# Euroopan unionin L 138/1. k

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 138 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta1. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 138

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta1. kesäkuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 831/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 832/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, sokerin, isoglukoosin ja fruktoosin ylijäämämäärien määrittämisestä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 833/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (
  1
  ) | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 834/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 835/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän kesäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi | 13 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 836/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, 1 päivänä kesäkuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla | 14 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 831/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 832/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, sokerin, isoglukoosin ja fruktoosin ylijäämämäärien määrittämisestä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 833/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (
  1
  )

1

5

Komission asetus (EY) N:o 834/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

11

Komission asetus (EY) N:o 835/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän kesäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi

13

Komission asetus (EY) N:o 836/2005, annettu 31 päivänä toukokuuta 2005, 1 päivänä kesäkuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

14

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Ilmoitus sopimuksen voimaantulosta Euroopan yhteisön ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan välinen sopimus maassa ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta | 17 |
| | * | Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen voimaantuloa koskeva tieto | 17 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2003, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.2621 – SEB/Moulinex)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4157)

   (
  1
  ) | 18 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Ilmoitus sopimuksen voimaantulosta Euroopan yhteisön ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan välinen sopimus maassa ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta

17

*

Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen voimaantuloa koskeva tieto

17

Komissio

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä marraskuuta 2003, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.2621 – SEB/Moulinex)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4157)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4157)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 831/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 31 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 76,7 |
| 204 | 91,4 |
| 999 | 84,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 61,2 |
| 999 | 61,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,8 |
| 999 | 88,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 88,7 |
| 388 | 61,9 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 57,8 |
| 624 | 62,9 |
| 999 | 65,6 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,2 |
| 400 | 100,1 |
| 404 | 68,3 |
| 508 | 59,4 |
| 512 | 65,4 |
| 524 | 66,9 |
| 528 | 67,7 |
| 720 | 67,0 |
| 804 | 99,0 |
| 999 | 74,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 269,4 |
| 220 | 108,0 |
| 400 | 545,6 |
| 999 | 307,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

76,7

204

91,4

999

84,1

0707 00 05

052

61,2

999

61,2

0709 90 70

052

88,8

999

88,8

0805 50 10

052

88,7

388

61,9

524

56,8

528

57,8

624

62,9

999

65,6

0808 10 80

388

78,2

400

100,1

404

68,3

508

59,4

512

65,4

524

66,9

528

67,7

720

67,0

804

99,0

999

74,7

0809 20 95

052

269,4

220

108,0

400

545,6

999

307,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 832/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

sokerin, isoglukoosin ja fruktoosin ylijäämämäärien määrittämisestä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymissopimuksen,

ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan,

ottaa huomioon sokerialalla sovellettavista siirtymätoimenpiteistä Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian unioniin liittymisen vuoksi 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 60/2004 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sokerimarkkinoiden häiriintymisen välttämiseksi Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian, jäljempänä ”uudet jäsenvaltiot”, Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen liittymisen vuoksi asetuksen (EY) N:o 60/2004 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sellaisenaan tai jalostetuissa tuotteissa olevan sokerin sekä isoglukoosin ja fruktoosin määrät, jotka ylittävät 1 päivänä toukokuuta 2004 tavanomaiseksi katsotun siirtovaraston, on poistettava markkinoilta kyseisen uuden jäsenvaltion kustannuksella. |
| --- | --- |

(1)

Sokerimarkkinoiden häiriintymisen välttämiseksi Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian, jäljempänä ”uudet jäsenvaltiot”, Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen liittymisen vuoksi asetuksen (EY) N:o 60/2004 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sellaisenaan tai jalostetuissa tuotteissa olevan sokerin sekä isoglukoosin ja fruktoosin määrät, jotka ylittävät 1 päivänä toukokuuta 2004 tavanomaiseksi katsotun siirtovaraston, on poistettava markkinoilta kyseisen uuden jäsenvaltion kustannuksella.

| (2) | Näiden ylijäämämäärien määrittämiseksi asetuksen (EY) N:o 60/2004 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että uusien jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle aiheelliset tiedot tuotantomääristä, kulutuksesta, varastoista, viennistä ja tuonnista sekä ylijäämien tunnistamiseksi perustetusta järjestelmästä. |
| --- | --- |

(2)

Näiden ylijäämämäärien määrittämiseksi asetuksen (EY) N:o 60/2004 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että uusien jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle aiheelliset tiedot tuotantomääristä, kulutuksesta, varastoista, viennistä ja tuonnista sekä ylijäämien tunnistamiseksi perustetusta järjestelmästä.

| (3) | Yleensä ylijäämien katsotaan olevan seurausta tuonnilla lisätyn ja viennillä vähennetyn tuotannon kehityksestä 1 päivän toukokuuta 2003 ja 30 päivän huhtikuuta 2004 välisenä aikana verrattuna samojen määrien keskiarvoon edeltäneiden kolmen vuoden vastaavina aikoina. Varastojen muodostumista koskevat erityisolosuhteet otetaan myös huomioon asetuksen (EY) N:o 60/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, erityisesti varastojen tason aleneminen kyseisenä aikana. |
| --- | --- |

(3)

Yleensä ylijäämien katsotaan olevan seurausta tuonnilla lisätyn ja viennillä vähennetyn tuotannon kehityksestä 1 päivän toukokuuta 2003 ja 30 päivän huhtikuuta 2004 välisenä aikana verrattuna samojen määrien keskiarvoon edeltäneiden kolmen vuoden vastaavina aikoina. Varastojen muodostumista koskevat erityisolosuhteet otetaan myös huomioon asetuksen (EY) N:o 60/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, erityisesti varastojen tason aleneminen kyseisenä aikana.

| (4) | Uusien jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten perusteella sokerin ylijäämien määrät olisi määriteltävä kyseisen menetelmän mukaisesti vain Viron, Kyproksen, Latvian, Maltan ja Slovakian osalta. |
| --- | --- |

(4)

Uusien jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten perusteella sokerin ylijäämien määrät olisi määriteltävä kyseisen menetelmän mukaisesti vain Viron, Kyproksen, Latvian, Maltan ja Slovakian osalta.

| (5) | Isoglukoosin ja fruktoosin ylijäämämäärien määrittelemiseksi sovelletaan samaa menettelyä, minkä seurauksena fruktoosin ja isoglukoosin ylijäämämääriä ei tarvitse vahvistaa. |
| --- | --- |

(5)

Isoglukoosin ja fruktoosin ylijäämämäärien määrittelemiseksi sovelletaan samaa menettelyä, minkä seurauksena fruktoosin ja isoglukoosin ylijäämämääriä ei tarvitse vahvistaa.

| (6) | Sokerin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(6)

Sokerin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Sellaisenaan tai jalostetuissa tuotteissa olevan sokerin määrät, jotka ylittävät 1 päivänä toukokuuta 2004 tavanomaiseksi katsotun siirtovaraston ja jotka on poistettava markkinoilta asetuksen (EY) N:o 60/2004 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ovat seuraavat:

| — | Viro: 91 464 tonnia, |
| --- | --- |

—

Viro: 91 464 tonnia,

| — | Kypros: 40 213 tonnia, |
| --- | --- |

—

Kypros: 40 213 tonnia,

| — | Latvia: 10 589 tonnia, |
| --- | --- |

—

Latvia: 10 589 tonnia,

| — | Malta: 2 452 tonnia, |
| --- | --- |

—

Malta: 2 452 tonnia,

| — | Slovakia: 10 225 tonnia. |
| --- | --- |

—

Slovakia: 10 225 tonnia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 9, 15.1.2004, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 651/2005 (EUVL L 108, 29.4.2005, s. 3).

1

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 833/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY (1), ja erityisesti sen 3 artiklan ja 9 d artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (2), ja erityisesti sen 25 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään lisäaineiden hyväksymisestä käytettäviksi eläinten rehussa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään lisäaineiden hyväksymisestä käytettäviksi eläinten rehussa.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 25 artiklassa vahvistetaan siirtymäsäännökset rehun lisäaineiden hyväksymistä koskeville hakemuksille, jotka on jätetty direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 25 artiklassa vahvistetaan siirtymäsäännökset rehun lisäaineiden hyväksymistä koskeville hakemuksille, jotka on jätetty direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää.

| (3) | Tämän asetuksen liitteissä lueteltujen lisäaineiden hyväksymistä koskevat hakemukset on jätetty ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. |
| --- | --- |

(3)

Tämän asetuksen liitteissä lueteltujen lisäaineiden hyväksymistä koskevat hakemukset on jätetty ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää.

| (4) | Direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan 4 kohdan mukaiset hakemuksia koskevat alustavat huomautukset toimitettiin komissiolle ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. Siksi näitä hakemuksia käsitellään yhä edelleen direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan 4 kohdan mukaiset hakemuksia koskevat alustavat huomautukset toimitettiin komissiolle ennen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamispäivää. Siksi näitä hakemuksia käsitellään yhä edelleen direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan mukaisesti.

| (5) | Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), ja alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 2690/1999 (3). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(5)

Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), ja alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 2690/1999 (3). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (6) | Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), ja polygalakturonaasi, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa asetuksella (EY) N:o 2690/1999. On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(6)

Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), ja polygalakturonaasi, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa asetuksella (EY) N:o 2690/1999. On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (7) | Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1636/1999 (4). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(7)

Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran vieroitettujen porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1636/1999 (4). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (8) | Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran lihasikojen ruokinnassa asetuksella (EY) N:o 1636/1999. On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(8)

Entsyymivalmisteen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran lihasikojen ruokinnassa asetuksella (EY) N:o 1636/1999. On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (9) | Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1411/1999 (5). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(9)

Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1411/1999 (5). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (10) | Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 418/2001 (6). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(10)

Entsyymivalmisteen endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), käyttö hyväksyttiin väliaikaisesti ensimmäisen kerran broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 418/2001 (6). On toimitettu uusia tietoja, jotka tukevat hakemusta kyseisen entsyymivalmisteen hyväksymiseksi ilman määräaikaa. Arviointi osoittaa, että direktiivin 70/524/ETY 3 a artiklassa tällaiselle hyväksymiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen entsyymivalmisteen käyttö olisi hyväksyttävä ilman määräaikaa liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

| (11) | Hakemusasiakirjojen arvioinnin perusteella voidaan todeta, että joitakin menettelyitä olisi vaadittava työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta liitteissä mainituille lisäaineille. Tällaisen suojan pitäisi olla taattu sovellettaessa toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/391/ETY (7). |
| --- | --- |

(11)

Hakemusasiakirjojen arvioinnin perusteella voidaan todeta, että joitakin menettelyitä olisi vaadittava työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta liitteissä mainituille lisäaineille. Tällaisen suojan pitäisi olla taattu sovellettaessa toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/391/ETY (7).

