# Az Európai Unió L 131/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 131 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. május 25. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 131

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. május 25.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 778/2005/EK rendelete (2005. május 23.) a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 779/2005/EK rendelete (2005. május 23.) az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 18 |
| | | A Bizottság 780/2005/EK rendelete (2005. május 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | * | A Bizottság 781/2005/EK rendelete (2005. május 24.) az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság 782/2005/EK rendelete (2005. május 24.) a hulladékra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás formátumának szabályozásáról (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság 783/2005/EK rendelete (2005. május 24.) a hulladékstatisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 38 |
| | * | A Bizottság 784/2005/EK rendelete (2005. május 24.) Litvánia, Lengyelország és Svédország esetében a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel kapcsolatos eltérések elfogadásáról (
  1
  ) | 42 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 778/2005/EK rendelete (2005. május 23.) a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

*

A Tanács 779/2005/EK rendelete (2005. május 23.) az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

18

A Bizottság 780/2005/EK rendelete (2005. május 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

22

*

A Bizottság 781/2005/EK rendelete (2005. május 24.) az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság 782/2005/EK rendelete (2005. május 24.) a hulladékra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás formátumának szabályozásáról (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság 783/2005/EK rendelete (2005. május 24.) a hulladékstatisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

38

*

A Bizottság 784/2005/EK rendelete (2005. május 24.) Litvánia, Lengyelország és Svédország esetében a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel kapcsolatos eltérések elfogadásáról (
  1
  )

1

42

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott Mezőgazdasági Vegyesbizottság 1-2005 határozata (2005. február 25.) a 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontjáról | 43 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott Mezőgazdasági Vegyesbizottság 1-2005 határozata (2005. február 25.) a 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontjáról

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/1

---

A TANÁCS 778/2005/EK RENDELETE

(2005. május 23.)

a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1334/1999/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó magnézium-oxid (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimális importár formájában jelentek meg. Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 985/2003/EK rendelettel (3) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját, fenntartva a minimális árat, de figyelemmel az egyedi feltételekre és minden egyéb esetben 27,1 %-os értékvám kivetésével. |
| --- | --- |

(1)

A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1334/1999/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó magnézium-oxid (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára. Ezek az intézkedések a minimális importár formájában jelentek meg. Egy időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 985/2003/EK rendelettel (3) módosította a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések formáját, fenntartva a minimális árat, de figyelemmel az egyedi feltételekre és minden egyéb esetben 27,1 %-os értékvám kivetésével.

| (2) | Meg kell jegyezni, hogy az eredeti intézkedéseket az 1473/93/EK tanácsi rendelet (4) vezette be (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(2)

Meg kell jegyezni, hogy az eredeti intézkedéseket az 1473/93/EK tanácsi rendelet (4) vezette be (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat).

B.   A JELENLEGI VIZSGÁLAT

| (3) | A KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét (5) követően a Bizottság szolgálataihoz érkezett egy kérelem az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránt. A kérelmet 2004. március 9-én nyújtotta be az Eurométaux (a továbbiakban: a kérelmező), a teljes közösségi magnéziumoxid-termelés túlnyomó részét, ez esetben 96 %-át képviselő termelők nevében. A kérelemben azt állították, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a károkozás folytatódásával vagy megismétlődésével járna a közösségi iparágra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés közzétételét (5) követően a Bizottság szolgálataihoz érkezett egy kérelem az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránt. A kérelmet 2004. március 9-én nyújtotta be az Eurométaux (a továbbiakban: a kérelmező), a teljes közösségi magnéziumoxid-termelés túlnyomó részét, ez esetben 96 %-át képviselő termelők nevében. A kérelemben azt állították, hogy az intézkedések megszűnése valószínűsíthetően a dömping és a károkozás folytatódásával vagy megismétlődésével járna a közösségi iparágra vonatkozóan.

| (4) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapították, hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséhez elegendő bizonyíték gyűlt össze, a Bizottság szolgálatai az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően bejelentették a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat (6) megindítását, és megkezdték a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(4)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapították, hogy a felülvizsgálat kezdeményezéséhez elegendő bizonyíték gyűlt össze, a Bizottság szolgálatai az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően bejelentették a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat (6) megindítását, és megkezdték a vizsgálatot.

| (5) | A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság szolgálatai hivatalosan értesítették a kérelmező közösségi termelőket, a kérelmet támogató egyéb közösségi termelőket, a KNK-beli exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, a felhasználó iparágakat, amelyekről tudott, hogy érdekeltek, valamint a kínai kormány képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság szolgálatai hivatalosan értesítették a kérelmező közösségi termelőket, a kérelmet támogató egyéb közösségi termelőket, a KNK-beli exportáló termelőket, az importőröket/kereskedőket, a felhasználó iparágakat, amelyekről tudott, hogy érdekeltek, valamint a kínai kormány képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy véleményüket írásban ismertessék, illetve hogy meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.

| (6) | A Bizottság szolgálatai minden félnek kérdőívet küldtek, amelyről tudták, hogy érintett, valamint azoknak is, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet kértek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság szolgálatai minden félnek kérdőívet küldtek, amelyről tudták, hogy érintett, valamint azoknak is, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet kértek.

| (7) | Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló termelőinek és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi kérdőíveket küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló termelő és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló termelőktől vagy importőröktől nem érkezett válasz. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az érintett termék KNK-beli exportáló termelőinek és importőreinek nyilvánvalóan magas számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő, az alaprendelet 17. cikkével összhangban. Annak érdekében, hogy el tudják dönteni, szükség van-e mintavételre, és ha igen, akkor kiválaszthassanak egy mintát, a Bizottság szolgálatai mintavételi kérdőíveket küldenek ki, amelyek egyedi információkra kérdeznek rá minden egyes érintett exportáló termelő és importőr átlagos eladási mennyiségére és áraira vonatkozóan. Az exportáló termelőktől vagy importőröktől nem érkezett válasz. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség a mintavételre.

| (8) | Ezenkívül kérdőíveket küldtek valamennyi, a Bizottság szolgálatai által ismert termelőnek az Amerikai Egyesült Államokba (a továbbiakban: az USA), Ausztráliába és Indiába (mint lehetséges hasonló országokba). |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül kérdőíveket küldtek valamennyi, a Bizottság szolgálatai által ismert termelőnek az Amerikai Egyesült Államokba (a továbbiakban: az USA), Ausztráliába és Indiába (mint lehetséges hasonló országokba).

| (9) | A négy kérelmező közösségi termelőtől, valamint egy hasonló országbeli, nevezetesen USA-beli termelőtől érkezett válasz. |
| --- | --- |

(9)

A négy kérelmező közösségi termelőtől, valamint egy hasonló országbeli, nevezetesen USA-beli termelőtől érkezett válasz.

| (10) | A Bizottság szolgálatai minden, a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének meghatározása céljából és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek tűnő információt megkeresett és ellenőrzött. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein: | Közösségi termelők:







  — | Grecian Magnesite S.A., Athén, Görögország |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság szolgálatai minden, a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének meghatározása céljából és a közösségi érdek meghatározásához szükségesnek tűnő információt megkeresett és ellenőrzött. Ellenőrző látogatást tettek a következő vállalatok telephelyein:

Közösségi termelők:

—

Grecian Magnesite S.A., Athén, Görögország

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanyolország

| — | Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Spanyolország |
| --- | --- |

—

Magnesitas de Rubian, S.A., Sarria (Lugo), Spanyolország

| — | Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Ausztria |
| --- | --- |

—

Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Ausztria

| | Termelő a hasonló országban:







  — | Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA |
| --- | --- | --- |

Termelő a hasonló országban:

—

Premier Chemicals, LLC, King of Prussia, Pennsylvania, USA

| (11) | A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartott (a továbbiakban: a VI). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megbecsülése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: a mérlegelt időszak) fedte le. |
| --- | --- |

(11)

A dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségére vonatkozó vizsgálat 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartott (a továbbiakban: a VI). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megbecsülése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: a mérlegelt időszak) fedte le.

C.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (12) | Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz az ex 2519 90 90 KN-kód (25199090*10 Taric-kód) alá tartozó magnézium-oxid, nevezetesen a természetes égetett kausztikus magnezit. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék ugyanaz, mint amelyre a jelenleg hatályos intézkedések meghozatalához vezető előző vizsgálat irányult, azaz az ex 2519 90 90 KN-kód (25199090*10 Taric-kód) alá tartozó magnézium-oxid, nevezetesen a természetes égetett kausztikus magnezit.

| (13) | A megnézium-oxidot a természetben előforduló magnézium-karbonátból vagy magnezitból állítják elő. A magnézium-oxid előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, összezúzzák, osztályozzák, majd szárítókemencében 700–1 000 °C fokon kiégetik. Az eljárás eredményeképpen eltérő magnézium-oxid tartalmú, illetve kategóriájú magnézium-oxidot kapunk. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A magnézium-oxid fő felhasználási területei: a mezőgazdaság, ahol állati takarmányként vagy műtrágyaként hasznosítják, ezenkívül ipari célra az építőiparban padlóburkolásra és hőszigetelésre, valamint a cellulóz-, papír-, vegyi anyag-, gyógyszer-, lángmentesítő anyag-, és csiszolóanyag-gyártás során és a környezetvédelemben használják fel. |
| --- | --- |

(13)

A megnézium-oxidot a természetben előforduló magnézium-karbonátból vagy magnezitból állítják elő. A magnézium-oxid előállítása céljából a magnezitet kibányásszák, összezúzzák, osztályozzák, majd szárítókemencében 700–1 000 °C fokon kiégetik. Az eljárás eredményeképpen eltérő magnézium-oxid tartalmú, illetve kategóriájú magnézium-oxidot kapunk. A magnézium-oxidban előforduló szennyező anyagok elsősorban a SiO2 (szilikon-oxid), a Fe2O3 (vas-oxid), az Al2O3 (alumínium-oxid), a CaO (kalcium-oxid) és a B2O3 (bór-oxid). A magnézium-oxid fő felhasználási területei: a mezőgazdaság, ahol állati takarmányként vagy műtrágyaként hasznosítják, ezenkívül ipari célra az építőiparban padlóburkolásra és hőszigetelésre, valamint a cellulóz-, papír-, vegyi anyag-, gyógyszer-, lángmentesítő anyag-, és csiszolóanyag-gyártás során és a környezetvédelemben használják fel.

| (14) | Az előző vizsgálatok megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált termékek és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország termelője által előállított és a hasonló ország hazai pacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és vegyi tulajdonságokkal és végső felhasználással rendelkeznek, ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(14)

Az előző vizsgálatok megállapításait ez a felülvizsgálat megerősítette a tekintetben, hogy a KNK által exportált termékek és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon eladott, valamint a hasonló ország termelője által előállított és a hasonló ország hazai pacán eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és vegyi tulajdonságokkal és végső felhasználással rendelkeznek, ezért hasonló terméknek minősülnek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

D.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (15) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e. |
| --- | --- |

(15)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt vizsgálták, hogy vajon az intézkedések megszűnése a dömping folytatódásához vezethet-e.

| (16) | A kínai exportáló termelők és a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkével összhangban az Eurostat 8 jegyű KN-kódos és 10 jegyű Taric-kódos, egyéb forrásokkal ellenőrzött adatait használták. |
| --- | --- |

(16)

A kínai exportáló termelők és a közösségi importőrök együttműködésének hiányában ezt a vizsgálatot a Bizottság szolgálatai számára egyéb forrásokból rendelkezésre álló információkra kellett alapozni. Ennek megfelelően és az alaprendelet 18. cikkével összhangban az Eurostat 8 jegyű KN-kódos és 10 jegyű Taric-kódos, egyéb forrásokkal ellenőrzött adatait használták.

| (17) | Meg kell jegyezni, hogy a vonatkozó, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adat az érintett terméktől eltérő termékeket foglal magában, míg a mérlegelt időszakra vonatkozó, 10 jegyű Taric-kódos adat nem foglalta magában a tíz csatlakozó országot. |
| --- | --- |

(17)

Meg kell jegyezni, hogy a vonatkozó, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adat az érintett terméktől eltérő termékeket foglal magában, míg a mérlegelt időszakra vonatkozó, 10 jegyű Taric-kódos adat nem foglalta magában a tíz csatlakozó országot.

| (18) | Ezért a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatot az Európai Uniót a bővítés előtt alkotó 15 tagállam vonatkozásában, míg a 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot a tíz új tagállam vonatkozásában használták. Ezenkívül a tíz új tagállam vonatkozásában használt, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot kiigazították oly módon, hogy levonták belőle a tíz új tagállam által a bővítést követő hat hónapon belül jelentett, a 8 jegyű KN-kód és a 10 jegyű Taric-kód között fennálló százalékos különbséget, azért, hogy kizárhassák az érintett terméktől eltérő termékeket. |
| --- | --- |

(18)

Ezért a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatot az Európai Uniót a bővítés előtt alkotó 15 tagállam vonatkozásában, míg a 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot a tíz új tagállam vonatkozásában használták. Ezenkívül a tíz új tagállam vonatkozásában használt, 8 jegyű KN-kódos Eurostat-adatot kiigazították oly módon, hogy levonták belőle a tíz új tagállam által a bővítést követő hat hónapon belül jelentett, a 8 jegyű KN-kód és a 10 jegyű Taric-kód között fennálló százalékos különbséget, azért, hogy kizárhassák az érintett terméktől eltérő termékeket.

| (19) | A kiigazított Taric-adat alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 115 225 tonna magnézium-oxidot hoztak be a KNK-ból a Közösségbe, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 29 %-át. |
| --- | --- |

(19)

A kiigazított Taric-adat alapján arra a megállapításra jutottak, hogy a VI folyamán 115 225 tonna magnézium-oxidot hoztak be a KNK-ból a Közösségbe, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 29 %-át.

| (20) | A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a kínai magnézium-oxid Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége 110 592 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 31 %-a. |
| --- | --- |

(20)

A megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálat VI-je folyamán a kínai magnézium-oxid Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége 110 592 tonna volt, azaz hozzávetőlegesen a közösségi fogyasztás 31 %-a.

| (21) | Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség huszonöt tagúra bővült, a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése nem hasonlítható össze. |
| --- | --- |

(21)

Meg kell jegyezni, hogy mivel a Közösség huszonöt tagúra bővült, a megszűnésre vonatkozó előző és jelenlegi felülvizsgálat vonatkozásában a kivitel mennyisége és piaci részesedése nem hasonlítható össze.

| (22) | Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 27,1 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság szolgálatai ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat alkalmával. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat 27,1 %-os dömpingár-különbözetet állapított meg.

| (23) | Mivel a KNK egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik országból kapott információ alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(23)

Mivel a KNK egy átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik országból kapott információ alapján kell megállapítani.

| (24) | Mivel a megszűnésre vonatkozó előző vizsgálat alkalmával Indiát választották hasonló országnak a rendes érték megállapítása céljából, együttműködési kérelmet küldtek indiai gyártóknak. Együttműködési kérelmet küldtek továbbá minden ismert gyártó címére Ausztráliába és az USA-ba, amely országokat a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben lehetséges hasonló országként jelöltek meg. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a megszűnésre vonatkozó előző vizsgálat alkalmával Indiát választották hasonló országnak a rendes érték megállapítása céljából, együttműködési kérelmet küldtek indiai gyártóknak. Együttműködési kérelmet küldtek továbbá minden ismert gyártó címére Ausztráliába és az USA-ba, amely országokat a megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben lehetséges hasonló országként jelöltek meg.

| (25) | Egy indiai gyártó kész volt együttműködni, de nem válaszolt a kérdőívre. Egy ausztráliai gyártó válaszolt, de úgy nyilatkozott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy a Bizottság szolgálatait segítse a kért információval. Csak egy USA-beli gyártó volt kész megadni a kért információt. |
| --- | --- |

(25)

Egy indiai gyártó kész volt együttműködni, de nem válaszolt a kérdőívre. Egy ausztráliai gyártó válaszolt, de úgy nyilatkozott, hogy nincs abban a helyzetben, hogy a Bizottság szolgálatait segítse a kért információval. Csak egy USA-beli gyártó volt kész megadni a kért információt.

| (26) | Az USA-t illetően megállapították, hogy az egyesült államokbeli piacon megfelelő mértékben erős a verseny. A magnézium-oxid behozatalát nem terheli dömpingellenes vám, az érintett terméket tekintélyes mennyiségben importálják különböző harmadik országokból, és két helyi gyártó is részt vesz a versenyben. Az együttműködő egyesült államokbeli gyártó által alkalmazott gyártási folyamat hasonlít a kínai gyártóéhoz. Az egyesült államokbeli gyártó hazai eladásai a VI alatt a KNK-ból a Közösségbe érkezett teljes behozatal jelentős mennyiségének (mintegy 83 %-ának) felelnek meg. |
| --- | --- |

(26)

Az USA-t illetően megállapították, hogy az egyesült államokbeli piacon megfelelő mértékben erős a verseny. A magnézium-oxid behozatalát nem terheli dömpingellenes vám, az érintett terméket tekintélyes mennyiségben importálják különböző harmadik országokból, és két helyi gyártó is részt vesz a versenyben. Az együttműködő egyesült államokbeli gyártó által alkalmazott gyártási folyamat hasonlít a kínai gyártóéhoz. Az egyesült államokbeli gyártó hazai eladásai a VI alatt a KNK-ból a Közösségbe érkezett teljes behozatal jelentős mennyiségének (mintegy 83 %-ának) felelnek meg.

| (27) | Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából az USA megfelelő hasonló ország. |
| --- | --- |

(27)

Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a rendes érték megállapítása céljából az USA megfelelő hasonló ország.

| (28) | Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban mérlegelték, hogy az USA-beli gyártó hazai eladásai, tekintettel az elszámolt költségekre, a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e. Ebből a célból összehasonlították a VI alatti, egységre jutó teljes előállítási költséget az ugyanazon időszak alatti értékesítési ügyletek átlagos egységnyi árával. Megállapították, hogy minden eladás haszonnal járt. A vizsgálat feltárta azt is, hogy az egyesült államokbeli együttműködő gyártó valamennyi értékesítése független fogyasztó számára történt. Ennek eredményeképpen a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül az USA hazai piacán a független fogyasztók által fizetett vagy fizetendő árakat használták a rendes érték megállapításához, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban mérlegelték, hogy az USA-beli gyártó hazai eladásai, tekintettel az elszámolt költségekre, a rendes kereskedelmi forgalom keretén belülinek tekinthetők-e. Ebből a célból összehasonlították a VI alatti, egységre jutó teljes előállítási költséget az ugyanazon időszak alatti értékesítési ügyletek átlagos egységnyi árával. Megállapították, hogy minden eladás haszonnal járt. A vizsgálat feltárta azt is, hogy az egyesült államokbeli együttműködő gyártó valamennyi értékesítése független fogyasztó számára történt. Ennek eredményeképpen a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül az USA hazai piacán a független fogyasztók által fizetett vagy fizetendő árakat használták a rendes érték megállapításához, összhangban az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével.

| (29) | Amint az már említésre került, egyéb megbízható információ hiányában az exportárat az Eurostat adatai alapján állapították meg. Megállapították, hogy az Eurostatban az árra vonatkozó adatokat egy CIF Európai Közösség határbázisban tartják nyilván. Ezeket az árakat egy FOB bázisra vitték át, levonva a tengeri fuvarozás és a biztosítás költségeit. Az ezekre a költségekre vonatkozó szükséges információt a közösségi gazdasági ágazat nyújtotta be, és egyéb lényeges információ hiányában használták fel a számításokhoz. |
| --- | --- |

(29)

Amint az már említésre került, egyéb megbízható információ hiányában az exportárat az Eurostat adatai alapján állapították meg. Megállapították, hogy az Eurostatban az árra vonatkozó adatokat egy CIF Európai Közösség határbázisban tartják nyilván. Ezeket az árakat egy FOB bázisra vitték át, levonva a tengeri fuvarozás és a biztosítás költségeit. Az ezekre a költségekre vonatkozó szükséges információt a közösségi gazdasági ágazat nyújtotta be, és egyéb lényeges információ hiányában használták fel a számításokhoz.

| (30) | A rendes érték és az exportár gyári árak alapján történő tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában tett megfelelő engedményekkel kompenzálták a kifogásolt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló különbségeket. E vonatkozásban kiigazításokat tettek tekintettel a tengeri és belföldi fuvarozásra. |
| --- | --- |

(30)

A rendes érték és az exportár gyári árak alapján történő tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában tett megfelelő engedményekkel kompenzálták a kifogásolt, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló különbségeket. E vonatkozásban kiigazításokat tettek tekintettel a tengeri és belföldi fuvarozásra.

