# Uradni list L 144/8. j

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 488. junij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 144

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 488. junij 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 860/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede ribolovnih možnosti v grenlandskih, ferskih in islandskih vodah in ribolova trsk v Severnem morju ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2270/2004 glede ribolovnih možnosti za globokomorske morske pse in okroglonosega repaka | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 861/2005 z dne 7. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 862/2005 z dne 7. junija 2005 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz politetrafluoroetilena (PTFE) v obliki granul s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 863/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 459/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog avstrijske intervencijske agencije | 37 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 864/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 615/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog slovaške intervencijske agencije | 39 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 865/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi | 41 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 860/2005 z dne 30. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede ribolovnih možnosti v grenlandskih, ferskih in islandskih vodah in ribolova trsk v Severnem morju ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2270/2004 glede ribolovnih možnosti za globokomorske morske pse in okroglonosega repaka

1

Uredba Komisije (ES) št. 861/2005 z dne 7. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 862/2005 z dne 7. junija 2005 o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz politetrafluoroetilena (PTFE) v obliki granul s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske

11

Uredba Komisije (ES) št. 863/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 459/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog avstrijske intervencijske agencije

37

Uredba Komisije (ES) št. 864/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 615/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog slovaške intervencijske agencije

39

Uredba Komisije (ES) št. 865/2005 z dne 7. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi

41

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. maja 2005 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji | 42 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja in nadzora ribištva za leto 2005
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1630) | 43 |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. junija 2005 o dodelitvi dodatnega dne odsotnosti iz pristanišča Danski in Združenemu kraljestvu, v skladu s Prilogo IVa k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2203
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1657) | 51 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 10. maja 2005 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

42

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja in nadzora ribištva za leto 2005
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1630)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1630)

43

*

Odločba Komisije z dne 6. junija 2005 o dodelitvi dodatnega dne odsotnosti iz pristanišča Danski in Združenemu kraljestvu, v skladu s Prilogo IVa k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2203
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1657)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1657)

51

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2005/426/SZVP z dne 6. junija 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 52 |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/427/SZVP z dne 6. junija 2005 o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Skupnega stališča 2005/220/SZVP | 54 |
| | * | Sklep Sveta 2005/428/SZVP z dne 6. junija 2005 izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/221/SZVP | 59 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2005/426/SZVP z dne 6. junija 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

52

*

Skupno stališče Sveta 2005/427/SZVP z dne 6. junija 2005 o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Skupnega stališča 2005/220/SZVP

54

*

Sklep Sveta 2005/428/SZVP z dne 6. junija 2005 izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/221/SZVP

59

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 860/2005

z dne 30. maja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 27/2005 glede ribolovnih možnosti v grenlandskih, ferskih in islandskih vodah in ribolova trsk v Severnem morju ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2270/2004 glede ribolovnih možnosti za globokomorske morske pse in okroglonosega repaka

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk (2) in zlasti člena 8 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 27/2005 (3) določa za leto 2005 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 27/2005 (3) določa za leto 2005 ribolovne možnosti in s tem povezane pogoje za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova.

| (2) | Treba je popraviti nekatere računske napake, ki so nastale pri dodeljevanju kvot državam članicam za določene vrste. |
| --- | --- |

(2)

Treba je popraviti nekatere računske napake, ki so nastale pri dodeljevanju kvot državam članicam za določene vrste.

| (3) | Da bi izboljšali postopek odločanja, ki temelji na zanesljivem znanstvenem mnenju in na najboljših razpoložljivih informacijah, morajo za plovila ES veljati enaki pogoji za sporočanje ulovov vrst, za katere kvote ne veljajo, v vodah ES; te ulove razdelijo glede na vrsto in glede na območje. |
| --- | --- |

(3)

Da bi izboljšali postopek odločanja, ki temelji na zanesljivem znanstvenem mnenju in na najboljših razpoložljivih informacijah, morajo za plovila ES veljati enaki pogoji za sporočanje ulovov vrst, za katere kvote ne veljajo, v vodah ES; te ulove razdelijo glede na vrsto in glede na območje.

| (4) | V skladu s postopkom iz Sporazuma o ribištvu in morskem okolju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (4) se je Skupnost posvetovala z Islandijo glede ribolovnih pravic za leto 2005. Izid posvetovanj je treba vključiti v Uredbo (ES) št. 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s postopkom iz Sporazuma o ribištvu in morskem okolju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (4) se je Skupnost posvetovala z Islandijo glede ribolovnih pravic za leto 2005. Izid posvetovanj je treba vključiti v Uredbo (ES) št. 27/2005.

| (5) | Grenlandski organi so uradno obvestili Komisijo, da ima Skupnost dostop do 1 000 ton snežnega morskega pajka v grenlandskih vodah. Poleg tega je bilo z organi Grenlandije dogovorjeno, da se lahko celotna kvota rdečega okuna v območjih V in XIV ulovi s pelagično vlečno mrežo. |
| --- | --- |

(5)

Grenlandski organi so uradno obvestili Komisijo, da ima Skupnost dostop do 1 000 ton snežnega morskega pajka v grenlandskih vodah. Poleg tega je bilo z organi Grenlandije dogovorjeno, da se lahko celotna kvota rdečega okuna v območjih V in XIV ulovi s pelagično vlečno mrežo.

| (6) | Pokazalo se je, da bi dodelitev več dni ribolova na koledarski mesec v Severnem morju za plovila, ki ribarijo z vlečnim orodjem s 120 mm okni s kvadratastimi mrežnimi očesi, lahko ogrozila obnovitev trske in bi bila v nasprotju s členom 8 Uredbe (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004. Severno morje je zato treba črtati iz seznama območij, za katera velja navedena dodelitev dodatnih dni. Prav tako je primerno, da se jasno določijo tehnične specifikacije 120 mm okna s kvadratastimi mrežnimi očesi. |
| --- | --- |

(6)

Pokazalo se je, da bi dodelitev več dni ribolova na koledarski mesec v Severnem morju za plovila, ki ribarijo z vlečnim orodjem s 120 mm okni s kvadratastimi mrežnimi očesi, lahko ogrozila obnovitev trske in bi bila v nasprotju s členom 8 Uredbe (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004. Severno morje je zato treba črtati iz seznama območij, za katera velja navedena dodelitev dodatnih dni. Prav tako je primerno, da se jasno določijo tehnične specifikacije 120 mm okna s kvadratastimi mrežnimi očesi.

| (7) | Ribolovne možnosti za globokomorske morske pse v podobmočju ICES X (vode Skupnosti in mednarodne vode) je treba povečati na 120 ton in s tem omogočiti iztovor globokomorskih morskih psov iz neizogibnega prilova pri ribolovu drugih vrst. |
| --- | --- |

(7)

Ribolovne možnosti za globokomorske morske pse v podobmočju ICES X (vode Skupnosti in mednarodne vode) je treba povečati na 120 ton in s tem omogočiti iztovor globokomorskih morskih psov iz neizogibnega prilova pri ribolovu drugih vrst.

| (8) | Pravila o medsebojni povezavi med ribolovi v območjih iz Priloge IVa in Priloge IVc k Uredbi (ES) št. 27/2005 ne smejo onemogočiti, da plovilo uporabi največje število razpoložljivih dni iz Priloge IVa. Navedena pravila je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Pravila o medsebojni povezavi med ribolovi v območjih iz Priloge IVa in Priloge IVc k Uredbi (ES) št. 27/2005 ne smejo onemogočiti, da plovilo uporabi največje število razpoložljivih dni iz Priloge IVa. Navedena pravila je zato treba spremeniti.

| (9) | Uredba (ES) št. 2270/2004 določa za leti 2005 in 2006 ribolovne možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib (5). |
| --- | --- |

(9)

Uredba (ES) št. 2270/2004 določa za leti 2005 in 2006 ribolovne možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib (5).

| (10) | Ribolovne možnosti za vrsto okroglonosi repak v razdelku ICES Vb, podobmočjih VI in VII (vode Skupnosti in mednarodne vode) so bile v Uredbi (ES) št. 2270/2004 neustrezno izračunane in jih je treba popraviti. |
| --- | --- |

(10)

Ribolovne možnosti za vrsto okroglonosi repak v razdelku ICES Vb, podobmočjih VI in VII (vode Skupnosti in mednarodne vode) so bile v Uredbi (ES) št. 2270/2004 neustrezno izračunane in jih je treba popraviti.

| (11) | Da bi se zagotovilo preživljanje ribičev v Skupnosti, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo kar se da hitro. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se zagotovilo preživljanje ribičev v Skupnosti, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo kar se da hitro. Glede na nujnost zadeve je treba odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti.

| (12) | Uredbi (ES) št. 27/2005 in (ES) št. 2270/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Uredbi (ES) št. 27/2005 in (ES) št. 2270/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 27/2005

Uredba (ES) št. 27/2005 se spremeni kot sledi:

| 1. | Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Plovila Skupnosti imajo pooblastilo za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije in Norveške ter ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 9, 16 in 17.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Plovila Skupnosti imajo pooblastilo za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije in Norveške ter ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz členov 9, 16 in 17.“

| 2. | V členu 9 se doda naslednji pododstavek:
  „Ribolov plovil Skupnosti v vodah pod jurisdikcijo Islandije se omeji na območje, opredeljeno z ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate: | Jugozahodno območje






  1. | 63° 12′ S in 23° 05′ Z skozi 62° 00′ S in 26° 00′ Z, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V členu 9 se doda naslednji pododstavek:

„Ribolov plovil Skupnosti v vodah pod jurisdikcijo Islandije se omeji na območje, opredeljeno z ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate:

Jugozahodno območje

1.