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteen mukaisesti ryhmään ”Entsyymit” kuuluvien valmisteiden käyttö lisäaineina eläinten ruokinnassa ilman määräaikaa kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 270, 31.12.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1800/2004 (EUVL L 317, 16.10.2004, s. 37).

1

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

2

(3)  EYVL L 326, 18.12.1999, s. 33.

3

(4)  EYVL L 194, 27.7.1999, s. 17.

4

(5)  EYVL L 164, 30.6.1999, s. 56.

5

(6)  EYVL L 62, 2.3.2001, s. 3.

6

(7)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

LIITE

| EY-nro | Lisäaine | Kemiallinen kaava, kuvaus | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua |
| Entsyymit |
| E 1624 | | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6 |

EY-nro

Lisäaine

Kemiallinen kaava, kuvaus

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua

Entsyymit

E 1624

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

| | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |
| --- | --- |

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

| | Alfa-amylaasi
  EC 3.2.1.1 |
| --- | --- |

Alfa-amylaasi

EC 3.2.1.1

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), ja alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 250 U (1)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 250 U (1)/g

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U (2)/g

| | alfa-amylaasi: 1 000 U (3)/g |
| --- | --- |

alfa-amylaasi: 1 000 U (3)/g

Porsaat (vieroitetut)

—

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 250 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 250 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 250 U

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U

| | alfa-amylaasi: 1 000 U |
| --- | --- |

alfa-amylaasi: 1 000 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon tärkkelyspitoista viljaa ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja ja beeta-glukaaneja), esim. jotka sisältävät yli 35 % ohraa. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon tärkkelyspitoista viljaa ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja ja beeta-glukaaneja), esim. jotka sisältävät yli 35 % ohraa.

| 4. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

4.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

Ei määräaikaa

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U

—

alpha-amylaasi: 1 000 U

—

E 1625

| | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

| | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |
| --- | --- |

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

| | Alfa-amylaasi
  EC 3.2.1.1 |
| --- | --- |

Alfa-amylaasi

EC 3.2.1.1

| | Polygalakturonaasi
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polygalakturonaasi

EC 3.2.1.15

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amylaasi, jota tuottaa Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), ja polygalakturonaasi, jota tuottaa Aspergillus aculeatus (CBS 589.94); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 150 U (1)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 150 U (1)/g

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 4 000 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 4 000 U (2)/g

| | alfa-amylaasi: 1 000 U (3)/g |
| --- | --- |

alfa-amylaasi: 1 000 U (3)/g

| | polygalakturonaasi: 25 U (4)/g |
| --- | --- |

polygalakturonaasi: 25 U (4)/g

Porsaat (vieroitetut)

—

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 150 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 150 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 150 U

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 4 000 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 4 000 U

| | alfa-amylaasi: 1 000 U |
| --- | --- |

alfa-amylaasi: 1 000 U

| | polygalakturonaasi: 25 U |
| --- | --- |

polygalakturonaasi: 25 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon tärkkelyspitoista viljaa ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja ja beeta-glukaaneja), esim. jotka sisältävät yli 20 % ohraa ja 35 % vehnää. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon tärkkelyspitoista viljaa ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa arabinoksylaaneja ja beeta-glukaaneja), esim. jotka sisältävät yli 20 % ohraa ja 35 % vehnää.

| 4. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

4.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

Ei määräaikaa

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 4 000 U

—

alfa-amylaasi: 1 000 U

—

polygalakturonaasi: 25 U

—

E 1626

| | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |
| --- | --- |

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

| | Subtilisiini
  EC 3.4.21.62 |
| --- | --- |

Subtilisiini

EC 3.4.21.62

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja subtilisiini, jota tuottaa Bacillus subtilis (ATCC 2107); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U (2)/g

| | subtilisiini: 500 U (5)/g |
| --- | --- |

subtilisiini: 500 U (5)/g

Porsaat (vieroitetut)

—

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U

| | subtilisiini: 500 U |
| --- | --- |

subtilisiini: 500 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, esim. niissä, jotka sisältävät yli 40 % vehnää. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, esim. niissä, jotka sisältävät yli 40 % vehnää.

| 4. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

4.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

Ei määräaikaa

subtilisiini: 500 U

—

E 1627

| | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

| | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |
| --- | --- |

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 800 U (1)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 800 U (1)/g

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 800 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 800 U (2)/g

Lihasiat

—

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 400 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 400 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 400 U

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 400 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 65 % ohraa. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 65 % ohraa.

Ei määräaikaa

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 400 U

—

E 1628

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Endo-1,4-beeta-ksylanaasivalmiste, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | jauhe: endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 2 000 U (2)/g |
| --- | --- |

jauhe: endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 2 000 U (2)/g

| | neste: endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U/ml |
| --- | --- |

neste: endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U/ml

Broilerit

—

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 500 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 500–2 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 500–2 500 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (lähinnä arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 55 % vehnää tai 60 % ruista. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (lähinnä arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 55 % vehnää tai 60 % ruista.

Ei määräaikaa

E 1629

| | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 |
| --- | --- |

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105), ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi, jota tuottaa Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106); valmisteen vähimmäisaktiivisuus on:

| | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U (2)/ml |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 5 000 U (2)/ml

| | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 50 U (1)/ml |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 50 U (1)/ml

Broilerit

—

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 1 250 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua: | endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 1 250–2 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

endo-1,4-beeta-ksylanaasi: 1 250–2 500 U

| | endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 12–25 U |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 12–25 U

| 3. | Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 20 % ohraa ja 40 % vehnää. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuseoksissa, joissa on paljon muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja), esim. jotka sisältävät yli 20 % ohraa ja 40 % vehnää.

Ei määräaikaa

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi: 12 U

—

---

(1)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa ohran beeta-glukaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (glukoosiekvivalentteina) minuutissa (pH 5,0; 30 °C).

(2)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa kauran ksylaanista 1 mikromoolin pelkistäviä sokereita (ksyloosiekvivalentteina) minuutissa (pH 5,3; 50 °C).

(3)  1 U on entsyymimäärä, joka hydrolysoi veteen liukenemattomasta ristisidotusta tärkkelyspolymeerisubstraatista 1 mikromoolin glukosidisidosta minuutissa (pH 6,5; 37 °C).

(4)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa poly-D-galakturonisubstraatista 1 mikromoolin pelkistäviä aineita (galakturonihappoekvivalentteina) minuutissa (pH 5,0; 40 °C).

(5)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa kaseiinisubstraatista 1 mikromoolin fenoliyhdisteitä (tyrosiiniekvivalentteina) minuutissa (pH 7,5; 40 °C).

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 834/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 8 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 820/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 820/2005 (2).

| (2) | Tällä hetkellä voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin olisi muutettava tämän päivän cif-hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin olisi muutettava tämän päivän cif-hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana, |
| --- | --- |

(3)

Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 1784/2003, 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin muutetaan liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 137, 31.5.2005, s. 3.

2

---

LIITE

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta 31 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  5 | 1. jakso
  6 | 2. jakso
  7 | 3. jakso
  8 | 4. jakso
  9 | 5. jakso
  10 | 6. jakso
  11 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 20,00 | – 20,00 | – 20,00 | – 20,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 30,00 | – 30,00 | – 30,00 | – 30,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 45,00 | – 45,00 | – 45,00 | – 45,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | – 25,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |
| C02 | : | Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen. |
| C03 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria, Norja, Romania, Sveitsi eikä Liechtenstein. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

5

1. jakso

6

2. jakso

7

3. jakso

8

4. jakso

9

5. jakso

10

6. jakso

11

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 20,00

– 20,00

– 20,00

– 20,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 30,00

– 30,00

– 30,00

– 30,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 45,00

– 45,00

– 45,00

– 45,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 25,00

– 25,00

– 25,00

– 25,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

C02

:

Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen.

C03

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria, Norja, Romania, Sveitsi eikä Liechtenstein.