| (31) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a súlyozott átlag rendes értéknek a súlyozott átlag exportárral való összehasonlítása alapján állapították meg a dömpingkülönbözetet, a fentiekben meghatározottaknak megfelelően. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét. A meg nem fizetett vámú, a CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 100,73 % volt, amely jóval meghaladja az előző vizsgálat alkalmával megállapított szintet (41,9 %). |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a súlyozott átlag rendes értéknek a súlyozott átlag exportárral való összehasonlítása alapján állapították meg a dömpingkülönbözetet, a fentiekben meghatározottaknak megfelelően. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét. A meg nem fizetett vámú, a CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 100,73 % volt, amely jóval meghaladja az előző vizsgálat alkalmával megállapított szintet (41,9 %).

| (32) | A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában, valamint mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai magnéziumoxid-iparról, az alábbi következtetés elsősorban elérhető tényekre támaszkodik, nevezetesen a japán kereskedelmi statisztikákon, az USA népszámlálási hivatalán és Kína vámügyi adatain alapuló piackutatási információkra, amelyeket a panasztevő nyújtott be. |
| --- | --- |

(32)

A VI során a dömping meglétére irányuló elemzés mellett a dömping folytatódásának valószínűségét is vizsgálták. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában, valamint mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai magnéziumoxid-iparról, az alábbi következtetés elsősorban elérhető tényekre támaszkodik, nevezetesen a japán kereskedelmi statisztikákon, az USA népszámlálási hivatalán és Kína vámügyi adatain alapuló piackutatási információkra, amelyeket a panasztevő nyújtott be.

| (33) | A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a termelőkapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 000 tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai termelőkapacitást évi 800 000-1 000 000 tonnára becsülik, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 250 000 tonnára becsülik, az exportot pedig kb. évi 250 000 tonnára. Ezért a kínai termelés gyorsan tovább növelhető, amennyiben a piaci körülmények ezt biztosítják. |
| --- | --- |

(33)

A megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat iránti kérelemben foglaltak szerint a kínai gyártóknak a termelőkapacitás terén jelentős tartalékaik vannak, mivel ők rendelkeznek a világ legnagyobb, 1 300 000 tonnásra becsült magnezitkészletével. Az érintett termékre vonatkozóan a teljes kínai termelőkapacitást évi 800 000-1 000 000 tonnára becsülik, míg a kínai hazai fogyasztást mintegy 250 000 tonnára becsülik, az exportot pedig kb. évi 250 000 tonnára. Ezért a kínai termelés gyorsan tovább növelhető, amennyiben a piaci körülmények ezt biztosítják.

| (34) | Ugyanazon forrás alapján megállapították, hogy a kínai magnézium-oxid teljes exportja az egész világon 17 %-kal nőtt, az 1999. évi 465 900 tonnáról 2003-ra 545 600 tonnára emelkedett. Az egyéb világpiacokra, így Japánba vagy az USA-ba irányuló kivitel árai 38 %-kal alacsonyabbak, mint a Közösségbe irányuló export esetében, s ez az exportőröket arra ösztönözné, hogy inkább a közösségi, mint a harmadik országokba irányuló kivitelt növeljék, amennyiben a meglévő intézkedések hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(34)

Ugyanazon forrás alapján megállapították, hogy a kínai magnézium-oxid teljes exportja az egész világon 17 %-kal nőtt, az 1999. évi 465 900 tonnáról 2003-ra 545 600 tonnára emelkedett. Az egyéb világpiacokra, így Japánba vagy az USA-ba irányuló kivitel árai 38 %-kal alacsonyabbak, mint a Közösségbe irányuló export esetében, s ez az exportőröket arra ösztönözné, hogy inkább a közösségi, mint a harmadik országokba irányuló kivitelt növeljék, amennyiben a meglévő intézkedések hatályukat vesztik.

| (35) | Ezenkívül a Japánba irányuló kínai kivitel ára 2003-ban hozzávetőlegesen 13 %-kal csökkent, azaz a 2000. évi tonnánkénti 109,4 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 95 USD-re. Ugyanebben az időszakban az USA-ba irányuló kivitel ára is csökkent hozzávetőlegesen 8 %-kal, azaz a 2000. évi tonnánkénti 133 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 122 USD-re. |
| --- | --- |

(35)

Ezenkívül a Japánba irányuló kínai kivitel ára 2003-ban hozzávetőlegesen 13 %-kal csökkent, azaz a 2000. évi tonnánkénti 109,4 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 95 USD-re. Ugyanebben az időszakban az USA-ba irányuló kivitel ára is csökkent hozzávetőlegesen 8 %-kal, azaz a 2000. évi tonnánkénti 133 USD-ről a 2003. évre tonnánkénti 122 USD-re.

| (36) | Ez egyértelműen azt mutatja, hogy ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az a kínai exportőröket a közösségi piac megcélzására ösztönözné, tekintettel a termelőkapacitás terén meglévő jelentős tartalékaikra és a harmadik országokhoz képest magasabb közösségi árszintre. |
| --- | --- |

(36)

Ez egyértelműen azt mutatja, hogy ha az intézkedések hatályukat vesztenék, az a kínai exportőröket a közösségi piac megcélzására ösztönözné, tekintettel a termelőkapacitás terén meglévő jelentős tartalékaikra és a harmadik országokhoz képest magasabb közösségi árszintre.

| (37) | Azt is meg kell jegyezni, hogy az érintett termék tekintetében a közösségi piacokon általánosan kialakult árszint a közösségi piacot nagyon vonzóvá teszi. Ez egy újabb ösztönző tényező a Közösségbe irányuló kivitelnek a termelés fokozása által történő növelésére. Ezenkívül, amint arról fentebb már szó volt, a harmadik országokba irányuló export áráról kiderült, hogy alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitelé. A közösségi piac vonzó és viszonylag magas árai azonban hosszú távon valószínűleg nem maradnak meg. Ha az intézkedések megszűnnének, a nagyszámú kínai exportőr különösen érdekelt lenne abban, hogy növelje részesedését a közösségi piacon. Egy ilyen fokozott verseny azonban alacsonyabb árakhoz vezethet. Következésképpen nagyon valószínű, hogy a közösségi piacon jelen lévő valamennyi szereplőnek ennek megfelelően csökkentenie kellene árait. |
| --- | --- |

(37)

Azt is meg kell jegyezni, hogy az érintett termék tekintetében a közösségi piacokon általánosan kialakult árszint a közösségi piacot nagyon vonzóvá teszi. Ez egy újabb ösztönző tényező a Közösségbe irányuló kivitelnek a termelés fokozása által történő növelésére. Ezenkívül, amint arról fentebb már szó volt, a harmadik országokba irányuló export áráról kiderült, hogy alacsonyabb, mint a Közösségbe irányuló kivitelé. A közösségi piac vonzó és viszonylag magas árai azonban hosszú távon valószínűleg nem maradnak meg. Ha az intézkedések megszűnnének, a nagyszámú kínai exportőr különösen érdekelt lenne abban, hogy növelje részesedését a közösségi piacon. Egy ilyen fokozott verseny azonban alacsonyabb árakhoz vezethet. Következésképpen nagyon valószínű, hogy a közösségi piacon jelen lévő valamennyi szereplőnek ennek megfelelően csökkentenie kellene árait.

| (38) | A vizsgálat azt mutatja, hogy a VI során a KNK a korábbinál sokkal magasabb szinten tovább folytatta a dömpinggyakorlatát. Mivel a KNK a termelőkapacitást illetően jelentős tartalékokkal rendelkezik, és mivel harmadik országokba a kínai kivitel még alacsonyabb áron történik, mint a Közösségbe, nagy a valószínűsége annak, hogy a kínai exportáló gyártók lényegesen növelnék az érintett terméknek a Közösségbe irányuló dömpingelt exportját, ha a fennálló intézkedések megszűnnének. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgálat azt mutatja, hogy a VI során a KNK a korábbinál sokkal magasabb szinten tovább folytatta a dömpinggyakorlatát. Mivel a KNK a termelőkapacitást illetően jelentős tartalékokkal rendelkezik, és mivel harmadik országokba a kínai kivitel még alacsonyabb áron történik, mint a Közösségbe, nagy a valószínűsége annak, hogy a kínai exportáló gyártók lényegesen növelnék az érintett terméknek a Közösségbe irányuló dömpingelt exportját, ha a fennálló intézkedések megszűnnének.

E.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (39) | A négy panaszos közösségi gyártó válaszolt a kérdőívekre, és a vizsgálatban teljes mértékben együttműködött. A VI során ők a közösségi termelés 96 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(39)

A négy panaszos közösségi gyártó válaszolt a kérdőívekre, és a vizsgálatban teljes mértékben együttműködött. A VI során ők a közösségi termelés 96 %-át képviselték.

| (40) | Ezen az alapon a négy panaszos közösségi gyártó alkotta a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(40)

Ezen az alapon a négy panaszos közösségi gyártó alkotta a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.

F.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

| (41) | A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak, a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult.
  1. táblázat:   Fogyasztás a Közösségben (az eladás mennyisége)











  Fogyasztás a Közösségben | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 423 791 | 448 234 | 456 197 | 398 038 | 392 416 | |
| Index | 100 | 106 | 108 | 94 | 93 | – 7 |
| Évenkénti változás tendenciája % | | 6 | 2 | – 14 | – 1 | |
| Forrás: Eurostat-adat |

(41)

A közösségi fogyasztás a közösségi gazdasági ágazat közösségbeli eladásainak, a KNK-ból érkező behozatalnak és az egyéb harmadik országból érkező behozatalnak az összesített mennyiségén alapult.

1. táblázat:   Fogyasztás a Közösségben (az eladás mennyisége)

Fogyasztás a Közösségben

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Tonna

423 791

448 234

456 197

398 038

392 416

Index

100

106

108

94

93

– 7

Évenkénti változás tendenciája %

6

2

– 14

– 1

Forrás: Eurostat-adat

| (42) | Az EU-s fogyasztás a magnézium-oxid tekintetében 2000 és 2002 között nőtt, és 2002-ben mintegy 456 197 tonnás csúcsértéket ért el, mielőtt 2003-ban és a VI-ben ismét visszaesett egészen 392 416 tonnára. A teljes mérlegelt időszakban összesen 7 %-os visszaesés volt megfigyelhető, míg 2000 és 2001 között 6 %-os növekedést tapasztaltak. |
| --- | --- |

(42)

Az EU-s fogyasztás a magnézium-oxid tekintetében 2000 és 2002 között nőtt, és 2002-ben mintegy 456 197 tonnás csúcsértéket ért el, mielőtt 2003-ban és a VI-ben ismét visszaesett egészen 392 416 tonnára. A teljes mérlegelt időszakban összesen 7 %-os visszaesés volt megfigyelhető, míg 2000 és 2001 között 6 %-os növekedést tapasztaltak.

| (43) | A 10 %-ot elérő, pozitív vagy negatív évenkénti változással ingadozás az érintett termék fogyasztásában nem utal hosszú távú tendenciára. A közösségi gazdasági ágazat fenntartja, hogy a teljes magnéziumoxid-piac viszonylag kiegyensúlyozott, és ez a csekély mértékű ingadozás a hosszú távú fogyasztás normálérték-tartományán belül marad. |
| --- | --- |

(43)

A 10 %-ot elérő, pozitív vagy negatív évenkénti változással ingadozás az érintett termék fogyasztásában nem utal hosszú távú tendenciára. A közösségi gazdasági ágazat fenntartja, hogy a teljes magnéziumoxid-piac viszonylag kiegyensúlyozott, és ez a csekély mértékű ingadozás a hosszú távú fogyasztás normálérték-tartományán belül marad.

| (44) | A KNK-ból érkező behozatal mennyisége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2002-ig átlagosan 8 %-kal növekedett, azt követően pedig csökkenni kezdett. A mérlegelt időszak folyamán összességében 18 %-kal, 140 171 tonnáról 115 225 tonnára csökkent a KNK-ból érkező behozatal.
  2. táblázat:   Behozatal a KNK-ból











  A KNK-ból érkező behozatal mennyisége | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 140 171 | 150 403 | 163 116 | 126 387 | 115 225 | |
| Index | 100 | 107 | 116 | 90 | 82 | – 18 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 7 | 9 | – 26 | – 8 | |
| Forrás: Eurostat-adat |

(44)

A KNK-ból érkező behozatal mennyisége ugyanazt a tendenciát követte, mint a közösségi fogyasztás. 2002-ig átlagosan 8 %-kal növekedett, azt követően pedig csökkenni kezdett. A mérlegelt időszak folyamán összességében 18 %-kal, 140 171 tonnáról 115 225 tonnára csökkent a KNK-ból érkező behozatal.

2. táblázat:   Behozatal a KNK-ból

A KNK-ból érkező behozatal mennyisége

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Tonna

140 171

150 403

163 116

126 387

115 225

Index

100

107

116

90

82

– 18

Évenkénti változás tendenciája

7

9

– 26

– 8

Forrás: Eurostat-adat

| (45) | A kínai behozatal piaci részesedése 2002-ben 36 %-ra nőtt, összhangban a közösségi fogyasztás növekedésével. 2003 óta elkezdett csekély mértében csökkenni, a VI folyamán 29 %-ot ért el.
  3. táblázat:   A kínai behozatal piaci részesedése











  A kínai behozatal piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A piac százaléka | 33 | 34 | 36 | 32 | 29 | |
| Index | 100 | 103 | 109 | 97 | 88 | – 12 |
| Forrás: Eurostat-adat |

(45)

A kínai behozatal piaci részesedése 2002-ben 36 %-ra nőtt, összhangban a közösségi fogyasztás növekedésével. 2003 óta elkezdett csekély mértében csökkenni, a VI folyamán 29 %-ot ért el.

3. táblázat:   A kínai behozatal piaci részesedése

A kínai behozatal piaci részesedése

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

A piac százaléka

33

34

36

32

29

Index

100

103

109

97

88

– 12

Forrás: Eurostat-adat

| (46) | A KNK-ból érkező behozatal átlagos importára folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak folyamán összesen 24 %-kal.
  4. táblázat:   A kínai behozatal átlagos importára











  A kínai behozatal átlagos importára | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/tonna | 174 | 164 | 149 | 135 | 133 | |
| Index | 100 | 94 | 86 | 78 | 76 | – 24 |
| Forrás: Eurostat-adat |

(46)

A KNK-ból érkező behozatal átlagos importára folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak folyamán összesen 24 %-kal.

4. táblázat:   A kínai behozatal átlagos importára

A kínai behozatal átlagos importára

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

EUR/tonna

174

164

149

135

133

Index

100

94

86

78

76

– 24

Forrás: Eurostat-adat

| (47) | Az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának átlagos ára a VI során tonnánként 133 euró volt CIF közösségi határparitáson számítva, a 10 jegyű Taric-kód szintjén jelentetteknek megfelelően. Az alákínálás elemzése céljából a közösségi gazdasági ágazat gyári átlagos eladási árait összehasonlították a kínai importárakkal a VI folyamán, megfelelően kiigazítva a behozatalt követő költséggel, a vámmal és a dömpingellenes vámmal. Ezek alapján nem állapítottak meg alákínálást. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának átlagos ára a VI során tonnánként 133 euró volt CIF közösségi határparitáson számítva, a 10 jegyű Taric-kód szintjén jelentetteknek megfelelően. Az alákínálás elemzése céljából a közösségi gazdasági ágazat gyári átlagos eladási árait összehasonlították a kínai importárakkal a VI folyamán, megfelelően kiigazítva a behozatalt követő költséggel, a vámmal és a dömpingellenes vámmal. Ezek alapján nem állapítottak meg alákínálást.

5. táblázat:   Termelés










  Termelés

| Termelés | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 4 | – 2 | – 5 | – 2 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

104

102

97

95

– 5

Évenkénti változás tendenciája

4

– 2

– 5

– 2

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (48) | A közösségi gazdasági ágazat termelése 2000 és 2001 között először 4 %-kal nőtt, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. Ezt követően azonban folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak során összességében 5 %-kal. A VI folyamán a közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-termelése mintegy 55 %-át tette ki a közösségi fogyasztásnak.
  6. táblázat:   Termelőkapacitás











  Termelőkapacitás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 0 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(48)

A közösségi gazdasági ágazat termelése 2000 és 2001 között először 4 %-kal nőtt, bizonyos mértékben követve ezzel a közösségi fogyasztás tendenciáját. Ezt követően azonban folyamatosan csökkent, a mérlegelt időszak során összességében 5 %-kal. A VI folyamán a közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-termelése mintegy 55 %-át tette ki a közösségi fogyasztásnak.

6. táblázat:   Termelőkapacitás

Termelőkapacitás

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

100

100

100

100

0

Évenkénti változás tendenciája

0

0

0

0

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (49) | A termelőkapacitás állandó maradt a mérlegelt időszak folyamán.
  7. táblázat:   Kapacitáskihasználás











  Kapacitáskihasználás | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 102 | 97 | 95 | – 5 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(49)

A termelőkapacitás állandó maradt a mérlegelt időszak folyamán.

7. táblázat:   Kapacitáskihasználás

Kapacitáskihasználás

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

104

102

97

95

– 5

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (50) | A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint termelés. A 2000 és 2001 közötti növekedést követően folyamatosan csökkent. A mérlegelt időszak folyamán a csökkenés elérte az 5 százalékpontos mértéket. |
| --- | --- |

(50)

A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán a kapacitáskihasználás ugyanazt a tendenciát követte, mint termelés. A 2000 és 2001 közötti növekedést követően folyamatosan csökkent. A mérlegelt időszak folyamán a csökkenés elérte az 5 százalékpontos mértéket.

8. táblázat:   Eladási mennyiség a közösségi piacon (tonnában)










  Eladási mennyiség a közösségi piacon:

| Eladási mennyiség a közösségi piacon: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem kapcsolt feleknek |
| Index | 100 | 98 | 94 | 87 | 89 | – 11 |
| Kapcsolt feleknek |
| Index | 100 | 149 | 150 | 150 | 157 | 57 |
| Kapcsolt és nem kapcsolt feleknek |
| Index | 100 | 104 | 101 | 95 | 97 | – 3 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Nem kapcsolt feleknek

Index

100

98

94

87

89

– 11

Kapcsolt feleknek

Index

100

149

150

150

157

57

Kapcsolt és nem kapcsolt feleknek

Index

100

104

101

95

97

– 3

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (51) | 2000 és a VI között a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztók számára a közösségi piacon történő eladásai 11 %-kal csökkentek. 2000 és a VI között a kapcsolt vállalatok számára történő eladások 57 %-kal nőttek. Ezek az eladások csak egy vállalatot érintettek, és ugyanahhoz a csoporthoz tartozó leányvállalatok számára történtek. Az összes magnéziumoxid-eladás mintegy 17 %-át jelentették a mérlegelt időszak során. |
| --- | --- |

(51)

2000 és a VI között a közösségi gazdasági ágazat nem kapcsolt fogyasztók számára a közösségi piacon történő eladásai 11 %-kal csökkentek. 2000 és a VI között a kapcsolt vállalatok számára történő eladások 57 %-kal nőttek. Ezek az eladások csak egy vállalatot érintettek, és ugyanahhoz a csoporthoz tartozó leányvállalatok számára történtek. Az összes magnéziumoxid-eladás mintegy 17 %-át jelentették a mérlegelt időszak során.

| (52) | A közösségi piacon az összes eladás mennyisége 3 %-kal csökkent 2000 és a VI között.
  9. táblázat:   A közösségi gazdasági ágazat eladási árai a magnézium-oxid tekintetében











  A közösségi gazdasági ágazat eladási árai nem kapcsolt felek számára | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 108 | 110 | 109 | 109 | 9 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 8 | 2 | – 1 | – 1 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(52)

A közösségi piacon az összes eladás mennyisége 3 %-kal csökkent 2000 és a VI között.

9. táblázat:   A közösségi gazdasági ágazat eladási árai a magnézium-oxid tekintetében

A közösségi gazdasági ágazat eladási árai nem kapcsolt felek számára

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

108

110

109

109

9

Évenkénti változás tendenciája

8

2

– 1

– 1

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (53) | A 2000 és a VI közötti időszakban a magnézium-oxidnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon felszámolt átlagos eladási árai 9 %-kal emelkedtek. Az eladási árak 2002-ben érték el csúcsértéküket, 2003-ban és a VI-ben némileg estek. |
| --- | --- |

(53)

A 2000 és a VI közötti időszakban a magnézium-oxidnak a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon felszámolt átlagos eladási árai 9 %-kal emelkedtek. Az eladási árak 2002-ben érték el csúcsértéküket, 2003-ban és a VI-ben némileg estek.

