leveranssäkerhet som önskas, och denna skulle i sin tur vara kopplad till mer subjektiva faktorer, som vilka psykologiska effekter ett eventuellt elavbrott i en viss region får. |
| --- | --- |

(395)

Det är uppenbart att det är en svår uppgift att fastställa en definitiv standard för vad som är en adekvat kapacitetsmarginal. En sådan standard måste bygga på ett antal parametrar som kan variera från nätverk till nätverk. Dessutom skulle en sådan standard påverkas av vilken grad av leveranssäkerhet som önskas, och denna skulle i sin tur vara kopplad till mer subjektiva faktorer, som vilka psykologiska effekter ett eventuellt elavbrott i en viss region får.

| (396) | Dessutom är det så att även om man har kontroll över samtliga fysiska och psykologiska parametrar avgörs kapacitetsmarginalen också av marknadens struktur. Vissa experter anser att en mer avreglerad marknad kräver mindre kapacitetsmarginaler än marknader som i hög grad är reglerade och centraliserade, men samtliga experter är överens om att det inte är möjligt att i nuläget kvantifiera effekterna då det inte finns några historiska erfarenheter att falla tillbaka på. |
| --- | --- |

(396)

Dessutom är det så att även om man har kontroll över samtliga fysiska och psykologiska parametrar avgörs kapacitetsmarginalen också av marknadens struktur. Vissa experter anser att en mer avreglerad marknad kräver mindre kapacitetsmarginaler än marknader som i hög grad är reglerade och centraliserade, men samtliga experter är överens om att det inte är möjligt att i nuläget kvantifiera effekterna då det inte finns några historiska erfarenheter att falla tillbaka på.

| (397) | De synpunkter som inkommit från tredje parter visar också att det inte råder någon enighet om vilken kapacitetsmarginal som är lämplig för Förenade kungariket. Det är oftast uppgifter från National Grid Transcos sjuårsrapport (Seven Year Statements) som nämns i synpunkterna. NGTransco anger i sjuårsrapporten att man anser det lämpligt att använda en kapacitetsmarginal på 20 % som nominellt riktvärde för planeringsändamål. NGTransco anger också att det är möjligt att tänka sig en lägre kapacitetsmarginal på eventuellt 10 % för förvaltning av systemet i realtid. |
| --- | --- |

(397)

De synpunkter som inkommit från tredje parter visar också att det inte råder någon enighet om vilken kapacitetsmarginal som är lämplig för Förenade kungariket. Det är oftast uppgifter från National Grid Transcos sjuårsrapport (Seven Year Statements) som nämns i synpunkterna. NGTransco anger i sjuårsrapporten att man anser det lämpligt att använda en kapacitetsmarginal på 20 % som nominellt riktvärde för planeringsändamål. NGTransco anger också att det är möjligt att tänka sig en lägre kapacitetsmarginal på eventuellt 10 % för förvaltning av systemet i realtid.

| (398) | Drax och Greenpeace menar att en sådan kapacitetsmarginal på 10 % bör användas som riktvärde vid bedömningen av eventuell strukturell överkapacitet. Övriga tredje parter väljer ett riktvärde på 20 %, även de institut som Greenpeace anlitat (62). |
| --- | --- |

(398)

Drax och Greenpeace menar att en sådan kapacitetsmarginal på 10 % bör användas som riktvärde vid bedömningen av eventuell strukturell överkapacitet. Övriga tredje parter väljer ett riktvärde på 20 %, även de institut som Greenpeace anlitat (62).

| (399) | NGTransco anger i sina synpunkter tydligt vilket värde man anser bör användas för bedömningen av eventuell strukturell överkapacitet: ”I egenskap av nätverksoperatör för England och Wales anser vi att kapacitetsmarginaler på mindre än 20 % inte kan visa på överkapacitet på marknaden i England och Wales.” |
| --- | --- |

(399)

NGTransco anger i sina synpunkter tydligt vilket värde man anser bör användas för bedömningen av eventuell strukturell överkapacitet: ”I egenskap av nätverksoperatör för England och Wales anser vi att kapacitetsmarginaler på mindre än 20 % inte kan visa på överkapacitet på marknaden i England och Wales.”

| (400) | Kommissionen anser således att 20 % är ett lämpligt riktvärde för bedömningen av kapacitetssituationen på marknaden i England och Wales. Den skotska marknaden kommer inom kort att integreras med marknaden i England och Wales, men än så länge skiljer den sig avsevärt från den marknaden. Kapaciteten för samtrafik mellan regionerna ligger på 2 200 MW och det är för lite för att det skall vara möjligt att fördela kapaciteten på ett flexibelt sätt vid underskott och överskott. Samtrafiknätet används mest för export av el från Skottland till England och Wales. Detta är en större begränsning och kommissionen anser därför att riktvärdet bör höjas över 20 % med avseende på hela Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(400)

Kommissionen anser således att 20 % är ett lämpligt riktvärde för bedömningen av kapacitetssituationen på marknaden i England och Wales. Den skotska marknaden kommer inom kort att integreras med marknaden i England och Wales, men än så länge skiljer den sig avsevärt från den marknaden. Kapaciteten för samtrafik mellan regionerna ligger på 2 200 MW och det är för lite för att det skall vara möjligt att fördela kapaciteten på ett flexibelt sätt vid underskott och överskott. Samtrafiknätet används mest för export av el från Skottland till England och Wales. Detta är en större begränsning och kommissionen anser därför att riktvärdet bör höjas över 20 % med avseende på hela Förenade kungariket.

| (401) | Marknaden England och Wales är definitivt den största geografiska delen av marknaden i Förenade kungariket. Det är också den del av marknaden där de flesta ekonomiska uppgifterna hämtas då priserna i Skottland fastställs på grundval av uppgifterna för England och Wales. Synpunkterna från tredje parter avser också huvudsakligen England och Wales. Kommissionen inleder därför sin analys av marknaden med den delen. |
| --- | --- |

(401)

Marknaden England och Wales är definitivt den största geografiska delen av marknaden i Förenade kungariket. Det är också den del av marknaden där de flesta ekonomiska uppgifterna hämtas då priserna i Skottland fastställs på grundval av uppgifterna för England och Wales. Synpunkterna från tredje parter avser också huvudsakligen England och Wales. Kommissionen inleder därför sin analys av marknaden med den delen.

| (402) | De erfarenheter som gjorts visar att samtrafiknätet mellan de båda delarna nästan enbart används för export från Skottland till England och Wales. NGTransco ser samtrafiknätets kapacitet som en källa till el för England och Wales. Scottish Power, som är den aktör som ansvarar för den del av Skottland som har gräns mot England, anser däremot att samtrafikkapaciteten är avsedd för export. Kommissionen kommer därför, med tanke på vad som konstateras ovan och de lokala aktörernas ståndpunkt, att inom ramen för det här beslutet att betrakta kapaciteten inom samtrafiknätet mellan England och Wales och Skottland som kapacitet på marknaden i England och Wales. |
| --- | --- |

(402)

De erfarenheter som gjorts visar att samtrafiknätet mellan de båda delarna nästan enbart används för export från Skottland till England och Wales. NGTransco ser samtrafiknätets kapacitet som en källa till el för England och Wales. Scottish Power, som är den aktör som ansvarar för den del av Skottland som har gräns mot England, anser däremot att samtrafikkapaciteten är avsedd för export. Kommissionen kommer därför, med tanke på vad som konstateras ovan och de lokala aktörernas ståndpunkt, att inom ramen för det här beslutet att betrakta kapaciteten inom samtrafiknätet mellan England och Wales och Skottland som kapacitet på marknaden i England och Wales.

| (403) | NGTransco är ensam nätverksoperatör i England och Wales. Kommissionen bygger sin bedömning på den kapacitetssituation för marknaden som anges i NGTranscos prognoser, vilka offentliggörs regelbundet i sjuårsrapporterna. |
| --- | --- |

(403)

NGTransco är ensam nätverksoperatör i England och Wales. Kommissionen bygger sin bedömning på den kapacitetssituation för marknaden som anges i NGTranscos prognoser, vilka offentliggörs regelbundet i sjuårsrapporterna.

| (404) | NGTransco har sedan förfarandet inleddes ändrat sin prognos för kapacitetsmarginalen i England och Wales. Till NGTranscos synpunkter fogades en ny prognos. En ännu nyare version av prognosen offentliggjordes i sjuårsrapporten från 2004 (63). |
| --- | --- |

(404)

NGTransco har sedan förfarandet inleddes ändrat sin prognos för kapacitetsmarginalen i England och Wales. Till NGTranscos synpunkter fogades en ny prognos. En ännu nyare version av prognosen offentliggjordes i sjuårsrapporten från 2004 (63).

| (405) | Kommissionen använder den senaste versionen för sin bedömning. Den nya versionen bygger på samma grundhypotes som den prognos som NGTranscos grundade sina synpunkter på, särskilt när det gäller ingångsdata. Skillnaden är att uppgifterna om marknadsutvecklingen aktualiserats. |
| --- | --- |

(405)

Kommissionen använder den senaste versionen för sin bedömning. Den nya versionen bygger på samma grundhypotes som den prognos som NGTranscos grundade sina synpunkter på, särskilt när det gäller ingångsdata. Skillnaden är att uppgifterna om marknadsutvecklingen aktualiserats.

| (406) | I prognosen beskrivs tre scenarier. Det mest optimistiska scenariot (scenario på grundval sjuårsrapporterna) utgår ifrån att den tillgängliga elproduktionen kommer att överensstämma med volymerna i överföringsavtalen. Det mest pessimistiska scenariot (scenario med befintlig kapacitet och kapacitet under uppförande) utgår från att det inte kommer att finnas några andra anläggningar än de redan befintliga anläggningarna och de anläggningar som är under uppförande. Mellanscenariot (scenario på grundval av befintliga tillstånd) utgår ifrån att de tillgängliga anläggningarna kommer att vara de redan befintliga anläggningarna, de anläggningar som är under uppförande och de anläggningar för vilka tillstånd redan beviljats enligt el- och energilagarna. |
| --- | --- |

(406)

I prognosen beskrivs tre scenarier. Det mest optimistiska scenariot (scenario på grundval sjuårsrapporterna) utgår ifrån att den tillgängliga elproduktionen kommer att överensstämma med volymerna i överföringsavtalen. Det mest pessimistiska scenariot (scenario med befintlig kapacitet och kapacitet under uppförande) utgår från att det inte kommer att finnas några andra anläggningar än de redan befintliga anläggningarna och de anläggningar som är under uppförande. Mellanscenariot (scenario på grundval av befintliga tillstånd) utgår ifrån att de tillgängliga anläggningarna kommer att vara de redan befintliga anläggningarna, de anläggningar som är under uppförande och de anläggningar för vilka tillstånd redan beviljats enligt el- och energilagarna.

| (407) | Scenarierna sammanfattas i följande tabell.
  Tabell 10
  NGTranscos scenarier över kapacitetsmarginal för England och Wales för 2004












  Scenario | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenario på grundval sjuårsrapporterna | 22 | 21 | 23,1 | 26,8 | 24,5 | 25,6 | 22,5 |
| Scenario på grundval av befintliga tillstånd | 22 | 21,1 | 22,8 | 24,3 | 21,6 | 22,5 | 19,1 |
| Scenario med befintlig kapacitet och kapacitet under uppförande | 22 | 21,1 | 18,7 | 17,1 | 14,5 | 12,8 | 9,5 |
| Anm.: Kapacitetsmärkningen ligger över efterfrågan under genomsnittliga vinterhögsäsonger. Scenariot utgår ifrån att samtrafiknätet med Frankrike och Skottland endast används för import. |

(407)

Scenarierna sammanfattas i följande tabell.