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 835/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

kemianteollisuudessa käytettävän valkoisen sokerin tuotantotuen vahvistamisesta 1 päivän kesäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan viidennen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jossain perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista oleville ja tiettyjen kemianteollisuuden tuotteiden valmistuksessa käytettäville mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetuille tuotteille, mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetuille siirapeille sekä CN-koodiin 1702 50 00 kuuluvalle kemiallisesti puhtaalle fruktoosille (levuloosille), silloin kun se on välituote, voidaan päättää myöntää tuotantotukia. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jossain perustamissopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista oleville ja tiettyjen kemianteollisuuden tuotteiden valmistuksessa käytettäville mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja f alakohdassa tarkoitetuille tuotteille, mainitun kohdan d alakohdassa tarkoitetuille siirapeille sekä CN-koodiin 1702 50 00 kuuluvalle kemiallisesti puhtaalle fruktoosille (levuloosille), silloin kun se on välituote, voidaan päättää myöntää tuotantotukia.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1265/2001 (2) säädetään, että kyseiset tuet määritetään valkoiselle sokerille vahvistetun tuen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1265/2001 (2) säädetään, että kyseiset tuet määritetään valkoiselle sokerille vahvistetun tuen perusteella.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 9 artiklassa säädetään, että valkoisen sokerin tuotantotuki on vahvistettava kuukausittain kunkin kuukauden 1 päivänä alkaviksi kausiksi. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 9 artiklassa säädetään, että valkoisen sokerin tuotantotuki on vahvistettava kuukausittain kunkin kuukauden 1 päivänä alkaviksi kausiksi.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1265/2001 4 artiklassa tarkoitetun valkoisen sokerin tuotantotuki vahvistetaan 33,848 EUR/100 kg:ksi 1 päivän kesäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 63.

2

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 836/2005,

annettu 31 päivänä toukokuuta 2005,

1 päivänä kesäkuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklassa säädetään, että tuotaessa mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettuja tuotteita kannetaan yhteisen tullitariffin mukaiset tullit. Kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta tuontitulli on kuitenkin yhtä suuri kuin näiden tuotteiden interventiohinta tuonnin tapahtuessa korotettuna 55 prosentilla, josta on vähennetty kyseessä olevaan toimitukseen sovellettava cif-tuotantohinta. Tuontitulli ei saa kuitenkaan ylittää yhteisen tullitariffin mukaista tullimaksua.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 3 kohdan mukaan cif-tuontihinnat lasketaan kyseessä olevan tuotteen edustavien maailmanmarkkinahintojen perusteella.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1249/96 vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vilja-alan tuontitullien osalta.

| (4) | Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitulleja sovelletaan uusien tullien vahvistamisen voimaantuloon asti.

| (5) | Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja. |
| --- | --- |

(5)

Tuontitullijärjestelmän moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tullien laskemisessa käytettävä kelluvien valuuttojen osalta viiteajanjakson aikana edustavia markkinakursseja.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti, |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 soveltamisesta seuraa, että tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteen I mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuontitullit vilja-alalla vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II annettujen tekijöiden perusteella.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1110/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden 1 päivästä kesäkuuta 2005 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvehnä korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen vehnä, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | Ruis | 35,55 |
| 1005 10 90 | Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi | 58,29 |
| 1005 90 00 | Maissi, muu kuin siemenvilja (2) | 58,29 |
| 1007 00 90 | Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit | 35,55 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvehnä korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen vehnä, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

Ruis

35,55

1005 10 90

Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi

58,29

1005 90 00

Maissi, muu kuin siemenvilja (2)

58,29

1007 00 90

Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit

35,55

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi tullinalennuksesta, joka on:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla.

(2)  Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 24 EUR/t, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Tullien laskentatekijät

16.5.2005–27.5.2005 välisenä aikana

| 1) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:











  Pörssinoteeraukset | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) | HRS2
  (14 %) | YC3 | HAD2 | keskilaatuinen (1) | heikkolaatuinen (2) | US barley 2 |
| Noteeraus (EUR/t) | 112,48 (3) | 67,62 | 161,42 | 151,42 | 131,42 | 88,19 |
| Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) | — | 9,86 | — | | | — |
| Lisä/Suuret järvet (EUR/t) | 21,84 | — | — | | | — |

1)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Pörssinoteeraukset

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %)

HRS2

(14 %)

YC3

HAD2

keskilaatuinen (1)

heikkolaatuinen (2)

US barley 2

Noteeraus (EUR/t)

112,48 (3)

67,62

161,42

151,42

131,42

88,19

Lisä/Meksikonlahti (EUR/t)

—

9,86

—

—

Lisä/Suuret järvet (EUR/t)

21,84

—

—

—

| 2) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:
  Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 26,25 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 38,28 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 26,25 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 38,28 EUR/t.

| 3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Vähennys 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Vähennys 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Lisäys 14 EUR/t mukaan lukien (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/17

---

Ilmoitus sopimuksen voimaantulosta Euroopan yhteisön ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan välinen sopimus maassa ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta

Euroopan yhteisön ja Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan välinen sopimus (1) maassa ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2005, koska sopimuksen 21 artiklassa määrättyjen menettelyjen päätökseen saattamista koskevat ilmoitukset tehtiin 23 päivään maaliskuuta 2005 mennessä.

---

(1)  EUVL L 124, 17.5.2005, s. 43.

---

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/17

---

Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen (1) voimaantuloa koskeva tieto

Menettelyt, joita Brysselissä 15. marraskuuta 2004 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Andorran ruhtinaskunnan välisen yhteistyösopimuksen voimaantulo edellyttää, on saatettu päätökseen 10. toukokuuta 2005, ja kyseinen sopimus tulee voimaan 14 artiklansa mukaisesti 1. heinäkuuta 2005.

---

(1)  EUVL L 359, 4.12.2004, s. 33.

---

Komissio

| 1.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 138/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 138/18

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä marraskuuta 2003,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2621 – SEB/Moulinex)

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 4157)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/408/EY)

Komissio teki 11 päivänä marraskuuta 2003 päätöksen yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätös kokonaisuudessaan, luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta, on todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston www-sivustossa, jonka osoite on: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Asiassa on kyse komissiolle 13 päivänä marraskuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 4 artiklan mukaisesti ilmoitetusta liiketoimesta, jolla SEB otti haltuunsa tietyt Moulinexin omaisuuserät (tuotemerkit, tietyt tuotantovälineet ja tietyt myyntiä hoitavat tytäryhtiöt). |
| --- | --- |

(1)

Asiassa on kyse komissiolle 13 päivänä marraskuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 4 artiklan mukaisesti ilmoitetusta liiketoimesta, jolla SEB otti haltuunsa tietyt Moulinexin omaisuuserät (tuotemerkit, tietyt tuotantovälineet ja tietyt myyntiä hoitavat tytäryhtiöt).

| (2) | SEB ja Moulinex ovat kumpikin pienkodinkonealalla toimivia ranskalaisyrityksiä. Molemmat toimivat alalla maailmanlaajuisesti. SEB myy tuotteitaan lähinnä Tefal- ja Rowenta-merkeillä, jotka tunnetaan maailmanlaajuisesti, ja Moulinex lähinnä kansainvälisillä Moulinex- ja Krups-merkeillä. |
| --- | --- |

(2)

SEB ja Moulinex ovat kumpikin pienkodinkonealalla toimivia ranskalaisyrityksiä. Molemmat toimivat alalla maailmanlaajuisesti. SEB myy tuotteitaan lähinnä Tefal- ja Rowenta-merkeillä, jotka tunnetaan maailmanlaajuisesti, ja Moulinex lähinnä kansainvälisillä Moulinex- ja Krups-merkeillä.

| (3) | SEB hankki Moulinexin omaisuuserät Moulinexin yrityssaneerausmenettelyn yhteydessä. Komissio teki 8 päivänä tammikuuta 2002 kaksi tätä yrityskeskittymää koskevaa päätöstä. Toisessa niistä komissio siirsi Ranskaa koskevien kilpailuvaikutusten tutkinnan sulautuma-asetuksen 9 artiklan nojalla Ranskan kilpailuviranomaisten käsiteltäväksi. Toisessa komissio hyväksyi liiketoimen muissa maissa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan nojalla sillä ehdolla, että Moulinex-merkin lisenssi myönnetään riippumattomille kolmansille kymmenessä Euroopan talousalueen maassa (Belgiassa, Luxemburgissa, Norjassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa, Portugalissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Kreikassa). Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on kumonnut jälkimmäisen päätöksen niiden maiden kohdalta, joiden ei tarvinnut tehdä sitoumuksia. Nämä maat ovat Espanja, Suomi, Irlanti, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (2). Tässä päätöksessä käsitellään uudelleen liiketoimen kilpailuvaikutuksia näissä viidessä viimeksi mainitussa maassa. |
| --- | --- |

(3)

SEB hankki Moulinexin omaisuuserät Moulinexin yrityssaneerausmenettelyn yhteydessä. Komissio teki 8 päivänä tammikuuta 2002 kaksi tätä yrityskeskittymää koskevaa päätöstä. Toisessa niistä komissio siirsi Ranskaa koskevien kilpailuvaikutusten tutkinnan sulautuma-asetuksen 9 artiklan nojalla Ranskan kilpailuviranomaisten käsiteltäväksi. Toisessa komissio hyväksyi liiketoimen muissa maissa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan nojalla sillä ehdolla, että Moulinex-merkin lisenssi myönnetään riippumattomille kolmansille kymmenessä Euroopan talousalueen maassa (Belgiassa, Luxemburgissa, Norjassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa, Portugalissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Kreikassa). Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on kumonnut jälkimmäisen päätöksen niiden maiden kohdalta, joiden ei tarvinnut tehdä sitoumuksia. Nämä maat ovat Espanja, Suomi, Irlanti, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (2). Tässä päätöksessä käsitellään uudelleen liiketoimen kilpailuvaikutuksia näissä viidessä viimeksi mainitussa maassa.

| (4) | Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi 3 päivänä marraskuuta 2003 pidetyssä 120. kokouksessaan yksimielisesti myönteisen lausunnon luonnoksesta päätökseksi, jolla komissio antaa hyväksyntänsä. |
| --- | --- |

(4)

Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi 3 päivänä marraskuuta 2003 pidetyssä 120. kokouksessaan yksimielisesti myönteisen lausunnon luonnoksesta päätökseksi, jolla komissio antaa hyväksyntänsä.

| (5) | Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoi 4 päivänä marraskuuta 2003 antamassaan raportissa, että osapuolten oikeudet on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(5)

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoi 4 päivänä marraskuuta 2003 antamassaan raportissa, että osapuolten oikeudet on otettu huomioon.