10. táblázat:   Piaci részesedés










  A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése

| A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A piac százaléka | 62 | 61 | 59 | 63 | 65 | |
| Index | 100 | 98 | 95 | 102 | 105 | 5 |
| Forrás: Eurostat-adat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

A piac százaléka

62

61

59

63

65

Index

100

98

95

102

105

5

Forrás: Eurostat-adat és a közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (54) | A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000. évi 62 %-ról 65 %-ra növekedett a VI-ben. Jelentős mértékű emelkedésre 2002 és 2003 között került sor (a piac 7 %-a). |
| --- | --- |

(54)

A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a 2000. évi 62 %-ról 65 %-ra növekedett a VI-ben. Jelentős mértékű emelkedésre 2002 és 2003 között került sor (a piac 7 %-a).

| (55) | Úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült piaci részesedét szereznie, köszönhetően az egyéb harmadik országokéhoz képest versenyképes árainak. |
| --- | --- |

(55)

Úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült piaci részesedét szereznie, köszönhetően az egyéb harmadik országokéhoz képest versenyképes árainak.

11. táblázat:   Készletek










  Készletek

| Készletek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 107 | 94 | 101 | 81 | – 19 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 7 | – 13 | 7 | – 20 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

107

94

101

81

– 19

Évenkénti változás tendenciája

7

– 13

7

– 20

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (56) | A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán 19 %-kal csökkentek a készletek. A 2000-től 2003-ig tartó időszak során a készletek mintegy 43 000 tonnát tettek ki, míg a VI-ben alig több mint 35 000 tonnára estek vissza. |
| --- | --- |

(56)

A fenti táblázatból kiderül, hogy a mérlegelt időszak folyamán 19 %-kal csökkentek a készletek. A 2000-től 2003-ig tartó időszak során a készletek mintegy 43 000 tonnát tettek ki, míg a VI-ben alig több mint 35 000 tonnára estek vissza.

| (57) | A készletek, amelyek 2000-ben még a közösségi gazdasági ágazat EU-s eladási mennyiségének mintegy 16 %-át jelentették, az EU-s eladási mennyiség körülbelü1 14 %-ára estek a VI folyamán. |
| --- | --- |

(57)

A készletek, amelyek 2000-ben még a közösségi gazdasági ágazat EU-s eladási mennyiségének mintegy 16 %-át jelentették, az EU-s eladási mennyiség körülbelü1 14 %-ára estek a VI folyamán.

| (58) | A mérlegelt időszak alatt a nem kapcsolt felek számára való eladás nettó eladási értékének százalékában kifejezett jövedelmezőség a következőképpen alakult:
  12. táblázat:   Jövedelmezőség











  Jövedelmezőség | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 113 | 538 | 13 | 200 | 100 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(58)

A mérlegelt időszak alatt a nem kapcsolt felek számára való eladás nettó eladási értékének százalékában kifejezett jövedelmezőség a következőképpen alakult:

12. táblázat:   Jövedelmezőség

Jövedelmezőség

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

113

538

13

200

100

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (59) | A 2000. évi veszteséget követően a közösségi gazdasági ágazat eladásai a VI végéig jövedelmezővé váltak. 2002-ben a haszon 4,3 %-os csúcsértéket ért el, de 2003-ban 0,1 %-ra esett, a VI-ben pedig 1,6 % volt. A 2003. évi csökkenés az eladási mennyiség csökkenésének és kínai exportőrök által alkalmazott árak nyomásának az eredménye volt, amely nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az indokolt haszonkulcs eléréséhez megfelelő szintre emelje árait. |
| --- | --- |

(59)

A 2000. évi veszteséget követően a közösségi gazdasági ágazat eladásai a VI végéig jövedelmezővé váltak. 2002-ben a haszon 4,3 %-os csúcsértéket ért el, de 2003-ban 0,1 %-ra esett, a VI-ben pedig 1,6 % volt. A 2003. évi csökkenés az eladási mennyiség csökkenésének és kínai exportőrök által alkalmazott árak nyomásának az eredménye volt, amely nem tette lehetővé a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy az indokolt haszonkulcs eléréséhez megfelelő szintre emelje árait.

| (60) | Meg kell jegyezni, hogy amikor figyelembe veszik a kapcsolt felek számára történő eladásokat, a jövedelmezőség kicsivel alacsonyabb lehet, de a tendencia nem változik.
  13. táblázat:   Pénzforgalom











  Pénzforgalom | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 128 | 160 | 82 | 134 | 34 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 28 | 33 | – 79 | 52 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(60)

Meg kell jegyezni, hogy amikor figyelembe veszik a kapcsolt felek számára történő eladásokat, a jövedelmezőség kicsivel alacsonyabb lehet, de a tendencia nem változik.

13. táblázat:   Pénzforgalom

Pénzforgalom

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

128

160

82

134

34

Évenkénti változás tendenciája

28

33

– 79

52

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (61) | A pénzforgalom 34 %-kal bővült a mérlegelt időszak során, és jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett. |
| --- | --- |

(61)

A pénzforgalom 34 %-kal bővült a mérlegelt időszak során, és jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett.

14. táblázat:   Befektetések










  Befektetések

| Befektetések | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 92 | 76 | 74 | 81 | – 19 |
| Évenkénti változás tendenciája | | – 8 | – 16 | – 2 | 6 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

92

76

74

81

– 19

Évenkénti változás tendenciája

– 8

– 16

– 2

6

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (62) | A befektetések 2000-től a VI-ig 19 %-kal csökkentek. A jelenlegi VI-ben azonban a befektetések 24 %-kal magasabbak voltak, mint az előző vizsgálat VI-jében, amikor a befektetések elérték a 4 219 000 ECU csúcsértéket. A befektetések elsősorban a termelési folyamat fejlesztését és további racionalizációját érintették a költségek gazdaságossá tétele és a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés érdekében
  15. táblázat:   A befektetések hozama











  A befektetések hozama | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 129 | 700 | 14 | 231 | 131 |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(62)

A befektetések 2000-től a VI-ig 19 %-kal csökkentek. A jelenlegi VI-ben azonban a befektetések 24 %-kal magasabbak voltak, mint az előző vizsgálat VI-jében, amikor a befektetések elérték a 4 219 000 ECU csúcsértéket. A befektetések elsősorban a termelési folyamat fejlesztését és további racionalizációját érintették a költségek gazdaságossá tétele és a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés érdekében

15. táblázat:   A befektetések hozama

A befektetések hozama

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

129

700

14

231

131

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (63) | Miután 2000-ben negatív volt, a mérlegelt időszakban mintegy 11,6 százalékponttal nőtt a befektetések hozama, és a jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett. |
| --- | --- |

(63)

Miután 2000-ben negatív volt, a mérlegelt időszakban mintegy 11,6 százalékponttal nőtt a befektetések hozama, és a jövedelmezőségéhez hasonló tendenciát követett.

| (64) | A közösségi gazdasági ágazat képes maradt a tőkeemelésre a mérlegelt időszak alatt. |
| --- | --- |

(64)

A közösségi gazdasági ágazat képes maradt a tőkeemelésre a mérlegelt időszak alatt.

16. táblázat:   Alkalmazottak










  Alkalmazottak

| Alkalmazottak | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 99 | 90 | 85 | 80 | – 20 |
| Évenkénti változás tendenciája | | – 1 | – 9 | – 5 | – 5 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

99

90

85

80

– 20

Évenkénti változás tendenciája

– 1

– 9

– 5

– 5

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (65) | A fenti táblázatból kiderül, hogy a foglalkoztatottság 20 %-kal csökkent a mérlegelt időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2001 és a VI között került sor. |
| --- | --- |

(65)

A fenti táblázatból kiderül, hogy a foglalkoztatottság 20 %-kal csökkent a mérlegelt időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2001 és a VI között került sor.

| (66) | Mivel a termelés kisebb mértékben csökkent, mint a foglalkoztatottság, a termelékenység 19 %-kal nőt ugyanebben az időszakban, ahogy ez az alábbi táblázatból kiderül:
  17. táblázat:   Termelékenység











  Termelékenység | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 105 | 113 | 115 | 119 | 19 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 5 | 8 | 2 | 4 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(66)

Mivel a termelés kisebb mértékben csökkent, mint a foglalkoztatottság, a termelékenység 19 %-kal nőt ugyanebben az időszakban, ahogy ez az alábbi táblázatból kiderül:

17. táblázat:   Termelékenység

Termelékenység

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

105

113

115

119

19

Évenkénti változás tendenciája

5

8

2

4

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (67) | A mérlegelt időszak alatt az alkalmazott bérek a közösségi gazdasági ágazatban mintegy 4 %-kal nőttek.
  18. táblázat:   Bérek











  Bérek | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 99 | 100 | 96 | – 4 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 4 | – 4 | 0 | – 3 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(67)

A mérlegelt időszak alatt az alkalmazott bérek a közösségi gazdasági ágazatban mintegy 4 %-kal nőttek.

18. táblázat:   Bérek

Bérek

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Index

100

104

99

100

96

– 4

Évenkénti változás tendenciája

4

– 4

0

– 3

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (68) | A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:
  19. táblázat:   A közösségi gazdasági ágazat kivitele











  A közösségi gazdasági ágazat kivitele | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 9 240 | 9 206 | 15 671 | 9 962 | 10 022 | |
| Index | 100 | 100 | 170 | 108 | 108 | 8 |
| Évenkénti változás tendenciája | | 0 | 70 | – 62 | 1 | |
| Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai |

(68)

A vizsgálatból kiderült, hogy a közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége a következőképpen alakult:

19. táblázat:   A közösségi gazdasági ágazat kivitele

A közösségi gazdasági ágazat kivitele

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

Tonna

9 240

9 206

15 671

9 962

10 022

Index

100

100

170

108

108

8

Évenkénti változás tendenciája

0

70

– 62

1

Forrás: A közösségi gazdasági ágazat kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai

| (69) | A közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-exportja 8 %-kal nőtt a mérlegelt időszakban, elsősorban 2002-ben. A kivitel mennyiségének növekedése azonban csak kis mértékben hatott a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, mivel ez a kivitel átlagosan mintegy 4 %-t tette ki a közösségi gazdasági ágazat összes eladásainak. |
| --- | --- |

(69)

A közösségi gazdasági ágazat magnéziumoxid-exportja 8 %-kal nőtt a mérlegelt időszakban, elsősorban 2002-ben. A kivitel mennyiségének növekedése azonban csak kis mértékben hatott a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, mivel ez a kivitel átlagosan mintegy 4 %-t tette ki a közösségi gazdasági ágazat összes eladásainak.

| (70) | A KNK-tól eltérő országokból a Közösségbe irányuló magnéziumoxid-behozatal mennyisége az átlagárral együtt a következőképpen alakult:
  20. táblázat:   Egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal (mennyiség)










  Tonna | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 2 704 | 3 116 | 7 010 | 2 105 | 1 373 |
| USA | 849 | 1 518 | 326 | 704 | 897 |
| Izrael | 2 417 | 2 558 | 2 714 | 3 156 | 2 725 |
| Mexikó | 703 | 781 | 627 | 856 | 755 |
| Japán | 1 949 | 1 658 | 2 081 | 627 | 455 |
| Ausztrália | 1 115 | 749 | 42 | 341 | 301 |
| Norvégia | 459 | 198 | 72 | 117 | 149 |
| Egyéb harmadik országok | 56 | 1 462 | 679 | 109 | 516 |
| Összesen | 10 252 | 12 041 | 13 550 | 8 016 | 7 172 |
| Forrás: Eurostat-adat |

(70)

A KNK-tól eltérő országokból a Közösségbe irányuló magnéziumoxid-behozatal mennyisége az átlagárral együtt a következőképpen alakult:

20. táblázat:   Egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal (mennyiség)

Tonna

2000

2001

2002

2003

VI

Törökország

2 704

3 116

7 010

2 105

1 373

USA

849

1 518

326

704

897

Izrael

2 417

2 558

2 714

3 156

2 725

Mexikó

703

781

627

856

755

Japán

1 949

1 658

2 081

627

455

Ausztrália

1 115

749

42

341

301

Norvégia

459

198

72

117

149

Egyéb harmadik országok

56

1 462

679

109

516

Összesen

10 252

12 041

13 550

8 016

7 172

Forrás: Eurostat-adat

21. táblázat:   Egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal (átlagár)

| Euró | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | 128 | 147 | 154 | 169 | 195 |
| USA | 1 475 | 509 | 1 431 | 796 | 795 |
| Izrael | 964 | 712 | 607 | 611 | 667 |
| Mexikó | 458 | 718 | 870 | 591 | 617 |
| Japán | 1 164 | 1 173 | 1 044 | 713 | 458 |
| Ausztrália | 609 | 495 | 466 | 407 | 431 |
| Norvégia | 284 | 0 | 495 | 295 | 270 |
| Egyéb harmadik országok | 0 | 528 | 740 | 200 | 191 |
| Forrás: Eurostat-adat |

Euró

2000

2001

2002

2003

VI

Törökország

128

147

154

169

195

USA

1 475

509

1 431

796

795

Izrael

964

712

607

611

667

Mexikó

458

718

870

591

617

Japán

1 164

1 173

1 044

713

458

Ausztrália

609

495

466

407

431

Norvégia

284

0

495

295

270

Egyéb harmadik országok

0

528

740

200

191

Forrás: Eurostat-adat

22. táblázat:   Az egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal piaci részesedése

| Az egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal piaci részesedése | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | VI | VI/2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A piac százaléka | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | – 1 |
| Index | 100 | 117 | 129 | 80 | 73 | |
| Forrás: Eurostat-adat |

Az egyéb harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal piaci részesedése

2000

2001

2002

2003

VI

VI/2000

A piac százaléka

2

2

3

2

1

– 1

Index

100

117

129

80

73

Forrás: Eurostat-adat

| (71) | A KNK-tól eltérő harmadik országokból érkező teljes magnéziumoxid-behozatal mennyisége a mérlegelt időszak folyamán a 2000. évi 10 252 tonnáról a VI-re 7 172 tonnára csökkent. Az egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedésének kiszámítását kis mértékben kiigazították azzal, hogy kizárták a közösségi piacon eladott, és a közösségi gyártók egyike által a törökországi leányvállalatától megvásárolt behozatal mennyiségét. Ebben az időszakban ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 2 %-ról 1 %-ra esett. Főképpen Törökország, Izrael, Ausztrália és az USA exportált a Közösségbe. |
| --- | --- |

(71)

A KNK-tól eltérő harmadik országokból érkező teljes magnéziumoxid-behozatal mennyisége a mérlegelt időszak folyamán a 2000. évi 10 252 tonnáról a VI-re 7 172 tonnára csökkent. Az egyéb harmadik országból érkező behozatal piaci részesedésének kiszámítását kis mértékben kiigazították azzal, hogy kizárták a közösségi piacon eladott, és a közösségi gyártók egyike által a törökországi leányvállalatától megvásárolt behozatal mennyiségét. Ebben az időszakban ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 2 %-ról 1 %-ra esett. Főképpen Törökország, Izrael, Ausztrália és az USA exportált a Közösségbe.

| (72) | A VI során az egyéb harmadik országból érkező behozatal átlagos importára jelentősen magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté. Meg kell jegyezni azonban, hogy a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatok is tartalmaznak olyan árakat, amelyek az érintett terméknél sokkal magasabb tisztaságú szintetikus magnézium-oxid árai, és amelyek így magasabbak is. Pontos információ eközben nem áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy milyen a megoszlás a termékkeverékben a szintetikus magnézium-oxid és az érintett termék között figyelemmel a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatra, reálisan azt lehet feltételezni, hogy a VI folyamán a harmadik országokból érkező magnézium-oxid átfogó árszintje magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté. |
| --- | --- |

(72)

A VI során az egyéb harmadik országból érkező behozatal átlagos importára jelentősen magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté. Meg kell jegyezni azonban, hogy a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatok is tartalmaznak olyan árakat, amelyek az érintett terméknél sokkal magasabb tisztaságú szintetikus magnézium-oxid árai, és amelyek így magasabbak is. Pontos információ eközben nem áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy milyen a megoszlás a termékkeverékben a szintetikus magnézium-oxid és az érintett termék között figyelemmel a 10 jegyű Taric-kódos Eurostat-adatra, reálisan azt lehet feltételezni, hogy a VI folyamán a harmadik országokból érkező magnézium-oxid átfogó árszintje magasabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazaté.

| (73) | A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az érintett termék fogyasztása a mérlegelt időszakban kis mértékben csökkent. Akárcsak a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatban, úgy vélik ugyanakkor, hogy a mérlegelt időszakban a közösségi fogyasztásnak nem volt jelentősebb hatása a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, ahogy ezt a közösségi fogyasztásra vonatkozó (42) preambulumbekezdés is kifejti. |
| --- | --- |

(73)

A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az érintett termék fogyasztása a mérlegelt időszakban kis mértékben csökkent. Akárcsak a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatban, úgy vélik ugyanakkor, hogy a mérlegelt időszakban a közösségi fogyasztásnak nem volt jelentősebb hatása a közösségi gazdasági ágazat helyzetére, ahogy ezt a közösségi fogyasztásra vonatkozó (42) preambulumbekezdés is kifejti.

| (74) | A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A gazdasági tényezők, így a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a befektetések hozama, a pénzforgalom, a termelékenység és a zárókészletek pozitív fejleményeket mutatnak. A közösségi gazdasági ágazat eladásai jövedelmezőek voltak 2001-től (0,9 %) a VI-ig (1,6 %). A kínai exportőrök által gyakorolt nyomás következtében azonban a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes megfelelő, a jövőbeli életképessége biztosításához szükséges hasznot elérni. A csökkenő tendencia a termelésben (– 5 %), a kapacitáskihasználásban (– 5 %) és az eladásokban a közösségi piacon (– 3 %) többé-kevésbé összhangban volt a fogyasztás visszaesésével. Mindez azonban károsan hatott a foglalkoztatottságra (– 20 %) és a befektetésekre (– 19 %). Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gyártóknak a kapcsolt felek számára történő eladásai nem változtattak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének átfogó képén. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy bár javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, az sebezhető maradt, többek között a KNK-ból érkező folyamatos dömpingelt behozatal eredményeképpen. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései versenyképességének fejlesztésére ezért nem jártak teljes sikerrel. |
| --- | --- |

(74)

A hatályban lévő intézkedéseknek köszönhetően a közösségi gazdasági ágazat 2000 óta részben erőre kapott. A gazdasági tényezők, így a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a befektetések hozama, a pénzforgalom, a termelékenység és a zárókészletek pozitív fejleményeket mutatnak. A közösségi gazdasági ágazat eladásai jövedelmezőek voltak 2001-től (0,9 %) a VI-ig (1,6 %). A kínai exportőrök által gyakorolt nyomás következtében azonban a közösségi gazdasági ágazat nem volt képes megfelelő, a jövőbeli életképessége biztosításához szükséges hasznot elérni. A csökkenő tendencia a termelésben (– 5 %), a kapacitáskihasználásban (– 5 %) és az eladásokban a közösségi piacon (– 3 %) többé-kevésbé összhangban volt a fogyasztás visszaesésével. Mindez azonban károsan hatott a foglalkoztatottságra (– 20 %) és a befektetésekre (– 19 %). Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gyártóknak a kapcsolt felek számára történő eladásai nem változtattak a közösségi gazdasági ágazat helyzetének átfogó képén. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy bár javult a közösségi gazdasági ágazat helyzete, az sebezhető maradt, többek között a KNK-ból érkező folyamatos dömpingelt behozatal eredményeképpen. A közösségi gazdasági ágazat erőfeszítései versenyképességének fejlesztésére ezért nem jártak teljes sikerrel.

| (75) | Egyrészről meg kell jegyezni azt is, hogy a kínai behozatal mennyisége és piaci részesedése csökkent a mérlegelt időszakban. Kiderült továbbá, hogy a kínai behozatal nem törte le a közösségi gazdasági ágazat árait. E körülmények alapján, valamint különösen annak fényében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete korlátozott mértékben fejlődött, a kínai behozatal és piaci részesedés csökkent, az árakat nem törték le, a dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódását nem lehetett megállapítani. Ezért azt vizsgálták, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e. |
| --- | --- |

(75)

Egyrészről meg kell jegyezni azt is, hogy a kínai behozatal mennyisége és piaci részesedése csökkent a mérlegelt időszakban. Kiderült továbbá, hogy a kínai behozatal nem törte le a közösségi gazdasági ágazat árait. E körülmények alapján, valamint különösen annak fényében, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete korlátozott mértékben fejlődött, a kínai behozatal és piaci részesedés csökkent, az árakat nem törték le, a dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódását nem lehetett megállapítani. Ezért azt vizsgálták, hogy az intézkedések megszűnése a kár megismétlődéséhez vezethet-e.