Tabell 10

NGTranscos scenarier över kapacitetsmarginal för England och Wales för 2004

Scenario

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Scenario på grundval sjuårsrapporterna

22

21

23,1

26,8

24,5

25,6

22,5

Scenario på grundval av befintliga tillstånd

22

21,1

22,8

24,3

21,6

22,5

19,1

Scenario med befintlig kapacitet och kapacitet under uppförande

22

21,1

18,7

17,1

14,5

12,8

9,5

Anm.: Kapacitetsmärkningen ligger över efterfrågan under genomsnittliga vinterhögsäsonger. Scenariot utgår ifrån att samtrafiknätet med Frankrike och Skottland endast används för import.

| (408) | Skillnaderna mellan de olika scenarierna är särskilt stora under den senare perioden, men detta är föga förvånande då de hypoteser som ligger till grund för scenarierna framför allt ger skillnader i framtiden. Emellertid är den perioden i framtiden inte av intresse för bedömningen av om det i nuläget förekommer strukturell överkapacitet på marknaden. |
| --- | --- |

(408)

Skillnaderna mellan de olika scenarierna är särskilt stora under den senare perioden, men detta är föga förvånande då de hypoteser som ligger till grund för scenarierna framför allt ger skillnader i framtiden. Emellertid är den perioden i framtiden inte av intresse för bedömningen av om det i nuläget förekommer strukturell överkapacitet på marknaden.

| (409) | Under de kommande tre åren förutspås i de tre scenarierna en kapacitetsmarginal på mellan 18,7 % och 23,1 %, dvs. ett genomsnittsvärde på 21,5 %. Det värdet ligger lite över riktvärdet på 20 %. Det bör emellertid påpekas att skillnaden mellan 21,5 % och 20 % av efterfrågan under genomsnittliga vinterhögsäsonger är 1,5 % av 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Samtliga BE:s anläggningar har en högre kapacitet än det värdet. Då det dessutom är fråga om ett statistisk genomsnittsvärde anser kommissionen att det inte är tillräckligt stort för att tyda på strukturell överkapacitet. |
| --- | --- |

(409)

Under de kommande tre åren förutspås i de tre scenarierna en kapacitetsmarginal på mellan 18,7 % och 23,1 %, dvs. ett genomsnittsvärde på 21,5 %. Det värdet ligger lite över riktvärdet på 20 %. Det bör emellertid påpekas att skillnaden mellan 21,5 % och 20 % av efterfrågan under genomsnittliga vinterhögsäsonger är 1,5 % av 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Samtliga BE:s anläggningar har en högre kapacitet än det värdet. Då det dessutom är fråga om ett statistisk genomsnittsvärde anser kommissionen att det inte är tillräckligt stort för att tyda på strukturell överkapacitet.

| (410) | Skillnaderna mellan de tre scenarierna ökar vidare under kommande år, vilket gör det svårare att använda dem för att dra meningsfulla slutsatser. Kommissionen konstaterar dock att genomsnittet under de aktuella åren varierar mellan 7,0 % och 22,7 % och att det under två år ligger på 20,2 %. Detta förefaller tyda på att den övergripande tendensen är att kapacitetsmarginalen ligger kring 20 %, med en viss felmarginal. |
| --- | --- |

(410)

Skillnaderna mellan de tre scenarierna ökar vidare under kommande år, vilket gör det svårare att använda dem för att dra meningsfulla slutsatser. Kommissionen konstaterar dock att genomsnittet under de aktuella åren varierar mellan 7,0 % och 22,7 % och att det under två år ligger på 20,2 %. Detta förefaller tyda på att den övergripande tendensen är att kapacitetsmarginalen ligger kring 20 %, med en viss felmarginal.

| (411) | Kommissionen konstaterar på grundval av ovanstående att det inte förekommer någon överkapacitet på elmarknaden i England och Wales. |
| --- | --- |

(411)

Kommissionen konstaterar på grundval av ovanstående att det inte förekommer någon överkapacitet på elmarknaden i England och Wales.

| (412) | I Skottland finns det två nätverksoperatörer, dvs. Scottish and Southern Electricity och Scottish Power. De offentliggör prognoser för sina regioner. Prognosera är emellertid inte lika detaljerade som NGtranscos prognoser när det gäller framtidsscenarier. Kommissionen koncentrerar därför sin bedömning på den befintliga situationen, varför behovet att ta fram scenarier inte är lika stort. |
| --- | --- |

(412)

I Skottland finns det två nätverksoperatörer, dvs. Scottish and Southern Electricity och Scottish Power. De offentliggör prognoser för sina regioner. Prognosera är emellertid inte lika detaljerade som NGtranscos prognoser när det gäller framtidsscenarier. Kommissionen koncentrerar därför sin bedömning på den befintliga situationen, varför behovet att ta fram scenarier inte är lika stort.

| (413) | Ingen av de båda operatörerna i Skottland har inkommit med synpunkter på det aktuella förfarandet till kommissionen och bedömningen grundas därför på offentliga handlingar. När det gäller Scottish and Southern Electricity har kommissionen använt uppgifter från sjuårsrapporten från 2003 (65). När det gäller Scottish Power har kommissionen använt uppgifter från företagets sjuårsrapport från april 2003 (66). |
| --- | --- |

(413)

Ingen av de båda operatörerna i Skottland har inkommit med synpunkter på det aktuella förfarandet till kommissionen och bedömningen grundas därför på offentliga handlingar. När det gäller Scottish and Southern Electricity har kommissionen använt uppgifter från sjuårsrapporten från 2003 (65). När det gäller Scottish Power har kommissionen använt uppgifter från företagets sjuårsrapport från april 2003 (66).

| (414) | I följande tabell åskådliggörs den väntade efterfrågan under högsäsong och den kapacitet som finns installerad i de olika geografiska regionerna 2004/2005.
  Tabell 11
  Prognos över efterfrågan och kapacitet i Förenade kungariket 2004/2005. Alla sifferuppgifter avser MW






  Kapacitet inom Scottish Powers nätverk | 7 127 |
| --- | --- | --- |
| Kapacitet inom Scottish and Southern Electricitys nätverk | 2 844 |
| Kapacitet inom NGTranscos nätverk, inbegripet samtrafiknätet | 63 998 |
| Kapacitet inom samtrafiknätet med Irland och Skottland | 500 |
| Kapacitet inom samtrafiknätet med Frankrike och England | 2 000 |
| Tillgänglig kapacitet i Storbritannien | 76 469 |
| Maximal efterfrågan i Scottish Powers område | 4 269 |
| Maximal efterfrågan i Scottish and Southern Electricitys område | 1 684 |
| Efterfrågan under vinterhögsäsong i NGTranscos område | 55 900 |
| Sammanlagd efterfrågan under högsäsong (67) | 61 853 |

(414)

I följande tabell åskådliggörs den väntade efterfrågan under högsäsong och den kapacitet som finns installerad i de olika geografiska regionerna 2004/2005.

Tabell 11

Prognos över efterfrågan och kapacitet i Förenade kungariket 2004/2005. Alla sifferuppgifter avser MW

Kapacitet inom Scottish Powers nätverk

7 127

Kapacitet inom Scottish and Southern Electricitys nätverk

2 844

Kapacitet inom NGTranscos nätverk, inbegripet samtrafiknätet

63 998

Kapacitet inom samtrafiknätet med Irland och Skottland

500

Kapacitet inom samtrafiknätet med Frankrike och England

2 000

Tillgänglig kapacitet i Storbritannien

76 469

Maximal efterfrågan i Scottish Powers område

4 269

Maximal efterfrågan i Scottish and Southern Electricitys område

1 684

Efterfrågan under vinterhögsäsong i NGTranscos område

55 900

Sammanlagd efterfrågan under högsäsong (67)

61 853

| (415) | Kapacitetsmarginalen för Storbritannien ligger därför på cirka 23,6 % (68). Det är ett högre värde än det riktvärde på 20 % som anges i skäl 400, men som konstaterats måste riktvärdet för ett flexibelt nätverk som nätverket i England och Wales höjas med tanke på eventuella problem i nätverket som stockningar i överföringen. Dessutom har värdena tagits fram på grundval av hypotesen att samtrafiknäten med Nordirland och Frankrike alltid har full kapacitet tillgänglig för import och det är inte alltid fallet. Om samtrafiknäten används för export under vinterhögsäsongen bör den kapaciteten räknas från den tillgängliga kapaciteten och läggas till efterfrågan, vilket ger en kapacitetsmarginal på 15,5 %. |
| --- | --- |

(415)

Kapacitetsmarginalen för Storbritannien ligger därför på cirka 23,6 % (68). Det är ett högre värde än det riktvärde på 20 % som anges i skäl 400, men som konstaterats måste riktvärdet för ett flexibelt nätverk som nätverket i England och Wales höjas med tanke på eventuella problem i nätverket som stockningar i överföringen. Dessutom har värdena tagits fram på grundval av hypotesen att samtrafiknäten med Nordirland och Frankrike alltid har full kapacitet tillgänglig för import och det är inte alltid fallet. Om samtrafiknäten används för export under vinterhögsäsongen bör den kapaciteten räknas från den tillgängliga kapaciteten och läggas till efterfrågan, vilket ger en kapacitetsmarginal på 15,5 %.

| (416) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att det inte förekommer någon statistiskt betydande strukturell överkapacitet på marknaden i Storbritannien. |
| --- | --- |

(416)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att det inte förekommer någon statistiskt betydande strukturell överkapacitet på marknaden i Storbritannien.

| (417) | På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

(417)

På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden.

| (418) | Det krävs därför inga kompensationsåtgärder i form av oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(418)

Det krävs därför inga kompensationsåtgärder i form av oåterkallelig minskning av produktionskapaciteten.

iii)   Stödets effekter för konkurrensen på den relevanta marknaden

| (419) | Då det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden måste kommissionen bedöma om det finns behov av kompensationsåtgärder och i så fall, vilken form av åtgärder som behövs. Kompensationsåtgärderna måste utformas så att det tas hänsyn till stödets eventuella snedvridande effekter på konkurrensen. |
| --- | --- |

(419)

Då det inte förekommer någon strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden måste kommissionen bedöma om det finns behov av kompensationsåtgärder och i så fall, vilken form av åtgärder som behövs. Kompensationsåtgärderna måste utformas så att det tas hänsyn till stödets eventuella snedvridande effekter på konkurrensen.

| (420) | Förenade kungariket menar att stödet inte får några effekter för konkurrensen. Enligt Förenade kungariket avgörs kraftverkens ekonomiska möjligheter att producera el inom NETA av de kortsiktiga marginalkostnaderna. Vid ett givet tillfälle fungerar marknaden som om produktionen avgjordes av kraftverkens placering i rankningen över kortsiktiga marginalkostnader, dvs. produktionen går från det kraftverk som har de lägsta kortsiktiga marginalkostnaderna till det kraftverk som har de högsta kostnaderna, fram tills att den kumulerade kapaciteten ligger på samma nivå som efterfrågan. Elpriset avgörs då av de kortsiktiga marginalkostnaderna för det sista kraftverket, det s.k. marginalkraftverket. |
| --- | --- |

(420)

Förenade kungariket menar att stödet inte får några effekter för konkurrensen. Enligt Förenade kungariket avgörs kraftverkens ekonomiska möjligheter att producera el inom NETA av de kortsiktiga marginalkostnaderna. Vid ett givet tillfälle fungerar marknaden som om produktionen avgjordes av kraftverkens placering i rankningen över kortsiktiga marginalkostnader, dvs. produktionen går från det kraftverk som har de lägsta kortsiktiga marginalkostnaderna till det kraftverk som har de högsta kostnaderna, fram tills att den kumulerade kapaciteten ligger på samma nivå som efterfrågan. Elpriset avgörs då av de kortsiktiga marginalkostnaderna för det sista kraftverket, det s.k. marginalkraftverket.

| (421) | Enligt Förenade kungariket skall stödet endast gå till kärnkraftverken. Stödet förväntas inte påverka kärnkraftverkens kortsiktiga marginalkostnader i sådan utsträckning att ordningsföljden påverkas. Dessutom kommer de kortsiktiga marginalkostnaderna för BE:s anläggningar alltid att ligga under marginalkraftverkets kortsiktiga marginalkostnader. Stödet kommer inte att påverka konkurrenternas produktionsmöjligheter och inte heller det pris som de kan ta ut för produktionen. Konkurrenterna påverkas således inte av stödet. |
| --- | --- |

(421)

Enligt Förenade kungariket skall stödet endast gå till kärnkraftverken. Stödet förväntas inte påverka kärnkraftverkens kortsiktiga marginalkostnader i sådan utsträckning att ordningsföljden påverkas. Dessutom kommer de kortsiktiga marginalkostnaderna för BE:s anläggningar alltid att ligga under marginalkraftverkets kortsiktiga marginalkostnader. Stödet kommer inte att påverka konkurrenternas produktionsmöjligheter och inte heller det pris som de kan ta ut för produktionen. Konkurrenterna påverkas således inte av stödet.

| (422) | Kommissionen anser att Förenade kungarikets argumentation möjligtvis kan fungera på en perfekt marknad med ett helt öppet auktionsförfarande. Som anges i skälen 389 och 390 är NETA inte en sådan marknad. |
| --- | --- |

(422)

Kommissionen anser att Förenade kungarikets argumentation möjligtvis kan fungera på en perfekt marknad med ett helt öppet auktionsförfarande. Som anges i skälen 389 och 390 är NETA inte en sådan marknad.

| (423) | Kommissionen anser att stödet mycket väl kan komma att påverka BE:s konkurrenter på en rad sätt. Det är främst två aspekter som kan komma att påverka konkurrensen avsevärt. |
| --- | --- |