I   MERKITYKSELLISTEN MARKKINOIDEN MÄÄRITTELY

| (6) | Tuotemarkkinat rajataan päätöksessä pienkodinkoneryhmittäin, koska kullakin pienkodinkoneella on oma käyttötarkoituksensa. Tuotemarkkinoita on yhteensä 13: rasvakeittimet, pienoisuunit, leivänpaahtimet, voileipägrillit ja vohveliraudat, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, sähkökäyttöiset barbecuegrillit ja sisägrillit, riisinkeittimet ja höyrykeittimet, kahvinkeittimet, vedenkeittimet, espressokeittimet, sekoittimet ja yleiskoneet, silitysraudat ja höyrysilitysasemat sekä henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet. |
| --- | --- |

(6)

Tuotemarkkinat rajataan päätöksessä pienkodinkoneryhmittäin, koska kullakin pienkodinkoneella on oma käyttötarkoituksensa. Tuotemarkkinoita on yhteensä 13: rasvakeittimet, pienoisuunit, leivänpaahtimet, voileipägrillit ja vohveliraudat, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, sähkökäyttöiset barbecuegrillit ja sisägrillit, riisinkeittimet ja höyrykeittimet, kahvinkeittimet, vedenkeittimet, espressokeittimet, sekoittimet ja yleiskoneet, silitysraudat ja höyrysilitysasemat sekä henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet.

| (7) | Maantieteelliset markkinat ovat laajuudeltaan valtakunnalliset. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa markkinaolosuhteet ovat kuitenkin samanlaiset. Koska merkit ja hintataso ovat näissä maissa identtiset, toiseen maahan tavaraa toimittava yritys ei voi harjoittaa itsenäistä hintapolitiikkaa, sillä tilaukset voivat siirtyä naapurimaahan. Näin ollen näiden kahden maan katsotaan kuuluvan kyseisten tuotteiden osalta samaan maantieteelliseen markkina-alueeseen. |
| --- | --- |

(7)

Maantieteelliset markkinat ovat laajuudeltaan valtakunnalliset. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa markkinaolosuhteet ovat kuitenkin samanlaiset. Koska merkit ja hintataso ovat näissä maissa identtiset, toiseen maahan tavaraa toimittava yritys ei voi harjoittaa itsenäistä hintapolitiikkaa, sillä tilaukset voivat siirtyä naapurimaahan. Näin ollen näiden kahden maan katsotaan kuuluvan kyseisten tuotteiden osalta samaan maantieteelliseen markkina-alueeseen.

II   MARKKINOIDEN ANALYYSI

| (8) | Analyysi koskee SEBin kilpailuasemaa Espanjassa, Suomessa, Italiassa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. |
| --- | --- |

(8)

Analyysi koskee SEBin kilpailuasemaa Espanjassa, Suomessa, Italiassa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa.

Moulinexin kilpailumahdollisuudet

| (9) | Moulinexin myynti on vähentynyt voimakkaasti vuosina 2001 ja 2002 vuoteen 2000 verrattuna konsernin konkurssin aiheuttamien vaikeuksien myötä. Komissio on selvittänyt, oliko tämä rakenteellista vai olisiko Moulinexilla ollut mahdollisuuksia palauttaa aikaisempi asemansa. |
| --- | --- |

(9)

Moulinexin myynti on vähentynyt voimakkaasti vuosina 2001 ja 2002 vuoteen 2000 verrattuna konsernin konkurssin aiheuttamien vaikeuksien myötä. Komissio on selvittänyt, oliko tämä rakenteellista vai olisiko Moulinexilla ollut mahdollisuuksia palauttaa aikaisempi asemansa.

| (10) | Markkinaselvityksestä käy ilmi, että Moulinexin mahdollisuudet saada menettämänsä markkinaosuudet takaisin ei riipu pelkästään siitä, mikä on sen merkkien arvo yrityskeskittymän jälkeen, vaan myös muista tekijöistä, kuten uuden omistajan innovointikyvystä sekä liiketaloudellisista ja taloushallinnollisista kyvyistä. Nämä muut tekijät vähentävät näin ollen kilpailuanalyysissä huomioon otettavia elpymismahdollisuuksia, koska niillä ei ole suoraa syysuhdetta yrityskeskittymään. |
| --- | --- |

(10)

Markkinaselvityksestä käy ilmi, että Moulinexin mahdollisuudet saada menettämänsä markkinaosuudet takaisin ei riipu pelkästään siitä, mikä on sen merkkien arvo yrityskeskittymän jälkeen, vaan myös muista tekijöistä, kuten uuden omistajan innovointikyvystä sekä liiketaloudellisista ja taloushallinnollisista kyvyistä. Nämä muut tekijät vähentävät näin ollen kilpailuanalyysissä huomioon otettavia elpymismahdollisuuksia, koska niillä ei ole suoraa syysuhdetta yrityskeskittymään.

| (11) | Lisäksi komissio katsoo, että Moulinex-merkin lakkauttamisen vuoksi mahdollisuudet palauttaa vuoden 2000 markkinaosuudet ovat varsin vähäiset. Näin on myös siksi, että pienkodinkonemarkkinoilla jo toimivat vahvat kilpailijat, kuten Philips, Braun ja Delonghi, ovat vallanneet Moulinexin markkinaosuudet, ja/tai siksi, että jakelijat eivät pidä Moulinexia tai Krupsia ohittamattomina merkkeinä. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi komissio katsoo, että Moulinex-merkin lakkauttamisen vuoksi mahdollisuudet palauttaa vuoden 2000 markkinaosuudet ovat varsin vähäiset. Näin on myös siksi, että pienkodinkonemarkkinoilla jo toimivat vahvat kilpailijat, kuten Philips, Braun ja Delonghi, ovat vallanneet Moulinexin markkinaosuudet, ja/tai siksi, että jakelijat eivät pidä Moulinexia tai Krupsia ohittamattomina merkkeinä.

Arviointimenetelmä

| (12) | Komissio on rekonstruoinut markkinaosuudet kaikilla merkityksellisillä markkinoilla käyttäen lähtökohtana myyntitietoja, jotka se on saanut suurimmalta osalta markkinoilla toimivista kilpailijoista. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on rekonstruoinut markkinaosuudet kaikilla merkityksellisillä markkinoilla käyttäen lähtökohtana myyntitietoja, jotka se on saanut suurimmalta osalta markkinoilla toimivista kilpailijoista.

| (13) | Päätöksessä tutkitaan sekä liiketoimen horisontaaliset vaikutukset (uuden yksikön yhteisvoiman vaikutukset markkinoittain) että ei-horisontaaliset vaikutukset (uuden yksikön yhteisvoiman vaikutukset koko pienkodinkonealalla, vaikka joillakin markkinoilla ei päällekkäisyyttä olisikaan) kullakin alueella. |
| --- | --- |

(13)

Päätöksessä tutkitaan sekä liiketoimen horisontaaliset vaikutukset (uuden yksikön yhteisvoiman vaikutukset markkinoittain) että ei-horisontaaliset vaikutukset (uuden yksikön yhteisvoiman vaikutukset koko pienkodinkonealalla, vaikka joillakin markkinoilla ei päällekkäisyyttä olisikaan) kullakin alueella.

| (14) | Jotta SEBin ja Moulinexilta hankittujen omaisuuserien yhdistämisellä olisi kielteisiä ei-horisontaalisia vaikutuksia kilpailuun:






  — | uudella yksiköllä olisi oltava tuotemerkkivalikoima, jonka avulla se saa huomattavaa kilpailuetua koko pienkodinkonemarkkinoilla, |
| --- | --- | --- |

(14)

Jotta SEBin ja Moulinexilta hankittujen omaisuuserien yhdistämisellä olisi kielteisiä ei-horisontaalisia vaikutuksia kilpailuun:

—

uudella yksiköllä olisi oltava tuotemerkkivalikoima, jonka avulla se saa huomattavaa kilpailuetua koko pienkodinkonemarkkinoilla,

| — | ja yhdistetyllä yksiköllä olisi oltava markkinoilla vahva asema, jota se voi hyödyntää päästäkseen määräävään asemaan tai vahvistaakseen määräävää asemaansa kolmansilla markkinoilla. Tällainen vahva asema voi olla joko yrityskeskittymän seurausta tai jommankumman osapuolen mukanaan tuoma. |
| --- | --- |

—

ja yhdistetyllä yksiköllä olisi oltava markkinoilla vahva asema, jota se voi hyödyntää päästäkseen määräävään asemaan tai vahvistaakseen määräävää asemaansa kolmansilla markkinoilla. Tällainen vahva asema voi olla joko yrityskeskittymän seurausta tai jommankumman osapuolen mukanaan tuoma.

| (15) | Horisontaalisten vaikutusten tutkinnassa komissio on jäsentänyt päätöksensä seuraavasti: i) markkinat, joilla osapuolten yhteinen markkinaosuus on alle 25 prosenttia, ii) markkinat, joilla ei ole huomattavaa päällekkäisyyttä, ja iii) markkinat, joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä ja yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia. |
| --- | --- |

(15)