| (76) | Tekintettel a hatályban lévő intézkedések megszűnésének a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatására, számos tényezőt vettek figyelembe összhangban a fenti preambulumbekezdésekben összefoglaltakkal. |
| --- | --- |

(76)

Tekintettel a hatályban lévő intézkedések megszűnésének a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt valószínű hatására, számos tényezőt vettek figyelembe összhangban a fenti preambulumbekezdésekben összefoglaltakkal.

| (77) | Mint az korábban már említésre került, ha a dömpingellenes intézkedések megszűnhetnek, nagyon valószínű, hogy az érintett terméknek a KNK-ból dömpingelt áron érkező behozatala jelentős mértékben megnövekszik, tekintettel arra, hogy a világ legnagyobb magnezitkészletével rendelkező KNK-nak a termelőkapacitás terén nagy tartalékai vannak. |
| --- | --- |

(77)

Mint az korábban már említésre került, ha a dömpingellenes intézkedések megszűnhetnek, nagyon valószínű, hogy az érintett terméknek a KNK-ból dömpingelt áron érkező behozatala jelentős mértékben megnövekszik, tekintettel arra, hogy a világ legnagyobb magnezitkészletével rendelkező KNK-nak a termelőkapacitás terén nagy tartalékai vannak.

| (78) | A KNK-ból és egyéb harmadik országból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országok importárai magasak voltak a mérlegelt időszak során, míg a dömpingelt kínai importárak folyamatosan csökkentek. Az a tény továbbá, hogy az egyéb magnéziumoxid-piacokra irányuló kínai kivitel exportárai 38 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a Közösségbe irányuló kivitel exportárai, egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt kivitelének növekvő mennyiségéből eredő nagyobb nyomással kell szembenéznie, nem megfeledkezve arról, hogy ez az export a mérlegelt időszak folyamán már kifejtett negatív nyomást a közösségi árakra. |
| --- | --- |

(78)

A KNK-ból és egyéb harmadik országból a Közösségbe érkező behozatal összehasonlítása jelentős különbségeket mutatott az árakat illetően. Az egyéb harmadik országok importárai magasak voltak a mérlegelt időszak során, míg a dömpingelt kínai importárak folyamatosan csökkentek. Az a tény továbbá, hogy az egyéb magnéziumoxid-piacokra irányuló kínai kivitel exportárai 38 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a Közösségbe irányuló kivitel exportárai, egyértelműen arra utal, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt kivitelének növekvő mennyiségéből eredő nagyobb nyomással kell szembenéznie, nem megfeledkezve arról, hogy ez az export a mérlegelt időszak folyamán már kifejtett negatív nyomást a közösségi árakra.

| (79) | A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűnésének engedése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazat számára a kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek fényében arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűnésének engedése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazat számára a kár megismétlődését eredményezné.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (80) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban vizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználói és szállítói érdekeinek méltánylásán alapult. |
| --- | --- |

(80)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban vizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A közösségi érdek meghatározása a különböző érintett érdekek, azaz a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználói és szállítói érdekeinek méltánylásán alapult.

| (81) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző felülvizsgálat úgy ítélte meg, hogy az intézkedések újbóli kivetése nem sérti a Közösség érdekeit. Továbbá, mivel a jelenlegi vizsgálat megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat is egyben, lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt bármely negatív hatásának elemzését. |
| --- | --- |

(81)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző felülvizsgálat úgy ítélte meg, hogy az intézkedések újbóli kivetése nem sérti a Közösség érdekeit. Továbbá, mivel a jelenlegi vizsgálat megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat is egyben, lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt bármely negatív hatásának elemzését.

| (82) | Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(82)

Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a káros dömpinget valószínűsítő következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása.

| (83) | Emlékeztetni kell arra, hogy megállapították, hogy valószínű az érintett termék KNK-ból érkező dömpingjének folytatódása, valamint hogy fennáll a veszélye az ilyen behozatalból a közösségi gazdasági ágazatot érő kár megismétlődésének. Megállapították továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete még törékeny. Az intézkedések folytatása segíthetné a teljes talpra állást és a további károk elkerülését. Ezért a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal elleni intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(83)

Emlékeztetni kell arra, hogy megállapították, hogy valószínű az érintett termék KNK-ból érkező dömpingjének folytatódása, valamint hogy fennáll a veszélye az ilyen behozatalból a közösségi gazdasági ágazatot érő kár megismétlődésének. Megállapították továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete még törékeny. Az intézkedések folytatása segíthetné a teljes talpra állást és a további károk elkerülését. Ezért a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal elleni intézkedések fenntartása.

| (84) | A Bizottság szolgálatai 23, a panaszban megnevezett importőrnek/kereskedőnek küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság szolgálatai 23, a panaszban megnevezett importőrnek/kereskedőnek küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett.

| (85) | E körülményből arra következtettek, hogy a hatályban lévő intézkedések nem érintették jelentősen az importőröket vagy kereskedőket, és ezért az intézkedések folytatása nem lenne jelentősebb hatással ezekre a felekre. Ez összhangban van az előző vizsgálatok megállapításaival is. |
| --- | --- |

(85)

E körülményből arra következtettek, hogy a hatályban lévő intézkedések nem érintették jelentősen az importőröket vagy kereskedőket, és ezért az intézkedések folytatása nem lenne jelentősebb hatással ezekre a felekre. Ez összhangban van az előző vizsgálatok megállapításaival is.

| (86) | A Bizottság szolgálatai négy felhasználónak küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság szolgálatai négy felhasználónak küldtek kérdőívet. Egy válasz sem érkezett.

| (87) | Mivel a kérdőívekre nem érkezett válasz, valamint a hatályban lévő intézkedések megszűnésére vonatkozóan az adatok ellenőrizhetőek, a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatnak megfelelően, arra a következtetésre jutottak, hogy a vámok fenntartása nem lenne jelentősebb hatással a felhasználókra. |
| --- | --- |

(87)

Mivel a kérdőívekre nem érkezett válasz, valamint a hatályban lévő intézkedések megszűnésére vonatkozóan az adatok ellenőrizhetőek, a megszűnésre vonatkozó előző felülvizsgálatnak megfelelően, arra a következtetésre jutottak, hogy a vámok fenntartása nem lenne jelentősebb hatással a felhasználókra.

H.   KÖVETKEZTETÉS

| (88) | A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-beli exportőrök a VI folyamán folytatták gyakorlatukat a dömping tekintetében. Az is bebizonyosodott, hogy a közösségi piac vonzó a kínai exportőrök számára a más exportpiacokra elszámolt árak színvonalából adódóan, és nem megfeledkezve a KNK jelentős tartalékairól a kapacitás vonatkozásában. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztik, valószínű, hogy a közösségi piacon hatalmas mennyiségű dömpingelt behozatal jelenne meg. |
| --- | --- |

(88)

A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-beli exportőrök a VI folyamán folytatták gyakorlatukat a dömping tekintetében. Az is bebizonyosodott, hogy a közösségi piac vonzó a kínai exportőrök számára a más exportpiacokra elszámolt árak színvonalából adódóan, és nem megfeledkezve a KNK jelentős tartalékairól a kapacitás vonatkozásában. Ezért ha az intézkedések hatályukat vesztik, valószínű, hogy a közösségi piacon hatalmas mennyiségű dömpingelt behozatal jelenne meg.

| (89) | A közösségi gazdasági ágazatnak a mérlegelt időszak folyamán a termelés, az eladások és a foglalkoztatottság csökkenésében, valamint a nem elégséges haszonban tükröződő helyzete valószínűleg tovább romlana, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, mivel a KNK-ból megnövekedett mennyiségű dömpingelt behozatal folyna a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(89)

A közösségi gazdasági ágazatnak a mérlegelt időszak folyamán a termelés, az eladások és a foglalkoztatottság csökkenésében, valamint a nem elégséges haszonban tükröződő helyzete valószínűleg tovább romlana, ha az intézkedések hatályukat vesztenék, mivel a KNK-ból megnövekedett mennyiségű dömpingelt behozatal folyna a közösségi piacra.

| (90) | A Közösség érdeke tekintetében arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó érintett termék behozatala elleni dömpingellenes intézkedések kivetését ellenezné. |
| --- | --- |

(90)

A Közösség érdeke tekintetében arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó érintett termék behozatala elleni dömpingellenes intézkedések kivetését ellenezné.

| (91) | Ezért megfelelően indokolt a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatala elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(91)

Ezért megfelelően indokolt a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatala elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.

| (92) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. Egyúttal kijelöltek egy időtartamot is a közzétételt követően észrevételek benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken. |
| --- | --- |

(92)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és meggondolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását szándékoztak ajánlani. Egyúttal kijelöltek egy időtartamot is a közzétételt követően észrevételek benyújtására. Nem érkeztek észrevételek, amelyek változtattak volna a fenti következtetéseken.

| (93) | A fentiekből következően, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 985/2003/EK rendelettel módosított 1334/1999/EK tanácsi rendelettel a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(93)

A fentiekből következően, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 985/2003/EK rendelettel módosított 1334/1999/EK tanácsi rendelettel a KNK-ból származó magnézium-oxid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki az ex 2519 90 90 KN-kód (25199090*10 Taric-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó magnézium-oxid behozatalára.

(2)   A dömpingellenes vám összege:

| a) | a tonnánkénti 112 EUR minimális importár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:






  — | kevesebb, mint a minimális importár, és |
| --- | --- | --- |

a)

a tonnánkénti 112 EUR minimális importár és a nettó, vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított ár közötti különbség minden esetben, amennyiben utóbbi:

—

kevesebb, mint a minimális importár, és

| — | egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A420 kiegészítő TARIC-kód); |
| --- | --- |

—

egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján lett megállapítva (A420 kiegészítő TARIC-kód);

| b) | nulla, ha a nettó a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 112 EUR minimális importárral vagy magasabb annál (A420 kiegészítő TARIC-kód); |
| --- | --- |

b)

nulla, ha a nettó a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított árat egy, a Kínai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr által közvetlenül egy nem kapcsolt közösségi fél számára kiállított számla alapján állapították meg, és egyenlő a tonnánkénti 112 EUR minimális importárral vagy magasabb annál (A420 kiegészítő TARIC-kód);

| c) | egyenlő egy 27 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód). |
| --- | --- |

c)

egyenlő egy 27 %-os értékvámmal minden egyéb esetben, amelyre nem vonatkozik az a) és b) pont (A999 kiegészítő TARIC-kód).

Azokban az esetekben, amikor a dömpingellenes vámot az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg, és amikor az árucikkek a szabad forgalomba kerülésük előtt károsodtak, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat megosztják a vámérték meghatározásához a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 145. cikkének megfelelően, a fentiekben meghatározott minimális importárat csökkenteni kell a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár megosztásának megfelelő százalékban. A fizetendő vám így megegyezik a csökkentett minimális importár és a csökkentett, nettó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított ár különbségével.

(3)   Más rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos intézkedéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 159., 1999.6.25., 1. o. A 985/2003/EK rendelettel (HL L 143., 2003.6.11., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 143., 2003.6.11., 1. o.

3

(4)  HL L 145., 1993.6.17., 1. o.

4

(5)  HL C 230., 2003.9.26., 2. o.

5

(6)  HL C 138., 2004.5.18., 2. o.

6

(7)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

7

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/18

---

A TANÁCS 779/2005/EK RENDELETE

(2005. május 23.)

az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségen kívüli országokból származó dömpingelt importok elleni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A megszüntetési felülvizsgálatot követően a Tanács a 821/91/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: intézkedések) vetett ki a többek között Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára. Az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) által kért megszüntetési felülvizsgálatot követően az 1100/2000/EK rendelettel (3) a Tanács az eredeti szintű intézkedéseket fenntartotta. Az EU tíz új tagállam (a továbbiakban: EU-10) 2004. május 1-jei csatlakozásával történő bővülése következményeként a Tanács a 991/2004/EK rendelettel (4) módosította az 1100/2000/EK rendeletet annak érdekében, hogy a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalás esetén az 1100/2000/EK rendeletben előírt dömpingellenes vámok alól mentesíteni lehessen a Közösségbe e kötelezettségvállalás feltételei szerint történő behozatalt. A 2004/498/EK (5) és 2004/782/EK (6) határozatában a Bizottság elfogadta az ukrán exportáló termelő „Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (a továbbiakban: ZAC) nyilvános részvénytársaság által felajánlott kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(1)

A megszüntetési felülvizsgálatot követően a Tanács a 821/91/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: intézkedések) vetett ki a többek között Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára. Az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) által kért megszüntetési felülvizsgálatot követően az 1100/2000/EK rendelettel (3) a Tanács az eredeti szintű intézkedéseket fenntartotta. Az EU tíz új tagállam (a továbbiakban: EU-10) 2004. május 1-jei csatlakozásával történő bővülése következményeként a Tanács a 991/2004/EK rendelettel (4) módosította az 1100/2000/EK rendeletet annak érdekében, hogy a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalás esetén az 1100/2000/EK rendeletben előírt dömpingellenes vámok alól mentesíteni lehessen a Közösségbe e kötelezettségvállalás feltételei szerint történő behozatalt. A 2004/498/EK (5) és 2004/782/EK (6) határozatában a Bizottság elfogadta az ukrán exportáló termelő „Zaporozhsky Abrasivny Combinat” (a továbbiakban: ZAC) nyilvános részvénytársaság által felajánlott kötelezettségvállalásokat.

| (2) | Az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatala esetében a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám aktuális mértéke 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatala esetében a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó dömpingellenes vám aktuális mértéke 24 %.

2.   A jelenlegi vizsgálat

| (3) | A Bizottság kérelmet kapott a ZAC-tól (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében történő részleges időközi felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság kérelmet kapott a ZAC-tól (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében történő részleges időközi felülvizsgálatra.

| (4) | A kérelem arra az első látásra elfogadható – a kérelmező által biztosított – bizonyítékra alapult, amely szerint az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak és e változások időben tartósak. A kérelmező többek között azt állította, hogy a piacgazdasági státuszra (MES) vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak. A kérelmező különösen azt állította, hogy ezúttal teljesítette azokat a követelményeket, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti MES elnyeréséhez szükségesek. Ezenfelül a kérelmező által benyújtott bizonyítékok bemutatták, hogy az önköltségen/belföldi áraikon alapuló rendes érték és az USA-ban, mint az EU-val összemérhető harmadik ország piacán történő értékesítéseik exportára közötti összehasonlítás a dömpingnek jelentős mértékben a jelenlegi intézkedés által okozott szintje alá történő csökkenését eredményezné. Ezzel összhangban a kérelmező azt állította, hogy a dömping ellensúlyozása céljából az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem arra az első látásra elfogadható – a kérelmező által biztosított – bizonyítékra alapult, amely szerint az intézkedések bevezetésének alapját képező körülmények megváltoztak és e változások időben tartósak. A kérelmező többek között azt állította, hogy a piacgazdasági státuszra (MES) vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak. A kérelmező különösen azt állította, hogy ezúttal teljesítette azokat a követelményeket, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti MES elnyeréséhez szükségesek. Ezenfelül a kérelmező által benyújtott bizonyítékok bemutatták, hogy az önköltségen/belföldi áraikon alapuló rendes érték és az USA-ban, mint az EU-val összemérhető harmadik ország piacán történő értékesítéseik exportára közötti összehasonlítás a dömpingnek jelentős mértékben a jelenlegi intézkedés által okozott szintje alá történő csökkenését eredményezné. Ezzel összhangban a kérelmező azt állította, hogy a dömping ellensúlyozása céljából az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már nem szükséges.

| (5) | A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleménnyel (7)2004. január 7-én részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, amely a ZAC-ot illetően a dömping és a MES vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleménnyel (7)2004. január 7-én részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, amely a ZAC-ot illetően a dömping és a MES vizsgálatára korlátozódott.

| (6) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy kérdőívet és egy MES-igénylőlapot küldött a kérelmezőnek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően egy kérdőívet és egy MES-igénylőlapot küldött a kérelmezőnek.

| (7) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a MES és a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt meg. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a MES és a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt meg. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

| (8) | A dömping vizsgálata a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(8)

A dömping vizsgálata a 2003. január 1. és 2003. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (9) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló termelőt, az exportáló ország képviselőit és a Közösség termelőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásban történő ismertetésére, információk benyújtására, alátámasztó bizonyítékok szolgáltatására, valamint meghallgatásuknak a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül történő kérelmezésére. Minden érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, amennyiben kérte azt és igazolta meghallgatásának indokoltságát. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló termelőt, az exportáló ország képviselőit és a Közösség termelőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik írásban történő ismertetésére, információk benyújtására, alátámasztó bizonyítékok szolgáltatására, valamint meghallgatásuknak a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül történő kérelmezésére. Minden érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, amennyiben kérte azt és igazolta meghallgatásának indokoltságát.

| (10) | Ez irányban a következő érdekelt felek ismertették észrevételeiket:






  a) | Közösségi termelői szövetség:







  — | Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Ez irányban a következő érdekelt felek ismertették észrevételeiket:

a)

Közösségi termelői szövetség:

—

Európai Vegyipari Tanács (CEFIC)

| b) | Közösségi termelő:







  — | Best-Business, Kunštát na Moravě, Cseh Köztársaság |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi termelő:

—

Best-Business, Kunštát na Moravě, Cseh Köztársaság

| c) | Exportáló termelő:







  — | Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye, Ukrajna |
| --- | --- | --- |

c)

Exportáló termelő:

—

Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye, Ukrajna

| d) | Hasonló helyzetű országok termelői:







  — | Volzhsky Abrasive, Volshsky, Volgográd-régió, Oroszország |
| --- | --- | --- |

d)

Hasonló helyzetű országok termelői:

—

Volzhsky Abrasive, Volshsky, Volgográd-régió, Oroszország

| — | Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brazília. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Materiais Cerâmicos Ltda, Barbacena, Brazília.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (11) | Ezen eljárás tárgyát a 2849 20 00 KN-kódhoz tartozó szilícium-karbid képezi (a továbbiakban: szilícium-karbid vagy az „érintett termék”). Nem vált ismertté olyan bizonyíték, amely az érintett termékkel kapcsolatos körülményeknek az intézkedések bevezetése óta bekövetkezett jelentős változására enged következtetni. |
| --- | --- |

(11)

Ezen eljárás tárgyát a 2849 20 00 KN-kódhoz tartozó szilícium-karbid képezi (a továbbiakban: szilícium-karbid vagy az „érintett termék”). Nem vált ismertté olyan bizonyíték, amely az érintett termékkel kapcsolatos körülményeknek az intézkedések bevezetése óta bekövetkezett jelentős változására enged következtetni.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Előzetes megjegyzés

| (12) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ilyen típusú felülvizsgálatoknak annak megállapítása a célja, hogy szükséges-e az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása. A részleges időközi felülvizsgálat lefolytatása során a Bizottság többek között mérlegelheti, hogy a dömpingre vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak-e. A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által tett valamennyi állítást és azokat a körülményeket, amelyek az intézkedések bevezetése óta jelentős mértékben megváltozhattak: MES, egyedi elbírálás (IT), egy hasonló helyzetű ország kiválasztása, valamint a kérelmező exportárai. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ilyen típusú felülvizsgálatoknak annak megállapítása a célja, hogy szükséges-e az intézkedések jelenlegi szinten történő fenntartása. A részleges időközi felülvizsgálat lefolytatása során a Bizottság többek között mérlegelheti, hogy a dömpingre vonatkozó körülmények jelentős mértékben megváltoztak-e. A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által tett valamennyi állítást és azokat a körülményeket, amelyek az intézkedések bevezetése óta jelentős mértékben megváltozhattak: MES, egyedi elbírálás (IT), egy hasonló helyzetű ország kiválasztása, valamint a kérelmező exportárai.