63° 12′ S in 23° 05′ Z skozi 62° 00′ S in 26° 00′ Z,

| 2. | 62° 58′ S in 22° 25′ Z, |
| --- | --- |

2.

62° 58′ S in 22° 25′ Z,

| 3. | 63° 06′ S in 21° 30′ Z, |
| --- | --- |

3.

63° 06′ S in 21° 30′ Z,

| 4. | 63° 03′ S in 21° 00′ Z od tam 180° 00′ J; |
| --- | --- |

4.

63° 03′ S in 21° 00′ Z od tam 180° 00′ J;

| | Jugovzhodno območje






  1. | 63° 14′ S in 10° 40′ Z, |
| --- | --- | --- |

Jugovzhodno območje

1.

63° 14′ S in 10° 40′ Z,

| 2. | 63° 14′ S in 11° 23′ Z, |
| --- | --- |

2.

63° 14′ S in 11° 23′ Z,

| 3. | 63° 35′ S in 12° 21′ Z, |
| --- | --- |

3.

63° 35′ S in 12° 21′ Z,

| 4. | 64° 00′ S in 12° 30′ Z, |
| --- | --- |

4.

64° 00′ S in 12° 30′ Z,

| 5. | 63° 53′ S in 13° 30′ Z, |
| --- | --- |

5.

63° 53′ S in 13° 30′ Z,

| 6. | 63° 36′ S in 14° 30′ Z, |
| --- | --- |

6.

63° 36′ S in 14° 30′ Z,

| 7. | 63° 10′ S in 17° 00′ Z od tam 180° 00′ J.“ |
| --- | --- |

7.

63° 10′ S in 17° 00′ Z od tam 180° 00′ J.“

| 3. | Priloge IB, IC, ID, IVa, IVc in VI se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloge IB, IC, ID, IVa, IVc in VI se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (ES) št. 2270/2004

Priloga k Uredbi (ES) št. 2270/2004 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. maja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 70, 9.3.2004, str. 8.

2

(3)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 161, 2.7.1993, str. 2.

4

(5)  UL L 396, 31.12.2004, str. 4.

5

---

PRILOGA I

Priloge k Uredbi (ES) št. 27/2005 se spremenijo:

| 1) | V Prilogi IB:






  (a) | Vnos v zvezi z vrsto leng v coni III (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Leng

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V Prilogi IB:

(a)

Vnos v zvezi z vrsto leng v coni III (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Leng

Molva molva

| Cona | : | III (vode Skupnosti in mednarodne vode) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

III (vode Skupnosti in mednarodne vode)

Belgija

10 (1)

Danska

76

Nemčija

10

Švedska

30

Združeno kraljestvo

10 (1)

ES

136

| (b) | Vnos v zvezi z vrsto severna kozica v coni IIa (vode ES), IV (vode ES) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Severna kozica

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Vnos v zvezi z vrsto severna kozica v coni IIa (vode ES), IV (vode ES) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Severna kozica

Pandalus borealis

| Cona | : | IIa (vode ES), IV (vode ES)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIa (vode ES), IV (vode ES)

PRA/2AC4-C

Danska

3 700

Nizozemska

35

Švedska

149

Združeno kraljestvo

1 096

ES

4 980

TAC

4 980

Previdnostni celotni dovoljeni ulov, kadar se uporabljata člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96.“

| (c) | Vnos v zvezi z kombinirano kvoto v coni vode ES v conah Vb, VI, VII se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Kombinirana kvota |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Vnos v zvezi z kombinirano kvoto v coni vode ES v conah Vb, VI, VII se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Kombinirana kvota

| Cona | : | Vode ES v conah Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Vode ES v conah Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

ES

Ni pomembno

Norveška

600 (2)

TAC

Ni pomembno

| (d) | Vnos glede „drugih vrst“ v coni vode ES v conah IIa, IV, VIa severno od 56° 30' S se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Druge vrste |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Vnos glede „drugih vrst“ v coni vode ES v conah IIa, IV, VIa severno od 56° 30' S se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Druge vrste

| Cona | : | Vode ES v conah IIa, IV, VIa severno od 56° 30' S
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Vode ES v conah IIa, IV, VIa severno od 56° 30' S

OTH/2A46AN

ES

Ni pomembno

Norveška

4 720 (3)

Ferski otoki

400 (4)

TAC

Ni pomembno

| 2) | V Prilogi IC:






  (a) | Vnos v zvezi z vrsto snežni morski pajek v coni NAFO 0,1 (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Snežni morski pajek

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

V Prilogi IC:

(a)

Vnos v zvezi z vrsto snežni morski pajek v coni NAFO 0,1 (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Snežni morski pajek

Chionoecetes spp.

| Cona | : | NAFO 0,1 (grenlandske vode)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Cona

:

NAFO 0,1 (grenlandske vode)

PCR/N01GRN

Irska

125

Španija

875

ES

1 000

TAC

Ni pomembno

Previdnostni celotni dovoljeni ulov (TAC), kadar se ne uporabljata člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96.“

| (b) | Vnos v zvezi z vrsto kapelan v conah V, XIV (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Kapelan

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Vnos v zvezi z vrsto kapelan v conah V, XIV (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Kapelan

Mallotus villosus

| Cona | : | V, XIV (grenlandske vode)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Cona

:

V, XIV (grenlandske vode)

CAP/514GRN

Vse države članice

0

ES

50 050 (5)
   (6)

TAC

Ni pomembno

| (c) | Vnos v zvezi z vrsto rdeči okun v conah V, XIV (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjima dvema vnosoma:














  „Vrsta | : | Rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Vnos v zvezi z vrsto rdeči okun v conah V, XIV (grenlandske vode) se nadomesti z naslednjima dvema vnosoma:

„Vrsta

:

Rdeči okun

Sebastes spp.

| Cona | : | V, XIV (grenlandske vode)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Cona

:

V, XIV (grenlandske vode)

RED/514GRN

Nemčija

11 794 (10)

Francija

60 (10)

Združeno kraljestvo

84 (10)

ES

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

Ni pomembno

Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.

| Vrsta | : | Rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

Rdeči okun

Sebastes spp.

| Cona | : | Va (islandske vode)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Va (islandske vode)

RED/05A-IS

Belgija

100 (11)
   (12)

Nemčija

1 690 (11)
   (12)

Francija

50 (11)
   (12)

Združeno kraljestvo

1 160 (11)
   (12)

ES

3 000 (11)
   (12)

TAC

Ni pomembno

| 3) | V Prilogi ID se vnos v zvezi z vrsto bela repata tabinja v coni NAFO 3NO nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Bela repata tabinja

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V Prilogi ID se vnos v zvezi z vrsto bela repata tabinja v coni NAFO 3NO nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Bela repata tabinja

Urophycis tenuis

| Cona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO |
| --- | --- | --- |

Cona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO

Španija

2 165

Portugalska

2 835

ES

5 000

TAC

8 500

Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.“

| 4) | V Prilogi IVa:






  (a) | Tabela II – se nadomesti z naslednjim:
  „Tabela II – Odstopanja od dni navzočnosti v območju in odsotnosti iz pristanišča v tabeli I in povezani pogoji








  Območje | Orodje iz točke 4 | Reference plovila za leto 2002 (13) | Dni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Območje, določeno v točki 2 | 4(a), 4(e) | trske, morskega lista in morske plošče, vsake manj kot 5 % | Brez omejitve dni (14) |
| Območje, določeno v točki 2 | 4(a), 4(b) | trske manj kot 5 % | od 100 do < 120 mm do 13 ≥ 120 mm do 14 |
| Kattegat in Severno morje | 4(c) orodje z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 220 mm | trske manj kot 5 % ter romba in bradavičarice več kot 5 % | do 15 dni |
| Kattegat in Skagerrak | 4(a) orodje s 120 mm oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi (15) | n/a | 12 dni |
| Vzhodni Rokavski preliv | 4(c) trislojne mreže z velikostjo mrežnega očesa enako ali manjšo od 110 mm | plovila, odsotna iz pristanišča največ 24 ur | 19 dni |

4)

V Prilogi IVa:

(a)

Tabela II – se nadomesti z naslednjim:

„Tabela II – Odstopanja od dni navzočnosti v območju in odsotnosti iz pristanišča v tabeli I in povezani pogoji

Območje

Orodje iz točke 4

Reference plovila za leto 2002 (13)

Dni

Območje, določeno v točki 2

4(a), 4(e)

trske, morskega lista in morske plošče, vsake manj kot 5 %

Brez omejitve dni (14)