(423)

Kommissionen anser att stödet mycket väl kan komma att påverka BE:s konkurrenter på en rad sätt. Det är främst två aspekter som kan komma att påverka konkurrensen avsevärt.

| (424) | För det första äger BE inte bara kärnkraftverk, utan bolaget äger också kolkraftverket Eggborough och det producerar ensamt lika mycket el som vissa av BE:s konkurrenter. |
| --- | --- |

(424)

För det första äger BE inte bara kärnkraftverk, utan bolaget äger också kolkraftverket Eggborough och det producerar ensamt lika mycket el som vissa av BE:s konkurrenter.

| (425) | BE skulle kunna använda stödet till Eggborough-anläggningen. |
| --- | --- |

(425)

BE skulle kunna använda stödet till Eggborough-anläggningen.

| (426) | Exempelvis skulle det kunna användas till att installera ett system för avsvavling av rökgas och anläggningen skulle därigenom uppfylla de nya miljökraven och dess livstid skulle förlängas avsevärt. |
| --- | --- |

(426)

Exempelvis skulle det kunna användas till att installera ett system för avsvavling av rökgas och anläggningen skulle därigenom uppfylla de nya miljökraven och dess livstid skulle förlängas avsevärt.

| (427) | BE skulle också kunna använda stödet till att förvärva fler kraftverk av annat slag än kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(427)

BE skulle också kunna använda stödet till att förvärva fler kraftverk av annat slag än kärnkraftverk.

| (428) | Det är sant att BE behöver ha tillgång till andra former av elproduktion för att kompensera för bristande flexibilitet i kärnkraftsproduktionen. Om stödet gör det möjligt för BE att förvärva andra kraftverk så kan bolaget också producera annan el internt på mer flexibla villkor och kan därför erbjuda sina kunder bättre priser och behöver inte i lika stor utsträckning köpa el från sina konkurrenter. |
| --- | --- |

(428)

Det är sant att BE behöver ha tillgång till andra former av elproduktion för att kompensera för bristande flexibilitet i kärnkraftsproduktionen. Om stödet gör det möjligt för BE att förvärva andra kraftverk så kan bolaget också producera annan el internt på mer flexibla villkor och kan därför erbjuda sina kunder bättre priser och behöver inte i lika stor utsträckning köpa el från sina konkurrenter.

| (429) | För det andra är NETA ingen enhetlig marknad. NETA består av en grossistmarknad, där elproducenterna säljer el till distributörer och en marknad för direktförsäljning till företag, där elproducenterna säljer el direkt till större slutanvändare. |
| --- | --- |

(429)

För det andra är NETA ingen enhetlig marknad. NETA består av en grossistmarknad, där elproducenterna säljer el till distributörer och en marknad för direktförsäljning till företag, där elproducenterna säljer el direkt till större slutanvändare.

| (430) | Elproducenterna kan oftast ta ut ett högre pris på marknaden för direktförsäljning än på grossistmarknaden (69). Det är således bättre för producenten att sälja sin el på marknaden för direktförsäljning. |
| --- | --- |

(430)

Elproducenterna kan oftast ta ut ett högre pris på marknaden för direktförsäljning än på grossistmarknaden (69). Det är således bättre för producenten att sälja sin el på marknaden för direktförsäljning.

| (431) | Vid bedömningen av stödet bör det därför inte bara beaktas hur stora volymer el som varje producent säljer, utan även hur försäljningen fördelas på marknaderna. |
| --- | --- |

(431)

Vid bedömningen av stödet bör det därför inte bara beaktas hur stora volymer el som varje producent säljer, utan även hur försäljningen fördelas på marknaderna.

| (432) | Omstruktureringsplanen innehåller åtgärder för att öka BE:s marknadsandelar på marknaden för direktförsäljning. BE måste därför försöka erbjuda direktförsäljningskunderna priser som kan konkurrera med priserna på grossistmarknaden. BE kommer att kunna finansiera detta i och med att kärnkraftverkens kortsiktiga marginalkostnader minskar. |
| --- | --- |

(432)

Omstruktureringsplanen innehåller åtgärder för att öka BE:s marknadsandelar på marknaden för direktförsäljning. BE måste därför försöka erbjuda direktförsäljningskunderna priser som kan konkurrera med priserna på grossistmarknaden. BE kommer att kunna finansiera detta i och med att kärnkraftverkens kortsiktiga marginalkostnader minskar.

| (433) | Det innebär att även om BE behåller sin plats i ordningsföljden när det gäller kortsiktiga marginalkostnader och detta inte påverkar konkurrenterna kostnader så kommer de lägre kortsiktiga marginalkostnaderna att göra det möjligt för BE att flytta en del av försäljningen från grossistmarknaden till marknaden för direktförsäljning. Det kommer i sin tur att innebära att konkurrenterna kommer att få flytta en del av sin försäljning från marknaden för direktförsäljning till grossistmarknaden. Därför kan stödet innebära större vinst för BE och förluster för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(433)

Det innebär att även om BE behåller sin plats i ordningsföljden när det gäller kortsiktiga marginalkostnader och detta inte påverkar konkurrenterna kostnader så kommer de lägre kortsiktiga marginalkostnaderna att göra det möjligt för BE att flytta en del av försäljningen från grossistmarknaden till marknaden för direktförsäljning. Det kommer i sin tur att innebära att konkurrenterna kommer att få flytta en del av sin försäljning från marknaden för direktförsäljning till grossistmarknaden. Därför kan stödet innebära större vinst för BE och förluster för konkurrenterna.

| (434) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att stödet får avsevärda effekter för BE:s konkurrenter och att det krävs kompensationsåtgärder för att lindra de effekterna. |
| --- | --- |

(434)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att stödet får avsevärda effekter för BE:s konkurrenter och att det krävs kompensationsåtgärder för att lindra de effekterna.

iv)   Kompensationsåtgärder som skall genomföras

| (435) | Kompensationsåtgärderna måste vara av ett sådant slag att det både tas hänsyn till behovet av att lindra de effekter stödet får för konkurrenterna och behovet av att bevara det stödmottagande företagets möjligheter till lönsamhet. |
| --- | --- |

(435)

Kompensationsåtgärderna måste vara av ett sådant slag att det både tas hänsyn till behovet av att lindra de effekter stödet får för konkurrenterna och behovet av att bevara det stödmottagande företagets möjligheter till lönsamhet.

| (436) | Kommissionen anser därför att kompensationsåtgärderna bör inriktas på de faktorer som gör att stödet kan skada BE:s konkurrenter. |
| --- | --- |

(436)

Kommissionen anser därför att kompensationsåtgärderna bör inriktas på de faktorer som gör att stödet kan skada BE:s konkurrenter.

| (437) | Det innebär att kompensationsåtgärderna i det aktuella ärendet bör se till att BE inte kan använda stödet från regeringen för att förvärva flexibel produktionskapacitet eller marknadsandelar på marknaden för direktförsäljning. |
| --- | --- |

(437)

Det innebär att kompensationsåtgärderna i det aktuella ärendet bör se till att BE inte kan använda stödet från regeringen för att förvärva flexibel produktionskapacitet eller marknadsandelar på marknaden för direktförsäljning.

| (438) | Kommissionen har därför begärt att det skall vidtas tre kompensationsåtgärder. Förenade kungariket har föreslagit tre kompensationsåtgärder som tagits fram med utgångspunkt i de synpunkter som lämnats av BE:s konkurrenter. |
| --- | --- |

(438)

Kommissionen har därför begärt att det skall vidtas tre kompensationsåtgärder. Förenade kungariket har föreslagit tre kompensationsåtgärder som tagits fram med utgångspunkt i de synpunkter som lämnats av BE:s konkurrenter.

| (439) | Som anges i skäl 437 är en av de större riskerna med stödet, och som kan få avsevärda effekter på BE:s konkurrenter, att BE i stället för uppfylla åtagandena på kärnenergiområdet använder stödet för att förvärva produktionskapacitet av annat slag än kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(439)

Som anges i skäl 437 är en av de större riskerna med stödet, och som kan få avsevärda effekter på BE:s konkurrenter, att BE i stället för uppfylla åtagandena på kärnenergiområdet använder stödet för att förvärva produktionskapacitet av annat slag än kärnkraftverk.

| (440) | På det viset skulle BE lättare kunna konkurrera med konkurrenternas anläggningar (70) och bolaget skulle också ha bättre tillgång till flexibel elproduktion än i nuläget och det skulle dessutom minska BE:s behov av att köpa el från konkurrenterna. |
| --- | --- |

(440)

På det viset skulle BE lättare kunna konkurrera med konkurrenternas anläggningar (70) och bolaget skulle också ha bättre tillgång till flexibel elproduktion än i nuläget och det skulle dessutom minska BE:s behov av att köpa el från konkurrenterna.

| (441) | För att förhindra att detta sker bör BE:s olika verksamheter delas upp i separata juridiska enheter med separat bokföring. |
| --- | --- |

(441)

För att förhindra att detta sker bör BE:s olika verksamheter delas upp i separata juridiska enheter med separat bokföring.

| (442) | BE:s struktur bör därför ändras så att det skapas separata dotterbolag för elproduktion från kärnkraftverken, annan elproduktion, försäljning på grossistmarknaden och direktförsäljning. Stödet skall endast gå till kärnkraftsproduktionen. |
| --- | --- |

(442)

BE:s struktur bör därför ändras så att det skapas separata dotterbolag för elproduktion från kärnkraftverken, annan elproduktion, försäljning på grossistmarknaden och direktförsäljning. Stödet skall endast gå till kärnkraftsproduktionen.

| (443) | Det får inte förekomma någon korssubventionering mellan dotterbolagen. |
| --- | --- |

(443)

Det får inte förekomma någon korssubventionering mellan dotterbolagen.

| (444) | Detta bör i görligaste mån säkerställas via bolagets licensieringssystem och tillsyn bör utövas av OFGEM, som är Förenade kungarikets tillsynsmyndighet på elområdet. Kommissionen instämmer i att OFGGEM inte kan ändra operatörernas licenser hursomhelst, utan måste samråda med tredje parter om eventuella ändringar. |
| --- | --- |

(444)

Detta bör i görligaste mån säkerställas via bolagets licensieringssystem och tillsyn bör utövas av OFGEM, som är Förenade kungarikets tillsynsmyndighet på elområdet. Kommissionen instämmer i att OFGGEM inte kan ändra operatörernas licenser hursomhelst, utan måste samråda med tredje parter om eventuella ändringar.

| (445) | Om det visar sig att OFGEM inte kan ändra BE:s licenser så att korssubventionering blir omöjlig bör Förenade kungariket göra ett icke tidsbegränsat åtagande om detta. I ett sådant fall skall Förenade kungariket, för att ytterligare säkra att det inte förekommer korssubventionering i handeln mellan dotterbolagen, lämna in en årlig rapport till kommissionen med bevis för att ingen korssubventionering förekommer. Rapporten skall bygga på bedömningar som görs av oberoende redovisningsexperter. |
| --- | --- |

(445)

Om det visar sig att OFGEM inte kan ändra BE:s licenser så att korssubventionering blir omöjlig bör Förenade kungariket göra ett icke tidsbegränsat åtagande om detta. I ett sådant fall skall Förenade kungariket, för att ytterligare säkra att det inte förekommer korssubventionering i handeln mellan dotterbolagen, lämna in en årlig rapport till kommissionen med bevis för att ingen korssubventionering förekommer. Rapporten skall bygga på bedömningar som görs av oberoende redovisningsexperter.

| (446) | Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(446)

Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd.

| (447) | Kompensationsåtgärd 1 bör i princip vara tillräckligt för att säkra att BE inte använder stödet för att utöka eller förbättra produktionskapacitet av annat slag än kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(447)

Kompensationsåtgärd 1 bör i princip vara tillräckligt för att säkra att BE inte använder stödet för att utöka eller förbättra produktionskapacitet av annat slag än kärnkraftverk.

| (448) | Med tanke på elektorns komplicerade struktur, särskilt det faktum att det inom NETA kan förekomma så många olika affärsförbindelser mellan de olika aktörerna, anser kommissionen att det bör vidtas kompletterande och specifika åtgärder för att säkra att BE inte använder det stöd som beviljas på andra verksamhetsområden. |
| --- | --- |

(448)

Med tanke på elektorns komplicerade struktur, särskilt det faktum att det inom NETA kan förekomma så många olika affärsförbindelser mellan de olika aktörerna, anser kommissionen att det bör vidtas kompletterande och specifika åtgärder för att säkra att BE inte använder det stöd som beviljas på andra verksamhetsområden.