2.   Piacgazdasági státusz (MES)

| (13) | A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti MES-t igényelt és a piacgazdasági státusz igénylőlapot a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül nyújtotta be. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti MES-t igényelt és a piacgazdasági státusz igénylőlapot a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben meghatározott határidőn belül nyújtotta be.

| (14) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján az Ukrajnából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat során a szokásos értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon termelők esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott mind az öt kritériumnak. |
| --- | --- |

(14)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján az Ukrajnából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat során a szokásos értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon termelők esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott mind az öt kritériumnak.

| (15) | A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező nem teljesítette valamennyi kritériumot:
  MES KRITÉRIUMOK









  A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 1. francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 2. francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 3. francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 4. francia bekezdése | A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 5. francia bekezdése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem felelt meg | Nem felelt meg | Nem felelt meg | Megfelelt | Megfelelt |
| Forrás: ellenőrzött – a kérelmező által visszajuttatott – MES igénylőlap |

(15)

A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező nem teljesítette valamennyi kritériumot:

MES KRITÉRIUMOK

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 1. francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 2. francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 3. francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 4. francia bekezdése

A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 5. francia bekezdése

Nem felelt meg

Nem felelt meg

Nem felelt meg

Megfelelt

Megfelelt

Forrás: ellenőrzött – a kérelmező által visszajuttatott – MES igénylőlap

| (16) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a ZAC az ukrán állam által felügyelt privatizációs folyamat tárgya volt. A privatizáció keretében a ZAC többségi részvényese és magánbefektetője egy állami szervezettel kötött szerződést. A vizsgálati időszak végéig a szerződés a ZAC-nak számos kötelezettséget írt elő, főként annak munkaerő-állományára és tevékenységeire vonatkozóan. E kötelezettségek teljesítését az állam évente felülvizsgálta, a kötelezettségek nem teljesítése pedig szankciókat vont maga után. Kiderült, hogy a szerződésben előírt feltételek túlmutatnak azon, amit rendes piacgazdasági feltételek mellett egy magánbefektető elfogadna. Ebből az következik, hogy a ZAC munkaerőre, termelésre és értékesítésre vonatkozó vállalati döntései nem a keresletet és kínálatot visszatükröző piaci jelzések nyomán születtek. A döntéseket e tekintetben jóval inkább jelentős állami beavatkozás mellett hozták. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a ZAC az ukrán állam által felügyelt privatizációs folyamat tárgya volt. A privatizáció keretében a ZAC többségi részvényese és magánbefektetője egy állami szervezettel kötött szerződést. A vizsgálati időszak végéig a szerződés a ZAC-nak számos kötelezettséget írt elő, főként annak munkaerő-állományára és tevékenységeire vonatkozóan. E kötelezettségek teljesítését az állam évente felülvizsgálta, a kötelezettségek nem teljesítése pedig szankciókat vont maga után. Kiderült, hogy a szerződésben előírt feltételek túlmutatnak azon, amit rendes piacgazdasági feltételek mellett egy magánbefektető elfogadna. Ebből az következik, hogy a ZAC munkaerőre, termelésre és értékesítésre vonatkozó vállalati döntései nem a keresletet és kínálatot visszatükröző piaci jelzések nyomán születtek. A döntéseket e tekintetben jóval inkább jelentős állami beavatkozás mellett hozták.

| (17) | Ezenfelül az is kiderült, hogy a számlák és a számlák ellenőrzése nem megbízhatóak. Sőt a ZAC képes volt a könyvviteli programban a kulcsfontosságú adatok (lezárt időszakokban dátumok és értékek) módosítására, és a ZAC számláin bizonyos pénzügyi műveleteket nem lehetett nyomon követni. E súlyos visszásságokra a könyvvizsgálói jelentés nem tért ki. Ebből az következik, hogy a ZAC nem rendelkezik az alapvető számviteli kimutatások átlátható rendszerével, amelyet nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálati ellenőrzés alá vonnak, és amely minden célra hasznosítható. |
| --- | --- |

(17)

Ezenfelül az is kiderült, hogy a számlák és a számlák ellenőrzése nem megbízhatóak. Sőt a ZAC képes volt a könyvviteli programban a kulcsfontosságú adatok (lezárt időszakokban dátumok és értékek) módosítására, és a ZAC számláin bizonyos pénzügyi műveleteket nem lehetett nyomon követni. E súlyos visszásságokra a könyvvizsgálói jelentés nem tért ki. Ebből az következik, hogy a ZAC nem rendelkezik az alapvető számviteli kimutatások átlátható rendszerével, amelyet nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálati ellenőrzés alá vonnak, és amely minden célra hasznosítható.

| (18) | Végezetül arra is fény derült, hogy az állami tulajdonban lévő, hadászati természetű védelmi objektumok mérlegben való feltüntetésén és ezen objektumok értékcsökkenési leírásán keresztül a ZAC vagyoni helyzetét, termelési költségeit és pénzügyi helyzetét jelentős mértékben torzította a korábbi nem piacgazdasági rendszer. A termelési költségeket az is torzítja, hogy a ZAC a privatizációs folyamat során kamatmentes kölcsönt fogadott el egy befektetőtől. |
| --- | --- |

(18)

Végezetül arra is fény derült, hogy az állami tulajdonban lévő, hadászati természetű védelmi objektumok mérlegben való feltüntetésén és ezen objektumok értékcsökkenési leírásán keresztül a ZAC vagyoni helyzetét, termelési költségeit és pénzügyi helyzetét jelentős mértékben torzította a korábbi nem piacgazdasági rendszer. A termelési költségeket az is torzítja, hogy a ZAC a privatizációs folyamat során kamatmentes kölcsönt fogadott el egy befektetőtől.

| (19) | Ennek alapján arra lehetett következtetni, hogy nem teljesül minden, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritérium, és a kérelmezőre nézve nem érvényesülnek a piacgazdasági feltételek. |
| --- | --- |

(19)

Ennek alapján arra lehetett következtetni, hogy nem teljesül minden, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritérium, és a kérelmezőre nézve nem érvényesülnek a piacgazdasági feltételek.

| (20) | A Bizottság részletesen tájékoztatta a kérelmezőt és a Közösség iparágát a fent említett megállapításokról és lehetőséget adott számukra észrevételeik megtételére. A Közösség iparága egyetértett a bizottsági megállapításokkal. A kérelmező észrevételei nem indokolták a MES-elbírálás megváltoztatását. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság részletesen tájékoztatta a kérelmezőt és a Közösség iparágát a fent említett megállapításokról és lehetőséget adott számukra észrevételeik megtételére. A Közösség iparága egyetértett a bizottsági megállapításokkal. A kérelmező észrevételei nem indokolták a MES-elbírálás megváltoztatását.

3.   Egyedi elbírálás (IT)

| (21) | Hivatkozva az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjára, a 2. cikk (7) bekezdése szerinti országokat az egész országra kiterjedő vám terheli, kivéve amikor a vállalatok megfelelően alátámasztott állításokkal bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelelnek. |
| --- | --- |

(21)

Hivatkozva az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjára, a 2. cikk (7) bekezdése szerinti országokat az egész országra kiterjedő vám terheli, kivéve amikor a vállalatok megfelelően alátámasztott állításokkal bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében megállapított összes kritériumnak megfelelnek.

| (22) | A kérelmező speciális dömpingellenes vámot meghatározó egyedi elbírálást is kért arra az esetre, ha nem kap MES-t. A vizsgálat azonban nem mutatott rá arra, hogy Ukrajnában az érintett terméknek más termelői is volnának, a kérelmező Ukrajnában jóval inkább az érintett termék kizárólagos termelője. Ebben az esetben nem merül fel az IT lehetősége, mert a speciális dömpingkülönbözet az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözettel egyezne meg. |
| --- | --- |

(22)

A kérelmező speciális dömpingellenes vámot meghatározó egyedi elbírálást is kért arra az esetre, ha nem kap MES-t. A vizsgálat azonban nem mutatott rá arra, hogy Ukrajnában az érintett terméknek más termelői is volnának, a kérelmező Ukrajnában jóval inkább az érintett termék kizárólagos termelője. Ebben az esetben nem merül fel az IT lehetősége, mert a speciális dömpingkülönbözet az egész országra vonatkozó dömpingkülönbözettel egyezne meg.

4.   Hasonló helyzetű ország

| (23) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a nem piacgazdaságú országok, illetve – amennyiben a MES-t nem lehetett megállapítani – az átalakulóban lévő országok esetén a rendes értéket a hasonló helyzetű országban érvényes ár vagy számított érték alapján kell meghatározni. A kérelmező azt állította, hogy az eredeti vizsgálatban használt hasonló helyzetű ország, Brazília, nem volt megfelelő, és hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálatban az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor hasonló helyzetű országként Oroszországot kell választani, mert az a legmegfelelőbb, sőt talán egyetlen megfelelő ország. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a nem piacgazdaságú országok, illetve – amennyiben a MES-t nem lehetett megállapítani – az átalakulóban lévő országok esetén a rendes értéket a hasonló helyzetű országban érvényes ár vagy számított érték alapján kell meghatározni. A kérelmező azt állította, hogy az eredeti vizsgálatban használt hasonló helyzetű ország, Brazília, nem volt megfelelő, és hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálatban az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor hasonló helyzetű országként Oroszországot kell választani, mert az a legmegfelelőbb, sőt talán egyetlen megfelelő ország.

| (24) | A kérelmező által Oroszország mellett felhozott érvek szerint állítólagosan i. Oroszország nyersanyagokkal való ellátottsága, az energiaforrások és más lényeges termelési tényezők, a termelés során alkalmazott technológia és a termelés nagyságrendje Ukrajnához hasonlítható, ii. Oroszország belföldi értékesítései mérvadók, mivel az összes belföldi értékesítés mennyisége meghaladja a teljes ukrán exportértékesítés mennyiségének 5 %-át, iii. a versenyhelyzet Oroszországban és Ukrajnában hasonló. |
| --- | --- |

(24)

A kérelmező által Oroszország mellett felhozott érvek szerint állítólagosan i. Oroszország nyersanyagokkal való ellátottsága, az energiaforrások és más lényeges termelési tényezők, a termelés során alkalmazott technológia és a termelés nagyságrendje Ukrajnához hasonlítható, ii. Oroszország belföldi értékesítései mérvadók, mivel az összes belföldi értékesítés mennyisége meghaladja a teljes ukrán exportértékesítés mennyiségének 5 %-át, iii. a versenyhelyzet Oroszországban és Ukrajnában hasonló.

| (25) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező indítványát. Elsőként azt vették figyelembe, hogy az eredeti vizsgálat során az érintett termék Oroszországból származó exportja dömpingeltnek minősült. Már önmagában ez a körülmény a rendes érték és az exportár közötti kapcsolat rendellenességére enged következtetni, és megkérdőjelezi Oroszországnak mint hasonló helyzetű országnak az alkalmasságát. Ezen észrevétel ellenére és a kérelmező határozott kérésére a Bizottság szolgálatai felkérték az orosz exportáló termelőt a vizsgálatban való együttműködésre. Az orosz vállalat azonban nem működött együtt. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező indítványát. Elsőként azt vették figyelembe, hogy az eredeti vizsgálat során az érintett termék Oroszországból származó exportja dömpingeltnek minősült. Már önmagában ez a körülmény a rendes érték és az exportár közötti kapcsolat rendellenességére enged következtetni, és megkérdőjelezi Oroszországnak mint hasonló helyzetű országnak az alkalmasságát. Ezen észrevétel ellenére és a kérelmező határozott kérésére a Bizottság szolgálatai felkérték az orosz exportáló termelőt a vizsgálatban való együttműködésre. Az orosz vállalat azonban nem működött együtt.

| (26) | Ezen okokból kifolyólag nem lehetett Oroszországot megfelelő hasonló helyzetű országnak választani az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor. Ezenkívül nem derült fény olyan bizonyítékra, amely az eredeti vizsgálatban használt hasonló helyzetű ország tekintetében a körülményeknek a kérelmező javára történő megváltozására engedett következtetni. |
| --- | --- |

(26)

Ezen okokból kifolyólag nem lehetett Oroszországot megfelelő hasonló helyzetű országnak választani az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor. Ezenkívül nem derült fény olyan bizonyítékra, amely az eredeti vizsgálatban használt hasonló helyzetű ország tekintetében a körülményeknek a kérelmező javára történő megváltozására engedett következtetni.

5.   Exportár

| (27) | Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból a Közösségbe exportált termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árnak felel meg. Azokban az esetekben, amikor nincs exportár, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban annak az árnak az alapján képezhető, amelyen az importált termékek elsőként viszonteladásra kerülnek egy független vevő részére, illetve ha a termék nem kerül viszonteladásra független vevő részére vagy nem abban az állapotban kerül viszonteladásra, ahogy importálták, az exportár bármely ésszerű alapon megállapítható. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból a Közösségbe exportált termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árnak felel meg. Azokban az esetekben, amikor nincs exportár, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban annak az árnak az alapján képezhető, amelyen az importált termékek elsőként viszonteladásra kerülnek egy független vevő részére, illetve ha a termék nem kerül viszonteladásra független vevő részére vagy nem abban az állapotban kerül viszonteladásra, ahogy importálták, az exportár bármely ésszerű alapon megállapítható.

| (28) | A kérelmező azt állította, hogy megváltoztak az exportáraira vonatkozó körülmények és azzal érvelt, hogy a Közösségbe történő számottevő exportok hiányában a dömpingkülönbözet megállapításakor egy a Közösséggel összemérhető, helyettesítő (nem EU) piacra történő kivitelek exportárait lehetne ésszerű kiindulási alapként használni. E célból a kérelmező referenciaországnak az USA-t, illetve az EU-10-et ajánlotta. |
| --- | --- |

(28)

A kérelmező azt állította, hogy megváltoztak az exportáraira vonatkozó körülmények és azzal érvelt, hogy a Közösségbe történő számottevő exportok hiányában a dömpingkülönbözet megállapításakor egy a Közösséggel összemérhető, helyettesítő (nem EU) piacra történő kivitelek exportárait lehetne ésszerű kiindulási alapként használni. E célból a kérelmező referenciaországnak az USA-t, illetve az EU-10-et ajánlotta.

| (29) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező javaslatait, hiszen rendkívüli körülmények esetén esetleg lehetne a harmadik országokba történt kivitelek exportárait a rendes értékkel való összehasonlítás alapjaként használni. Ebben az esetben azonban kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a kérelmező USA-ba irányuló exportjainak mennyisége még csak nem is volt számottevő, így annak kérdése sem merült fel, hogy az USA-ba irányuló kivitelek exportárainak használata megfelelő-e. Emiatt elutasításra került az a kérelem, hogy a dömpingre vonatkozó számításokat az USA-ba irányuló kivitelek exportáraira alapozzák. Ezenkívül nem volt bizonyíték arra nézve, hogy az EU-10-be irányuló kivitelek exportárainak elkülönített használata a kérelmező javát szolgálná. Végezetül megerősítést nyert, hogy a Közösségben a vizsgálati időszak alatt nem került sor számottevő értékesítésre. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező javaslatait, hiszen rendkívüli körülmények esetén esetleg lehetne a harmadik országokba történt kivitelek exportárait a rendes értékkel való összehasonlítás alapjaként használni. Ebben az esetben azonban kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a kérelmező USA-ba irányuló exportjainak mennyisége még csak nem is volt számottevő, így annak kérdése sem merült fel, hogy az USA-ba irányuló kivitelek exportárainak használata megfelelő-e. Emiatt elutasításra került az a kérelem, hogy a dömpingre vonatkozó számításokat az USA-ba irányuló kivitelek exportáraira alapozzák. Ezenkívül nem volt bizonyíték arra nézve, hogy az EU-10-be irányuló kivitelek exportárainak elkülönített használata a kérelmező javát szolgálná. Végezetül megerősítést nyert, hogy a Közösségben a vizsgálati időszak alatt nem került sor számottevő értékesítésre.

6.   Következtetések

| (30) | Tekintettel a fentiekre, a kérelmezőnek nem lehetett megadni a MES-t. Az IT lehetősége nem merül fel ebben az esetben. Ezenfelül elutasításra került a kérelmezőnek a kérelmező exportáraira és a hasonló helyzetű ország megválasztására vonatkozó összes egyéb vizsgált kérvénye. Ennek alapján kijelenthető, hogy a dömpingre vonatkozó körülmények nem változtak meg jelentős mértékben az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatban alapul vett, a vizsgálati időszakban érvényes feltételekhez képest. Ebből az következik, hogy az Ukrajnából származó szilícium-karbidnak a Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát meg kell szüntetni a hatályos intézkedések módosítása vagy visszavonása nélkül, |
| --- | --- |

(30)

Tekintettel a fentiekre, a kérelmezőnek nem lehetett megadni a MES-t. Az IT lehetősége nem merül fel ebben az esetben. Ezenfelül elutasításra került a kérelmezőnek a kérelmező exportáraira és a hasonló helyzetű ország megválasztására vonatkozó összes egyéb vizsgált kérvénye. Ennek alapján kijelenthető, hogy a dömpingre vonatkozó körülmények nem változtak meg jelentős mértékben az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatban alapul vett, a vizsgálati időszakban érvényes feltételekhez képest. Ebből az következik, hogy az Ukrajnából származó szilícium-karbidnak a Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát meg kell szüntetni a hatályos intézkedések módosítása vagy visszavonása nélkül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ezennel megszüntetésre kerül az Ukrajnából származó szilícium-karbid behozatalára kivetett dömpingellenes vám részleges időközi felülvizsgálata.

(2)   A legutóbb az 1100/2000/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat fenn kell tartani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 94., 1994.4.13., 21. o. Az 1786/97/EK rendelettel (HL L 254., 1997.9.17., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 125., 2000.5.26., 3. o.

3

(4)  HL L 182., 2004.5.19., 18. o.

4

(5)  HL L 183., 2004.5.20., 88. o.

5

(6)  HL L 344., 2004.11.20., 37. o.

6

(7)  HL C 3., 2004.1.7., 4. o.

7

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/22

---

A BIZOTTSÁG 780/2005/EK RENDELETE

(2005. május 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. május 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. május 24-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 85,0 |
| 204 | 84,2 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 88,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,0 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 59,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,1 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,3 |
| 204 | 39,0 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 47,9 |
| 388 | 54,6 |
| 400 | 48,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 60,9 |
| 999 | 56,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 62,1 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 64,3 |
| 624 | 61,9 |
| 999 | 73,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 96,0 |
| 400 | 101,0 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 59,6 |
| 512 | 67,8 |
| 524 | 72,2 |
| 528 | 67,7 |
| 720 | 61,8 |
| 804 | 97,5 |
| 999 | 78,0 |
| 0809 20 95 | 400 | 385,0 |
| 999 | 385,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

85,0

204

84,2

212

97,2

999

88,8

0707 00 05

052

88,0

204

30,3

999

59,2

0709 90 70

052

88,1

624

50,3

999

69,2

0805 10 20

052

48,3

204

39,0

212

108,2

220

47,9

388

54,6

400

48,8

528

45,4

624

60,9

999

56,6

0805 50 10

052

107,2

388

62,1

400

69,6

528

64,3

624

61,9

999

73,0

0808 10 80

388

96,0

400

101,0

404

78,7

508

59,6

512

67,8

524

72,2

528

67,7

720

61,8

804

97,5

999

78,0

0809 20 95

400

385,0

999

385,0

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/24

---

A BIZOTTSÁG 781/2005/EK RENDELETE

(2005. május 24.)

az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló 622/2003/EK bizottsági rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 2320/2002/EK rendelet értelmében köteles intézkedéseket elfogadni az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszernek az egész Európai Közösségben való végrehajtása érdekében. Az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2003. április 4-i 622/2003/EK bizottsági rendelet (2) az első ilyen intézkedéseket előíró törvény. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 2320/2002/EK rendelet értelmében köteles intézkedéseket elfogadni az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszernek az egész Európai Közösségben való végrehajtása érdekében. Az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2003. április 4-i 622/2003/EK bizottsági rendelet (2) az első ilyen intézkedéseket előíró törvény.

| (2) | Szükség van az egységes követelményrendszert pontosító intézkedésekre. |
| --- | --- |

(2)

Szükség van az egységes követelményrendszert pontosító intézkedésekre.

| (3) | A 2320/2002/EK rendelettel összhangban, illetve a jogellenes cselekmények megelőzése érdekében a 622/2003/EK rendelet mellékletében foglalt intézkedéseknek titkosnak kell lenniük, és nem tehetők közzé. Ugyanez a szabály szükségszerűen vonatkozik bármilyen módosításra. |
| --- | --- |

(3)

A 2320/2002/EK rendelettel összhangban, illetve a jogellenes cselekmények megelőzése érdekében a 622/2003/EK rendelet mellékletében foglalt intézkedéseknek titkosnak kell lenniük, és nem tehetők közzé. Ugyanez a szabály szükségszerűen vonatkozik bármilyen módosításra.

| (4) | A 622/2003/EK rendelet ennek megfelelően módosul. |
| --- | --- |

(4)

A 622/2003/EK rendelet ennek megfelelően módosul.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Célkitűzés

A 622/2003/EK rendelet melléklete az e rendelet mellékletében leírtaknak megfelelően módosul.

Az említett rendelet 3. cikke alkalmazandó e melléklet titkosságát illetően.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 24-én.

a Bizottság részéről

Jacques BARROT

alelnök

---

(1)  HL L 355., 2002.12.30., 1. o.