Horisontaalisten vaikutusten tutkinnassa komissio on jäsentänyt päätöksensä seuraavasti: i) markkinat, joilla osapuolten yhteinen markkinaosuus on alle 25 prosenttia, ii) markkinat, joilla ei ole huomattavaa päällekkäisyyttä, ja iii) markkinat, joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä ja yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia.

| (16) | Seuraava taulukko on laadittu tämän jaottelun perusteella. | Markkinat, joilla osapuolten markkinaosuus on alle 25 % | Markkinat, joilla ei ole huomattavaa päällekkäisyyttä | Markkinat, joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Espanja | Espressokeittimet, kahvinkeittimet, barbecuegrillit/grillit, höyrykeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat, rasvakeittimet, silitysraudat/höyrysilitys-asemat, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet | Yleiskoneet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet | Leivänpaahtimet, vedenkeittimet, pienoisuunit |
| Suomi | Silitysraudat/höyrysilitys-asemat, höyrykeittimet, leivänpaahtimet, kahvinkeittimet, rasvakeittimet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet | Espressokeittimet, barbecuegrillit/grillit, yleiskoneet | Pienoisuunit, vedenkeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat |
| Italia | Espressokeittimet, rasvakeittimet, pienoisuunit, voileipägrillit, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet | | Vedenkeittimet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, voileipägrillit/vohveliraudat, höyrykeittimet, yleiskoneet, silitysraudat/höyrysilitys-asemat, kahvinkeittimet, barbecuegrillit/grillit |
| Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti | Leivänpaahtimet, vedenkeittimet, pienoisuunit, kahvinkeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat, barbecuegrillit/grillit, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, henkilökohtaiseen kauneudun- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet | Espressokeittimet, silitysraudat/höyry-silitysasemat | Seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, höyrykeittimet, rasvakeittimet |

(16)

Seuraava taulukko on laadittu tämän jaottelun perusteella.

Markkinat, joilla osapuolten markkinaosuus on alle 25 %

Markkinat, joilla ei ole huomattavaa päällekkäisyyttä

Markkinat, joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 %

Espanja

Espressokeittimet, kahvinkeittimet, barbecuegrillit/grillit, höyrykeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat, rasvakeittimet, silitysraudat/höyrysilitys-asemat, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet

Yleiskoneet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet

Leivänpaahtimet, vedenkeittimet, pienoisuunit

Suomi

Silitysraudat/höyrysilitys-asemat, höyrykeittimet, leivänpaahtimet, kahvinkeittimet, rasvakeittimet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet

Espressokeittimet, barbecuegrillit/grillit, yleiskoneet

Pienoisuunit, vedenkeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat

Italia

Espressokeittimet, rasvakeittimet, pienoisuunit, voileipägrillit, henkilökohtaiseen kauneuden- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet

Vedenkeittimet, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, voileipägrillit/vohveliraudat, höyrykeittimet, yleiskoneet, silitysraudat/höyrysilitys-asemat, kahvinkeittimet, barbecuegrillit/grillit

Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti

Leivänpaahtimet, vedenkeittimet, pienoisuunit, kahvinkeittimet, voileipägrillit/vohveliraudat, barbecuegrillit/grillit, seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, henkilökohtaiseen kauneudun- ja terveydenhoitoon tarkoitetut laitteet

Espressokeittimet, silitysraudat/höyry-silitysasemat

Seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet, höyrykeittimet, rasvakeittimet

| (17) | Tässä tiivistelmässä käsitellään tarkemmin ainoastaan kolmanteen ryhmään kuuluvia markkinoita. Päätöksessä on kantana, että määräävän markkina-aseman syntymisen tai vahvistumisen vaaraa ei ole markkinoilla, joilla osapuolten markkinaosuus on alle 25 prosenttia, eikä markkinoilla, joilla markkinaosuuden lisäys ei ole huomattava. |
| --- | --- |

(17)

Tässä tiivistelmässä käsitellään tarkemmin ainoastaan kolmanteen ryhmään kuuluvia markkinoita. Päätöksessä on kantana, että määräävän markkina-aseman syntymisen tai vahvistumisen vaaraa ei ole markkinoilla, joilla osapuolten markkinaosuus on alle 25 prosenttia, eikä markkinoilla, joilla markkinaosuuden lisäys ei ole huomattava.

A.   Espanjan markkinat

| (18) | Pienkodinkonemarkkinoiden tarjonnasta vastaavat kansainvälisesti vahvat kilpailijat, kuten Philips ([15–20] prosenttia pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä), SEB [10–20] prosenttia* (3), Braun [15–20] prosenttia, BSH [0–5] prosenttia ja De Longhi [0–5] prosenttia. Paikallisten toimijoiden kokonaisosuus on vaatimattomampi: Taurus [5–10] prosenttia, Jata, Solac ja Fagor ([0–5] prosenttia kukin). |
| --- | --- |

(18)

Pienkodinkonemarkkinoiden tarjonnasta vastaavat kansainvälisesti vahvat kilpailijat, kuten Philips ([15–20] prosenttia pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä), SEB [10–20] prosenttia* (3), Braun [15–20] prosenttia, BSH [0–5] prosenttia ja De Longhi [0–5] prosenttia. Paikallisten toimijoiden kokonaisosuus on vaatimattomampi: Taurus [5–10] prosenttia, Jata, Solac ja Fagor ([0–5] prosenttia kukin).

| (19) | Kysyntä on melko keskittynyttä ja se suuntautuu seuraaviin jakelukanaviin: supermarketteihin (Carrefour, Auchan, Hipercor), tavarataloihin (El Corte Inglés), erikoisliikkeisiin (Media Markt) ja pieniin perinteisiin myymälöihin, joista suurin osa kuuluu hankintayhteisöihin (Densa, Gentesa, Segesa). |
| --- | --- |

(19)

Kysyntä on melko keskittynyttä ja se suuntautuu seuraaviin jakelukanaviin: supermarketteihin (Carrefour, Auchan, Hipercor), tavarataloihin (El Corte Inglés), erikoisliikkeisiin (Media Markt) ja pieniin perinteisiin myymälöihin, joista suurin osa kuuluu hankintayhteisöihin (Densa, Gentesa, Segesa).

| (20) | Moulinexin myynti on yleisesti ottaen vähentynyt huomattavasti vuodesta 2000 vuoteen 2002. Vähentymistä on tapahtunut kaikilla tarkasteltavilla markkinoilla vähintään 20 prosenttia. Vaikka loppukäyttäjien kuva Moulinexista ja Krupsista ei ole juurikaan huonontunut, näiden merkkien mahdollisuudet saada markkinoita takaisin näyttävät kuitenkin rajallisilta, sillä uuden yksikön kilpailijat ovat vakiinnuttaneet asemansa markkinoilla. |
| --- | --- |

(20)

Moulinexin myynti on yleisesti ottaen vähentynyt huomattavasti vuodesta 2000 vuoteen 2002. Vähentymistä on tapahtunut kaikilla tarkasteltavilla markkinoilla vähintään 20 prosenttia. Vaikka loppukäyttäjien kuva Moulinexista ja Krupsista ei ole juurikaan huonontunut, näiden merkkien mahdollisuudet saada markkinoita takaisin näyttävät kuitenkin rajallisilta, sillä uuden yksikön kilpailijat ovat vakiinnuttaneet asemansa markkinoilla.

| (21) | Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara on suljettava pois seuraavilla markkinoilla (joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä): leivänpaahtimet, vedenkeittimet ja pienoisuunit. |
| --- | --- |

(21)

Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara on suljettava pois seuraavilla markkinoilla (joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä): leivänpaahtimet, vedenkeittimet ja pienoisuunit.

| (22) | Leivänpaahtimien ja vedenkeittimien markkinoilla SEBin markkinaosuus on [20–30] prosenttia*. Yrityskeskittymä ei johda ohittamattomien merkkien yhdistymiseen (leivänpaahdinmerkeistä vain Moulinex ja vedenkeitinmerkeistä vain Tefal ovat ohittamattomia tuotemerkkejä). SEBin ja Moulinexin yhdistymisessä syntyneellä yrityksellä on kilpailijoita, joiden markkinaosuudet ovat merkittäviä (enintään [15–20] prosenttia) ja joilla on tunnettuja tuotemerkkejä. Tästä syystä ei ole kovin todennäköistä, että Moulinex saavuttaisi uudestaan vuoden 2000 kilpailumahdollisuutensa. Joka tapauksessa, kun otetaan huomioon, että yhteinen markkinaosuus on enintään [25–35] prosenttia, ei-horisontaalisia vaikutuksia ei ole ja markkinoilla on hyvissä asemissa olevia kilpailijoita, ei ole mahdollista, että yrityskeskittymä johtaisi määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(22)

Leivänpaahtimien ja vedenkeittimien markkinoilla SEBin markkinaosuus on [20–30] prosenttia*. Yrityskeskittymä ei johda ohittamattomien merkkien yhdistymiseen (leivänpaahdinmerkeistä vain Moulinex ja vedenkeitinmerkeistä vain Tefal ovat ohittamattomia tuotemerkkejä). SEBin ja Moulinexin yhdistymisessä syntyneellä yrityksellä on kilpailijoita, joiden markkinaosuudet ovat merkittäviä (enintään [15–20] prosenttia) ja joilla on tunnettuja tuotemerkkejä. Tästä syystä ei ole kovin todennäköistä, että Moulinex saavuttaisi uudestaan vuoden 2000 kilpailumahdollisuutensa. Joka tapauksessa, kun otetaan huomioon, että yhteinen markkinaosuus on enintään [25–35] prosenttia, ei-horisontaalisia vaikutuksia ei ole ja markkinoilla on hyvissä asemissa olevia kilpailijoita, ei ole mahdollista, että yrityskeskittymä johtaisi määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen näillä markkinoilla.