| (449) | Även om kapacitetssituationen inte är sådan att det skulle vara lämpligt ur ekonomisk synvinkel att införa kapacitetsrestriktioner för BE anser kommissionen ändå att det bör införas åtgärder som innebär att BE åläggs att inte utöka verksamheten. |
| --- | --- |

(449)

Även om kapacitetssituationen inte är sådan att det skulle vara lämpligt ur ekonomisk synvinkel att införa kapacitetsrestriktioner för BE anser kommissionen ändå att det bör införas åtgärder som innebär att BE åläggs att inte utöka verksamheten.

| (450) | Ett antal förbud bör därför införas för att motverka att BE expanderar sin verksamhet till verksamhetsområden inom elproduktionen där BE:s konkurrenter är verksamma. |
| --- | --- |

(450)

Ett antal förbud bör därför införas för att motverka att BE expanderar sin verksamhet till verksamhetsområden inom elproduktionen där BE:s konkurrenter är verksamma.

| (451) | För det ändamålet bör det definieras ett särskilt kapacitetsbegrepp, s.k. begränsad kapacitet. Med begränsad kapacitet avses






  a) | registrerad driftsduglig kapacitet som drivs med fossilt bränsle inom EES-området,
  och |
| --- | --- | --- |

(451)

För det ändamålet bör det definieras ett särskilt kapacitetsbegrepp, s.k. begränsad kapacitet. Med begränsad kapacitet avses

a)

registrerad driftsduglig kapacitet som drivs med fossilt bränsle inom EES-området,

och

| b) | registrerad driftsduglig storskalig vattenkraftskapacitet (71) inom Förenade kungariket. |
| --- | --- |

b)

registrerad driftsduglig storskalig vattenkraftskapacitet (71) inom Förenade kungariket.

| (452) | BE bör förbjudas att, inom sex år från det att det här beslutet antas, äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW, dvs. den sammanlagda kapaciteten för Eggborough-anläggningen (1 970 MW) och andra anläggningar (District Energy stations med kapacitet på 50 MW). |
| --- | --- |

(452)

BE bör förbjudas att, inom sex år från det att det här beslutet antas, äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW, dvs. den sammanlagda kapaciteten för Eggborough-anläggningen (1 970 MW) och andra anläggningar (District Energy stations med kapacitet på 50 MW).

| (453) | Skälen till varför BE:s kapacitet måste begränsas när det gäller kraftverk som drivs med fossila bränslen anges i skäl 437. Kommissionen anser att det även finns anledning att låta förbudet omfatta även storskaliga vattenkraftverk för att säkra att BE inte förvärvar storskaliga vattenkraftverk i exempelvis Skottland. |
| --- | --- |

(453)

Skälen till varför BE:s kapacitet måste begränsas när det gäller kraftverk som drivs med fossila bränslen anges i skäl 437. Kommissionen anser att det även finns anledning att låta förbudet omfatta även storskaliga vattenkraftverk för att säkra att BE inte förvärvar storskaliga vattenkraftverk i exempelvis Skottland.

| (454) | Förbudet skall gälla under sex år, dvs. ungefär dubbelt så lång tid som det tar att uppföra ett kombinerat kraftverk med gasturbin. |
| --- | --- |

(454)

Förbudet skall gälla under sex år, dvs. ungefär dubbelt så lång tid som det tar att uppföra ett kombinerat kraftverk med gasturbin.

| (455) | Syftet med förbudet är att förhindra att BE förvärvar kapacitet som kan ge BE mer flexibilitet än vad BE haft hittills med Eggborough-anläggningen. Anläggningen förväntas vara tillräcklig för att säkra BE:s lönsamhet. |
| --- | --- |

(455)

Syftet med förbudet är att förhindra att BE förvärvar kapacitet som kan ge BE mer flexibilitet än vad BE haft hittills med Eggborough-anläggningen. Anläggningen förväntas vara tillräcklig för att säkra BE:s lönsamhet.

| (456) | Kommissionen är emellertid medveten om att det banksyndikat som finansierade BE:s förvärv av Eggborough eventuellt kan komma att utnyttja sin köpoption på anläggningen. Om bankerna utnyttjar sin köpoption mister BE sin enda möjlighet till flexibilitet och kommissionen är medveten om BE måste ha tillgång till flexibel elproduktion för att omstruktureringsplanen skall lyckas. BE bör därför ha rätt att planera en eventuell ersättning av Eggborough så snart bankerna meddelar att de har för avsikt att utnyttja köpoptionen. |
| --- | --- |

(456)

Kommissionen är emellertid medveten om att det banksyndikat som finansierade BE:s förvärv av Eggborough eventuellt kan komma att utnyttja sin köpoption på anläggningen. Om bankerna utnyttjar sin köpoption mister BE sin enda möjlighet till flexibilitet och kommissionen är medveten om BE måste ha tillgång till flexibel elproduktion för att omstruktureringsplanen skall lyckas. BE bör därför ha rätt att planera en eventuell ersättning av Eggborough så snart bankerna meddelar att de har för avsikt att utnyttja köpoptionen.

| (457) | Kommissionen anser därför att det bör fastställas vissa undantag från förbudet, så att BE kan förvärva produktionskapacitet för att ersätta Eggborough om bankerna skulle besluta att utnyttja sin köpoption eller om Eggborough skulle slås ut helt av någon annan anledning som BE inte kan kontrollera. Undantagen från förbudet får emellertid inte göra det möjligt för BE att förvärva mer flexibel kapacitet än vad BE har nu eller att använda ersättningskapaciteten för att göra vinst under en eventuell överlappningsperiod mellan det att den nya produktionskapaciteten ställs till förfogande och avyttringen av Eggborough. |
| --- | --- |

(457)

Kommissionen anser därför att det bör fastställas vissa undantag från förbudet, så att BE kan förvärva produktionskapacitet för att ersätta Eggborough om bankerna skulle besluta att utnyttja sin köpoption eller om Eggborough skulle slås ut helt av någon annan anledning som BE inte kan kontrollera. Undantagen från förbudet får emellertid inte göra det möjligt för BE att förvärva mer flexibel kapacitet än vad BE har nu eller att använda ersättningskapaciteten för att göra vinst under en eventuell överlappningsperiod mellan det att den nya produktionskapaciteten ställs till förfogande och avyttringen av Eggborough.

| (458) | BE bör därför ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW under perioden från och med den dag då bankerna meddelar att de tänker utnyttja köpoptionen till den dag då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen eller vid utgången av den sexårsperiod som avses i skäl 452 om det datumet infaller tidigare än det datum då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen, på villkor att kapaciteten inte överskrider 2 020 MW eller att BE avsäger sig all driftskontroll för den överskjutande kapaciteten. |
| --- | --- |

(458)

BE bör därför ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW under perioden från och med den dag då bankerna meddelar att de tänker utnyttja köpoptionen till den dag då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen eller vid utgången av den sexårsperiod som avses i skäl 452 om det datumet infaller tidigare än det datum då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen, på villkor att kapaciteten inte överskrider 2 020 MW eller att BE avsäger sig all driftskontroll för den överskjutande kapaciteten.

| (459) | Från och med den dag då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen, antingen av de skäl som anges i skäl 458 eller på grund av force majeure eller ett driftsfel som inte kan åtgärdas, skall BE ha rätt att äga eller kontrollera upp till 2 222 MW begränsad kapacitet, på villkor att BE under den sexårsperiod som avses i skäl 452 deklarerar denna begränsade kapacitet till nätverksoperatören som 2 020 MW och att BE inte utnyttjar mer än 2 020 MW av kapaciteten. Syftet med åtgärden är att ge BE ett visst handlingsutrymme för att ersätta Eggborough-anläggningen utan att förbudet ändras i praktiken. |
| --- | --- |

(459)

Från och med den dag då BE inte längre har tillgång till Eggborough-anläggningen, antingen av de skäl som anges i skäl 458 eller på grund av force majeure eller ett driftsfel som inte kan åtgärdas, skall BE ha rätt att äga eller kontrollera upp till 2 222 MW begränsad kapacitet, på villkor att BE under den sexårsperiod som avses i skäl 452 deklarerar denna begränsade kapacitet till nätverksoperatören som 2 020 MW och att BE inte utnyttjar mer än 2 020 MW av kapaciteten. Syftet med åtgärden är att ge BE ett visst handlingsutrymme för att ersätta Eggborough-anläggningen utan att förbudet ändras i praktiken.

| (460) | Utöver de kapacitetsbegränsningar som avses i skäl 451 bör BE slutligen, för att iaktta riktlinjernas bestämmelser om att stödmottagarna inte får använda stödet för att vinna marknadsandelar, under sex år från den dag då det här beslutet antas, förbjudas att äga annan kärnkraftskapacitet inom EES-området än den kapacitet BE redan äger, utom i de fall då kommissionen ger sitt förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

(460)

Utöver de kapacitetsbegränsningar som avses i skäl 451 bör BE slutligen, för att iaktta riktlinjernas bestämmelser om att stödmottagarna inte får använda stödet för att vinna marknadsandelar, under sex år från den dag då det här beslutet antas, förbjudas att äga annan kärnkraftskapacitet inom EES-området än den kapacitet BE redan äger, utom i de fall då kommissionen ger sitt förhandsgodkännande.

| (461) | Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(461)

Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd.

| (462) | Som anges i skäl 437 skulle syftet med stödet vara förfelat om BE i stället för att täcka kostnader på kärnenergiområdet använder stödet för att förvärva marknadsandelar på den mer lönsamma direktförsäljningsmarknaden. |
| --- | --- |

(462)

Som anges i skäl 437 skulle syftet med stödet vara förfelat om BE i stället för att täcka kostnader på kärnenergiområdet använder stödet för att förvärva marknadsandelar på den mer lönsamma direktförsäljningsmarknaden.

| (463) | Riskerna med ett eventuellt missbruk är allvarliga och detta framgår särskilt av de synpunkter som lämnats till kommissionen av en tredje part som önskar förbli anonym (72). Även om BE inte i praktiken erbjuder priser som ligger långt under konkurrenternas priser skulle själva tanken att BE skulle kunna göra detta skada BE:s konkurrenterna, då konkurrenterna skulle konfronteras med felaktiga förväntningar från kundernas sida. |
| --- | --- |

(463)

Riskerna med ett eventuellt missbruk är allvarliga och detta framgår särskilt av de synpunkter som lämnats till kommissionen av en tredje part som önskar förbli anonym (72). Även om BE inte i praktiken erbjuder priser som ligger långt under konkurrenternas priser skulle själva tanken att BE skulle kunna göra detta skada BE:s konkurrenterna, då konkurrenterna skulle konfronteras med felaktiga förväntningar från kundernas sida.

| (464) | Kommissionen anser därför att de garantier som ges genom kompensationsåtgärd 1 behöver stärkas genom ännu en kompensationsåtgärd som inriktas på BE:s beteende på marknaden för direktförsäljning. BE bör åläggas att inte agera på ett sätt som avviker från hur konkurrenterna agerar på marknaden för direktförsäljning. |
| --- | --- |

(464)

Kommissionen anser därför att de garantier som ges genom kompensationsåtgärd 1 behöver stärkas genom ännu en kompensationsåtgärd som inriktas på BE:s beteende på marknaden för direktförsäljning. BE bör åläggas att inte agera på ett sätt som avviker från hur konkurrenterna agerar på marknaden för direktförsäljning.

| (465) | BE bör därför förbjudas att erbjuda priser under gällande grossistmarknadspriser på direktförsäljningsmarknaden. I likhet med kompensationsåtgärd 2 bör åtgärden pågå under sex år från den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(465)

BE bör därför förbjudas att erbjuda priser under gällande grossistmarknadspriser på direktförsäljningsmarknaden. I likhet med kompensationsåtgärd 2 bör åtgärden pågå under sex år från den dag då detta beslut antas.

| (466) | Tillsynen av att BE inte bryter mot förbudet bör skötas av ett oberoende organ som skall utses via ett öppet anbudsförfarande som Förenade kungariket organiserar. Det oberoende organet skall lämna en årlig rapport till kommissionen. |
| --- | --- |

(466)

Tillsynen av att BE inte bryter mot förbudet bör skötas av ett oberoende organ som skall utses via ett öppet anbudsförfarande som Förenade kungariket organiserar. Det oberoende organet skall lämna en årlig rapport till kommissionen.

| (467) | I det förflutna låg priserna på direktförsäljningsmarknaden i linje med priserna på grossistmarknaden plus ett tillägg. Förbudet säkrar att BE agerar på samma sätt som konkurrenterna. |
| --- | --- |

(467)