Območje, določeno v točki 2

4(a), 4(b)

trske manj kot 5 %

od 100 do < 120 mm do 13 ≥ 120 mm do 14

Kattegat in Severno morje

4(c) orodje z velikostjo mrežnega očesa enako ali večjo od 220 mm

trske manj kot 5 % ter romba in bradavičarice več kot 5 %

do 15 dni

Kattegat in Skagerrak

4(a) orodje s 120 mm oknom s kvadratastimi mrežnimi očesi (15)

n/a

12 dni

Vzhodni Rokavski preliv

4(c) trislojne mreže z velikostjo mrežnega očesa enako ali manjšo od 110 mm

plovila, odsotna iz pristanišča največ 24 ur

19 dni

| (b) | Drugi stavek točke 4(a) Dodatka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Okno se vstavi v zgornjo ploskev.“ |
| --- | --- |

(b)

Drugi stavek točke 4(a) Dodatka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Okno se vstavi v zgornjo ploskev.“

| 5) | V Prilogi IVc se točka 6(a) nadomesti z naslednjim:






  „6. | (a) | Največje število dni v katerem koli koledarskem mesecu, ko je plovilo lahko navzoče v območju in odsotno iz pristanišča, če ima na krovu eno od ribolovnih orodij iz točke 4, je prikazano v tabeli I.
  Če plovilo na ribolovnem potovanju prečka mejo med dvema območjema, se dan pripiše tistemu območju, na katerem je bilo tisti dan plovilo navzoče večino časa.
  Število dni, v katerih je plovilo navzoče znotraj celotnega območja, ki ga sestavljajo območja iz točke 2 te priloge in točke 2 Priloge IVa, ne sme presegati števila iz tabele I te priloge. Število dni, v katerih je plovilo navzoče v območjih iz točke 2 Priloge IVa, je skladno z največjim številom, določenim v skladu s Prilogo IVa.
  Tabela I – Največje število dni navzočnosti v območju in odsotnosti iz pristanišča glede na ribolovno orodje







  Območje iz točke 2: | Skupina ribolovnih orodij iz točke: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | Zahodni Rokavski preliv (razdelek ICES VIIe). |

5)

V Prilogi IVc se točka 6(a) nadomesti z naslednjim:

„6.

(a)

Največje število dni v katerem koli koledarskem mesecu, ko je plovilo lahko navzoče v območju in odsotno iz pristanišča, če ima na krovu eno od ribolovnih orodij iz točke 4, je prikazano v tabeli I.

Če plovilo na ribolovnem potovanju prečka mejo med dvema območjema, se dan pripiše tistemu območju, na katerem je bilo tisti dan plovilo navzoče večino časa.

Število dni, v katerih je plovilo navzoče znotraj celotnega območja, ki ga sestavljajo območja iz točke 2 te priloge in točke 2 Priloge IVa, ne sme presegati števila iz tabele I te priloge. Število dni, v katerih je plovilo navzoče v območjih iz točke 2 Priloge IVa, je skladno z največjim številom, določenim v skladu s Prilogo IVa.

Tabela I – Največje število dni navzočnosti v območju in odsotnosti iz pristanišča glede na ribolovno orodje

Območje iz točke 2:

Skupina ribolovnih orodij iz točke:

4a

4b

2.

Zahodni Rokavski preliv (razdelek ICES VIIe).

20

20“

| 6) | V Prilogi VI se del I nadomesti z naslednjim:
  „DEL I

  KOLIČINSKE OMEJITVE DOVOLJENJ IN POSEBNIH RIBOLOVNIH KART ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO V VODAH TRETJIH DRŽAV










  Ribolovno območje | Ribolov | Število dovoljenj | Razdelitev dovoljenj med državami članicami | Največje število kadar koli navzočih plovil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveške vode in ribolovna cona okrog Jan Mayena | Sled, severno od 62° 00' S | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Pridnene vrste, severno od 62° 00' S | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Skuša, južno od 62° 00' S, ribolov z zaporno plavarico | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | ni pomembno |
| Skuša, južno od 62° 00' S, ribolov z vlečno mrežo | 19 | | ni pomembno |
| Skuša, severno od 62° 00' S, ribolov z zaporno plavarico | 11 (17) | DK: 11 | ni pomembno |
| Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00' S | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Vode Ferskih otokov | Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v coni od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežnim očesom najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28' S in vzhodno od 6° 30' Z | 8 (18) | | 4 |
| Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt. V obdobjih od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila delujejo v območju med 61° 20' S in 62° 00' S in med 12 in 21 miljami od temeljnih črt | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 100 mm v območju južno od 61° 30' S in območju zahodno od 9° 00' Z ter območju med 7° 00' Z in 9° 00' Z južno od 60° 30' S in v območju jugozahodno od črte med 60° 30' S, 7° 00' Z in 60° 00' S, 6° 00' Z | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče | 70 | | 22 (20) |
| Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj se lahko poveča s štirimi plovili, združenimi v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop v območje, imenovano ‚glavno ribolovno območje za sinji mol’ | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Ribolov s parangalom | 10 | UK: 10 | 6 |
| Ribolov skuše | 12 | DK: 12 | 12 |
| Ribolov sleda severno od 62° S | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Islandija | Ves ribolov | 18 | | 5 |
| Vode Ruske federacije | Ves ribolov | pm | | pm |
| Ribolov trske | 7 (21) | | pm |
| Ribolov papaline | pm | | pm |

6)

V Prilogi VI se del I nadomesti z naslednjim:

„DEL I

KOLIČINSKE OMEJITVE DOVOLJENJ IN POSEBNIH RIBOLOVNIH KART ZA PLOVILA SKUPNOSTI, KI LOVIJO V VODAH TRETJIH DRŽAV

Ribolovno območje

Ribolov

Število dovoljenj

Razdelitev dovoljenj med državami članicami

Največje število kadar koli navzočih plovil

Norveške vode in ribolovna cona okrog Jan Mayena

Sled, severno od 62° 00' S

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Pridnene vrste, severno od 62° 00' S

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Skuša, južno od 62° 00' S, ribolov z zaporno plavarico

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

ni pomembno

Skuša, južno od 62° 00' S, ribolov z vlečno mrežo

19

ni pomembno

Skuša, severno od 62° 00' S, ribolov z zaporno plavarico

11 (17)

DK: 11

ni pomembno

Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00' S

480

DK: 450, UK: 30

150

Vode Ferskih otokov

Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v coni od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežnim očesom najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28' S in vzhodno od 6° 30' Z

8 (18)

4

Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt. V obdobjih od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila delujejo v območju med 61° 20' S in 62° 00' S in med 12 in 21 miljami od temeljnih črt

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 100 mm v območju južno od 61° 30' S in območju zahodno od 9° 00' Z ter območju med 7° 00' Z in 9° 00' Z južno od 60° 30' S in v območju jugozahodno od črte med 60° 30' S, 7° 00' Z in 60° 00' S, 6° 00' Z

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče

70

22 (20)

Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj se lahko poveča s štirimi plovili, združenimi v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop v območje, imenovano ‚glavno ribolovno območje za sinji mol’

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Ribolov s parangalom

10

UK: 10

6

Ribolov skuše

12

DK: 12

12

Ribolov sleda severno od 62° S

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Islandija

Ves ribolov

18

5

Vode Ruske federacije

Ves ribolov

pm

pm

Ribolov trske

7 (21)

pm

Ribolov papaline

pm

pm

---

(1)  Ribolov ni dovoljen v razdelku 3 IIIb, c, d.“

(2)  Ulovljena samo s parangalom, vključno z repkom, Mora mora in tabinjo belico.“

(3)  Omejeno na IIa in IV. Vključuje ribolovna območja, ki niso posebej navedena.

(4)  Omejeno na prilov ozimice v IV in VIa.“

(5)  Od česar se 45 930 ton dodeli Islandiji.

(6)  Ki naj se lovi pred 30. aprilom 2005.“

(7)  Se lahko ulovi s pelagično vlečno mrežo. O ulovih pri ribolovu s pridneno vlečno mrežo in ribolovu s pelagično vlečno mrežo se poroča ločeno. Se lahko lovi na vzhodu ali zahodu.

(8)  3 500 ton, ki se lahko ulovijo s pelagično vlečno mrežo, se dodeli Norveški.

(9)  500 ton se dodeli Ferskim otokom. O ulovih s pridneno vlečno mrežo in s pelagično vlečno mrežo se poroča ločeno.

(10)  Začasna kvota do zaključka posvetovanj o ribištvu z Dansko (v imenu Ferskih otokov in Grenlandije) za leto 2005.

(11)  Vključno z neizogibnim prilovom (trska ni dovoljena).

(12)  Ki naj se lovi med julijem in decembrom.“

(13)  Preverjeno v ladijskem dnevniku ES – povprečni letni iztovor žive mase.

(14)  Plovilo je lahko navzoče v območju vse dni v zadevnem mesecu.

(15)  Plovila, za katera velja to odstopanje, morajo biti v skladu s pogoji, določenimi v Dodatku 1 te priloge.“

(16)  Ta dodelitev velja za ribolov z vlečno mrežo in zaporno plavarico.

(17)  Ki se izbere izmed 11 dovoljenj za ribolov skuše z zaporno plavarico južno od 62° 00' S.

(18)  Na podlagi dogovorjenega poročila iz leta 1999 se podatki o usmerjenem ribolovu trske in vahnje vključijo v podatke za ‚Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev v coni od 12 do 21 milj od ferskih temeljnih črt’.