| (23) | Pienoisuunien markkinoilla SEBin asema näyttää vahvemmalta. Saatujen lukujen perusteella uusi yksikkö saisi [30–40] prosenttia Espanjan markkinoista. Sen tärkeimmät kilpailijat ovat De Longhi [20–25] prosenttia, Jata [5–10] prosenttia, Ufesa ja Severin ([5–10] prosenttia kukin) Vaikka näiden toimijoiden markkinaosuudet eivät ole yhtä suuret kuin uuden yksikön, niillä on yhtä paljon ohittamattomia merkkejä ja laaja tuotevalikoima, joka kattaa kaikki markkinoilla olevat tilavuudet (10/12 litraa, 18/20 litraa ja 26/28 litraa). Lisäksi hinnat ovat näillä markkinoilla laskussa, innovaatioita tehdään säännöllisesti ja markkinoillepääsyn esteet ovat vähäisiä. Vaikka mikroaaltouunit, joissa on grilli, eivät kuulukaan näille markkinoille, ne aiheuttavat huomattavaa kilpailupainetta, ja Moulinex-merkillä on rajalliset mahdollisuudet saavuttaa uudestaan asema, joka sillä oli vuonna 2000. |
| --- | --- |

(23)

Pienoisuunien markkinoilla SEBin asema näyttää vahvemmalta. Saatujen lukujen perusteella uusi yksikkö saisi [30–40] prosenttia Espanjan markkinoista. Sen tärkeimmät kilpailijat ovat De Longhi [20–25] prosenttia, Jata [5–10] prosenttia, Ufesa ja Severin ([5–10] prosenttia kukin) Vaikka näiden toimijoiden markkinaosuudet eivät ole yhtä suuret kuin uuden yksikön, niillä on yhtä paljon ohittamattomia merkkejä ja laaja tuotevalikoima, joka kattaa kaikki markkinoilla olevat tilavuudet (10/12 litraa, 18/20 litraa ja 26/28 litraa). Lisäksi hinnat ovat näillä markkinoilla laskussa, innovaatioita tehdään säännöllisesti ja markkinoillepääsyn esteet ovat vähäisiä. Vaikka mikroaaltouunit, joissa on grilli, eivät kuulukaan näille markkinoille, ne aiheuttavat huomattavaa kilpailupainetta, ja Moulinex-merkillä on rajalliset mahdollisuudet saavuttaa uudestaan asema, joka sillä oli vuonna 2000.

| (24) | Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta. |
| --- | --- |

(24)

Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta.

| (25) | Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Espanjan pienkodinkonemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(25)

Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Espanjan pienkodinkonemarkkinoilla.

B.   Suomen markkinat

| (26) | Kokonaisuudessaan SEB on Suomen markkinoilla vasta kolmanneksi suurin toimija ([5–10] prosenttia* pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä), jonka edellä ovat Braun [10–15] prosentin* osuudella ja Philips [25–30] prosentin* osuudella. AEG:n asema ([5–10] prosenttia*) puolestaan on verrattavissa uuden yksikön asemaan. Severinin, De Longhin ja BSH:n sekä lähinnä kansallisen tason toimijoiden, kuten OBH/Nordican ja Rommelsbacherin asema markkinoilla ei ole yhtä merkittävä (kukin 0–5 prosenttia). Niillä on kuitenkin huomattava merkitys tietyillä erityismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(26)

Kokonaisuudessaan SEB on Suomen markkinoilla vasta kolmanneksi suurin toimija ([5–10] prosenttia* pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä), jonka edellä ovat Braun [10–15] prosentin* osuudella ja Philips [25–30] prosentin* osuudella. AEG:n asema ([5–10] prosenttia*) puolestaan on verrattavissa uuden yksikön asemaan. Severinin, De Longhin ja BSH:n sekä lähinnä kansallisen tason toimijoiden, kuten OBH/Nordican ja Rommelsbacherin asema markkinoilla ei ole yhtä merkittävä (kukin 0–5 prosenttia). Niillä on kuitenkin huomattava merkitys tietyillä erityismarkkinoilla.

| (27) | Suomessa jakelukanavat ovat Euroopan keskittyneimpiä: Keskon ja E. Partnersin osuus lopullisille kuluttajille suunnatusta myynnistä on noin [20–25] prosenttia*. Myös Stockmann on vahva markkinatoimija [15–20] prosentin* osuudella. |
| --- | --- |

(27)

Suomessa jakelukanavat ovat Euroopan keskittyneimpiä: Keskon ja E. Partnersin osuus lopullisille kuluttajille suunnatusta myynnistä on noin [20–25] prosenttia*. Myös Stockmann on vahva markkinatoimija [15–20] prosentin* osuudella.

| (28) | Moulinexin myynti on romahtanut vuosien 2000 ja 2002 välillä (vähintään 50 prosentin lasku kaikilla merkityksellisillä markkinoilla). Ei ole kovin todennäköistä, että se saisi menettämiään markkinaosuuksia takaisin, koska i) sen markkinaosuudet ovat pienentyneet niin huomattavasti ja ii) kilpailijat, joilla on erittäin tunnettuja merkkejä, ovat vakiinnuttaneet asemansa. |
| --- | --- |

(28)

Moulinexin myynti on romahtanut vuosien 2000 ja 2002 välillä (vähintään 50 prosentin lasku kaikilla merkityksellisillä markkinoilla). Ei ole kovin todennäköistä, että se saisi menettämiään markkinaosuuksia takaisin, koska i) sen markkinaosuudet ovat pienentyneet niin huomattavasti ja ii) kilpailijat, joilla on erittäin tunnettuja merkkejä, ovat vakiinnuttaneet asemansa.

| (29) | Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara voidaan sulkea pois seuraavilla markkinoilla (joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä): leivänpaahtimet, vedenkeittimet ja pienoisuunit. |
| --- | --- |

(29)

Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara voidaan sulkea pois seuraavilla markkinoilla (joilla yhteinen markkinaosuus on yli 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä): leivänpaahtimet, vedenkeittimet ja pienoisuunit.

| (30) | Pienoisuunien ja voileipägrillien/vohvelirautojen markkinat kuuluvat tähän ryhmään, koska yhdistetyllä yksiköllä oli vuonna 2000 hallussaan huomattava osuus markkinoista (pienoisuuneilla [40–50] prosenttia* ja voileipägrilleillä/vohveliraudoilla [20–30] prosenttia*). Sittemmin asema on kuitenkin huomattavasti heikentynyt, niin että vuonna 2002 markkinaosuus oli [0–10] prosentin* luokkaa molemmilla edellä mainituilla tuotemarkkinoilla. Lisäksi Severinin osuus pienoisuunimarkkinoilla on kasvanut [30–35] prosentista [50–55] prosenttiin, ja lukuisat toimijat tarjoavat kuluttajille voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla ohittamattomina pidettyjä merkkejä. Lisäksi on huomattava, että Moulinex ei tätä nykyä toimi pienoisuunien markkinoilla. |
| --- | --- |

(30)

Pienoisuunien ja voileipägrillien/vohvelirautojen markkinat kuuluvat tähän ryhmään, koska yhdistetyllä yksiköllä oli vuonna 2000 hallussaan huomattava osuus markkinoista (pienoisuuneilla [40–50] prosenttia* ja voileipägrilleillä/vohveliraudoilla [20–30] prosenttia*). Sittemmin asema on kuitenkin huomattavasti heikentynyt, niin että vuonna 2002 markkinaosuus oli [0–10] prosentin* luokkaa molemmilla edellä mainituilla tuotemarkkinoilla. Lisäksi Severinin osuus pienoisuunimarkkinoilla on kasvanut [30–35] prosentista [50–55] prosenttiin, ja lukuisat toimijat tarjoavat kuluttajille voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla ohittamattomina pidettyjä merkkejä. Lisäksi on huomattava, että Moulinex ei tätä nykyä toimi pienoisuunien markkinoilla.

| (31) | Vedenkeitinten markkinoilla uusi yksikkö on suurin toimija, jonka markkinaosuus oli [30–40] prosenttia* sekä vuonna 2000 että 2002. Aseman säilyminen ennallaan selittyy sillä, että SEBin myynnin lisääntyminen on korvannut Moulinexin myynnin vähenemisen. Philips, jonka osuus on [20–25] prosenttia, ja vähemmässä määrin Braun ja Severin, ovat huomattavia kilpailijoita, joilla on kummallakin hallussaan ohittamaton merkki. Moulinexin vaikeudet ovat vahvistaneet niitä, ja ne voivat toimia uuden yksikön vastavoimana. Moulinexia ei myöskään yleisesti mainita ohittamattomana merkkinä, minkä vuoksi ei ole kovinkaan todennäköistä, että se saisi kilpailumahdollisuutensa takaisin. |
| --- | --- |

(31)

Vedenkeitinten markkinoilla uusi yksikkö on suurin toimija, jonka markkinaosuus oli [30–40] prosenttia* sekä vuonna 2000 että 2002. Aseman säilyminen ennallaan selittyy sillä, että SEBin myynnin lisääntyminen on korvannut Moulinexin myynnin vähenemisen. Philips, jonka osuus on [20–25] prosenttia, ja vähemmässä määrin Braun ja Severin, ovat huomattavia kilpailijoita, joilla on kummallakin hallussaan ohittamaton merkki. Moulinexin vaikeudet ovat vahvistaneet niitä, ja ne voivat toimia uuden yksikön vastavoimana. Moulinexia ei myöskään yleisesti mainita ohittamattomana merkkinä, minkä vuoksi ei ole kovinkaan todennäköistä, että se saisi kilpailumahdollisuutensa takaisin.

| (32) | Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta. |
| --- | --- |

(32)

Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta.

| (33) | Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla Suomen pienkodinkonemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(33)

Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla Suomen pienkodinkonemarkkinoilla.