I det förflutna låg priserna på direktförsäljningsmarknaden i linje med priserna på grossistmarknaden plus ett tillägg. Förbudet säkrar att BE agerar på samma sätt som konkurrenterna.

| (468) | NETA har emellertid bara funnits i tre år. Det är inte omöjligt att förhållandet mellan direktförsäljningsmarknaden och grossistmarknaden under de kommande sex åren kan komma att utvecklas på ett annorlunda sätt än vad man hittills har sett. Det är exempelvis möjligt att föreställa sig en situation där grossistmarknaden blir illikvid under en period, vilket skulle ge abnormt höga priser på marknaden. Kommissionen anser att elproducenterna under sådana omständigheter skulle erbjuda lägre priser på direktförsäljningsmarknaden för att inte förlora sina kunder. I en sådan situation skulle BE inte ha tillräcklig kapacitet att anpassa sig efter utvecklingen och skulle säkert förlora sina kunder på direktförsäljningsmarknaden och omstruktureringen skulle därmed vara hotad. |
| --- | --- |

(468)

NETA har emellertid bara funnits i tre år. Det är inte omöjligt att förhållandet mellan direktförsäljningsmarknaden och grossistmarknaden under de kommande sex åren kan komma att utvecklas på ett annorlunda sätt än vad man hittills har sett. Det är exempelvis möjligt att föreställa sig en situation där grossistmarknaden blir illikvid under en period, vilket skulle ge abnormt höga priser på marknaden. Kommissionen anser att elproducenterna under sådana omständigheter skulle erbjuda lägre priser på direktförsäljningsmarknaden för att inte förlora sina kunder. I en sådan situation skulle BE inte ha tillräcklig kapacitet att anpassa sig efter utvecklingen och skulle säkert förlora sina kunder på direktförsäljningsmarknaden och omstruktureringen skulle därmed vara hotad.

| (469) | BE måste därför ges en viss möjlighet till flexibilitet för sådana situationer. Manövermarginalen bör emellertid baseras på objektiva kriterier och vara mycket snäv och övervakas så att inget missbruk förekommer. De villkor som skall gälla för BE:s utnyttjande av manövermarginalen skall vara sådana att det går att göra en förhandsbedömning av effekterna och motverka missbruk. |
| --- | --- |

(469)

BE måste därför ges en viss möjlighet till flexibilitet för sådana situationer. Manövermarginalen bör emellertid baseras på objektiva kriterier och vara mycket snäv och övervakas så att inget missbruk förekommer. De villkor som skall gälla för BE:s utnyttjande av manövermarginalen skall vara sådana att det går att göra en förhandsbedömning av effekterna och motverka missbruk.

| (470) | Då prisrapporteringen på direktförsäljningsmarknaden inte är lika tillförlitlig som rapporteringen på grossistmarknaden är det mycket svårt att under en avtalsrunda på direktförsäljningsmarknaden fastställa huruvida priserna ligger under priserna på grossistmarknaden. Detta innebär att de objektiva kriterier som avses i skäl 469 inte kan baseras enbart på kontroller av huruvida BE:s konkurrenter erbjuder lägre priser på direktförsäljningsmarknaden än på grossistmarknaden. De kontroller som skall göras bör bygga på indirekta uppgifter som BE kan få tillgång till på kort sikt och som kan visa att grossistmarknaden har blivit illikvid eller att det inte längre är längre är hållbart att erbjuda priser i linje med eller över grossistmarknadspriset på direktförsäljningsmarknaden. |
| --- | --- |

(470)

Då prisrapporteringen på direktförsäljningsmarknaden inte är lika tillförlitlig som rapporteringen på grossistmarknaden är det mycket svårt att under en avtalsrunda på direktförsäljningsmarknaden fastställa huruvida priserna ligger under priserna på grossistmarknaden. Detta innebär att de objektiva kriterier som avses i skäl 469 inte kan baseras enbart på kontroller av huruvida BE:s konkurrenter erbjuder lägre priser på direktförsäljningsmarknaden än på grossistmarknaden. De kontroller som skall göras bör bygga på indirekta uppgifter som BE kan få tillgång till på kort sikt och som kan visa att grossistmarknaden har blivit illikvid eller att det inte längre är längre är hållbart att erbjuda priser i linje med eller över grossistmarknadspriset på direktförsäljningsmarknaden.

| (471) | Följande kontrollvillkor bör vara uppfyllda:






  a) | [...] av BE:s befintliga slutanvändare i utlandet, som fått erbjudande från BE om att köpa el till ett pris där skillnaden mellan själva elpriset det gällande elpriset på grossistmarknaden är [...], har under en period på [...] (som avslutas senast [...] före den dag då BE åberopar exceptionella omständigheter på marknaden), har tackat nej till erbjudandet från BE. |
| --- | --- | --- |

(471)

Följande kontrollvillkor bör vara uppfyllda:

a)

[...] av BE:s befintliga slutanvändare i utlandet, som fått erbjudande från BE om att köpa el till ett pris där skillnaden mellan själva elpriset det gällande elpriset på grossistmarknaden är [...], har under en period på [...] (som avslutas senast [...] före den dag då BE åberopar exceptionella omständigheter på marknaden), har tackat nej till erbjudandet från BE.

| b) | Handeln med el på grossistmarknaden har kvantitetsmässigt under en [...] period sjunkit till mindre än [...] av den genomsnittliga handeln under samma period under det/de senaste [...], som det finns uppgifter om. |
| --- | --- |

b)

Handeln med el på grossistmarknaden har kvantitetsmässigt under en [...] period sjunkit till mindre än [...] av den genomsnittliga handeln under samma period under det/de senaste [...], som det finns uppgifter om.

| c) | BE erbjuder minst [...] el på grossistmarknaden [...] och den kvantiteten har inte sålts inom [...]. |
| --- | --- |

c)

BE erbjuder minst [...] el på grossistmarknaden [...] och den kvantiteten har inte sålts inom [...].

| (472) | Samma oberoende organ som kontrollerar att BE iakttar förbudet bör också kontrollera att BE ser till att kontrollvillkoren uppfylls. Det oberoende organet skall säkra att antingen kontrollvillkoren a och b eller kontrollvillkor c iakttas. Om kontrollvillkoren är uppfyllda skall BE ha rätt att lägga sina priser på direktförsäljningsmarknaden under priserna på grossistmarknaden under [...] från det att det oberoende organet fattar sitt beslut. Varaktigheten kan förlängas efter beslut av det oberoende organet, om marknadsvillkoren fortsätter att vara exceptionella. Under perioden på [...] skall BE agera i god tro och bevilja samma typ av rabatter som konkurrenterna antas ge. Det oberoende organet skall i efterhand när perioden på [...] är slut kontrollera att BE iakttagit villkoret. |
| --- | --- |

(472)

Samma oberoende organ som kontrollerar att BE iakttar förbudet bör också kontrollera att BE ser till att kontrollvillkoren uppfylls. Det oberoende organet skall säkra att antingen kontrollvillkoren a och b eller kontrollvillkor c iakttas. Om kontrollvillkoren är uppfyllda skall BE ha rätt att lägga sina priser på direktförsäljningsmarknaden under priserna på grossistmarknaden under [...] från det att det oberoende organet fattar sitt beslut. Varaktigheten kan förlängas efter beslut av det oberoende organet, om marknadsvillkoren fortsätter att vara exceptionella. Under perioden på [...] skall BE agera i god tro och bevilja samma typ av rabatter som konkurrenterna antas ge. Det oberoende organet skall i efterhand när perioden på [...] är slut kontrollera att BE iakttagit villkoret.

| (473) | Av öppenhetsskäl skall det oberoende organet i slutet av avtalsrundan offentliggöra en deklaration i vilken det oberoende organet intygar att det faktiskt varit fråga om exceptionella omständigheter på marknaden och anger under vilken tidsperiod dessa omständigheter rått. Det oberoende organets bedömningsunderlag skall översändas till kommissionen. |
| --- | --- |

(473)

Av öppenhetsskäl skall det oberoende organet i slutet av avtalsrundan offentliggöra en deklaration i vilken det oberoende organet intygar att det faktiskt varit fråga om exceptionella omständigheter på marknaden och anger under vilken tidsperiod dessa omständigheter rått. Det oberoende organets bedömningsunderlag skall översändas till kommissionen.

| (474) | Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(474)

Förenade kungariket har förbundit sig att genomföra denna kompensationsåtgärd.

v)   Kompensationsåtgärder som diskuterats, men som inte kommer att införas

| (475) | Kommissionen anser att de tre kompensationsåtgärder som beskrivs i avsnitt VI.3 c iv är tillräckligt omfattande för att kunna motverka stödets potentiellt snedvridande effekter på konkurrensen och att åtgärderna därför uppfyller villkoren i punkt 39 ii i riktlinjerna. Åtgärderna kan också ses som särskilda villkor för godkännande av stöd av det slag som avses i punkt 42 ii i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(475)

Kommissionen anser att de tre kompensationsåtgärder som beskrivs i avsnitt VI.3 c iv är tillräckligt omfattande för att kunna motverka stödets potentiellt snedvridande effekter på konkurrensen och att åtgärderna därför uppfyller villkoren i punkt 39 ii i riktlinjerna. Åtgärderna kan också ses som särskilda villkor för godkännande av stöd av det slag som avses i punkt 42 ii i riktlinjerna.

| (476) | Andra kompensationsåtgärder har föreslagits av tredje parter. |
| --- | --- |

(476)

Andra kompensationsåtgärder har föreslagits av tredje parter.

| (477) | Greenpeace föreslog en stegvis nedläggning av BE:s kärnkraftverk. Kommissionen anser att en nedläggning av BE:s produktionskapacitet inte skulle stå i proportion till den snedvridning som stödet orsakar då det inte förekommer någon överkapacitet på den relevanta marknaden. |
| --- | --- |

(477)

Greenpeace föreslog en stegvis nedläggning av BE:s kärnkraftverk. Kommissionen anser att en nedläggning av BE:s produktionskapacitet inte skulle stå i proportion till den snedvridning som stödet orsakar då det inte förekommer någon överkapacitet på den relevanta marknaden.

| (478) | Powergen föreslog att Dungeness B-reaktorn skulle läggas ned, då det är den minst lönsamma av BE:s anläggningar. Dungeness B-anläggningens lönsamhet diskuteras i avsnitt VI.3 a. Kommissionen konstaterar att det redan finns planer på nedläggning av Dungeness B under 2008 och att anläggningen, enligt uppgifter från NGTransco om det tillkännagivande som krävs vid nedläggning av större anläggningar, kan komma att stängas redan så tidigt som under sommaren 2007. Kommissionen anser att det inte är motiverat att tidigarelägga nedläggningen då skillnaden i tid är så liten och nedläggningen skulle orsaka större kostnader. |
| --- | --- |

(478)

Powergen föreslog att Dungeness B-reaktorn skulle läggas ned, då det är den minst lönsamma av BE:s anläggningar. Dungeness B-anläggningens lönsamhet diskuteras i avsnitt VI.3 a. Kommissionen konstaterar att det redan finns planer på nedläggning av Dungeness B under 2008 och att anläggningen, enligt uppgifter från NGTransco om det tillkännagivande som krävs vid nedläggning av större anläggningar, kan komma att stängas redan så tidigt som under sommaren 2007. Kommissionen anser att det inte är motiverat att tidigarelägga nedläggningen då skillnaden i tid är så liten och nedläggningen skulle orsaka större kostnader.

| (479) | Drax föreslog att BE:s kärnkraftstillgångar bör fjärmas från den konkurrensutsatta marknaden genom att det införs ett system med obligatoriskt kärnenergiköp till fast pris av samma slag som skyldigheten att köpa en viss andel el från förnybara energikällor (Renewables Obligation). Ett sådant tillvägagångssätt skulle innebära att BE i praktiken helt och hållet och under obegränsad tid blir beroende av stöd från staten, något som helt och hållet strider mot kommissionens politik på konkurrensområdet. |
| --- | --- |

(479)

Drax föreslog att BE:s kärnkraftstillgångar bör fjärmas från den konkurrensutsatta marknaden genom att det införs ett system med obligatoriskt kärnenergiköp till fast pris av samma slag som skyldigheten att köpa en viss andel el från förnybara energikällor (Renewables Obligation). Ett sådant tillvägagångssätt skulle innebära att BE i praktiken helt och hållet och under obegränsad tid blir beroende av stöd från staten, något som helt och hållet strider mot kommissionens politik på konkurrensområdet.