1

(2)  HL L 89., 2003.4.5., 9. o. A 68/2004/EK rendelettel (HL L 10., 2004.1.16., 14. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkel összhangban a melléklet titkos és nem kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/26

---

A BIZOTTSÁG 782/2005/EK RENDELETE

(2005. május 24.)

a hulladékra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás formátumának szabályozásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló, 2002. november 25-i 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikke e) pontjára (1),

mivel:

| (1) | A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének értelmében a Bizottságnak el kell fogadnia az e rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének értelmében a Bizottságnak el kell fogadnia az e rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket.

| (2) | A 2150/2002/EK rendelet 6. cikke e) pontjának értelmében a Bizottságnak ki kell dolgoznia egy megfelelő formátumot, amelyben a tagállamok az eredményeiket átadhatják. |
| --- | --- |

(2)

A 2150/2002/EK rendelet 6. cikke e) pontjának értelmében a Bizottságnak ki kell dolgoznia egy megfelelő formátumot, amelyben a tagállamok az eredményeiket átadhatják.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozata által létrehozott statisztikai programbizottság véleményével (2), |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozata által létrehozott statisztikai programbizottság véleményével (2),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottságnak (Eurostat) átadandó, a hulladékra vonatkozó statisztikák eredményei helyes formátuma a jelen rendelet mellékletében található.

A tagállamoknak ezt a formátumot kell használniuk a 2004-es referenciaév és az azt követő évek adatai esetében.

2. cikk

A Bizottság (Eurostat) által javasolt adatcsereszabvány szerint a tagállamoknak elektronikus formátumban kell átadniuk a Bizottságnak (Eurostat) a 2150/2002/EK rendelet által előírt adatokat és metaadatokat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép életbe.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 332., 2002.12.9., 1. o. A legutóbb az 574/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

2

---

MELLÉKLET

A HULLADÉKSTATISZTIKA-EREDMÉNYEK ÁTADÁSÁNAK FORMÁTUMA

Az adatokat rendszerfüggetlen módon kell átadni a Bizottság (Eurostat) által javasolt adatcsereszabványnak megfelelően.

Az adathalmazok

A 2150/2002/EK rendelet által lefedett hulladékstatisztikai terület öt információhalmazból áll:

| — | Hulladéktermelés (GENER) |
| --- | --- |

—

Hulladéktermelés (GENER)

| — | Hulladékégetés (INCIN) |
| --- | --- |

—

Hulladékégetés (INCIN)

| — | Hasznosításhoz vezető műveletek (RECOV) |
| --- | --- |

—

Hasznosításhoz vezető műveletek (RECOV)

| — | Ártalmatlanítás (DISPO) |
| --- | --- |

—

Ártalmatlanítás (DISPO)

| — | Hasznosító- és ártalmatlanítóberendezések száma és kapacitása; a hulladékgyűjtő-rendszer lefedettsége a NUTS 2 régió által (REGIO). |
| --- | --- |

—

Hasznosító- és ártalmatlanítóberendezések száma és kapacitása; a hulladékgyűjtő-rendszer lefedettsége a NUTS 2 régió által (REGIO).

Minden halmaz esetében egy fájlt kell átadni. A fájlnév hat részből áll:

| Terület | 5 | Érték: WASTE |
| --- | --- | --- |
| Halmaz | 5 | GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO |
| Gyakoriság | 2 | Érték: A2 |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A lista) |
| Év | 4 | Referenciaév (első referenciaév: 2004) |
| Időszak | 4 | Érték: 0000 (nulla, nulla, nulla, nulla) az éves adatokra |

Terület

5

Érték: WASTE

Halmaz

5

GENER, INCIN, RECOV, DISPO, REGIO

Gyakoriság

2

Érték: A2

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A lista)

Év

4

Referenciaév (első referenciaév: 2004)

Időszak

4

Érték: 0000 (nulla, nulla, nulla, nulla) az éves adatokra

A fájlnév részeit alsó kötőjel választja el egymástól. Szövegalapú formátumot fogunk használni. Például a hulladéktermelés halmaz Belgiumból a 2004-es évre a következő nevet fogja viselni: WASTE_GENER_A2_BE_2004_0000.

Hiányzó értékek

Az osztályozási változók esetében nem lesznek hiányzó értékek (hulladékkategória, gazdasági tevékenység, NUTS 2 régió, hulladékkezelő berendezés típusa). A rekordokat az osztályozási változók minden kombinációjára meg kell adni. Minden olyan rekordot, amelyre kombináció nem áll fönn, 0-ra (zérus) állított értékkel kell elküldeni. Minden olyan rekordot, amelyhez nincsen hozzáférhető adat, helyesen hiányzóra állított kóddal ellátva kell beküldeni („M” kóddal ellátva). A hiányzó értékeket meg kell magyarázni a minőségi jelentésben; esetlegesen a használt módszer eredményei lehetnek. Fontos különbséget tenni a valódi nullás értékek és a hiányzó értékek között, hiszen az összegeket nem lehet kiszámolni hiányzó adatokkal. Amennyiben egy kombináció logikailag nem lehetséges, a cellát az L kóddal kell ellátni. Ez fordul elő például a kommunális szennyvíz kezeléséből származó iszap esetén. A konzisztencia ellenőrzése és a hibajavítás megkönnyítése érdekében az összegeket itt is be kell küldeni.

Bizalmasság

A bizalmas adatokat „bizalmas” megjelöléssel ellátva kell helyesen beküldeni. Az, hogy mi tekinthető bizalmasnak, a nemzeti titoktartási politika függvénye. Általános értelemben véve egy információ akkor bizalmas, ha a rendelkezésre bocsátó azonossága felfedhető. Ez az eset áll fenn, ha az információ egy vagy két válaszadón alapul, vagy ha egy vagy két válaszadó birtokolja az adatot. Az állami hatóságoktól származó adatok általában nem tekintendők bizalmasnak.

A másodlagos bizalmasságot is fel kell tüntetni. Ezt oly módon kell alkalmazni, hogy az (al)összegek publikációra hozzáférhetőek maradjanak. A Bizottság (Eurostat) arra használja fel a bizalmas információt, hogy úgy számítsa ki az uniós összegeket, hogy nem fedi fel az országos szinten bizalmas információt.

Mértékek

A kért mezők alfanumerikusak, azaz az adatérték kivételével nem tartalmazhatnak elválasztójeleket vagy tizedes szimbólumokat. A hulladékmennyiségek évi 1 000 tonnányi értékben vannak kifejezve három tizedesjeggyel. Tizedesjelként a vesszőt használjuk. A becslési módszer nem mindig teszi lehetővé a három tizedesnyi pontosságot. Ebben az esetben az adat beküldhető csak a szignifikáns tizedes értékkel is. Minden hulladékkategória esetén a mennyiség (normál) nedves hulladékon alapul, az iszaptermelés esetén (11., 12., 40. hulladéktétel) 1 000 tonnányi szárazanyagban kerül kiszámításra. A hulladékkezelési halmaz esetében az iszapot (normál) nedves hulladékként és szárazanyagban is meg kell adni. Ezt csak akkor alkalmazzuk, ha az iszap önálló tétel, ez áll az ipari iszapokra (12. tétel) a hulladékégetés és ártalmatlanítás halmazban.

A hulladékfeldolgozó létesítmények számát egész számmal kell megadni. Több mértékegység használatos a hulladékfeldolgozó kapacitás leírására, a hulladékhasznosítás és -ártalmatlanítás műveletének típusától függően (lásd az I. listát). Az összehasonlíthatóság megkönnyítése érdekében ajánljuk a hulladékégetési kapacitást 1 000 tonnában megadni. Azon országok, amelyek képesek a hulladékégetési kapacitást terajoule-ban megadni (1012 joule), tegyék meg így. Azon országoknak, amelyek nem tudják hulladékégetési kapacitásukat terajoule-ban megadni, az értéket hiányzóként kell megadni (az „M” kód használatával). A hasznosítási kapacitást 1 000 tonnában mérjük. Az ártalmatlanítási kapacitást köbméterben vagy tonnában kell megadni az ártalmatlanítás típusától függően. Csak az 1 000 tonnában megadott értékeket kell három tizedesjegy pontossággal megadni, minden egyebet egész számként.

A vegyes háztartási és ahhoz hasonló hulladékgyűjtési rendszer körét vagy a lakosság, vagy a lakások százalékában kell megadni.

Felülvizsgálat

A halmazokat a rekordokat tartalmazó különálló fájlokban kell beküldeni. Például a hulladéktermelésre vonatkozó halmaz 51 hulladékkategóriát tartalmaz 21 NACE csoportban, amelyet nedves hulladékban mérünk, és 3 hulladékkategóriát 21 NACE csoportban, amelyet szárazanyagban mérünk. A halmaz 1 134 rekordot tartalmaz.

A felülvizsgált adatokat teljes halmazként is be lehet küldeni, és a felülvizsgált cellákat el kell látni az (R) jellel. Az ideiglenes adatokat P jellel kell ellátni, és ezek mindig felülvizsgálatot követelnek meg. Az ideiglenes és a felülvizsgált adatokat egyaránt meg kell magyarázni a minőségi jelentésben.

1. halmaz:   Hulladéktermelés

| Mező | Maximális hosszúság | Értékek |
| --- | --- | --- |
| Tartomány | 8 | Érték: WASTE |
| Halmaz | 6 | Érték: GENER (A halmaz országonként 51 × 21 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 3 × 21 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek) |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A. lista) |
| Év | 4 | Referenciaév (első referenciaév 2004) |
| Hulladéktétel | 2 | Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd B. lista) |
| Tevékenységi tétel | 2 | NACE-ra utaló kód (lásd C. lista) |
| Nedves/száraz | 1 | Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (11., 12., 40. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód) |
| Termelt hulladék | 12 | Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjegyként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni |
| Naprakész jelzés | 1 | Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres |
| Bizalmassági | 1 | Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista) |

Mező

Maximális hosszúság

Értékek

Tartomány

8

Érték: WASTE

Halmaz

6

Érték: GENER (A halmaz országonként 51 × 21 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 3 × 21 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek)

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A. lista)

Év

4

Referenciaév (első referenciaév 2004)

Hulladéktétel

2

Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd B. lista)

Tevékenységi tétel

2

NACE-ra utaló kód (lásd C. lista)

Nedves/száraz

1

Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (11., 12., 40. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód)

Termelt hulladék

12

Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjegyként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni

Naprakész jelzés

1

Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres

Bizalmassági

1

Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista)

2. halmaz:   Hulladékégetés

| Mező | Maximális hosszúság | Érték |
| --- | --- | --- |
| Tartomány | 8 | Érték: WASTE |
| Halmaz | 6 | Érték: INCIN (A halmaz NUTS 1 régiónként 7 × 12 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 1 × 2 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek) |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A. lista) |
| Év | 4 | Referenciaév (első referenciaév 2004) |
| NUTS 1 kód | 3 | Az 1059/2003/EK európai parlamanti és tanácsi rendeletben (1) szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni |
| Hulladéktétel | 2 | Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd E. lista) |
| Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet | 1 | A 75/442/EGK tanácsi irányelv (2) mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak az 1. és 2. művelet érvényes erre a halmazra |
| Nedves/száraz | 1 | Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (12. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód) |
| Elégetett hulladék | 12 | Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjelként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni |
| Naprakész jelzés | 1 | Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres |
| Bizalmassági jelzés | 1 | Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista) |

Mező

Maximális hosszúság

Érték

Tartomány

8

Érték: WASTE

Halmaz

6

Érték: INCIN (A halmaz NUTS 1 régiónként 7 × 12 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 1 × 2 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek)

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A. lista)

Év

4

Referenciaév (első referenciaév 2004)

NUTS 1 kód

3

Az 1059/2003/EK európai parlamanti és tanácsi rendeletben (1) szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni

Hulladéktétel

2

Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd E. lista)

Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet

1

A 75/442/EGK tanácsi irányelv (2) mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak az 1. és 2. művelet érvényes erre a halmazra

Nedves/száraz

1

Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (12. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód)

Elégetett hulladék

12

Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjelként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni

Naprakész jelzés

1

Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres

Bizalmassági jelzés

1

Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista)

3. halmaz:   Hasznosításhoz vezető műveletek ( kivéve az energetikai hasznosítást)

| Mező | Maximális hosszúság | Értékek |
| --- | --- | --- |
| Tartomány | 8 | Érték: WASTE |
| Halmaz | 6 | Érték: RECOV (A halmaz NUTS 1 régiónként 20 rekordból áll) |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A. lista) |
| Év | 4 | Referenciaév (első referenciaév 2004) |
| NUTS 1 kód | 3 | Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni |
| Hulladéktétel | 2 | Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd G. lista) |
| Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet | 1 | A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak a 3.művelet érvényes erre a halmazra |
| Nedves/száraz | 1 | Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód) |
| Hasznosított hulladék | 12 | Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjelként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni |
| Naprakész jelzés | 1 | Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres |
| Bizalmassági jelzés | 1 | Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista) |

Mező

Maximális hosszúság

Értékek

Tartomány

8

Érték: WASTE

Halmaz

6

Érték: RECOV (A halmaz NUTS 1 régiónként 20 rekordból áll)

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A. lista)

Év

4

Referenciaév (első referenciaév 2004)

NUTS 1 kód

3

Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni

Hulladéktétel

2

Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd G. lista)

Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet

1

A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak a 3.művelet érvényes erre a halmazra

Nedves/száraz

1

Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód)

Hasznosított hulladék

12

Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjelként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni

Naprakész jelzés

1

Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres

Bizalmassági jelzés

1

Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista)

4. halmaz:   Ártalmatlanítás (nem hulladékégetés)

| Mező | Maximális hosszúság | Értékek |
| --- | --- | --- |
| Tartomány | 8 | Érték: WASTE |
| Halmaz | 6 | Érték: DISPO (A halmaz NUTS 1 régiónként 9 × 12 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 1 × 2 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek) |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A. lista) |
| Év | 4 | Referenciaév (első referenciaév 2004) |
| NUTS 1 kód | 3 | Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni |
| Hulladéktétel | 2 | Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd H. lista) |
| Hasznosítási vagy áártalmatlanítási művelet | 1 | A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak a 4. és 5. művelet érvényes erre a halmazra |
| Nedves/száraz | 1 | Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (11., 12., 40. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód) |
| Ártalmatlanított hulladék | 12 | Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjegyként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni |
| Naprakész jelzés | 1 | Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres |
| Bizalmassági jelzés | 1 | Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista) |

Mező

Maximális hosszúság

Értékek

Tartomány

8

Érték: WASTE

Halmaz

6

Érték: DISPO (A halmaz NUTS 1 régiónként 9 × 12 rekordból áll, amelyet nedves hulladékban és 1 × 2 rekordból, amelyet szárazanyagban mérnek)

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A. lista)

Év

4

Referenciaév (első referenciaév 2004)

NUTS 1 kód

3

Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni

Hulladéktétel

2

Az EHK-Stat 3. verzióra utaló kód (lásd H. lista)

Hasznosítási vagy áártalmatlanítási művelet

1

A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); csak a 4. és 5. művelet érvényes erre a halmazra

Nedves/száraz

1

Minden hulladékkategóriára a mennyiség (normál) nedves hulladékban (W kód); iszapra (11., 12., 40. hulladéktétel) szintén száraz anyagban (D kód)

Ártalmatlanított hulladék

12

Mennyiség 1 000 tonna/év-ben. A mennyiséget valós számmal, három tizedesjeggyel kell megadni. Tizedesjegyként vesszőt kell használni. Például: 19,876. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni

Naprakész jelzés

1

Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres

Bizalmassági jelzés

1

Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista)

5. halmaz:   A hasznosító és ártalmatlanító létesítmények száma és kapacitása, valamint a hulladékgyűjtő rendszerrel ellátott lakosság száma régiónként

| Mező | Maximális hosszúság | Értékek |
| --- | --- | --- |
| Tartomány | 8 | Érték: WASTE |
| Halmaz | 6 | Érték: REGIO (A halmaz 14 rekordból áll NUTS 2 régiónként) |
| Országkód | 2 | Kétbetűs országkód (lásd A lista) |
| Év | 4 | Reference year (first reference year 2004) |
| NUTS 2 kód | 4 | Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni |
| Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet | 1 | A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); Üres a gyűjtőrendszer által ellátott lakosság esetén |
| Változó | 1 | Gyűjtőrendszer által ellátott létesítmények (N), kapacitás (C) vagy lakosság (P) száma |
| Mérték | 1 | A hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet típusától függő kapacitás mérték kódja (lásd I lista); a létesítmények számára N kód, a hulladékgyűjtő rendszerrel ellátott lakosság számára P (lakosság) vagy D (lakóhely) |
| Érték | 12 | Minden értéket, a létesítmények számát , a hulladékgyűjtő rendszerrel ellátott lakosság vagy lakóhelyek számát és a kapacitást egész számmal kell jelölni. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni |
| Naprakész jelzés | 1 | Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres |
| Bizalmassági jelzés | 1 | Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista) |

Mező

Maximális hosszúság

Értékek

Tartomány

8

Érték: WASTE

Halmaz

6

Érték: REGIO (A halmaz 14 rekordból áll NUTS 2 régiónként)

Országkód

2

Kétbetűs országkód (lásd A lista)

Év

4

Reference year (first reference year 2004)

NUTS 2 kód

4

Az 1059/2003/EK rendeletben szereplő NUTS-osztályozásnak megfelelő régió kód; az országos összértéket TT kóddal kell megadni

Hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet

1

A 75/442/EGK irányelv mellékletére utaló kód (lásd F. lista); Üres a gyűjtőrendszer által ellátott lakosság esetén

Változó

1

Gyűjtőrendszer által ellátott létesítmények (N), kapacitás (C) vagy lakosság (P) száma

Mérték

1

A hasznosítási vagy ártalmatlanítási művelet típusától függő kapacitás mérték kódja (lásd I lista); a létesítmények számára N kód, a hulladékgyűjtő rendszerrel ellátott lakosság számára P (lakosság) vagy D (lakóhely)

Érték

12

Minden értéket, a létesítmények számát , a hulladékgyűjtő rendszerrel ellátott lakosság vagy lakóhelyek számát és a kapacitást egész számmal kell jelölni. Ennek a mezőnek mindig kell értéket tartalmaznia. Ha a kombináció nem fordul elő, az érték 0 marad (zérus). A hiányzó adatot „M” kóddal kell jelölni. A kombináció logikai lehetetlenségét „L”-lel kell jelölni

Naprakész jelzés

1

Ideiglenes adat jelzésére (P) vagy felülvizsgált adat jelzésére (R), egyébként üres

Bizalmassági jelzés

1

Bizalmas adatot jelöl (lásd D. lista)

A. lista – Országkód

| Belgium | BE |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | CZ |
| Dánia | DK |
| Németország | DE |
| Észtország | EE |
| Görögország | EL |
| Spanyolország | ES |
| Franciaország | FR |
| Írország | IE |
| Olaszország | IT |
| Ciprus | CY |
| Lettország | LV |
| Litvánia | LT |
| Luxemburg | LU |
| Magyarország | HU |
| Málta | MT |
| Hollandia | NL |
| Ausztria | AT |
| Lengyelország | PL |
| Portugália | PT |
| Szlovénia | SI |
| Szlovák Köztársaság | SK |
| Finnország | FI |
| Svédország | SE |
| Egyesült Királyság | UK |
| Bulgária | BG |
| Horvátország | HR |
| Románia | RO |
| Törökország | TR |
| Izland | IS |
| Liechtenstein | LI |
| Norvégia | NO |