(19)  Te številke pomenijo največje število kadar koli navzočih plovil.

(20)  Te številke so vključene v podatke za ‚Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od ferskih temeljnih črt’.

(21)  Velja samo za plovila, ki plujejo pod zastavo Latvije.“

---

PRILOGA II

Del 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 2270/2004 se spremeni:

| 1. | Vnos v zvezi z vrsto globokomorski morski psi v coni X (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Globokomorski morski psi |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vnos v zvezi z vrsto globokomorski morski psi v coni X (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Globokomorski morski psi

| Cona | : | X (vode Skupnosti in mednarodne vode) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

X (vode Skupnosti in mednarodne vode)

Portugalska

120

ES (1)

120

| 2. | Vnos v zvezi z vrsto okroglonosi repak v conah Vb, VI, VII (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | Okroglonosi repak

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vnos v zvezi z vrsto okroglonosi repak v conah Vb, VI, VII (vode Skupnosti in mednarodne vode) se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

Okroglonosi repak

Coryphaenoides rupestris

| Cona | : | Vb, VI, VII (vode Skupnosti in mednarodne vode) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Vb, VI, VII (vode Skupnosti in mednarodne vode)

Nemčija

10

Estonija

77

Španija

85

Francija

4 327

Irska

341

Litva

99

Poljska

50

Združeno kraljestvo

254

Drugi (2)

10

ES

5 253

---

(1)  Izključno za prilov. V okviru te kvote usmerjeni ribolov ni dovoljen.“

(2)  Izključno za prilov. V okviru te kvote usmerjeni ribolov ni dovoljen.“

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 861/2005

z dne 7. junija 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 862/2005

z dne 7. junija 2005

o uvedbi začasnih protidampinških dajatev na uvoz politetrafluoroetilena (PTFE) v obliki granul s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | 9. septembra 2004 je Komisija v obvestilu („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom politetrafluoroetilena („PTFE“) v granulah s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

9. septembra 2004 je Komisija v obvestilu („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom politetrafluoroetilena („PTFE“) v granulah s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske („LRK“) v Skupnost.

| (2) | Protidampinški postopek je bil uveden zaradi pritožbe, ki jo je 26. julija 2004 vložil Evropski svet kemijske industrije („CEFIC“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 80 %, celotne proizvodnje PTFE v Skupnosti. Štelo se je, da v pritožbi vsebovani dokazi o dampinškem uvozu tega izdelka in o materialni škodi, ki zaradi tega nastaja, zadostno upravičujejo začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil uveden zaradi pritožbe, ki jo je 26. julija 2004 vložil Evropski svet kemijske industrije („CEFIC“ ali „pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 80 %, celotne proizvodnje PTFE v Skupnosti. Štelo se je, da v pritožbi vsebovani dokazi o dampinškem uvozu tega izdelka in o materialni škodi, ki zaradi tega nastaja, zadostno upravičujejo začetek postopka.

2.   Stranke v postopku

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Rusiji in LRK, uvoznike trgovce in njihova združenja, znane zadevne dobavitelje in uporabnike, predstavnike zadevnih držav izvoznic in pritožnika ter vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Rusiji in LRK, uvoznike trgovce in njihova združenja, znane zadevne dobavitelje in uporabnike, predstavnike zadevnih držav izvoznic in pritožnika ter vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku.

| (4) | Glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, se je v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvidelo vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, se je v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvidelo vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (5) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno in, če bo, izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK prosila, naj se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih v zvezi s PTFE v obdobju preiskave (od 1. julija 2003 do 30. junija 2004). |
| --- | --- |

(5)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno in, če bo, izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK prosila, naj se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih v zvezi s PTFE v obdobju preiskave (od 1. julija 2003 do 30. junija 2004).

| (6) | Po proučitvi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je bilo zaradi majhnega števila odgovorov na vprašanja v zvezi z vzorčenjem odločeno, da vzorčenje, kar zadeva izvoznike v LRK, ni potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Po proučitvi podatkov, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je bilo zaradi majhnega števila odgovorov na vprašanja v zvezi z vzorčenjem odločeno, da vzorčenje, kar zadeva izvoznike v LRK, ni potrebno.

| (7) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za odobritev statusa subjekta v tržnem gospodarstvu ali za individualno obravnavo, če bi tako želeli, je Komisija poslala obrazce za zahtevek znanim zadevnim kitajskim proizvajalcem izvoznikom. Zahtevek za odobritev statusa subjekta v tržnem gospodarstvu ali za individualno obravnavo, če preiskava pokaže, da niso izpolnjeni pogoji poslovanja v tržnem gospodarstvu, so predložili trije proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(7)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za odobritev statusa subjekta v tržnem gospodarstvu ali za individualno obravnavo, če bi tako želeli, je Komisija poslala obrazce za zahtevek znanim zadevnim kitajskim proizvajalcem izvoznikom. Zahtevek za odobritev statusa subjekta v tržnem gospodarstvu ali za individualno obravnavo, če preiskava pokaže, da niso izpolnjeni pogoji poslovanja v tržnem gospodarstvu, so predložili trije proizvajalci izvozniki.

| (8) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim zadevnim strankam in vsem drugim gospodarskim družbam, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku. Odgovorili so trije kitajski proizvajalci izvozniki, dva ruska proizvajalca izvoznika, trije proizvajalci iz Skupnosti in en nepovezan uvoznik. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim zadevnim strankam in vsem drugim gospodarskim družbam, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku. Odgovorili so trije kitajski proizvajalci izvozniki, dva ruska proizvajalca izvoznika, trije proizvajalci iz Skupnosti in en nepovezan uvoznik.

| (9) | Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritve so se izvedle v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti:






  — | Dupont de Nemours BV, Nizozemska; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je iskala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za predhodno ugotavljanje dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritve so se izvedle v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti:

—

Dupont de Nemours BV, Nizozemska;

| — | Dyneon, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Dyneon, Nemčija;

| — | Solvay Solexys, Italija. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Italija.

| (b) | Nepovezani uvoznik:






  — | Resyncom, Nemčija. |
| --- | --- | --- |

(b)

Nepovezani uvoznik:

—

Resyncom, Nemčija.

| (c) | Proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd.;

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd.;

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd in njegova povezana družba Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd in njegova povezana družba Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (d) | Proizvajalci izvozniki v Rusiji:






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat in njegova povezana družba Priborlab Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki v Rusiji:

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat in njegova povezana družba Priborlab Ltd.;

| — | Open Joint Stock Company „Halogen“. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company „Halogen“.

| (e) | Povezani uvoznik:






  — | Chemical Goods Ltd., Združeno kraljestvo. |
| --- | --- | --- |

(e)

Povezani uvoznik:

—

Chemical Goods Ltd., Združeno kraljestvo.

| (10) | Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK, ki jim morda ne bo odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu, so bili z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države Združenih držav Amerike („ZDA“) opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih družb:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., ZDA; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK, ki jim morda ne bo odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu, so bili z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države Združenih držav Amerike („ZDA“) opravljeni preveritveni obiski v prostorih naslednjih družb:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., ZDA;

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., ZDA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., ZDA.

3.   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preiskava gibanj v okviru analize škode je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Splošno

| (12) | Flouropolimeri so plastične mase izjemne učinkovitosti, od katerih je politetrafluoroetilen (PTFE) najbolj znan in se največ uporablja. |
| --- | --- |

(12)

Flouropolimeri so plastične mase izjemne učinkovitosti, od katerih je politetrafluoroetilen (PTFE) najbolj znan in se največ uporablja.

| (13) | PTFE v obliki granul je kemijski izdelek (fluoropolimer), ki se odlikuje po svoji odpornosti (ima denimo visoko tališče, visoko termično obstojnost, je netopljiv, negorljiv, ima nizko dielektrično konstanto). Uporablja se kot sestavina na številnih področjih industrije, npr. v kemijski, strojni, elektroindustriji (notranja zaščita kablov), v avtomobilski in gradbeni (kot izolator), pri izdelavi kuhinjskih pripomočkov (ponve), v tekstilni in biomedicinski (kirurški instrumenti) industriji. Najbolj znana trgovska znamka, pod katero se ta izdelek prodaja, je „Teflon“. |
| --- | --- |

(13)

PTFE v obliki granul je kemijski izdelek (fluoropolimer), ki se odlikuje po svoji odpornosti (ima denimo visoko tališče, visoko termično obstojnost, je netopljiv, negorljiv, ima nizko dielektrično konstanto). Uporablja se kot sestavina na številnih področjih industrije, npr. v kemijski, strojni, elektroindustriji (notranja zaščita kablov), v avtomobilski in gradbeni (kot izolator), pri izdelavi kuhinjskih pripomočkov (ponve), v tekstilni in biomedicinski (kirurški instrumenti) industriji. Najbolj znana trgovska znamka, pod katero se ta izdelek prodaja, je „Teflon“.