| (480) | Drax föreslog att BNFL skulle få en större del av BE:s potentiella vinst om elpriserna skulle stiga. Detta skulle enligt Drax minska stödbeloppet. Som anges i punkt VI.2 b har kommissionen konstaterat att åtgärd B inte innehåller något statligt stöd. Om BNFL tilldelas en större del av BE:s vinst kommer stödet i stället att öka då BE:s kassaflöde minskar och därmed även dess möjligheter att bidra till NLF-fonden. Kommissionen kan inte godta detta. |
| --- | --- |

(480)

Drax föreslog att BNFL skulle få en större del av BE:s potentiella vinst om elpriserna skulle stiga. Detta skulle enligt Drax minska stödbeloppet. Som anges i punkt VI.2 b har kommissionen konstaterat att åtgärd B inte innehåller något statligt stöd. Om BNFL tilldelas en större del av BE:s vinst kommer stödet i stället att öka då BE:s kassaflöde minskar och därmed även dess möjligheter att bidra till NLF-fonden. Kommissionen kan inte godta detta.

| (481) | Drax föreslog även avyttring av Eggborough-anläggningen. Kommissionen instämmer i att en avyttring av Eggborough-anläggningen inte strider mot behovet av att bevara en viss kapacitetsmarginal inom elproduktionen då en eventuell ny ägare sannolikt skulle fortsätta att driva anläggningen. BE behöver emellertid ha tillgång till flexibel elproduktion för att kunna genomföra omstruktureringsplanen och återställa lönsamheten. Om BE avyttrar Eggborough måste bolaget köpa flexibel kapacitet från andra elproducenter. |
| --- | --- |

(481)

Drax föreslog även avyttring av Eggborough-anläggningen. Kommissionen instämmer i att en avyttring av Eggborough-anläggningen inte strider mot behovet av att bevara en viss kapacitetsmarginal inom elproduktionen då en eventuell ny ägare sannolikt skulle fortsätta att driva anläggningen. BE behöver emellertid ha tillgång till flexibel elproduktion för att kunna genomföra omstruktureringsplanen och återställa lönsamheten. Om BE avyttrar Eggborough måste bolaget köpa flexibel kapacitet från andra elproducenter.

| (482) | Förenade kungariket har analyserat situationen och har kommit till slutsatsen att det inte vore ekonomiskt lönsamt för BE att köpa samma tjänster som Eggborough tillhandahåller från andra aktörer. Det är bland annat fråga om leveranssäkerhet vid oväntade produktionsavbrott vid kärnkraftverken, profilering med avseende på avtal med handel och industri och flexibilitet vid underhåll av reaktorerna. Förenade kungariket anger att BE kan spara totalt 11 miljoner GBP per år om man behåller Eggborough-anläggningen. Förenade kungarikets beräkning bygger på kostnaderna för Eggborough och det betyder att BE troligtvis skulle kunna få samma tjänster till samma pris om BE ägde andra anläggningar. Det skulle däremot vara dyrare att köpa tjänsterna på marknaden och det är inte säkert att det skulle vara möjligt. |
| --- | --- |

(482)

Förenade kungariket har analyserat situationen och har kommit till slutsatsen att det inte vore ekonomiskt lönsamt för BE att köpa samma tjänster som Eggborough tillhandahåller från andra aktörer. Det är bland annat fråga om leveranssäkerhet vid oväntade produktionsavbrott vid kärnkraftverken, profilering med avseende på avtal med handel och industri och flexibilitet vid underhåll av reaktorerna. Förenade kungariket anger att BE kan spara totalt 11 miljoner GBP per år om man behåller Eggborough-anläggningen. Förenade kungarikets beräkning bygger på kostnaderna för Eggborough och det betyder att BE troligtvis skulle kunna få samma tjänster till samma pris om BE ägde andra anläggningar. Det skulle däremot vara dyrare att köpa tjänsterna på marknaden och det är inte säkert att det skulle vara möjligt.

| (483) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att ett krav på avyttring av Eggborough skulle hota BE:s möjligheter till återställd lönsamhet och dessutom skulle åtgärden inte stå i proportion till de fastställda målen. kommissionen anser att kompensationsåtgärderna 1 och 2 ger samma typ av restriktion på ett mer proportionellt sätt. |
| --- | --- |

(483)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att ett krav på avyttring av Eggborough skulle hota BE:s möjligheter till återställd lönsamhet och dessutom skulle åtgärden inte stå i proportion till de fastställda målen. kommissionen anser att kompensationsåtgärderna 1 och 2 ger samma typ av restriktion på ett mer proportionellt sätt.

| (484) | Powergen föreslog att det skulle fastställas ett tak för BE:s marknadsandel på marknaden för direktförsäljning. Kommissionen menar att ett sådant tak kan skada konkurrensen på marknaden. Kompensationsåtgärd 3 kommer att vara effektivare när det gäller att mildra stödets effekter på konkurrenterna, samtidigt som ätgärden inte begränsar BE:s möjligheter att erbjuda konkurrenskraftiga priser av egen kraft. |
| --- | --- |

(484)

Powergen föreslog att det skulle fastställas ett tak för BE:s marknadsandel på marknaden för direktförsäljning. Kommissionen menar att ett sådant tak kan skada konkurrensen på marknaden. Kompensationsåtgärd 3 kommer att vara effektivare när det gäller att mildra stödets effekter på konkurrenterna, samtidigt som ätgärden inte begränsar BE:s möjligheter att erbjuda konkurrenskraftiga priser av egen kraft.

| (485) | Powergen föreslogs att Be skulle förbjudas att ta sig in på nya återförsäljningsmarknader. En sådan åtgärd skulle huvudsakligen påverka marknaden för försäljningen till hushållen och på den marknaden är det för närvarande endast återförsäljare som är verksamma. Kommissionen menar att en sådan begränsning skulle beröva kunderna på konkurrensmöjligheter på marknaden för elförsäljning till hushållen, som redan är den minst konkurrensutsatta delen av elmarknaden i Förenade kungariket (73). Kommissionen menar att kompensationsåtgärd 1 är tillräcklig för att säkra att BE, om bolaget önskar ta sig in på den marknaden, måste göra det på egna meriter, och att det inte finns någon risk för snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(485)

Powergen föreslogs att Be skulle förbjudas att ta sig in på nya återförsäljningsmarknader. En sådan åtgärd skulle huvudsakligen påverka marknaden för försäljningen till hushållen och på den marknaden är det för närvarande endast återförsäljare som är verksamma. Kommissionen menar att en sådan begränsning skulle beröva kunderna på konkurrensmöjligheter på marknaden för elförsäljning till hushållen, som redan är den minst konkurrensutsatta delen av elmarknaden i Förenade kungariket (73). Kommissionen menar att kompensationsåtgärd 1 är tillräcklig för att säkra att BE, om bolaget önskar ta sig in på den marknaden, måste göra det på egna meriter, och att det inte finns någon risk för snedvridning av konkurrensen.

| (486) | Avslutningsvis menar kommissionen att de övriga kompensationsåtgärder som föreslagits av de tredje parter som inkommit med synpunkter kan anses ingå i de tre kompensationsåtgärder som valts av kommissionen. |
| --- | --- |

(486)

Avslutningsvis menar kommissionen att de övriga kompensationsåtgärder som föreslagits av de tredje parter som inkommit med synpunkter kan anses ingå i de tre kompensationsåtgärder som valts av kommissionen.

d)   Fullständigt genomförande av omstruktureringsplanen

| (487) | Företaget bör åläggas att genomföra den omstruktureringsplan som anmälts till kommissionen fullt ut. Förenade kungariket har förbundit sig att se till att omstruktureringsplanen genomförs fullt ut, om den godkänns. |
| --- | --- |

(487)

Företaget bör åläggas att genomföra den omstruktureringsplan som anmälts till kommissionen fullt ut. Förenade kungariket har förbundit sig att se till att omstruktureringsplanen genomförs fullt ut, om den godkänns.

e)   Övervakning och årliga rapporter

| (488) | Om stödpaketet godkänns åtar sig Förenade kungariket att lämna en rapport till kommissionen senast sex månader efter det att stödpaketet godkänns och därefter lämna in årliga rapporter så att kommissionen kan följa British Energys utveckling fram till dess att situationen stabiliserats och kommissionen inte längre anser att det behövs årlig rapportering. |
| --- | --- |

(488)

Om stödpaketet godkänns åtar sig Förenade kungariket att lämna en rapport till kommissionen senast sex månader efter det att stödpaketet godkänns och därefter lämna in årliga rapporter så att kommissionen kan följa British Energys utveckling fram till dess att situationen stabiliserats och kommissionen inte längre anser att det behövs årlig rapportering.

VII.   SLUTSATS

| (489) | Kommissionen konstaterar att de aktuella stöden uppfyller de villkor för omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna och är förenliga med de mål som anges i Euratom-fördraget och att de därför är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(489)

Kommissionen konstaterar att de aktuella stöden uppfyller de villkor för omstruktureringsstöd som anges i riktlinjerna och är förenliga med de mål som anges i Euratom-fördraget och att de därför är förenliga med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd som Förenade kungariket har för avsikt att genomföra inom ramen för åtgärd A i omstruktureringsplanen för British Energy plc (nedan kallat ”British Energy”), som anmäldes till kommissionen den 7 mars 2003, och som utgörs av ett åtagande från Förenade kungariket om att finansiera nedan angivna kostnader, är förenligt med den gemensamma marknaden och målen för Euratom-fördraget förutsatt att de villkor som anges i artikel 2 till artikel 10 iakttas. Åtagandet avser följande kostnader:

| a) | Betalning av åtaganden för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle med vilket BE:s kärnreaktorer laddats före den dag då omstruktureringen träder i kraft; åtagandet omfattar inte kostnader utöver 2 185 000 000 GBP (december 2002 års priser), med undantag för historiska åtaganden enligt avtalet om finansiering av stegvis ökande historiska åtaganden mellan British Energy och Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

a)

Betalning av åtaganden för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle med vilket BE:s kärnreaktorer laddats före den dag då omstruktureringen träder i kraft; åtagandet omfattar inte kostnader utöver 2 185 000 000 GBP (december 2002 års priser), med undantag för historiska åtaganden enligt avtalet om finansiering av stegvis ökande historiska åtaganden mellan British Energy och Förenade kungarikets regering.

| b) | Eventuella underskott i NLF-fonden som beror på uteblivna betalningar av BE:s nedläggningsåtaganden, åtaganden som inte omfattas av avtal samt stegvis ökande historiska åtaganden enligt avtalet om finansiering av historiska åtaganden mellan British Energy och Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

b)

Eventuella underskott i NLF-fonden som beror på uteblivna betalningar av BE:s nedläggningsåtaganden, åtaganden som inte omfattas av avtal samt stegvis ökande historiska åtaganden enligt avtalet om finansiering av historiska åtaganden mellan British Energy och Förenade kungarikets regering.

Artikel 2

1.   Förenade kungariket skall säkra att den omstruktureringsplan som anmälts till kommissionen genomförs fullt ut.

2.   Förenade kungariket skall, senast sex månader efter den dag då detta beslut träder i kraft, lämna in en rapport om genomförandet av omstruktureringen och skall därefter lämna in en rapport varje år fram till dess att kommissionen meddelar att det inte längre är nödvändigt.

Artikel 3

Så snart kostnaderna för de åtaganden som avses i artikel 1 b överskrider 1 629 000 000 GBP (december 2002 års priser) skall Förenade kungariket lämna in kompletterande rapporter till kommissionen som skall visa att betalningarna endast avser åtagandena i artikel 1 b och att det vidtagits åtgärder för att begränsa kostnaderna till vad som är absolut nödvändigt. Sådana rapporter skall lämnas in varje år. De skall bifogas de årsrapporter som avses i artikel 2.

Artikel 4

För beräkningen av de belopp i december 2002 års priser som avses i artikel 1 och artikel 3 skall Förenade kungariket använda sig av den referens- och diskonteringsränta som kommissionen fastställt för Förenade kungariket och referens- och diskonteringsräntan skall aktualiseras vart femte år.