Belgium

BE

Cseh Köztársaság

CZ

Dánia

DK

Németország

DE

Észtország

EE

Görögország

EL

Spanyolország

ES

Franciaország

FR

Írország

IE

Olaszország

IT

Ciprus

CY

Lettország

LV

Litvánia

LT

Luxemburg

LU

Magyarország

HU

Málta

MT

Hollandia

NL

Ausztria

AT

Lengyelország

PL

Portugália

PT

Szlovénia

SI

Szlovák Köztársaság

SK

Finnország

FI

Svédország

SE

Egyesült Királyság

UK

Bulgária

BG

Horvátország

HR

Románia

RO

Törökország

TR

Izland

IS

Liechtenstein

LI

Norvégia

NO

B. lista – Hulladékkategóriák

| EHK-Stat/3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) |
| --- |
| Megnevezés | Kód | Veszélyes | Hulladéktétel |
| Használt oldószerek | 01.1 | H | 1 |
| Savas, lúgos vagy sós hulladékok | 01.2 | | 2 |
| Savas, lúgos vagy sós hulladékok | 01.2 | H | 3 |
| Használt olajok | 01.3 | H | 4 |
| Használt vegyi katalizátorok | 01.4 | | 5 |
| Használt vegyi katalizátorok | 01.4 | H | 6 |
| Vegyi feldolgozási hulladékok | 02 | | 7 |
| Vegyi feldolgozási hulladékok | 02 | H | 8 |
| Vegyi üledékek és maradékok | 03.1 | | 9 |
| Vegyi üledékek és maradékok | 03.1 | H | 10 |
| Ipari folyékony hulladékok iszapja | 03.2 | | 11 |
| Ipari folyékony hulladékok iszapja | 03.2 | H | 12 |
| Egészségügyi és biológiai hulladékok | 05 | | 13 |
| Egészségügyi és biológiai hulladékok | 05 | H | 14 |
| Fémhulladékok | 06 | | 15 |
| Fémhulladékok | 06 | H | 16 |
| Üveghulladékok | 07.1 | | 17 |
| Üveghulladékok | 07.1 | H | 18 |
| Papír- és kartonpapír-hulladékok | 07.2 | | 19 |
| Gumihulladékok | 07.3 | | 20 |
| Műanyaghulladékok | 07.4 | | 21 |
| Fahulladékok | 07.5 | | 22 |
| Fahulladékok | 07.5 | H | 23 |
| Textilhulladékok | 07.6 | | 24 |
| PCB-t tartalmazó hulladék | 07.7 | H | 25 |
| Kiselejtezett berendezések (kivéve kiselejtezett járművek, szárazelem- és akkumulátorhulladékok) | 08 (kivéve 08.1, 08.41) | | 26 |
| Kiselejtezett berendezések (kivéve kiselejtezett járművek, szárazelem- és akkumulátorhulladékok) | 08 (kivéve 08.1, 08.41) | H | 27 |
| Kiselejtezett járművek | 08.1 | | 28 |
| Kiselejtezett járművek | 08.1 | H | 29 |
| Szárazelem- és akkumulátorhulladékok | 08.41 | | 30 |
| Szárazelem- és akkumulátorhulladékok | 08.41 | H | 31 |
| Állati és növényi hulladékok (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát) | 09 (kivéve 09.11, 09.3) | | 32 |
| Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai | 09.11 | | 33 |
| Állati ürülék, vizelet és trágya | 09.3 | | 34 |
| Háztartási és hasonló jellegű hulladékok | 10.1 | | 35 |
| Vegyes és el nem különülő anyagok | 10.2 | | 36 |
| Vegyes és el nem különülő anyagok | 10.2 | H | 37 |
| Válogatás utáni maradékok | 10.3 | | 38 |
| Válogatás utáni maradékok | 10.3 | H | 39 |
| Közönséges iszapok (kivéve a kotrási iszapokat) | 11 (kivéve 11.3) | | 40 |
| Kotrási iszapok | 11.3 | | 41 |
| Ásványi hulladékok (kivéve az égetési hulladékokat, a szennyezett talajokat és a szennyezett kotrási iszapokat) | 12 (kivéve 12.4, 12.6) | | 42 |
| Ásványi hulladékok (kivéve az égetési hulladékokat, a szennyezett talajokat és a szennyezett kotrási iszapokat) | 12 (kivéve 12.4, 12.6) | H | 43 |
| Égetési hulladékok | 12.4 | | 44 |
| Égetési hulladékok | 12.4 | H | 45 |
| Szennyezett talajok és szennyezett kotrási iszapok | 12.6 | H | 46 |
| Megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok | 13 | | 47 |
| Megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok | 13 | H | 48 |
| Összes, nem veszélyes | | | TN |
| Összes, veszélyes | | H | TH |
| Összes, általános | | | TT |

EHK-Stat/3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.)

Megnevezés

Kód

Veszélyes

Hulladéktétel

Használt oldószerek

01.1

H

1

Savas, lúgos vagy sós hulladékok

01.2

2

Savas, lúgos vagy sós hulladékok

01.2

H

3

Használt olajok

01.3

H

4

Használt vegyi katalizátorok

01.4

5

Használt vegyi katalizátorok

01.4

H

6

Vegyi feldolgozási hulladékok

02

7

Vegyi feldolgozási hulladékok

02

H

8

Vegyi üledékek és maradékok

03.1

9

Vegyi üledékek és maradékok

03.1

H

10

Ipari folyékony hulladékok iszapja

03.2

11

Ipari folyékony hulladékok iszapja

03.2

H

12

Egészségügyi és biológiai hulladékok

05

13

Egészségügyi és biológiai hulladékok

05

H

14

Fémhulladékok

06

15

Fémhulladékok

06

H

16

Üveghulladékok

07.1

17

Üveghulladékok

07.1

H

18

Papír- és kartonpapír-hulladékok

07.2

19

Gumihulladékok

07.3

20

Műanyaghulladékok

07.4

21

Fahulladékok

07.5

22

Fahulladékok

07.5

H

23

Textilhulladékok

07.6

24

PCB-t tartalmazó hulladék

07.7

H

25

Kiselejtezett berendezések (kivéve kiselejtezett járművek, szárazelem- és akkumulátorhulladékok)

08 (kivéve 08.1, 08.41)

26

Kiselejtezett berendezések (kivéve kiselejtezett járművek, szárazelem- és akkumulátorhulladékok)

08 (kivéve 08.1, 08.41)

H

27

Kiselejtezett járművek

08.1

28

Kiselejtezett járművek

08.1

H

29

Szárazelem- és akkumulátorhulladékok

08.41

30

Szárazelem- és akkumulátorhulladékok

08.41

H

31

Állati és növényi hulladékok (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát)

09 (kivéve 09.11, 09.3)

32

Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai

09.11

33

Állati ürülék, vizelet és trágya

09.3

34

Háztartási és hasonló jellegű hulladékok

10.1

35

Vegyes és el nem különülő anyagok

10.2

36

Vegyes és el nem különülő anyagok

10.2

H

37

Válogatás utáni maradékok

10.3

38

Válogatás utáni maradékok

10.3

H

39

Közönséges iszapok (kivéve a kotrási iszapokat)

11 (kivéve 11.3)

40

Kotrási iszapok

11.3

41

Ásványi hulladékok (kivéve az égetési hulladékokat, a szennyezett talajokat és a szennyezett kotrási iszapokat)

12 (kivéve 12.4, 12.6)

42

Ásványi hulladékok (kivéve az égetési hulladékokat, a szennyezett talajokat és a szennyezett kotrási iszapokat)

12 (kivéve 12.4, 12.6)

H

43

Égetési hulladékok

12.4

44

Égetési hulladékok

12.4

H

45

Szennyezett talajok és szennyezett kotrási iszapok

12.6

H

46

Megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok

13

47

Megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok

13

H

48

Összes, nem veszélyes

TN

Összes, veszélyes

H

TH

Összes, általános

TT

C. lista – Tevékenységi

| NACE rev 1.1 kategória (3037/90/EGK tanácsi rendelet) (3) | Leírás | Tevékenységi tétel |
| --- | --- | --- |
| A | Mezőgazdaság, vadászat és erdészet | 1 |
| B | Halászat | 2 |
| C | Bányászat és kőfejtés | 3 |
| DA | Élelmiszer-termelés, szeszesital- és dohánygyártás | 4 |
| DB+DC | Textil és textiltermékek gyártása + bőripar és bőráru gyártása | 5 |
| DD | Faipari és fából készült termékek gyártása | 6 |
| DE | Cellulóz, papír és papírtermékek gyártása, kiadói és nyomdai tevékenység | 7 |
| DF | Koksz, finomított kőolajtermékek és nukleáris üzemanyag gyártása | 8 |
| DG+DH | Vegyszerek, vegyi termékek és vegyi szálak gyártása + gumi- és műanyagtermékek gyártása | 9 |
| DI | Egyéb nemfém ásványi termék gyártása | 10 |
| DJ | Fém alapanyag, fémfeldolgozásitermék-gyártás | 11 |
| DK+DL+DM | Gép, berendezés gyártása + villamos gép, optikai műszer gyártása + járműgyártás | 12 |
| DN (kivéve 37) | Máshová nem sorolt feldolgozóipar | 13 |
| E | Villamosenergia-, gáz-, gőz-, melegvíz- és vízellátás | 14 |
| F | Építőipar | 15 |
| G-Q (kivéve 51.57 és 90) | Egyéb gazdasági tevékenységek (szolgáltatások) | 16 |
| 37 | Nyersanyag visszanyerése hulladékból | 17 |
| 51.57 | Hulladék-nagykereskedelem | 18 |
| 90 | Szennyvíz-, hulladékkezelés, szennyeződésmentesítés | 19 |
| HH | Háztartásokban keletkező hulladékok | 20 |
| Összesen | | TA |

NACE rev 1.1 kategória (3037/90/EGK tanácsi rendelet) (3)

Leírás

Tevékenységi tétel

A

Mezőgazdaság, vadászat és erdészet

1

B

Halászat

2

C

Bányászat és kőfejtés

3

DA

Élelmiszer-termelés, szeszesital- és dohánygyártás

4

DB+DC

Textil és textiltermékek gyártása + bőripar és bőráru gyártása

5

DD

Faipari és fából készült termékek gyártása

6

DE

Cellulóz, papír és papírtermékek gyártása, kiadói és nyomdai tevékenység

7

DF

Koksz, finomított kőolajtermékek és nukleáris üzemanyag gyártása

8

DG+DH

Vegyszerek, vegyi termékek és vegyi szálak gyártása + gumi- és műanyagtermékek gyártása

9

DI

Egyéb nemfém ásványi termék gyártása

10

DJ

Fém alapanyag, fémfeldolgozásitermék-gyártás

11

DK+DL+DM

Gép, berendezés gyártása + villamos gép, optikai műszer gyártása + járműgyártás

12

DN (kivéve 37)

Máshová nem sorolt feldolgozóipar

13

E

Villamosenergia-, gáz-, gőz-, melegvíz- és vízellátás

14

F

Építőipar

15

G-Q (kivéve 51.57 és 90)

Egyéb gazdasági tevékenységek (szolgáltatások)

16

37

Nyersanyag visszanyerése hulladékból

17

51.57

Hulladék-nagykereskedelem

18

90

Szennyvíz-, hulladékkezelés, szennyeződésmentesítés

19

HH

Háztartásokban keletkező hulladékok

20

Összesen

TA

D. lista – Bizalmassági jelzés

| Túl kevés vállalat | A | Például 1 vagy 2 vállalat a lakosság körében |
| --- | --- | --- |
| Egy vállalat birtokolja az adatokat | B | Nem túl kevés vállalat, de egy vállalat termeli/kezeli 70 % fölötti mértékben |
| Két vállalat birtokolja az adatokat | C | Nem túl kevés vállalat, de két vállalat termeli/kezeli 70 % fölötti mértékben |
| Másodlagos bizalmasságból eredő bizalmas adatok | D | Önmagában nem bizalmas (A, B, C jelzés), de a bizalmas adatok közvetett felfedésének megelőzésére |
| Az érték nem bizalmas | Üres | |

Túl kevés vállalat

A

Például 1 vagy 2 vállalat a lakosság körében

Egy vállalat birtokolja az adatokat

B

Nem túl kevés vállalat, de egy vállalat termeli/kezeli 70 % fölötti mértékben

Két vállalat birtokolja az adatokat

C

Nem túl kevés vállalat, de két vállalat termeli/kezeli 70 % fölötti mértékben

Másodlagos bizalmasságból eredő bizalmas adatok

D

Önmagában nem bizalmas (A, B, C jelzés), de a bizalmas adatok közvetett felfedésének megelőzésére

Az érték nem bizalmas

Üres

E. lista – Hulladékkategóriák égetéshez

| Hulladéktétel | EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) | Veszélyes/nem veszélyes hulladék |
| --- | --- | --- |
| Kód | Leírás |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Vegyipari hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Nem veszélyes |
| 2 | 01 + 02 + 03 (kivéve 01.3) | Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Veszélyes |
| 3 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 4 | 05 | Egészségügyi és biológiai hulladékok | Nem veszélyes |
| 5 | 05 | Egészségügyi és biológiai hulladékok | Veszélyes |
| 6 | 07.7 | PCB-t tartalmazó hulladékok | Veszélyes |
| 7 | 10.1 | Háztartási és hasonló jellegű hulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Nem veszélyes |
| 9 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Veszélyes |
| 10 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Nem veszélyes |
| 11 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Veszélyes |
| 12 | 11 | Közönséges iszapok | Nem veszélyes |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Egyéb hulladékok
  (fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések+ állati és növényi hulladékok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 (kivéve 07.7) | Egyéb hulladékok
  (fémhulladékok + nemfém hulladékok kivéve PCB-t tartalmazó hulladékokat + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes |
| TN | | Összesen, nem veszélyes | Nem veszélyes |
| TH | | Összesen, veszélyes | Veszélyes |
| TT | | Összesen, általános | |

Hulladéktétel

EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.)

Veszélyes/nem veszélyes hulladék

Kód

Leírás

1

01 + 02 + 03

Vegyipari hulladékok

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Nem veszélyes

2

01 + 02 + 03 (kivéve 01.3)

Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Veszélyes

3

01.3

Használt olajok

Veszélyes

4

05

Egészségügyi és biológiai hulladékok

Nem veszélyes

5

05

Egészségügyi és biológiai hulladékok

Veszélyes

6

07.7

PCB-t tartalmazó hulladékok

Veszélyes

7

10.1

Háztartási és hasonló jellegű hulladékok

Nem veszélyes

8

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Nem veszélyes

9

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Veszélyes

10

10.3

Válogatás utáni maradékok

Nem veszélyes

11

10.3

Válogatás utáni maradékok

Veszélyes

12

11

Közönséges iszapok

Nem veszélyes

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Egyéb hulladékok

(fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések+ állati és növényi hulladékok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 (kivéve 07.7)

Egyéb hulladékok

(fémhulladékok + nemfém hulladékok kivéve PCB-t tartalmazó hulladékokat + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes

TN

Összesen, nem veszélyes

Nem veszélyes

TH

Összesen, veszélyes

Veszélyes

TT

Összesen, általános

F. lista – Ártalmatlanítási és hasznosítási műveletek; a kódok a 75/442/EGK irányelv mellékleteire utalnak

| Művelet | Kód | Hasznosítási és ártalmatlanítási műveletek |
| --- | --- | --- |
| Hulladékégetés |
| 1 | R1 | Elsődlegesen tüzelőanyagként vagy más módon való felhasználás energianyerés céljából |
| 2 | D10 | Hulladékégetés szárazföldön |
| Műveletek, amelyek hasznosítást eredményezhetnek (kivéve az energetikai hasznosítást) |
| 3 | R2 + | Oldószerek visszanyerése/regenerálása |
| R3 + | Oldószerként nem használatos szerves anyagok visszanyerése/regenerálása (beleértve a komposztálást és más biológiai átalakítási műveleteket is) |
| R4 + | Fémek és fémvegyületek újrafeldolgozása/visszanyerése |
| R5 + | Egyéb szervetlen anyagok újrafeldolgozása/visszanyerése |
| R6 + | Savak és lúgok regenerálása |
| R7 + | Szennyezés csökkentésre használt anyagok összetevőinek visszanyerése |
| R8 + | Katalizátorok összetevőinek visszanyerése |
| R9 + | Olaj újrafinomítása vagy más célra történő újrahasználata |
| R10 + | Talajban történő kezelés mezőgazdasági vagy ökológiai feljavítás céljából |
| R11 | Az R1–R10 műveletek bármelyikéből nyert hulladékok hasznosítása |
| Hulladékártalmatlanítást szolgáló műveletek |
| 4 | D1 + | Elhelyezés a talaj felszínére vagy a talajba (pl. hulladéklerakó stb.) |
| D3 + | Mélyinjektálás (pl. szivattyúzható hulladékok injektálása kutakba, sódómokba vagy természetes földalatti üregekbe stb.) |
| D4 + | Felszíni feltöltés (pl. folyékony vagy iszapos hulladékanyagok elhelyezése árkokban, mélyedésekben, tavakban vagy lagúnákban stb.) |
| D5 + | Hulladéklerakás műszaki védelemmel (pl. elhelyezés fedett, szigetelt, a környezettől és egymástól is elkülönített cellákban stb.) |
| D12 | Tartós tárolás (pl. tartályokban történő elhelyezés mélyművelésű bányában stb.) |
| 5 | D2 + | Talajban történő kezelés (pl. folyadékok, iszapok talajban történő biológiai lebontása stb.) |
| D6 + | Bevezetés víztestbe, kivéve a tengereket és az óceánokat |
| D7 | Bevezetés tengerbe vagy óceánba, beleértve a tengerfenéken történő elhelyezést is |

Művelet

Kód

Hasznosítási és ártalmatlanítási műveletek

Hulladékégetés

1

R1

Elsődlegesen tüzelőanyagként vagy más módon való felhasználás energianyerés céljából

2

D10

Hulladékégetés szárazföldön

Műveletek, amelyek hasznosítást eredményezhetnek (kivéve az energetikai hasznosítást)

3

R2 +

Oldószerek visszanyerése/regenerálása

R3 +

Oldószerként nem használatos szerves anyagok visszanyerése/regenerálása (beleértve a komposztálást és más biológiai átalakítási műveleteket is)

R4 +

Fémek és fémvegyületek újrafeldolgozása/visszanyerése

R5 +

Egyéb szervetlen anyagok újrafeldolgozása/visszanyerése

R6 +

Savak és lúgok regenerálása

R7 +

Szennyezés csökkentésre használt anyagok összetevőinek visszanyerése

R8 +

Katalizátorok összetevőinek visszanyerése

R9 +

Olaj újrafinomítása vagy más célra történő újrahasználata

R10 +

Talajban történő kezelés mezőgazdasági vagy ökológiai feljavítás céljából

R11

Az R1–R10 műveletek bármelyikéből nyert hulladékok hasznosítása

Hulladékártalmatlanítást szolgáló műveletek

4

D1 +

Elhelyezés a talaj felszínére vagy a talajba (pl. hulladéklerakó stb.)

D3 +

Mélyinjektálás (pl. szivattyúzható hulladékok injektálása kutakba, sódómokba vagy természetes földalatti üregekbe stb.)

D4 +

Felszíni feltöltés (pl. folyékony vagy iszapos hulladékanyagok elhelyezése árkokban, mélyedésekben, tavakban vagy lagúnákban stb.)

D5 +

Hulladéklerakás műszaki védelemmel (pl. elhelyezés fedett, szigetelt, a környezettől és egymástól is elkülönített cellákban stb.)

D12

Tartós tárolás (pl. tartályokban történő elhelyezés mélyművelésű bányában stb.)

5

D2 +

Talajban történő kezelés (pl. folyadékok, iszapok talajban történő biológiai lebontása stb.)

D6 +

Bevezetés víztestbe, kivéve a tengereket és az óceánokat

D7

Bevezetés tengerbe vagy óceánba, beleértve a tengerfenéken történő elhelyezést is

G. lista – Hulladékhasznosításhoz vezető műveletkategóriák (kivéve energetikai hasznosítás)

| Hulladéktétel | EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) | Veszélyes/nem veszélyes hulladék |
| --- | --- | --- |
| Kód | Megnevezés |
| 1 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 2 | 06 | Fémhulladékok | Nem veszélyes |
| 3 | 06 | Fémhulladékok | Veszélyes |
| 4 | 07.1 | Üveghulladékok | Nem veszélyes |
| 5 | 07.1 | Üveghulladékok | Veszélyes |
| 6 | 07.2 | Papír- és kartonpapír-hulladékok | Nem veszélyes |
| 7 | 07.3 | Gumihulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 07.4 | Műanyaghulladékok | Nem veszélyes |
| 9 | 07.5 | Fahulladékok | Nem veszélyes |
| 10 | 07.6 | Textilhulladékok | Nem veszélyes |
| 11 | 09 (kivéve 09.11, 09.3) | Állati és növényi hulladékok
  (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát) | Nem veszélyes |
| 12 | 09.11 | Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai | Nem veszélyes |
| 13 | 09.3 | Állati ürülék, vizelet és trágya | Nem veszélyes |
| 14 | 12 | Ásványi hulladékok | Nem veszélyes |
| 15 | 12 | Ásványi hulladékok | Veszélyes |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Összetett vegyi hulladékok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes és el nem különülő anyagok + közönséges iszapok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 (kivéve 01.3) | Egyéb hulladékok
  (összetett vegyi hulladékok, kivéve használt olajok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + fahulladékok + PCB-t tartalmazó hulladék + kiselejtezett berendezések + vegyes és el nem különülő anyagok + közönséges iszapok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes |
| TN | | Összesen, nem veszélyes | Nem veszélyes |
| TH | | Összesen, veszélyes | Veszélyes |
| TT | | Összesen, általános | |

Hulladéktétel

EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.)