2.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je tako imenovani granulirani politetrafluoroetilen (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % druge monomerne enote razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali granul, razen mikroniziranih oblik, in njegov surovi polimer („reactor bead“). Slednji je lahko vlažen ali suh. Za namene tega postopka vse vrste izdelkov, ne glede na morebitne razlike zaradi različnih oblik, povprečne velikosti delcev, toplotne obdelave ali deleža komonomera, sestavljajo en izdelek, saj imajo enake fizikalne lastnosti in v glavnem enako osnovno uporabo. Zadevni izdelek se trenutno uvršča v oznako KN ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je tako imenovani granulirani politetrafluoroetilen (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % druge monomerne enote razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali granul, razen mikroniziranih oblik, in njegov surovi polimer („reactor bead“). Slednji je lahko vlažen ali suh. Za namene tega postopka vse vrste izdelkov, ne glede na morebitne razlike zaradi različnih oblik, povprečne velikosti delcev, toplotne obdelave ali deleža komonomera, sestavljajo en izdelek, saj imajo enake fizikalne lastnosti in v glavnem enako osnovno uporabo. Zadevni izdelek se trenutno uvršča v oznako KN ex 3904 61 00.

3.   Podobni izdelek

| (15) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek ter PTFE, ki ga v Skupnosti izdeluje in prodaja industrija Skupnosti, PTFE, ki se izdeluje in prodaja na domačem trgu obeh držav izvoznic, in PTFE, ki se izdeluje in prodaja na domačem trgu primerljive države, v glavnem enake fizikalne in tehnične značilnosti in enako osnovno uporabo. Začasno se zato šteje, da so ti izdelki enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek ter PTFE, ki ga v Skupnosti izdeluje in prodaja industrija Skupnosti, PTFE, ki se izdeluje in prodaja na domačem trgu obeh držav izvoznic, in PTFE, ki se izdeluje in prodaja na domačem trgu primerljive države, v glavnem enake fizikalne in tehnične značilnosti in enako osnovno uporabo. Začasno se zato šteje, da so ti izdelki enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (16) | Dva uvoznika sta trdila, da na določenih področjih uporabe sploh ne gre za konkurenco med izdelkom, uvoženim iz Rusije in Kitajske, in PTFE, ki se izdeluje in prodaja na trgu Skupnosti. To zadeva predvsem ostanke PTFE ali „neustrezni PTFE“, ki se uporablja za izdelavo PTFE iz zelo majhnih delcev. Ta se uporablja npr. kot dodatek pri obdelavi plastičnih mas ali pri tiskarskih barvah ter pri premazih za kovine. To trditev je bilo treba zavreči, saj je bilo ugotovljeno, da tudi industrija Skupnosti izdeluje ostanke ali „neustrezni PTFE“ in ga prodaja istim uporabnikom. |
| --- | --- |

(16)

Dva uvoznika sta trdila, da na določenih področjih uporabe sploh ne gre za konkurenco med izdelkom, uvoženim iz Rusije in Kitajske, in PTFE, ki se izdeluje in prodaja na trgu Skupnosti. To zadeva predvsem ostanke PTFE ali „neustrezni PTFE“, ki se uporablja za izdelavo PTFE iz zelo majhnih delcev. Ta se uporablja npr. kot dodatek pri obdelavi plastičnih mas ali pri tiskarskih barvah ter pri premazih za kovine. To trditev je bilo treba zavreči, saj je bilo ugotovljeno, da tudi industrija Skupnosti izdeluje ostanke ali „neustrezni PTFE“ in ga prodaja istim uporabnikom.

C.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (17) | Spodaj je opis splošne metodologije. Zatem sledijo ugotovitve glede dampinga v zvezi z zadevnimi državami, ki obravnavajo samo posebna vprašanja posamezne države izvoznice. |
| --- | --- |

(17)

Spodaj je opis splošne metodologije. Zatem sledijo ugotovitve glede dampinga v zvezi z zadevnimi državami, ki obravnavajo samo posebna vprašanja posamezne države izvoznice.

1.1   Normalna vrednost

| (18) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je pri vsakem sodelujočem proizvajalcu izvozniku najprej proučilo, ali je njegova prodaja PTFE na domači trg reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega izvoza proizvajalca na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je pri vsakem sodelujočem proizvajalcu izvozniku najprej proučilo, ali je njegova prodaja PTFE na domači trg reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega izvoza proizvajalca na trg Skupnosti.

| (19) | Komisija je zatem opredelila tiste vrste PTFE, namenjene prodaji na domačem trgu, ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, namenjenimi prodaji na trg Skupnosti. Glede proučitve po vrsti izdelka je Komisija štela, da so identične ali neposredno primerljive tiste vrste izdelka, namenjene prodaji doma in prodaji na tuji trg, ki so si podobne po povprečni velikosti delcev, toplotni obdelavi in deležu komonomera. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je zatem opredelila tiste vrste PTFE, namenjene prodaji na domačem trgu, ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, namenjenimi prodaji na trg Skupnosti. Glede proučitve po vrsti izdelka je Komisija štela, da so identične ali neposredno primerljive tiste vrste izdelka, namenjene prodaji doma in prodaji na tuji trg, ki so si podobne po povprečni velikosti delcev, toplotni obdelavi in deležu komonomera.

| (20) | Pri vsaki vrsti, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto PTFE, ki je bila izvožena na trg Skupnosti, se je ugotovljalo, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste PTFE se je štela za zadosti reprezentativno, kadar je celotni obseg domače prodaje navedene vrste v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste PTFE, izvožene v Skupnost. |
| --- | --- |

(20)

Pri vsaki vrsti, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto PTFE, ki je bila izvožena na trg Skupnosti, se je ugotovljalo, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste PTFE se je štela za zadosti reprezentativno, kadar je celotni obseg domače prodaje navedene vrste v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste PTFE, izvožene v Skupnost.

| (21) | Komisija je zatem proučila, ali domača prodaja posamezne vrste PTFE, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko sodi v običajni potek trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da je določila delež donosne prodaje neodvisnim odjemalcem zadevne vrste PTFE. Ker je obseg prodaje vsake posamezne vrste PTFE, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali je višja od njih, presegal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in je bilo tehtano povprečje cene navedene vrste enako proizvodnim stroškom ali višje od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen vse prodaje navedene vrste na domačem trgu v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je zatem proučila, ali domača prodaja posamezne vrste PTFE, prodane na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko sodi v običajni potek trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da je določila delež donosne prodaje neodvisnim odjemalcem zadevne vrste PTFE. Ker je obseg prodaje vsake posamezne vrste PTFE, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali je višja od njih, presegal 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in je bilo tehtano povprečje cene navedene vrste enako proizvodnim stroškom ali višje od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen vse prodaje navedene vrste na domačem trgu v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne.

1.2   Izvozna cena

| (22) | V vseh primerih je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(22)

V vseh primerih je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

1.3   Primerjava

| (23) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe omogočena uskladitev zaradi razlik, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne uskladitve so se odobrile v vseh primerih, kjer je bila ugotovljena njihova upravičenost, točnost in podprtost s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(23)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene izdelka franko tovarna. Za zagotovitev pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe omogočena uskladitev zaradi razlik, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne uskladitve so se odobrile v vseh primerih, kjer je bila ugotovljena njihova upravičenost, točnost in podprtost s preverjenimi dokazi.

1.4   Stopnja dampinga

| (24) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je stopnja dampinga za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika določila s primerjavo tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene za vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je stopnja dampinga za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika določila s primerjavo tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene za vrsto izdelka.

1.5   Ljudska republika Kitajska

1.5.1   Status subjekta v tržnem gospodarstvu

| (25) | V preiskavah o dampinškem uvozu izdelka s poreklom iz LRK se normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

V preiskavah o dampinškem uvozu izdelka s poreklom iz LRK se normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (26) | Na kratko in zgolj zaradi lažjega sklicevanja so spodaj povzeta merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, katerih izpolnjevanje morajo družbe vlagateljice dokazati:






  1. | poslovne odločitve in stroški nastajajo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(26)

Na kratko in zgolj zaradi lažjega sklicevanja so spodaj povzeta merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, katerih izpolnjevanje morajo družbe vlagateljice dokazati:

1.

poslovne odločitve in stroški nastajajo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države;

| 2. | računovodska evidenca se uporablja za vse namene, revizija je neodvisna in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi; |
| --- | --- |

2.

računovodska evidenca se uporablja za vse namene, revizija je neodvisna in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi;

| 3. | ni znatnejših izkrivljanj, ki se prenašajo iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni znatnejših izkrivljanj, ki se prenašajo iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajna zakonodaja in premoženjsko pravo; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajna zakonodaja in premoženjsko pravo;

| 5. | devizna menjava poteka po tržnem menjalnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

devizna menjava poteka po tržnem menjalnem tečaju.

| (27) | Trije proizvajalci izvozniki iz LRK so zahtevali status subjekta v tržnem gospodarstvu v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so izpolnili ustrezen obrazec za zahtevek. Komisija je v prostorih teh družb iskala in preverila vse podatke, ki so bili predloženi v zahtevku za status subjekta v tržnem gospodarstvu in so se ji zdeli potrebni. |
| --- | --- |

(27)

Trije proizvajalci izvozniki iz LRK so zahtevali status subjekta v tržnem gospodarstvu v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so izpolnili ustrezen obrazec za zahtevek. Komisija je v prostorih teh družb iskala in preverila vse podatke, ki so bili predloženi v zahtevku za status subjekta v tržnem gospodarstvu in so se ji zdeli potrebni.

| (28) | Preiskava je pokazala, da nobena od treh zgoraj navedenih družb ne izpolnjuje zahtevanih meril, zato je bilo treba njihove zahtevke zavrniti. Naslednja preglednica povzema ugotovitve glede treh družb po posameznih merilih iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.