Artikel 5

1.   Förenade kungariket skall ålägga British Energy att senast den 1 april 2005

| a) | skilja elförsäljningsverksamheten från British Energy Generation Limited och ombilda den till ett separat dotterbolag inom British Energy plc (eller det bolag som eventuellt kan komma att efterträda British Energy plc), |
| --- | --- |

a)

skilja elförsäljningsverksamheten från British Energy Generation Limited och ombilda den till ett separat dotterbolag inom British Energy plc (eller det bolag som eventuellt kan komma att efterträda British Energy plc),

| b) | konsolidera den nuvarande elproduktionen i ett enda bolag,
  och |
| --- | --- |

b)

konsolidera den nuvarande elproduktionen i ett enda bolag,

och

| c) | vidta alla åtgärder som rimligen kan vidtas för att få till stånd ändringar av licenserna enligt ellagen från 1989 (Electricity Act 1989) eller, om det inte är möjligt, göra bindande och icke tidsbegränsade åtaganden till Förenade kungarikets regering om att i) betrakta de befintliga elproduktionsverksamheterna (både kärnkraft och annan elproduktion) som separata verksamheter i licenssammanhang (eller i samband med andra åtaganden gentemot Förenade kungarikets regering) och att ii) se till att det inte förekommer korssubventionering mellan den befintliga kärnenergiproduktionen och andra verksamheter inom British Energy-gruppen. |
| --- | --- |

c)

vidta alla åtgärder som rimligen kan vidtas för att få till stånd ändringar av licenserna enligt ellagen från 1989 (Electricity Act 1989) eller, om det inte är möjligt, göra bindande och icke tidsbegränsade åtaganden till Förenade kungarikets regering om att i) betrakta de befintliga elproduktionsverksamheterna (både kärnkraft och annan elproduktion) som separata verksamheter i licenssammanhang (eller i samband med andra åtaganden gentemot Förenade kungarikets regering) och att ii) se till att det inte förekommer korssubventionering mellan den befintliga kärnenergiproduktionen och andra verksamheter inom British Energy-gruppen.

2.   Om det åtagande som avses i punkt c inte fullgörs i form av licensändringar skall Förenade kungariket lämna in en årlig rapport till kommissionen som skall visa att det inte förekommit någon korssubventionering mellan den befintliga kärnenergiproduktionen och andra verksamheter inom British Energy-gruppen. Rapporteringen till kommissionen skall bygga på analyser som görs av oberoende redovisningsexperter. Rapporten kan skickas in tillsammans med den rapport som avses i artikel 2. Detta skall inte utgöra något hinder för ett fullgörande av åtagandet i form av licensändringar om det i ett senare skede blir möjligt att göra sådana ändringar.

3.   Förenade kungariket skall underrätta kommissionen så snart åtagandena i punkt 1 och 2 har fullgjorts.

Artikel 6

Förenade kungariket skall ålägga British Energy att göra ett åtagande om att bolaget under en period på sex år från den dag då det här beslutet träder i kraft inte kommer att äga eller kontrollera kapacitet på mer än sammanlagt 2 020 MW av följande former av kapacitet (nedan kallade ”begränsad kapacitet”):

| — | registrerad driftsduglig elproduktionskapacitet som drivs med fossilt bränsle (74) inom EES-området,
  och |
| --- | --- |

—

registrerad driftsduglig elproduktionskapacitet som drivs med fossilt bränsle (74) inom EES-området,

och

| — | registrerad driftsduglig storskalig vattenkraftskapacitet inom Förenade kungariket i enlighet med bestämmelserna om el från förnybara energikällor (Renewables Obligation Order 2002). |
| --- | --- |

—

registrerad driftsduglig storskalig vattenkraftskapacitet inom Förenade kungariket i enlighet med bestämmelserna om el från förnybara energikällor (Renewables Obligation Order 2002).

Ovanstående skall gälla under följande förutsättningar:

| a) | Under en övergångsperiod före avyttringen (i enlighet med definitionen nedan) skall British Energy ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW, på villkor att British Energy inte använder den överskjutande begränsade kapaciteten alternativt avsäger sig all driftskontroll och alla intressen i den överskjutande begränsade kapaciteten eller den el som produceras med hjälp av den överskjutande begränsade kapaciteten. I detta beslut avses med ”övergångsperiod före avyttringen” perioden mellan det att






  i) | Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited underrättas om att 1) köpoptionen avseende andelar i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen kommer att utnyttjas, eller att 2) någon av säkerheterna i andelar i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen kommer att förverkas,
  och |
| --- | --- | --- |

a)

Under en övergångsperiod före avyttringen (i enlighet med definitionen nedan) skall British Energy ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet utöver 2 020 MW, på villkor att British Energy inte använder den överskjutande begränsade kapaciteten alternativt avsäger sig all driftskontroll och alla intressen i den överskjutande begränsade kapaciteten eller den el som produceras med hjälp av den överskjutande begränsade kapaciteten. I detta beslut avses med ”övergångsperiod före avyttringen” perioden mellan det att

i)

Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited underrättas om att 1) köpoptionen avseende andelar i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen kommer att utnyttjas, eller att 2) någon av säkerheterna i andelar i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen kommer att förverkas,

och

| ii) | det datum då den registrerade elproduktionskapaciteten vid Eggborough-anläggningen inte längre står till British Energys förfogande. |
| --- | --- |

ii)

det datum då den registrerade elproduktionskapaciteten vid Eggborough-anläggningen inte längre står till British Energys förfogande.

| b) | Om en av säljoptionerna för andelarna i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen utnyttjas skall British Energy ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet på högst 2 222 MW på villkor att British Energy deklarerar den begränsade kapaciteten som 2 020 MW till nätverksoperatören och inte utnyttjar mer än 2 020 MW av den begränsade kapaciteten. |
| --- | --- |

b)

Om en av säljoptionerna för andelarna i Eggborough Power Limited eller Eggborough-anläggningen utnyttjas skall British Energy ha rätt att äga eller kontrollera begränsad kapacitet på högst 2 222 MW på villkor att British Energy deklarerar den begränsade kapaciteten som 2 020 MW till nätverksoperatören och inte utnyttjar mer än 2 020 MW av den begränsade kapaciteten.

| c) | Om kapaciteten vid Eggborough-anläggningen på grund av force majeure eller ett driftsfel som inte kan åtgärdas inte längre står till British Energys förfogande skall BE ha rätt att äga eller kontrollera upp till 2 222 MW begränsad kapacitet, på villkor att BE deklarerar denna begränsade kapacitet till nätverksoperatören som 2 020 MW och att BE inte utnyttjar mer än 2 020 MW av kapaciteten. |
| --- | --- |

c)

Om kapaciteten vid Eggborough-anläggningen på grund av force majeure eller ett driftsfel som inte kan åtgärdas inte längre står till British Energys förfogande skall BE ha rätt att äga eller kontrollera upp till 2 222 MW begränsad kapacitet, på villkor att BE deklarerar denna begränsade kapacitet till nätverksoperatören som 2 020 MW och att BE inte utnyttjar mer än 2 020 MW av kapaciteten.

Artikel 7

Förenade kungariket skall se till att British Energy gör ett åtagande om att, under en period på sex år från den dag då detta beslut antas, inte äga eller kontrollera annan registrerad driftsduglig kärnenergikapacitet inom EES-området än den kapacitet som British Energy redan äger eller driver eller har underhållsavtal för (utan intressen i elproduktionen), utom i de fall då kommissionen har givit sitt skriftliga godkännande i förhand.

Artikel 8

Förenade kungariket skall genom ett öppet anbudsförfarande, inom fyra månader från det att det här beslutet träder i kraft, utse en oberoende expert (nedan kallad ”den oberoende experten”) som skall övervaka att BE iakttar de villkor som anges i artikel 9. Förenade kungariket skall omedelbart underrätta kommissionen så snart den oberoende experten utsetts.

Artikel 9

1.   Förenade kungariket skall se till att British Energy åtar sig

| a) | att under sex år från det att den oberoende experten utses, inte erbjuda el till slutanvändare utanför Förenade kungariket, som köper el direkt från British Energy, på villkor som innebär avtalspriset på själva elen ligger under gällande pris på grossistmarknaden: endast i de fall då det råder exceptionella omständigheter på marknaden och ett antal kontrollvillkor uppfylls på ett sätt som den oberoende experten anser tillfredsställande i enlighet med artikel 10 (exceptionella omständigheter på marknaden) skall British Energy ha rätt att, så länge de exceptionella omständigheterna pågår, lägga avtalspriset på själva elen under gällande pris på grossistmarknaden, om detta är nödvändigt för att British Energy skall kunna bemöta konkurrensen enligt artikel 10,
  och |
| --- | --- |

a)

att under sex år från det att den oberoende experten utses, inte erbjuda el till slutanvändare utanför Förenade kungariket, som köper el direkt från British Energy, på villkor som innebär avtalspriset på själva elen ligger under gällande pris på grossistmarknaden: endast i de fall då det råder exceptionella omständigheter på marknaden och ett antal kontrollvillkor uppfylls på ett sätt som den oberoende experten anser tillfredsställande i enlighet med artikel 10 (exceptionella omständigheter på marknaden) skall British Energy ha rätt att, så länge de exceptionella omständigheterna pågår, lägga avtalspriset på själva elen under gällande pris på grossistmarknaden, om detta är nödvändigt för att British Energy skall kunna bemöta konkurrensen enligt artikel 10,

och

| b) | att samarbeta välvilligt med den oberoende experten och, i rimlig utsträckning, uppfylla de krav som den oberoende experten ställer när det till exempel gäller att få tillgång till information, handlingar samt kontakter med personal och ledning. |
| --- | --- |

b)

att samarbeta välvilligt med den oberoende experten och, i rimlig utsträckning, uppfylla de krav som den oberoende experten ställer när det till exempel gäller att få tillgång till information, handlingar samt kontakter med personal och ledning.

2.   Den oberoende experten skall varje år lämna en rapport till Förenade kungariket om hur British Energy iakttar villkoren. Förenade kungariket skall vidarebefordra rapporterna till kommissionen.

Artikel 10

1.   Det skall anses råda exceptionella omständigheter på marknaden om följande kontrollvillkor är uppfyllda:

| a) | [...] av British Energys befintliga slutanvändare i utlandet, som fått erbjudande från British Energy om att köpa el till ett pris där skillnaden mellan själva elpriset det gällande elpriset på grossistmarknaden är [...], har under en period på [...] (som avslutas senast [...] före den dag då det utfärdats ett varningsmeddelande (Amber Notice) i enlighet med definitionen nedan), har tackat nej till erbjudandet från British Energy. |
| --- | --- |

a)

[...] av British Energys befintliga slutanvändare i utlandet, som fått erbjudande från British Energy om att köpa el till ett pris där skillnaden mellan själva elpriset det gällande elpriset på grossistmarknaden är [...], har under en period på [...] (som avslutas senast [...] före den dag då det utfärdats ett varningsmeddelande (Amber Notice) i enlighet med definitionen nedan), har tackat nej till erbjudandet från British Energy.

| b) | Handeln med el på grossistmarknaden har kvantitetsmässigt har under en [...] period sjunkit till mindre än [...] av den genomsnittliga handeln under samma period under det/de senaste [...], som det finns uppgifter om. |
| --- | --- |

b)

Handeln med el på grossistmarknaden har kvantitetsmässigt har under en [...] period sjunkit till mindre än [...] av den genomsnittliga handeln under samma period under det/de senaste [...], som det finns uppgifter om.

| c) | British Energy erbjuder minst [...] el på grossistmarknaden [...] och den kvantiteten har inte sålts inom [...]. |
| --- | --- |

c)

British Energy erbjuder minst [...] el på grossistmarknaden [...] och den kvantiteten har inte sålts inom [...].

2.   Om BE anser att omständigheterna på marknaden är av det slag som beskrivs ovan och om BE anser att det finns anledning att åberopa exceptionella omständigheter på marknaden skall BE först meddela den oberoende experten genom ett varningsmeddelande (ett s.k. Amber Notice) och förklara hur BE ser på situationen och hur detta ställer sig i förhållande till de objektiva kontrollvillkoren.

3.   Om omständigheterna inte förbättras efter varningsmeddelandet och om antingen kontrollvillkor a och b eller kontrollvillkor c uppfylls skall BE meddela den oberoende experten om att British Energy har för avsikt att bemöta konkurrensen genom att lägga sina priser under priset på grossistmarknaden och därvid bifoga den nyaste dokumentation som British Energy har tillgång till. Den oberoende experten skall därefter inom 24 timmar bekräfta att antingen kontrollvillkor a och b eller kontrollvillkor c är uppfyllda och därefter intyga att det råder exceptionella omständigheter på marknaden.

4.   Om den oberoende experten intygar att det råder exceptionella omständigheter på marknaden skall British Energy, under en period på [...] efter det att den oberoende experten fattar sitt beslut, ha rätt att sälja el till konkurrenskraftiga priser på marknaden för direktförsäljning till industri och handel.

5.   Tidsperioden på [...] kan förlängas av den oberoende experten så länge som kontrollvillkor c uppfylls.

6.   Efter utgången av tidsperioden skall de prisbegränsningar för British Energy som fastställs i artikel 9 återigen gälla.

7.   Efter tidsperiodens utgång skall British Energy lämna in en rapport om försäljningsverksamheten under perioden till den oberoende experten. Uppgifterna skall återges i den oberoende expertens årliga rapport.