C.   Italian markkinat

| (34) | Italian pienkodinkonemarkkinoiden tarjontaa leimaa De Longhin vahva asema ([20–30] prosenttia* pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä). Uusi SEBin ja Moulinexin yhdistetty yksikkö ei ole siitä kaukana ([15–25] prosenttia*), ja sen jälkeen tulevat Braun ja Philips ([5–15] prosenttia* kumpikin). BSH:n markkinaosuus on vähäisempi (yhteensä alle 5 prosenttia). Kansallisten toimijoiden kokonaismarkkinaosuudet ovat pienempiä, mutta ne pitävät kuitenkin tietyillä markkinoilla hallussaan huomattavia osuuksia, kuten Imetec yleiskoneiden ja voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla, Polti silitysrautojen markkinoilla ja Saeco, jonka hallussa on 70 prosenttia espressokeittimien markkinoista. |
| --- | --- |

(34)

Italian pienkodinkonemarkkinoiden tarjontaa leimaa De Longhin vahva asema ([20–30] prosenttia* pienkodinkonemarkkinoiden myynnistä). Uusi SEBin ja Moulinexin yhdistetty yksikkö ei ole siitä kaukana ([15–25] prosenttia*), ja sen jälkeen tulevat Braun ja Philips ([5–15] prosenttia* kumpikin). BSH:n markkinaosuus on vähäisempi (yhteensä alle 5 prosenttia). Kansallisten toimijoiden kokonaismarkkinaosuudet ovat pienempiä, mutta ne pitävät kuitenkin tietyillä markkinoilla hallussaan huomattavia osuuksia, kuten Imetec yleiskoneiden ja voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla, Polti silitysrautojen markkinoilla ja Saeco, jonka hallussa on 70 prosenttia espressokeittimien markkinoista.

| (35) | Kysyntä on rakenteeltaan verrattavissa tarjontaan, vaikka se ei olekaan yhtä keskittynyttä. Lähes kaksi kolmasosaa jakelusta tapahtuu suurten kauppaketjujen, ostoskeskusten ja erikoisliikkeiden välityksellä. |
| --- | --- |

(35)

Kysyntä on rakenteeltaan verrattavissa tarjontaan, vaikka se ei olekaan yhtä keskittynyttä. Lähes kaksi kolmasosaa jakelusta tapahtuu suurten kauppaketjujen, ostoskeskusten ja erikoisliikkeiden välityksellä.

| (36) | Moulinexin myynti on laskenut vuosien 2000 ja 2002 välillä. Huomattavana esteenä sen aseman takaisin saamiselle ovat kilpailijat, joilla on ohittamattomia merkkejä ja jotka Moulinexin vaikeuksien ansiosta ovat voineet tulla markkinoille tai vakiinnuttaa asemansa markkinoilla. |
| --- | --- |

(36)

Moulinexin myynti on laskenut vuosien 2000 ja 2002 välillä. Huomattavana esteenä sen aseman takaisin saamiselle ovat kilpailijat, joilla on ohittamattomia merkkejä ja jotka Moulinexin vaikeuksien ansiosta ovat voineet tulla markkinoille tai vakiinnuttaa asemansa markkinoilla.

| (37) | Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara voidaan sulkea pois kaikilla markkinoilla, joilla markkinaosuus ylittää 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä, eli silitysrautojen/höyrysilitysasemien, vedenkeittimien, seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, voileipägrillien/ vohvelirautojen, yleiskoneiden, kahvinkeittimien, barbecuegrillien/grillien ja höyrykeittimien markkinoilla. |
| --- | --- |

(37)

Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara voidaan sulkea pois kaikilla markkinoilla, joilla markkinaosuus ylittää 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä, eli silitysrautojen/höyrysilitysasemien, vedenkeittimien, seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, voileipägrillien/ vohvelirautojen, yleiskoneiden, kahvinkeittimien, barbecuegrillien/grillien ja höyrykeittimien markkinoilla.

| (38) | Uuden yksikön asema näyttää edellä mainituilla kahdeksan eri tuotteen markkinoilla heikoimmalta silitysrautojen/höyrysilitysasemien markkinoilla, joilla sen myynnin osuus on [20–30] prosenttia*, mikä on De Longhin tasoa. Huomattakoon, että Moulinexin asema markkinoilla oli heikko sekä vuonna 2000 että 2002. Sen tuotteilla ei ole ohittamatonta tuotemerkkiä. Uuden yksikön asema on sitä paisi hyvin kiistanalainen, kun otetaan huomioon kilpailijakonsernien tilanne; Philipsillä, Imetecillä ja Poltilla on kullakin hallussaan [10–15] prosenttia markkinoista ja niillä kaikilla on ohittamattomia tuotemerkkejä. Uusi yksikkö ei voi keskittymän myötä liittää omiin ohittamattomiin merkkeihinsä (Rowenta ja pienemmässä määrin Tefal) uutta ohittamatonta merkkiä. |
| --- | --- |

(38)

Uuden yksikön asema näyttää edellä mainituilla kahdeksan eri tuotteen markkinoilla heikoimmalta silitysrautojen/höyrysilitysasemien markkinoilla, joilla sen myynnin osuus on [20–30] prosenttia*, mikä on De Longhin tasoa. Huomattakoon, että Moulinexin asema markkinoilla oli heikko sekä vuonna 2000 että 2002. Sen tuotteilla ei ole ohittamatonta tuotemerkkiä. Uuden yksikön asema on sitä paisi hyvin kiistanalainen, kun otetaan huomioon kilpailijakonsernien tilanne; Philipsillä, Imetecillä ja Poltilla on kullakin hallussaan [10–15] prosenttia markkinoista ja niillä kaikilla on ohittamattomia tuotemerkkejä. Uusi yksikkö ei voi keskittymän myötä liittää omiin ohittamattomiin merkkeihinsä (Rowenta ja pienemmässä määrin Tefal) uutta ohittamatonta merkkiä.

| (39) | Vedenkeitinten, seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden, kahvinkeitinten ja barbecuegrillien/grillien markkinoilla uuden yksikön markkinaosuus on [25–35] prosenttia. Näin ollen se on markkinoiden tärkein toimija. Kaikilla näillä markkinoilla sillä on kilpailijoita, joiden markkinaosuudet ovat huomattavia ja joilla on hallussaan tunnettuja merkkejä. Kilpailijat ovat markkinoista riippuen eri yrityksiä, mutta yleensä mukana ovat perinteiset kansainväliset toimijat (Philips vedenkeitinten, voileipägrillien/vohvelirautojen ja yleiskoneiden markkinoilla; Braun vedenkeitinten, voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden ja kahvinkeitinten markkinoilla; Severin seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden markkinoilla; De Longhi voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden ja barbecuegrillien/grillien markkinoilla) sekä paikallisia toimijoita (Imetec voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla). Yleensä keskittymässä ei yhdisty kahta ohittamatonta merkkiä millään näistä markkinoista. Komissio on tutkinut joitakin markkinoita tarkemmin (hintasegmenttien tai tuotetyypin perusteella) saadakseen vahvistusta analyysille, joka koskee koko markkinoita. |
| --- | --- |

(39)

Vedenkeitinten, seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden, kahvinkeitinten ja barbecuegrillien/grillien markkinoilla uuden yksikön markkinaosuus on [25–35] prosenttia. Näin ollen se on markkinoiden tärkein toimija. Kaikilla näillä markkinoilla sillä on kilpailijoita, joiden markkinaosuudet ovat huomattavia ja joilla on hallussaan tunnettuja merkkejä. Kilpailijat ovat markkinoista riippuen eri yrityksiä, mutta yleensä mukana ovat perinteiset kansainväliset toimijat (Philips vedenkeitinten, voileipägrillien/vohvelirautojen ja yleiskoneiden markkinoilla; Braun vedenkeitinten, voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden ja kahvinkeitinten markkinoilla; Severin seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden markkinoilla; De Longhi voileipägrillien/vohvelirautojen, yleiskoneiden ja barbecuegrillien/grillien markkinoilla) sekä paikallisia toimijoita (Imetec voileipägrillien/vohvelirautojen markkinoilla). Yleensä keskittymässä ei yhdisty kahta ohittamatonta merkkiä millään näistä markkinoista. Komissio on tutkinut joitakin markkinoita tarkemmin (hintasegmenttien tai tuotetyypin perusteella) saadakseen vahvistusta analyysille, joka koskee koko markkinoita.

| (40) | Parhaassa asemassa uusi yksikkö on höyrykeitinten markkinoilla, joilla sen osuus myynnistä on [35–45] prosenttia. Sen asema on vahvistunut 20 prosenttia vuodesta 2000 SEBin myynnin lisääntymisen ansiosta. Komissio on suhteuttanut tätä asemaa joihinkin seikkoihin. Ensinnäkin uusi yksikkö myy suuren osan tuotteistaan erään jakelijan välikäden, Esselungan, kanta-asiakasluettelon kautta. SEB on näin ollen hyvin riippuvainen tästä jakelijasta. Toiseksi Moulinex ei enää tuo myyntiin tuotteita, vaan myy varastojaan loppuun. Lisäksi vaikuttaa siltä, että SEB ei suunnittele elvyttävänsä Moulinexin tuotteita Italian markkinoilla, joilla Moulinex ei ole ohittamaton toimija. Lopuksi todettakoon, että kilpailijat ovat edistyneet; Braun ([10–15] prosenttia) ja Girmi ([5–10] prosenttia) ovat kahdessa vuodessa kolminkertaistaneet myyntinsä. |
| --- | --- |

(40)

Parhaassa asemassa uusi yksikkö on höyrykeitinten markkinoilla, joilla sen osuus myynnistä on [35–45] prosenttia. Sen asema on vahvistunut 20 prosenttia vuodesta 2000 SEBin myynnin lisääntymisen ansiosta. Komissio on suhteuttanut tätä asemaa joihinkin seikkoihin. Ensinnäkin uusi yksikkö myy suuren osan tuotteistaan erään jakelijan välikäden, Esselungan, kanta-asiakasluettelon kautta. SEB on näin ollen hyvin riippuvainen tästä jakelijasta. Toiseksi Moulinex ei enää tuo myyntiin tuotteita, vaan myy varastojaan loppuun. Lisäksi vaikuttaa siltä, että SEB ei suunnittele elvyttävänsä Moulinexin tuotteita Italian markkinoilla, joilla Moulinex ei ole ohittamaton toimija. Lopuksi todettakoon, että kilpailijat ovat edistyneet; Braun ([10–15] prosenttia) ja Girmi ([5–10] prosenttia) ovat kahdessa vuodessa kolminkertaistaneet myyntinsä.

| (41) | Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta. |
| --- | --- |

(41)

Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta.

| (42) | Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla Italian pienkodinkonemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(42)

Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla Italian pienkodinkonemarkkinoilla.