  Družba | Merila |
| --- | --- | --- |
| Člen 2(7)(c)
  alinea 1 | Člen 2(7)(c)
  alinea 2 | Člen 2(7)(c)
  alinea 3 | Člen 2(7)(c)
  alinea 4 | Člen 2(7)(c)
  alinea 5 |
| 1 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 2 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 3 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno |
| Vir: Preverjeni odgovori sodelujočih kitajskih izvoznikov na vprašalnik |

(28)

Preiskava je pokazala, da nobena od treh zgoraj navedenih družb ne izpolnjuje zahtevanih meril, zato je bilo treba njihove zahtevke zavrniti. Naslednja preglednica povzema ugotovitve glede treh družb po posameznih merilih iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

Družba

Merila

Člen 2(7)(c)

alinea 1

Člen 2(7)(c)

alinea 2

Člen 2(7)(c)

alinea 3

Člen 2(7)(c)

alinea 4

Člen 2(7)(c)

alinea 5

1

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

2

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

3

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Vir: Preverjeni odgovori sodelujočih kitajskih izvoznikov na vprašalnik

| (29) | Zadevna podjetja so imela možnost dati pripombe na zgornje ugotovitve. Vse tri družbe so nasprotovale ugotovitvam in trdile, da bi jim moral biti odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(29)

Zadevna podjetja so imela možnost dati pripombe na zgornje ugotovitve. Vse tri družbe so nasprotovale ugotovitvam in trdile, da bi jim moral biti odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu.

| (30) | Ena družba je podvomila, da bi bila praksa Komisije, da o statusu subjekta v tržnem gospodarstvu presoja na podlagi petih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, v skladu z določili GATT/STO. Trdila je tudi, da Komisija svoje odločitve opira na navedbe in domneve ter da se člen 2(7) osnovne uredbe ne uporablja objektivno. |
| --- | --- |

(30)

Ena družba je podvomila, da bi bila praksa Komisije, da o statusu subjekta v tržnem gospodarstvu presoja na podlagi petih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, v skladu z določili GATT/STO. Trdila je tudi, da Komisija svoje odločitve opira na navedbe in domneve ter da se člen 2(7) osnovne uredbe ne uporablja objektivno.

| (31) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da se sedanja preiskava vključno z oceno, ali proizvajalec izvoznik posluje po pogojih tržnega gospodarstva, izvaja v skladu z veljavnimi določbami osnovne uredbe, ki so v celoti v skladu z obveznostmi STO. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da se sedanja preiskava vključno z oceno, ali proizvajalec izvoznik posluje po pogojih tržnega gospodarstva, izvaja v skladu z veljavnimi določbami osnovne uredbe, ki so v celoti v skladu z obveznostmi STO.

| (32) | Kot je potrdilo Sodišče prve stopnje, mora proizvajalec izvoznik sam dokazati, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Če takšni dokazi niso predloženi, je treba zahtevek za status subjekta v tržnem gospodarstvu zavrniti. Takšen sklep izhaja iz objektivne analize utemeljenih dokazov, kakor so bili razkriti zadevnim družbam, in je predmet upravnega spora. |
| --- | --- |

(32)

Kot je potrdilo Sodišče prve stopnje, mora proizvajalec izvoznik sam dokazati, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Če takšni dokazi niso predloženi, je treba zahtevek za status subjekta v tržnem gospodarstvu zavrniti. Takšen sklep izhaja iz objektivne analize utemeljenih dokazov, kakor so bili razkriti zadevnim družbam, in je predmet upravnega spora.

| (33) | V zvezi s prvim merilom, tj. poslovne odločitve nastajajo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države ter da stroški odražajo tržne vrednosti, je bilo sklenjeno, da ni dokazano upoštevanje statuta ene od družb. Ni bilo torej dokaza, da država ne bi mogla znatneje vplivati na odločitve te družbe, tudi prek delničarja v lasti države. Družba je ugovarjala sklepom Komisije in je trdila, da je njen statut zanesljivo jamstvo, ki preprečuje znatnejši vpliv države na njene odločitve, ter da je delničar v lasti države fiduciar, ki nastopa v imenu zasebne družbe. Toda statut družbe predpisuje organizacijo družbe in postopke odločanja. Ker je preiskava razkrila, da se ta statut ne spoštuje ter da ga družba lahko brez težav spreminja, se lahko upravičeno sklepa, da so morebitne določbe takšnega statuta, ki naj bi preprečevale znatnejši vpliv države na odločitve družbe, nezanesljive in tega ne zagotavljajo. Družba pri pojasnjevanju, zakaj je fiduciar v lasti države njen delničar, tudi ni navedla drugega razloga razen „vidljivosti“. Nasprotno, med preverjanjem v njenih prostorih je trdila, da ji bo to med drugim omogočilo lažji dostop do finančnih sredstev v prihodnosti. Zato se je štelo, da je tveganje zaradi vmešavanja države precejšnje.
  Družba je tudi dokazovala, da v nasprotju s sklepi služb Komisije cene njenih surovin odražajo tržne vrednosti. O tem ni predložila nobenega dokaza, poleg tega so bile ugotovljene precejšnje razlike v cenah primerljivih nakupov surovin, ne da bi družba to znala primerno pojasniti.
  Zato je bilo treba skleniti, da proizvajalec izvoznik ni predložil zadostnih podatkov o tem, da posluje po pogojih tržnega gospodarstva. Nobeno dokazovanje zadevne družbe po razkritju ni moglo spremeniti tega sklepa in zahtevek je bilo treba zavrniti. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s prvim merilom, tj. poslovne odločitve nastajajo kot odziv na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države ter da stroški odražajo tržne vrednosti, je bilo sklenjeno, da ni dokazano upoštevanje statuta ene od družb. Ni bilo torej dokaza, da država ne bi mogla znatneje vplivati na odločitve te družbe, tudi prek delničarja v lasti države. Družba je ugovarjala sklepom Komisije in je trdila, da je njen statut zanesljivo jamstvo, ki preprečuje znatnejši vpliv države na njene odločitve, ter da je delničar v lasti države fiduciar, ki nastopa v imenu zasebne družbe. Toda statut družbe predpisuje organizacijo družbe in postopke odločanja. Ker je preiskava razkrila, da se ta statut ne spoštuje ter da ga družba lahko brez težav spreminja, se lahko upravičeno sklepa, da so morebitne določbe takšnega statuta, ki naj bi preprečevale znatnejši vpliv države na odločitve družbe, nezanesljive in tega ne zagotavljajo. Družba pri pojasnjevanju, zakaj je fiduciar v lasti države njen delničar, tudi ni navedla drugega razloga razen „vidljivosti“. Nasprotno, med preverjanjem v njenih prostorih je trdila, da ji bo to med drugim omogočilo lažji dostop do finančnih sredstev v prihodnosti. Zato se je štelo, da je tveganje zaradi vmešavanja države precejšnje.

Družba je tudi dokazovala, da v nasprotju s sklepi služb Komisije cene njenih surovin odražajo tržne vrednosti. O tem ni predložila nobenega dokaza, poleg tega so bile ugotovljene precejšnje razlike v cenah primerljivih nakupov surovin, ne da bi družba to znala primerno pojasniti.

Zato je bilo treba skleniti, da proizvajalec izvoznik ni predložil zadostnih podatkov o tem, da posluje po pogojih tržnega gospodarstva. Nobeno dokazovanje zadevne družbe po razkritju ni moglo spremeniti tega sklepa in zahtevek je bilo treba zavrniti.

| (34) | Ena družba je zatrjevala, da odsotnost sklepčnosti na skupščini delničarjev, kar delničarju v državni lasti omogoča znatnejše vplivanje na odločitve družbe, ni pomembna, saj takšna skupščina ni odgovorna za poslovne odločitve. Vendar vpliv države ni pomemben samo v zvezi s poslovnimi odločitvami. Poleg tega je po statutu družbe skupščina delničarjev pristojna med drugim za odločitve o poslovanju in investicijskih programih, za proučitev in odobritev finančnega proračuna in zaključnih računov ter načrtovane delitve dobička družbe. Država lahko torej znatneje vpliva na odločitve družbe pri tako pomembnih zadevah. Družba je tudi dokazovala, da se na podlagi dejstva, da je polovico obdobja preiskave izvoz potekal prek trgovca v delni lasti države, ne more sklepati na vmešavanje države. Glede tega je treba opozoriti, da čeprav je ta trgovec sodeloval pri prodaji zadevnega izdelka (vključno s podpisovanjem pogodb, prejemanjem plačil in izdajanjem računov odjemalcem), ni predložil zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu. Družba zato ni mogla dokazati, da posluje brez znatnejšega vmešavanja države. |
| --- | --- |

(34)