8.   Efter utgången av den avtalsrunda, under vilken det rådde exceptionella omständigheter, skall den oberoende experten offentliggöra uppgifter om att experten fastställt att det rådde sådana omständigheter och ange hur länge de omständigheterna rådde.

Artikel 11

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 22 september 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 180, 31.7.2003, s. 5.

1

(2)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 15.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Kostnader som inte kan påverkas genom att man slutar att producera el eller stänger kraftverk.

4

(5)  Kostnader som kan påverkas genom att man slutar att producera el eller stänger kraftverk.

5

(6)  Uppgifterna kommer från den ursprungliga anmälan. Kassaflöde per den 3 mars i 2002 års priser (december). Aktuella prognoser: kassaflöde per den 4 mars i 2004 års priser.

6

(7)  Diskonteringsräntan är den nominella räntesats på 5,4 % som rekommenderas som referensränta från och med den 1 januari 2003 enligt kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3).

7

Uppgifterna kommer från den ursprungliga anmälan. Kassaflöde per mars 2003, i 2002 års priser (december).

Aktuella prognoser: kassaflöde per mars 2004, i 2004 års priser (mars).

(8)  BE köper bränsle till sin enda PWR-reaktor från en annan part och har inget avtal om hantering av det utbrända bränslet, då detta förvaras vid anläggningen.

8

(9)  I enlighet med den offentliga sektorns diskonteringsränta.

9

(10)  De tre scenarierna beskrivs i skäl 111.

10

(11)  Under förutsättning att omstruktureringen träder i kraft den 1 april 2004. Nettonuvärde i mars 2003.

11

(12)  Bruttovinstmarginalen beräknas på grundval av de samlade intäkterna före ränta och skatt minus direkta leveranskostnader (inklusive el och leveranskostnader). Källa: BE.

12

Källa

(13)  De s.k. svagheterna är de områden där BE och bolagets rådgivare anser att det finns en större risk för att de underliggande antagandena inte håller. Svaga punkter är till exempel produktionsresultaten i de olika scenarierna som visar på anläggningarnas dåliga resultat i det förflutna.

13

(14)  Affärshemlighet.

14

(15)  EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

15

(16)  REG 1982, s. 2545.

16

(17)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

17

(18)  TUSNE beskriver sig som en informell sammanslutning av fackföreningar som önskar främja civil användning av kärnkraft för elproduktion inom ramen för en balanserad energipolitik och en säker och ren miljö.

18

(19)  Robert Freer är konsult.

19

(20)  CIA är en branschorganisation som omfattar 180 företag, däribland de företag som är de största elkonsumenterna i Förenade kungariket.

20

(21)  JHA är en viktig analytiker när det gäller energimarknaden i Förenade kungariket.

21

(22)  EIUG är en organisation som företräder konsumenterna inom den energiintensiva industrin i Förenade kungariket.

22

(23)  Terra Nitrogen producerar kväve och ingår i Terra-koncernen som också producerar metanol. Företaget är en av de största elkonsumenterna i Förenade kungariket.

23

(24)  Energywatch är ett offentligt organ som företräder el- och gaskonsumenter i Förenade kungariket.

24

(25)  TVO är en finsk elproducent som driver kärnkraftverk.

25

(26)  National Grid Transco äger och driver transmissionssystemen i England och Wales. Det är ett privatägt företag som är oberoende av produktions- och distributionsmarknaderna.

26

(27)  Royal Academy of Engineering grundades 1976 för att främja ingenjörsvetenskap.

27

(28)  EECL driver ett gaskombiverk (CCGT) i norra London med kapacitet på 396 MW. EECL tillhör det amerikanska företaget Indeck Energy Services Inc.

28

(29)  EIC är en oberoende organisation vars uppgift är att ge support och marknadsinformation till kommersiella elanvändare i Förenade kungariket.

29

(30)  MEUC är ett organ som företräder cirka 200 större elanvändare inom industri, handel och den offentliga sektorn vars el och gaskostnader är omfattande.

30

(31)  Mål C-256/97, REG 1999, s. I-3913.

31

(32)  I artikel 305.2 i EG-fördraget anges att ”bestämmelserna i detta fördrag skall inte medföra någon ändring i bestämmelserna om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen”.

32

(33)  Domstolens dom av den 10 december 2002 i mål C-29/99, REG 2002, s. I-11221.

33

(34)  EUT L 27, 30.1.1997, s. 20.

34

(35)  Domstolens dom av den 29 april 1999 i mål 342/96, Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. I-2459.

35

(36)  Även skulderna för slutförvaring av det utbrända kärnbränslet.

36

(37)  Uppgifterna fastställs på grundval av antagandet att BE:s produktionsresultat i [...] GBP/MWh motsvarar [...] GBP/kg uran.

37

(38)  Det faktiska elpriset återspeglar värdet på baslastel inom ramen för de nya elhandelsavtalen.

38

(39)  För närvarande har BE ännu inte något bränsle i slutförvaring då Förenade kungariket ännu inte beslutat hur slutförvaringen skall organiseras.

39

(40)  Rapporten finns på Greenpeaces webbsida (http://www.greenpeace.org.uk/MultimediaFiles/Live/FullReport/6273.pdf).

40

(41)  Med samma växelkurs som i rapporten, dvs. 1 GBP motsvarar 1,82 USD.

41

(42)  M. Bunn et al., The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel. Slutlig rapport från december 2003.

42

The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel

(43)  Argus rapporterade i juli 2003 att baslastpriset för vintern 2003-2004 skulle komma att ligga på 20,96 GBP/MWh. UKPX meddelade den 7 augusti att baslastpriset för samma period skulle komma att ligga på 22,55 GBP/MWh. Samtidigt meddelade UKPX att terminspriserna för sommaren 2006 skulle komma att ligga på 20,5 GBP/MWh och att avräkningspriset för vintern 2006 skulle komma att ligga på 27,15 GBP/MWh. Källa: Uppgifter från Argus och UKPX i Frontier Economics rapport Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain från augusti 2003 och som bifogats de uppgifter som lämnats in av BE.

43

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(44)  Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Franska republiken mot Europeiska kommissionen, REG 2002, s. I-04397, punkt 24.

44

(45)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2000/52/EG (EGT L 193, 29.7.2000, s. 75).

45

(46)  Yttrande av generaladvokat Jacobs i mål C-482/99, Franska republiken mot Europeiska kommissionen, REG 2002, s. I-04397.

46

(47)  Beräknat med en växelkurs där 1 GBP motsvarar 1,5 euro.

47

(48)  Källa: Posiva Oy:s webbsida (www.posiva.fi/sve/). Beräkningen gäller kostnaden per kilo utbränt kärnbränsle. Om värdet räknas om till antal ton uran (före användningen) finns en liten risk för att de faktiska kostnaderna hamnar för lågt då det utbrända kärnbränslet även innehåller en mindre del komponenter av andra material.

48

Källa

(49)  Se även avsnitt VI.1.

49

(50)  Priset för el från baslastanläggningar på grossistmarknaden påverkar kostnadsstrukturen för BE:s anläggningar, då det påverkar hur mycket BE betalar till BNFL för upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet.

50

(51)  Nettonuvärde i 2002 års priser (december) som diskonterats med en nominell räntesats på 5,4 %.

51

(52)  Enligt Internationella atomenergiorganet hade endast sex anläggningar i hela världen lagts ned fullständigt år 2003. Källa: IAEA - Nuclear Technology Review 2003.

52

(53)  Se A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle av José A. Hoyos Pérez, NEA International Seminar on ”Strategy Selection for the Decommissioning of Nuclear Facilities”, Tarragona, Spanien, 1–5 september 2003.

53

A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle

(54)  Se Radioactive Waste Management and Decommissioning in an Enlarged European Union av Derek M. Taylor, 19th Residential Summer School on Decommissioning and Radioactive Waste Management, Cambridge, Förenade kungariket, 30 juni–4 juli 2003.

54

Radioactive Waste Management and Decommissioning in an Enlarged European Union

th

(55)  Nettonuvärde i 2002 års priser (december) som diskonterats med en nominell räntesats på 5,4 %.

55

(56)  Se kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3), kommissionens meddelande beträffande en teknisk anpassning av metoden för fastställande av referensräntan och diskonteringsräntan (EGT C 241, 26.8.1999, s. 9) och artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 11.

57

(58)  Kommissionen drar denna slutsats i linje med de slutsatser som drogs i de koncentrationsärenden där den geografiska marknaden ansågs vara den nationella marknaden.

58

(59)  Argus rapporterade i juli 2003 att baslastpriset för vintern 2003–2004 skulle komma att ligga på 20,96 GBP/MWh. UKPX meddelade den 7 augusti att baslastpriset för samma period skulle komma att ligga på 22,55 GBP/MWh. Samtidigt meddelade UKPX att terminspriserna för sommaren 2006 skulle komma att ligga på 20,5 GBP/MWh och att avräkningspriset för vintern 2006 skulle komma att ligga på 27,15 GBP/MWh. Källa: Uppgifter från Argus och UKPX i Frontier Economics rapport om Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain från augusti 2003 och som bifogats de uppgifter som lämnats in av BE.

59

Källa

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(60)  Rapport från PowerInk med titeln Survey of the markets served by British Energ, mars 2003. Rapporten bifogas Förenade kungarikets anmälan och i rapporten anges att de nya aktörernas bästa priser ligger mellan 20 och 25 GBP/MWh. I tidigare beslut som kommissionen fattat avseende den aktuella sektorn beräknas de nya aktörernas kostnader till 35,5 euro/MWh (cirka 23,7 GBP/MWh). Se till exempel kommissionens beslut i ärende N133/01 – Stödordning för att kompensera icke-återvinningsbara kostnader i Grekland, EUT C 9, 15.1.2003, s. 6.

60

Survey of the markets served by British Energ

(61)  Med genomsnittlig efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret avses ett scenario där sannolikheten är 50 % att efterfrågan blir högre än det genomsnittliga värdet enbart av klimatskäl. National Grid Transco, som är nätverksoperatör för England och Wales, använder denna definition.

61

(62)  Riktvärdet 20 % anges i rapporten The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants från april 2003 och som utarbetas av John H Large hos Large & Associates. Rapporten bifogas de synpunkter som lämnats in av Greenpeace. Riktvärdet 20 % anges i rapporten The Closure of British Energy’s UK nuclear power stations från september 2002 som utarbetats av ILEX energy consulting. Rapporten bifogas de synpunkter som lämnats in av Greenpeace.

62

The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants

The Closure of British Energy’s UK nuclear power stations

(63)  Rapporten finns att tillgå på Internet

63

(http://www.nationalgrid.com/uk/library/documents/sys_04/default.asp?action=&sNode=SYS&Exp=Y).

(64)  Under de tre aktuella åren beräknas den genomsnittliga efterfrågan under vinterhögsäsongen vara 57 000 MW.

64

(65)  Rapporten finns att tillgå på Internet (http://www.scottish-southern.co.uk/popups/7yearstatement.asp).

65

(66)  Rapporten finns att tillgå på Internet (http://www.scottishpower.com/applications/publish/downloadPublicDocument.jsp?guid=2e0a12_fa5719a547_-7ff60a026463&folderPath=/root/ScottishPower Media Library/Documents and Reports/&downloadParameter=Attachment).

66

(67)  Efterfrågan under vinterhögsäsongen kan variera mellan de olika områdena beroende på hur vädret förväntas bli. Det är också möjligt att den faktiska efterfrågan under vinterhögsäsong i Storbritannien skiljer sig från det sammanlagda värdet för efterfrågan i de tre geografiska områdena. En exakt beräkning skulle kräva att man analyserar sambanden mellan efterfrågan i de tre områdena och det finns tillgängliga uppgifter på det området. Det är emellertid rimligt att anta högsäsongerna infaller ungefär samtidigt då det inte förekommer några tidsskillnader mellan områdena och de har ungefär samma klimat.

67

(68)  Skillnaden mellan 76 469 och 61 853 är 23,6 %.

68

(69)  Detta kan också gynna kunden då det inte förekommer några mellanhänder mellan producent och kund.

69

(70)  Förutom BNFL är det ingen av BE:s konkurrenter som driver kärnkraftverk i Förenade kungariket.

70

(71)  I den mening som avses i bestämmelserna om el från förnybara energikällor (Renewables Obligation Order 2002).

71

(72)  Se skäl 186.

72

(73)  Se den årliga rapporten från Energywatch för perioden april 2002–mars 2003 som finns att tillgå på Internet (http://www.energywatch.org.uk/uploads/20022003_Annual_Report.pdf).

73

(74)  Utom kompletterande kapacitet vid kärnkraftverken som drivs med fossila bränslen.

74

---