D.   Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin markkinat

| (43) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa tavarantoimittajia on runsaasti ja niillä kaikilla on lähes sama noin 10 prosentin kokonaismarkkinaosuus. Kyseessä ovat Braun, SEB, Philips, De Longhi, Morphy Richards ja Salton. Hieman vähemmän merkittäviä ovat BSH ja Home Product International (noin 5 prosenttia). Markkinoiden erikoispiirre ovat maineikkaat paikalliset toimijat, kuten Morphy Richards, Salton ja vähemmässä määrin Home Product International. |
| --- | --- |

(43)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa tavarantoimittajia on runsaasti ja niillä kaikilla on lähes sama noin 10 prosentin kokonaismarkkinaosuus. Kyseessä ovat Braun, SEB, Philips, De Longhi, Morphy Richards ja Salton. Hieman vähemmän merkittäviä ovat BSH ja Home Product International (noin 5 prosenttia). Markkinoiden erikoispiirre ovat maineikkaat paikalliset toimijat, kuten Morphy Richards, Salton ja vähemmässä määrin Home Product International.

| (44) | Jakelu on erittäin keskittynyttä: Argosin osuus on [30–35] prosenttia* markkinoiden arvosta. Viiden suurimman jakelijan osuus myynnistä on puolet. |
| --- | --- |

(44)

Jakelu on erittäin keskittynyttä: Argosin osuus on [30–35] prosenttia* markkinoiden arvosta. Viiden suurimman jakelijan osuus myynnistä on puolet.

| (45) | Moulinexin myynti on vähentynyt huomattavasti vuosien 2000 ja 2002 välillä eli vähintään 30 prosenttia kullakin markkinoilla ja yli 50 prosenttia suurimmalla osalla markkinoista. Uudella yksiköllä on hyvin vähän mahdollisuuksia palauttaa vuoden 2002 asemaansa, koska markkinat ovat erittäin kilpaillut. Moulinexia pidetään toisen luokan merkkinä, kun taas Krupsin mahdollisuudet vaikuttavat paremmilta. Se toimii kuitenkin vain joillakin markkinoilla, esim. espressokeitinten markkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

Moulinexin myynti on vähentynyt huomattavasti vuosien 2000 ja 2002 välillä eli vähintään 30 prosenttia kullakin markkinoilla ja yli 50 prosenttia suurimmalla osalla markkinoista. Uudella yksiköllä on hyvin vähän mahdollisuuksia palauttaa vuoden 2002 asemaansa, koska markkinat ovat erittäin kilpaillut. Moulinexia pidetään toisen luokan merkkinä, kun taas Krupsin mahdollisuudet vaikuttavat paremmilta. Se toimii kuitenkin vain joillakin markkinoilla, esim. espressokeitinten markkinoilla.

| (46) | Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara suljetaan pois kaikilla markkinoilla, joilla markkinaosuus ylittää 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä, eli seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, höyrykeitinten ja rasvakeitinten markkinoilla. |
| --- | --- |

(46)

Määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen vaara suljetaan pois kaikilla markkinoilla, joilla markkinaosuus ylittää 25 prosenttia ja joilla on huomattavaa päällekkäisyyttä, eli seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden, höyrykeitinten ja rasvakeitinten markkinoilla.

| (47) | Moulinexin asema on heikentynyt huomattavasti näiden kolmen tuotteen markkinoilla vuosien 2000 ja 2002 välillä. Markkinaosuudet ovat laskeneet [5–15] prosentista* alle 5 prosenttiin tai jopa nollaan Moulinexin vetäydyttyä markkinoilta (seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet). Näin ollen, vaikka SEBin markkinaosuudet ovat huomattavat ([30–35] prosenttia höyrykeitinten, [25–35] prosenttia rasvakeitinten ja [10–15] prosenttia seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden markkinoilla), ne eivät vahvistu keskittymän myötä. Kaikilla näillä markkinoilla sillä on kilpailijoita, joilla on ohittamattomia merkkejä, kun taas keskittymä ei tuo sille niitä lisää. Markkinoille on lisäksi tullut uusia toimijoita, mm. Russel Hobbs, Hinari ja Magimix höyrykeitinten markkinoille. Niiden myynti oli välittömästi suurempi kuin Moulinexin vuonna 2000. Rasvakeitinten markkinoilla hintojen kvartiilianalyysi vahvisti kokonaismarkkinoita koskevat päätelmät: alimmissa kvartiileissa jakelijoiden merkkien osuus on vahvistunut. |
| --- | --- |

(47)

Moulinexin asema on heikentynyt huomattavasti näiden kolmen tuotteen markkinoilla vuosien 2000 ja 2002 välillä. Markkinaosuudet ovat laskeneet [5–15] prosentista* alle 5 prosenttiin tai jopa nollaan Moulinexin vetäydyttyä markkinoilta (seurusteluruoanlaittoon tarkoitetut laitteet). Näin ollen, vaikka SEBin markkinaosuudet ovat huomattavat ([30–35] prosenttia höyrykeitinten, [25–35] prosenttia rasvakeitinten ja [10–15] prosenttia seurusteluruoanlaittoon tarkoitettujen laitteiden markkinoilla), ne eivät vahvistu keskittymän myötä. Kaikilla näillä markkinoilla sillä on kilpailijoita, joilla on ohittamattomia merkkejä, kun taas keskittymä ei tuo sille niitä lisää. Markkinoille on lisäksi tullut uusia toimijoita, mm. Russel Hobbs, Hinari ja Magimix höyrykeitinten markkinoille. Niiden myynti oli välittömästi suurempi kuin Moulinexin vuonna 2000. Rasvakeitinten markkinoilla hintojen kvartiilianalyysi vahvisti kokonaismarkkinoita koskevat päätelmät: alimmissa kvartiileissa jakelijoiden merkkien osuus on vahvistunut.

| (48) | Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta. |
| --- | --- |

(48)

Keskittymä ei anna uudelle yksikölle mahdollisuutta hyötyä ei-horisontaalisista vaikutuksista. Sen tuotemerkkivalikoima ja sen vahva asema tietyillä markkinoilla eivät riitä tuomaan myönteisiä kerrannaisvaikutuksia, kun otetaan huomioon erityisesti sen kilpailijoiden asema näiden kahden seikan kannalta.

| (49) | Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin pienkodinkonemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(49)

Ilmoitettu liiketoimi ei edellä esitetyn perusteella ole omiaan saamaan aikaan määräävää markkina-asemaa tai vahvistamaan sitä, mikä estäisi merkittävästi tehokasta kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin pienkodinkonemarkkinoilla.

III   PÄÄTELMÄ

| (50) | Edellä esitetyistä syistä komissio on päättänyt olla vastustamatta ilmoitettua liiketointa ja julistaa se yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sillä edellytyksellä, että ensimmäisen menettelyn yhteydessä ehdotettujen sitoumusten toteuttamista jatketaan (4). Tämä päätös tehdään asetuksen (ETY) N:o 4064/89 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(50)

Edellä esitetyistä syistä komissio on päättänyt olla vastustamatta ilmoitettua liiketointa ja julistaa se yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sillä edellytyksellä, että ensimmäisen menettelyn yhteydessä ehdotettujen sitoumusten toteuttamista jatketaan (4). Tämä päätös tehdään asetuksen (ETY) N:o 4064/89 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1).

(2)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio asiassa T114/02 – Babyliss v. komissio.

(3)  Tätä tekstiä on osin muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta; nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

(4)  Tavaramerkkilisenssien myöntäminen yhdeksässä Euroopan talousalueen maassa (Belgiassa, Norjassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa, Portugalissa, Ruotsissa, Tanskassa ja Kreikassa) on asetettu liiketoimen hyväksymisen ehdoksi näissä maissa. Sitoumukset on esitetty komission 8 päivänä tammikuuta 2002 tekemässä päätöksessä, ja niihin kuuluu muun muassa, että Moulinex-merkkiin myönnetään viiden vuoden ajaksi yksinoikeuslisenssi, joka kattaa kodinkoneiden myynnin kyseisessä päätöksessä mainittujen 13 tuoteryhmän osalta, ja että kyseisissä maissa pidätytään myymästä Moulinex-merkkisiä tuotteita lisenssisopimuksen voimassaoloaikana ja kolmen vuoden aikana sen päättymisestä.

---