Ena družba je zatrjevala, da odsotnost sklepčnosti na skupščini delničarjev, kar delničarju v državni lasti omogoča znatnejše vplivanje na odločitve družbe, ni pomembna, saj takšna skupščina ni odgovorna za poslovne odločitve. Vendar vpliv države ni pomemben samo v zvezi s poslovnimi odločitvami. Poleg tega je po statutu družbe skupščina delničarjev pristojna med drugim za odločitve o poslovanju in investicijskih programih, za proučitev in odobritev finančnega proračuna in zaključnih računov ter načrtovane delitve dobička družbe. Država lahko torej znatneje vpliva na odločitve družbe pri tako pomembnih zadevah. Družba je tudi dokazovala, da se na podlagi dejstva, da je polovico obdobja preiskave izvoz potekal prek trgovca v delni lasti države, ne more sklepati na vmešavanje države. Glede tega je treba opozoriti, da čeprav je ta trgovec sodeloval pri prodaji zadevnega izdelka (vključno s podpisovanjem pogodb, prejemanjem plačil in izdajanjem računov odjemalcem), ni predložil zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu. Družba zato ni mogla dokazati, da posluje brez znatnejšega vmešavanja države.

| (35) | Ena družba je tudi dokazovala, da delničar v državni lasti, ki je lastnik večine delnic družbe in posledično imenuje večino članov sveta direktorjev, ne more znatneje vplivati na odločitve družbe. Glede tega se opozarja, da se v primeru, ko ima država možnost znatneje vplivati na odločitve družbe, bodisi pravno ali de facto, v skladu z dosledno prakso Komisije šteje, da prvo merilo iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Zahtevek je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(35)

Ena družba je tudi dokazovala, da delničar v državni lasti, ki je lastnik večine delnic družbe in posledično imenuje večino članov sveta direktorjev, ne more znatneje vplivati na odločitve družbe. Glede tega se opozarja, da se v primeru, ko ima država možnost znatneje vplivati na odločitve družbe, bodisi pravno ali de facto, v skladu z dosledno prakso Komisije šteje, da prvo merilo iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno. Zahtevek je bilo zato treba zavrniti.

| (36) | V zvezi z drugim merilom, tj. podjetja morajo voditi enovito računovodsko evidenco, ki se revidira neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, so vse tri družbe zatrjevale, da izpolnjujejo merilo, ker je revizija njihove računovodske evidence neodvisna. Vendar je bilo ugotovljeno, da revizorska poročila o družbah neskladna z računovodsko evidenco družbe ali da ne upoštevajo spremembe računovodske politike zadevnih družb, kot to zahtevajo mednarodni računovodski standardi. V enem primeru je bilo tudi ugotovljeno, da se zneski, navedeni v revizorjevih zabeležkah o računovodski evidenci, ne ujemajo z računovodsko evidenco družbe. Neka druga družba ni predložila angleškega izvoda popolnega računovodskega izkaza in revizorjevih zabeležk o njem, zaradi česar ga ni bilo mogoče pravilno proučiti. Zato je bilo treba skleniti, da revizija računovodskih evidenc vseh treh zadevnih družb ni v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kakor zahteva druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in zahtevki so bili zavrnjeni. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi z drugim merilom, tj. podjetja morajo voditi enovito računovodsko evidenco, ki se revidira neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, so vse tri družbe zatrjevale, da izpolnjujejo merilo, ker je revizija njihove računovodske evidence neodvisna. Vendar je bilo ugotovljeno, da revizorska poročila o družbah neskladna z računovodsko evidenco družbe ali da ne upoštevajo spremembe računovodske politike zadevnih družb, kot to zahtevajo mednarodni računovodski standardi. V enem primeru je bilo tudi ugotovljeno, da se zneski, navedeni v revizorjevih zabeležkah o računovodski evidenci, ne ujemajo z računovodsko evidenco družbe. Neka druga družba ni predložila angleškega izvoda popolnega računovodskega izkaza in revizorjevih zabeležk o njem, zaradi česar ga ni bilo mogoče pravilno proučiti. Zato je bilo treba skleniti, da revizija računovodskih evidenc vseh treh zadevnih družb ni v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kakor zahteva druga alinea člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in zahtevki so bili zavrnjeni.

| (37) | V zvezi s tretjim merilom so vse tri družbe trdile, da v nasprotju z ugotovitvami Komisije ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega netržnega gospodarstva. Ena družba se ni strinjala z ugotovitvijo, da ni dokazov o tem, da njena pravica do rabe zemljišča odraža tržno vrednost, in je predložila informacije javnega značaja o cenah zemljišč. Ta informacija je bila predložena po roku, določenem za predložitev pravilno dokumentiranega zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu, in je ni bilo mogoče več preveriti: zato jo je bilo treba zavrniti. Kar zadeva drugo družbo, je bilo ugotovljeno, da je kupila svoje proizvodne zmogljivosti zadevnega izdelka od družbe v lasti države s precejšnjim popustom glede na vrednost, ki so jo določili neodvisni ocenjevalci. Prav tako so bile ugotovljene nedoslednosti pri amortizaciji stalnih sredstev. Pri tretji družbi se je pokazalo, da je jamstva za bančna posojila dobila od delničarja v lasti države in da vodi poravnalni račun tako, da ni mogoče povezati računov in plačil. To kaže na precejšnja izkrivljanja, ki so se prenesla iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi s tretjim merilom so vse tri družbe trdile, da v nasprotju z ugotovitvami Komisije ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega netržnega gospodarstva. Ena družba se ni strinjala z ugotovitvijo, da ni dokazov o tem, da njena pravica do rabe zemljišča odraža tržno vrednost, in je predložila informacije javnega značaja o cenah zemljišč. Ta informacija je bila predložena po roku, določenem za predložitev pravilno dokumentiranega zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu, in je ni bilo mogoče več preveriti: zato jo je bilo treba zavrniti. Kar zadeva drugo družbo, je bilo ugotovljeno, da je kupila svoje proizvodne zmogljivosti zadevnega izdelka od družbe v lasti države s precejšnjim popustom glede na vrednost, ki so jo določili neodvisni ocenjevalci. Prav tako so bile ugotovljene nedoslednosti pri amortizaciji stalnih sredstev. Pri tretji družbi se je pokazalo, da je jamstva za bančna posojila dobila od delničarja v lasti države in da vodi poravnalni račun tako, da ni mogoče povezati računov in plačil. To kaže na precejšnja izkrivljanja, ki so se prenesla iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva.

| (38) | Tako je bilo sklenjeno, da zadevne družbe ne izpolnjujejo pogojev iz tretje alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato bilo treba njihove zahtevke zavrniti. |
| --- | --- |

(38)

Tako je bilo sklenjeno, da zadevne družbe ne izpolnjujejo pogojev iz tretje alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato bilo treba njihove zahtevke zavrniti.

| (39) | Družba, ki ni izpolnjevala četrtega merila, je dokazovala, da v nasprotju z ugotovitvami Komisije stečajna zakonodaja zagotavlja stabilnost in pravno varnost. Vendar je bilo ugotovljeno, da se ta družba spopada s precejšnjimi finančnimi težavami, saj že nekaj let zapovrstjo posluje z izgubo, ter da ji iz težav pomaga njen delničar v lasti države. Takšne znatne finančne težave sicer ne vodijo nujno v stečaj, kakor je dokazovala družba, vendar pa dejstvo, da je družbo rešil delničar v lasti države (tudi z odpisom dolga), medtem ko v normalnih tržnih pogojih delničar v takšnih okoliščinah ne bi tako ravnal, kaže, da je uporaba takšne zakonodaje v tem določenem primeru dvomljiva. Zato je bilo treba skleniti, da ni dokazov, da bi se stečajna zakonodaja za družbo uporabila v praksi. Ker takšnega dokaza ni bilo, se je štelo, da to merilo ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(39)

Družba, ki ni izpolnjevala četrtega merila, je dokazovala, da v nasprotju z ugotovitvami Komisije stečajna zakonodaja zagotavlja stabilnost in pravno varnost. Vendar je bilo ugotovljeno, da se ta družba spopada s precejšnjimi finančnimi težavami, saj že nekaj let zapovrstjo posluje z izgubo, ter da ji iz težav pomaga njen delničar v lasti države. Takšne znatne finančne težave sicer ne vodijo nujno v stečaj, kakor je dokazovala družba, vendar pa dejstvo, da je družbo rešil delničar v lasti države (tudi z odpisom dolga), medtem ko v normalnih tržnih pogojih delničar v takšnih okoliščinah ne bi tako ravnal, kaže, da je uporaba takšne zakonodaje v tem določenem primeru dvomljiva. Zato je bilo treba skleniti, da ni dokazov, da bi se stečajna zakonodaja za družbo uporabila v praksi. Ker takšnega dokaza ni bilo, se je štelo, da to merilo ni izpolnjeno.

| (40) | Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom in neposredno prizadete stranke so bile ustrezno obveščene. Dokazovanje izvoznikov je že obravnavano zgoraj. Industrija Skupnosti, ki je tudi imela možnost predložiti pripombe, se je strinjala z odločitvami glede statusa subjekta v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(40)

Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom in neposredno prizadete stranke so bile ustrezno obveščene. Dokazovanje izvoznikov je že obravnavano zgoraj. Industrija Skupnosti, ki je tudi imela možnost predložiti pripombe, se je strinjala z odločitvami glede statusa subjekta v tržnem gospodarstvu.