Veszélyes/nem veszélyes hulladék

Kód

Megnevezés

1

01.3

Használt olajok

Veszélyes

2

06

Fémhulladékok

Nem veszélyes

3

06

Fémhulladékok

Veszélyes

4

07.1

Üveghulladékok

Nem veszélyes

5

07.1

Üveghulladékok

Veszélyes

6

07.2

Papír- és kartonpapír-hulladékok

Nem veszélyes

7

07.3

Gumihulladékok

Nem veszélyes

8

07.4

Műanyaghulladékok

Nem veszélyes

9

07.5

Fahulladékok

Nem veszélyes

10

07.6

Textilhulladékok

Nem veszélyes

11

09 (kivéve 09.11, 09.3)

Állati és növényi hulladékok

(kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát)

Nem veszélyes

12

09.11

Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai

Nem veszélyes

13

09.3

Állati ürülék, vizelet és trágya

Nem veszélyes

14

12

Ásványi hulladékok

Nem veszélyes

15

12

Ásványi hulladékok

Veszélyes

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Egyéb hulladékok

(Összetett vegyi hulladékok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes és el nem különülő anyagok + közönséges iszapok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 (kivéve 01.3)

Egyéb hulladékok

(összetett vegyi hulladékok, kivéve használt olajok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + fahulladékok + PCB-t tartalmazó hulladék + kiselejtezett berendezések + vegyes és el nem különülő anyagok + közönséges iszapok + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes

TN

Összesen, nem veszélyes

Nem veszélyes

TH

Összesen, veszélyes

Veszélyes

TT

Összesen, általános

H. lista – Hulladékkategóriák ártalmatlanításra (kivéve a hulladékégetés)

| Tételszám | EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) | Veszélyes/nem veszélyes hulladék |
| --- | --- | --- |
| Kód | Megnevezés |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Vegyipari hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Nem veszélyes |
| 2 | 01 + 02 + 03 (kivéve 01.3) | Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Veszélyes |
| 3 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 4 | 09 (kivéve 09.11, 09.3) | Állati és növényi hulladékok
  (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát) | Nem veszélyes |
| 5 | 09.11 | Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai | Nem veszélyes |
| 6 | 09.3 | Állati ürülék, vizelet és trágya | Nem veszélyes |
| 7 | 10.1 | Háztartási és hasonló jellegű hulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Nem veszélyes |
| 9 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Veszélyes |
| 10 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Nem veszélyes |
| 11 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Veszélyes |
| 12 | 11 | Közönséges iszapok | Nem veszélyes |
| 13 | 12 | Ásványi hulladékok | Nem veszélyes |
| 14 | 12 | Ásványi hulladékok | Veszélyes |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Egyéb hulladékok
  (egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes |
| TN | | Összesen, nem veszélyes | Nem veszélyes |
| TH | | Összesen, veszélyes | Veszélyes |
| TT | | Összesen, általános | |

Tételszám

EHK-Stat 3. verzió (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.)

Veszélyes/nem veszélyes hulladék

Kód

Megnevezés

1

01 + 02 + 03

Vegyipari hulladékok

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Nem veszélyes

2

01 + 02 + 03 (kivéve 01.3)

Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Veszélyes

3

01.3

Használt olajok

Veszélyes

4

09 (kivéve 09.11, 09.3)

Állati és növényi hulladékok

(kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát)

Nem veszélyes

5

09.11

Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai

Nem veszélyes

6

09.3

Állati ürülék, vizelet és trágya

Nem veszélyes

7

10.1

Háztartási és hasonló jellegű hulladékok

Nem veszélyes

8

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Nem veszélyes

9

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Veszélyes

10

10.3

Válogatás utáni maradékok

Nem veszélyes

11

10.3

Válogatás utáni maradékok

Veszélyes

12

11

Közönséges iszapok

Nem veszélyes

13

12

Ásványi hulladékok

Nem veszélyes

14

12

Ásványi hulladékok

Veszélyes

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Egyéb hulladékok

(egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Egyéb hulladékok

(Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdított, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes

TN

Összesen, nem veszélyes

Nem veszélyes

TH

Összesen, veszélyes

Veszélyes

TT

Összesen, általános

I. lista – Kapacitás mértékegysége

| Művelet | Kapacitás mértékegysége | Mértékegység kód |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 000 tonna/év három tizedesjeggyel | t |
| | Terajoule/év (1012) | j |
| 2 | 1 000 tonna/év három tizedesjeggyel | t |
| | Terajoule/év (1012) | j |
| 3 | 1 000 tonna/év három tizedesjeggyel | t |
| 4 | m3/év | m |
| 5 | 1 000 tonna/év három tizedesjeggyel | t |

Művelet

Kapacitás mértékegysége

Mértékegység kód

1

1 000 tonna/év három tizedesjeggyel

t

Terajoule/év (1012)

j

2

1 000 tonna/év három tizedesjeggyel

t

Terajoule/év (1012)

j

3

1 000 tonna/év három tizedesjeggyel

t

4

m3/év

m

5

1 000 tonna/év három tizedesjeggyel

t

---

(1)  HL L 154., 2003.6.21., 1. o.

(2)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

(3)  HL L 293., 1990.10.24., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/38

---

A BIZOTTSÁG 783/2005/EK RENDELETE

(2005. május 24.)

a hulladékstatisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hulladékstatisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (5) bekezdésére, valamint 6. cikkének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének értelmében a Bizottságot felkérik, hogy határozza meg az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének értelmében a Bizottságot felkérik, hogy határozza meg az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

| (2) | A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a Bizottság kiigazíthatja a mellékleteiben felsorolt követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

A 2150/2002/EK rendelet 6. cikkének b) pontja értelmében a Bizottság kiigazíthatja a mellékleteiben felsorolt követelményeket.

| (3) | Az 574/2004/EK bizottsági rendelet megállapítja a 2150/2002/EK rendelet I. és III. mellékletében található statisztikai nómenklatúra módosítását. A 2150/2002/EK rendelet II. mellékletét ehhez a módosításhoz kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

Az 574/2004/EK bizottsági rendelet megállapítja a 2150/2002/EK rendelet I. és III. mellékletében található statisztikai nómenklatúra módosítását. A 2150/2002/EK rendelet II. mellékletét ehhez a módosításhoz kell igazítani.

| (4) | A 2150/2002/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2150/2002/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2150/2002/EK rendelet II. mellékletének 2. szakasza helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép életbe.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 332., 2002.12.9., 1. o. A legutóbb az 574/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 90., 2004.3.27., 15. o) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

2

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

2. SZAKASZ

Hulladékkategóriák

A statisztikákat az alábbi hulladékkategóriákra vonatkozóan kell elkészíteni a 8. szakasz 2. pontjában megadott hulladékhasznosítási és ártalmatlanítási műveleteknek megfelelően:

| Hulladékégetés |
| --- |
| Tételszám | EHK-Stat 3. verzió | Veszélyes/Nem veszélyes hulladék |
| Kód | Megnevezés |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Vegyipari hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Nem veszélyes |
| 2 | 01 + 02 + 03 kivéve 01.3 | Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Veszélyes |
| 3 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 4 | 05 | Egészségügyi és biológiai hulladékok | Nem veszélyes |
| 5 | 05 | Egészségügyi és biológiai hulladékok | Veszélyes |
| 6 | 07.7 | PCB-t tartalmazó hulladék | Veszélyes |
| 7 | 10.1 | Háztartási és hasonló jellegű hulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Nem veszélyes |
| 9 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Veszélyes |
| 10 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Nem veszélyes |
| 11 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Veszélyes |
| 12 | 11 | Közönséges iszapok | Nem veszélyes |
| 13 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + ásványi hulladékok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 14 | 06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 kivéve 07.7 | Egyéb hulladékok
  (Fémhulladékok + nemfém hulladékok, kivéve a PCB-t tartalmazó hulladékokat + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + ásványi hulladékok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes |

Hulladékégetés

Tételszám

EHK-Stat 3. verzió

Veszélyes/Nem veszélyes hulladék

Kód

Megnevezés

1

01 + 02 + 03

Vegyipari hulladékok

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Nem veszélyes

2

01 + 02 + 03 kivéve 01.3

Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Veszélyes

3

01.3

Használt olajok

Veszélyes

4

05

Egészségügyi és biológiai hulladékok

Nem veszélyes

5

05

Egészségügyi és biológiai hulladékok

Veszélyes

6

07.7

PCB-t tartalmazó hulladék

Veszélyes

7

10.1

Háztartási és hasonló jellegű hulladékok

Nem veszélyes

8

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Nem veszélyes

9

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Veszélyes

10

10.3

Válogatás utáni maradékok

Nem veszélyes

11

10.3

Válogatás utáni maradékok

Veszélyes

12

11

Közönséges iszapok

Nem veszélyes

13

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13

Egyéb hulladékok

(Fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + ásványi hulladékok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

14

06 + 07 + 08 + 09 + 12 + 13 kivéve 07.7

Egyéb hulladékok

(Fémhulladékok + nemfém hulladékok, kivéve a PCB-t tartalmazó hulladékokat + kiselejtezett berendezések + állati és növényi hulladékok + ásványi hulladékok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes

| Műveletek, amelyek hasznosítást eredményezhetnek
  (kivéve az energetikai hasznosítást) |
| --- |
| Tételszám | EHK-Stat/3. változat | Veszélyes/Nem veszélyes hulladék |
| Kód | Megnevezés |
| 1 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 2 | 06 | Fémhulladékok | Nem veszélyes |
| 3 | 06 | Fémhulladékok | Veszélyes |
| 4 | 07.1 | Üveghulladékok | Nem veszélyes |
| 5 | 07.1 | Üveghulladékok | Veszélyes |
| 6 | 07.2 | Papír- és kartonpapír-hulladékok | Nem veszélyes |
| 7 | 07.3 | Gumihulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 07.4 | Műanyaghulladékok | Nem veszélyes |
| 9 | 07.5 | Fahulladékok | Nem veszélyes |
| 10 | 07.6 | Textilhulladékok | Nem veszélyes |
| 11 | 09 kivéve. 09.11, 09.3 | Állati és növényi hulladékok
  (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát) | Nem veszélyes |
| 12 | 09.11 | Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai | Nem veszélyes |
| 13 | 09.3 | Állati ürülék, vizelet és trágya | Nem veszélyes |
| 14 | 12 | Ásványi hulladék | Nem veszélyes |
| 15 | 12 | Ásványi hulladék | Veszélyes |
| 16 | 01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladékok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes átlagos összetételű hulladékok + közönséges iszapok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 17 | 01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 kivéve. 01.3 | Egyéb hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + fahulladékok + PCB-t tartalmazó hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes átlagos összetételű hulladékok + közönséges iszapok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes |

Műveletek, amelyek hasznosítást eredményezhetnek

(kivéve az energetikai hasznosítást)

Tételszám

EHK-Stat/3. változat

Veszélyes/Nem veszélyes hulladék

Kód

Megnevezés

1

01.3

Használt olajok

Veszélyes

2

06

Fémhulladékok

Nem veszélyes

3

06

Fémhulladékok

Veszélyes

4

07.1

Üveghulladékok

Nem veszélyes

5

07.1

Üveghulladékok

Veszélyes

6

07.2

Papír- és kartonpapír-hulladékok

Nem veszélyes

7

07.3

Gumihulladékok

Nem veszélyes

8

07.4

Műanyaghulladékok

Nem veszélyes

9

07.5

Fahulladékok

Nem veszélyes

10

07.6

Textilhulladékok

Nem veszélyes

11

09 kivéve. 09.11, 09.3

Állati és növényi hulladékok

(kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát)

Nem veszélyes

12

09.11

Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai

Nem veszélyes

13

09.3

Állati ürülék, vizelet és trágya

Nem veszélyes

14

12

Ásványi hulladék

Nem veszélyes

15

12

Ásványi hulladék

Veszélyes

16

01 + 02 + 03 + 05 + 08 + 10 + 11 + 13

Egyéb hulladékok

(Összetett vegyipari hulladékok + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes átlagos összetételű hulladékok + közönséges iszapok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

17

01 + 02 + 03 + 05 + 07.5 + 07.7 + 08 + 10 + 11 + 13 kivéve. 01.3

Egyéb hulladékok

(Összetett vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok + egészségügyi és biológiai hulladékok + fahulladékok + PCB-t tartalmazó hulladékok + kiselejtezett berendezések + vegyes átlagos összetételű hulladékok + közönséges iszapok + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes

| Ártalmatlanítás (a hulladékégetésen kívül) |
| --- |
| Tételszám | EHK-Stat/3. változat | Veszélyes/Nem veszélyes hulladék |
| Kód | Megnevezés |
| 1 | 01 + 02 + 03 | Vegyipari hulladékok
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Nem veszélyes |
| 2 | 01 + 02 + 03 kivéve 01.3 | Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat
  (Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok) | Veszélyes |
| 3 | 01.3 | Használt olajok | Veszélyes |
| 4 | 09 kivéve 09.11, 09.3 | Állati és növényi hulladékok
  (kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát) | Nem veszélyes |
| 5 | 09.11 | Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai | Nem veszélyes |
| 6 | 09.3 | Állati ürülék, vizelet és trágya | Nem veszélyes |
| 7 | 10.1 | Háztartási és hasonló jellegű hulladékok | Nem veszélyes |
| 8 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Nem veszélyes |
| 9 | 10.2 | Vegyes és el nem különülő anyagok | Veszélyes |
| 10 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Nem veszélyes |
| 11 | 10.3 | Válogatás utáni maradékok | Veszélyes |
| 12 | 11 | Közönséges iszapok | Nem veszélyes |
| 13 | 12 | Ásványi hulladékok | Nem veszélyes |
| 14 | 12 | Ásványi hulladékok | Veszélyes |
| 15 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Nem veszélyes |
| 16 | 05 + 06 + 07 + 08 + 13 | Egyéb hulladékok
  (Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok) | Veszélyes” |

Ártalmatlanítás (a hulladékégetésen kívül)

Tételszám

EHK-Stat/3. változat

Veszélyes/Nem veszélyes hulladék

Kód

Megnevezés

1

01 + 02 + 03

Vegyipari hulladékok

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Nem veszélyes

2

01 + 02 + 03 kivéve 01.3

Vegyipari hulladékok, kivéve a használt olajokat

(Összetett vegyipari hulladék + vegyi feldolgozási hulladékok + egyéb vegyipari hulladékok)

Veszélyes

3

01.3

Használt olajok

Veszélyes

4

09 kivéve 09.11, 09.3

Állati és növényi hulladékok

(kivéve az élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékait; és kivéve az állati ürüléket, vizeletet és trágyát)

Nem veszélyes

5

09.11

Élelmiszer-feldolgozás és élelmiszer-ipari termékek állati hulladékai

Nem veszélyes

6

09.3

Állati ürülék, vizelet és trágya

Nem veszélyes

7

10.1

Háztartási és hasonló jellegű hulladékok

Nem veszélyes

8

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Nem veszélyes

9

10.2

Vegyes és el nem különülő anyagok

Veszélyes

10

10.3

Válogatás utáni maradékok

Nem veszélyes

11

10.3

Válogatás utáni maradékok

Veszélyes

12

11

Közönséges iszapok

Nem veszélyes

13

12

Ásványi hulladékok

Nem veszélyes

14

12

Ásványi hulladékok

Veszélyes

15

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Egyéb hulladékok

(Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Nem veszélyes

16

05 + 06 + 07 + 08 + 13

Egyéb hulladékok

(Egészségügyi és biológiai hulladékok + fémhulladékok + nemfém hulladékok + kiselejtezett berendezések + megszilárdult, stabilizált vagy üvegesített hulladékok)

Veszélyes”

---

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/42

---

A BIZOTTSÁG 784/2005/EK RENDELETE

(2005. május 24.)

Litvánia, Lengyelország és Svédország esetében a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel kapcsolatos eltérések elfogadásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hulladékra vonatkozó statisztikákról szóló, 2002. november 25-i 2150/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel Litvánia 2004. július 2-án benyújtott kérelmére,

tekintettel Lengyelország 2004. július 13-án benyújtott kérelmére,

tekintettel Svédország 2004. augsztus 26-án benyújtott kérelmére,

mivel:

| (1) | A 2150/2002/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság egy átmeneti időszak alatt eltérést engedélyezhet a rendelet mellékleteinek rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(1)

A 2150/2002/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság egy átmeneti időszak alatt eltérést engedélyezhet a rendelet mellékleteinek rendelkezéseitől.

| (2) | Kérésük alapján ilyen eltérést kell megítélni Litvánia, Lengyelország és Svédország részére. |
| --- | --- |

(2)

Kérésük alapján ilyen eltérést kell megítélni Litvánia, Lengyelország és Svédország részére.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2150/2002/EK rendelet rendelkezéseitől az alábbi eltérések kerülnek engedélyezésre:

| a) | Litvánia és Lengyelország eltérési lehetőséget kap az I. melléklet 8. szakasza 1.1. pontjának 1. (mezőgazdaság, vadászat és erdőgazdálkodás), 2. (halászat) és 16. (szolgáltatási tevékenységek) tételeiben és a II. melléklet 8. szakaszának (2) bekezdésében megjelölt adatszolgáltatásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

a)

Litvánia és Lengyelország eltérési lehetőséget kap az I. melléklet 8. szakasza 1.1. pontjának 1. (mezőgazdaság, vadászat és erdőgazdálkodás), 2. (halászat) és 16. (szolgáltatási tevékenységek) tételeiben és a II. melléklet 8. szakaszának (2) bekezdésében megjelölt adatszolgáltatásra vonatkozóan.

| b) | Svédország eltérési lehetőséget kap az I. melléklet 8. szakasza 1.1. pontjának 1. (mezőgazdaság, vadászat és erdőgazdálkodás), 2. (halászat) és 16. (szolgáltatási tevékenységek) tételeiben megjelölt adatszolgáltatásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

Svédország eltérési lehetőséget kap az I. melléklet 8. szakasza 1.1. pontjának 1. (mezőgazdaság, vadászat és erdőgazdálkodás), 2. (halászat) és 16. (szolgáltatási tevékenységek) tételeiben megjelölt adatszolgáltatásra vonatkozóan.

(2)   Az (1) bekezdésben megfogalmazott eltérések csak az első referenciaév, azaz 2004 adataira vonatkoznak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetést követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 332., 2002.12.9., 1. o. A legutóbb az 574/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 90., 2004.3.27., 15. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 25.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 131/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 131/43

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK KERESKEDELMÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT MEZŐGAZDASÁGI VEGYESBIZOTTSÁG 1-2005 HATÁROZATA

(2005. február 25.)

a 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontjáról

(2005/394/EK)

A VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló Megállapodásra, és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

| (1) | Ez a Megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Ez a Megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A 7. melléklet megemlíti azt, hogy a Felek szőlő- és borágazati termékeinek kereskedelmét meg kell könnyíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 7. melléklet megemlíti azt, hogy a Felek szőlő- és borágazati termékeinek kereskedelmét meg kell könnyíteni.

| (3) | A 7. melléklet 27. cikkének (1) bekezdése szerint a Munkacsoportnak meg kell vizsgálnia minden olyan kérdést, amely a 7. melléklet végrehajtására vonatkozik és különösen a 7. melléklet 27. cikkének (2) bekezdése szerint olyan, a Bizottság elé terjesztendő javaslatokat kell megfogalmaznia, amelyek a 7. melléklet függelékeinek alkalmazását és naprakésszé tételét célozza meg. |
| --- | --- |

(3)

A 7. melléklet 27. cikkének (1) bekezdése szerint a Munkacsoportnak meg kell vizsgálnia minden olyan kérdést, amely a 7. melléklet végrehajtására vonatkozik és különösen a 7. melléklet 27. cikkének (2) bekezdése szerint olyan, a Bizottság elé terjesztendő javaslatokat kell megfogalmaznia, amelyek a 7. melléklet függelékeinek alkalmazását és naprakésszé tételét célozza meg.

| (4) | Összhangban a Megállapodás első változata 7. melléklete 1. függeléke B. címének 9. pontja rendelkezéseivel, a 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontja a svájci importborokra vonatkozóan kísérő okmány alkalmazását határozza meg, |
| --- | --- |

(4)

Összhangban a Megállapodás első változata 7. melléklete 1. függeléke B. címének 9. pontja rendelkezéseivel, a 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontja a svájci importborokra vonatkozóan kísérő okmány alkalmazását határozza meg,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 7. melléklet 1. függeléke B. címének 9. pontja helyébe az ezen határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a határozat 2004. október 1-jétől alkalmazandó.

Készült Brüsszelben, 2005. február 25-én.

a Mezőgazdasági Vegyesbizottság részéről

az elnök, a svájci delegáció vezetője

Christian HÄBERLI

az Európai Közösség részéről

az AGRI AI/2 egység vezetője

Aldo LONGO

a Bizottság titkársága részéről

a titkár

Remigi WINZAP

---

MELLÉKLET

Image

---