1.5.2   Individualna obravnava

| (41) | Po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki sodijo v okvir člena 2(7) osnovne uredbe, določi, če že se, dajatev za vso državo, razen v tistih primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe za individualno obravnavo. |
| --- | --- |

(41)

Po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki sodijo v okvir člena 2(7) osnovne uredbe, določi, če že se, dajatev za vso državo, razen v tistih primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe za individualno obravnavo.

| (42) | Trije proizvajalci izvozniki so poleg zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu predložili tudi zahtevek za individualno obravnavo v primeru, da jim ne bi bil odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(42)

Trije proizvajalci izvozniki so poleg zahtevka za status subjekta v tržnem gospodarstvu predložili tudi zahtevek za individualno obravnavo v primeru, da jim ne bi bil odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu.

| (43) | Ker nobena od treh družb ni mogla dokazati, da vmešavanje države, bodisi dejansko ali morebitno, ni takšno, da bi lahko vplivalo tudi na cene in količine izvoženih izdelkov ter na njihove prodajne pogoje, je bilo treba skleniti, da ne izpolnjujejo pogojev iz člena 9(5)(b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Ker nobena od treh družb ni mogla dokazati, da vmešavanje države, bodisi dejansko ali morebitno, ni takšno, da bi lahko vplivalo tudi na cene in količine izvoženih izdelkov ter na njihove prodajne pogoje, je bilo treba skleniti, da ne izpolnjujejo pogojev iz člena 9(5)(b) osnovne uredbe.

| (44) | Prav tako je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da ni mogoče izključiti tveganja izogibanja ukrepom, če bi tem izvoznikom odobrili individualno stopnjo dajatve. To tveganje izhaja iz zgoraj navedenega dejanskega ali morebitnega vmešavanja države v poslovanje družb. Še več, glede na naravo in predstavitev PTFE je navadno zelo težko, zlasti za carinske organe, določiti proizvajalca uvoženega PTFE. Zato se je štelo, da je veliko tveganje izogibanja ukrepom z izvažanjem preko družbe z nižjo stopnjo dajatve, ki se še poveča zaradi precejšnjega tveganja vmešavanja države. Pogoji iz člena 9(5)(e) osnovne uredbe zato niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(44)

Prav tako je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da ni mogoče izključiti tveganja izogibanja ukrepom, če bi tem izvoznikom odobrili individualno stopnjo dajatve. To tveganje izhaja iz zgoraj navedenega dejanskega ali morebitnega vmešavanja države v poslovanje družb. Še več, glede na naravo in predstavitev PTFE je navadno zelo težko, zlasti za carinske organe, določiti proizvajalca uvoženega PTFE. Zato se je štelo, da je veliko tveganje izogibanja ukrepom z izvažanjem preko družbe z nižjo stopnjo dajatve, ki se še poveča zaradi precejšnjega tveganja vmešavanja države. Pogoji iz člena 9(5)(e) osnovne uredbe zato niso bili izpolnjeni.

| (45) | Glede na to, da nobena družba ne izpolnjuje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, se začasno sklene, da se individualna obravnava zanje ne odobri. |
| --- | --- |

(45)

Glede na to, da nobena družba ne izpolnjuje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, se začasno sklene, da se individualna obravnava zanje ne odobri.

1.5.3   Normalna vrednost

1.5.3.1   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki se jim ne odobri status subjekta v tržnem gospodarstvu

| (46) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki se jim ne odobri status subjekta v tržnem gospodarstvu, določiti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki se jim ne odobri status subjekta v tržnem gospodarstvu, določiti na podlagi cen ali računsko določene vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (47) | V obvestilu o začetku so bile kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za LRK predvidene ZDA in zainteresirane stranke so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe glede tega. Dva proizvajalca izvoznika iz LRK sta trdila, da odločitev za ZDA ni ustrezna in sta namesto ZDA predlagala Rusijo. Trdila sta, da trg PTFE v ZDA ni zadosti konkurenčen zaradi protidampinških dajatev, ki veljajo za uvoz iz Italije in Japonske od leta 1988 dalje. Dokazovala sta tudi, da je največji proizvajalec v ZDA povezan z enim od pritožnikov v EU. Poleg tega sta zatrjevala, da se PTFE, ki se prodaja na trgu ZDA, in PTFE, ki ga kitajski proizvajalci izvažajo v Skupnost, razlikujeta po tehnični ravni, kakovosti in končni uporabi. Prav tako sta dokazovala, da je različen dostop do surovin, saj morajo proizvajalci iz ZDA uvažati fluorit in pri tem upoštevati izvozne kvote, ki jih je uvedla LRK in predstavljajo 50 % svetovne proizvodnje navedenega izdelka. Po drugi strani imajo kitajski izvozniki neposreden dostop do fluorita, izdelanega na Kitajskem. Dokazovala sta tudi, da je Kitajska po svojem gospodarskem razvoju (z nižjimi stroški dela kot v ZDA) bolj podobna Rusiji, ki je tudi predmet iste preiskave. |
| --- | --- |

(47)

V obvestilu o začetku so bile kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za LRK predvidene ZDA in zainteresirane stranke so bile pozvane, da predložijo svoje pripombe glede tega. Dva proizvajalca izvoznika iz LRK sta trdila, da odločitev za ZDA ni ustrezna in sta namesto ZDA predlagala Rusijo. Trdila sta, da trg PTFE v ZDA ni zadosti konkurenčen zaradi protidampinških dajatev, ki veljajo za uvoz iz Italije in Japonske od leta 1988 dalje. Dokazovala sta tudi, da je največji proizvajalec v ZDA povezan z enim od pritožnikov v EU. Poleg tega sta zatrjevala, da se PTFE, ki se prodaja na trgu ZDA, in PTFE, ki ga kitajski proizvajalci izvažajo v Skupnost, razlikujeta po tehnični ravni, kakovosti in končni uporabi. Prav tako sta dokazovala, da je različen dostop do surovin, saj morajo proizvajalci iz ZDA uvažati fluorit in pri tem upoštevati izvozne kvote, ki jih je uvedla LRK in predstavljajo 50 % svetovne proizvodnje navedenega izdelka. Po drugi strani imajo kitajski izvozniki neposreden dostop do fluorita, izdelanega na Kitajskem. Dokazovala sta tudi, da je Kitajska po svojem gospodarskem razvoju (z nižjimi stroški dela kot v ZDA) bolj podobna Rusiji, ki je tudi predmet iste preiskave.

| (48) | Opozoriti je treba, da se PTFE izdeluje v omejenem številu držav. En proizvajalec v Indiji, ki je podprl trditve o domnevnem dampinškem izvozu kitajskih proizvajalcev, je bil zaprošen za sodelovanje kot proizvajalec v morebitni primerljivi državi. Vendar indijski proizvajalec ni privolil v sodelovanje. |
| --- | --- |

(48)

Opozoriti je treba, da se PTFE izdeluje v omejenem številu držav. En proizvajalec v Indiji, ki je podprl trditve o domnevnem dampinškem izvozu kitajskih proizvajalcev, je bil zaprošen za sodelovanje kot proizvajalec v morebitni primerljivi državi. Vendar indijski proizvajalec ni privolil v sodelovanje.

| (49) | Kar zadeva predlagano izbiro Rusije, je bilo zaradi razlogov iz uvodnih izjav 70 do 75 ugotovljeno, da so podatki, ki so jih v zvezi z normalno vrednostjo predložili ruski proizvajalci izvozniki, nezanesljivi in se zato ne morejo uporabiti. Zato je bilo nesprejemljivo, da bi se takšni podatki uporabili za določitev normalne vrednosti za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim ni odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu. Poleg tega država, ki je sama predmet preiskave, navadno ne velja za ustrezno primerljivo državo, saj je lahko njen domači trg izkrivljen. |
| --- | --- |

(49)

Kar zadeva predlagano izbiro Rusije, je bilo zaradi razlogov iz uvodnih izjav 70 do 75 ugotovljeno, da so podatki, ki so jih v zvezi z normalno vrednostjo predložili ruski proizvajalci izvozniki, nezanesljivi in se zato ne morejo uporabiti. Zato je bilo nesprejemljivo, da bi se takšni podatki uporabili za določitev normalne vrednosti za kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim ni odobren status subjekta v tržnem gospodarstvu. Poleg tega država, ki je sama predmet preiskave, navadno ne velja za ustrezno primerljivo državo, saj je lahko njen domači trg izkrivljen.

| (50) | Glede izbire ZDA je analiza vseh razpoložljivih podatkov pokazala, da so ZDA najustreznejša primerljiva država. Združene države Amerike imajo velik in zelo konkurenčen trg za zadevni izdelek, tri proizvajalce in kljub protidampinškim dajatvam precej velik uvoz (nad 20 % domačega trga), vključno iz LRK in Rusije. Carinske dajatve na uvoz PTFE v ZDA so nižje (5,8 %) kot v Rusiji (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Glede izbire ZDA je analiza vseh razpoložljivih podatkov pokazala, da so ZDA najustreznejša primerljiva država. Združene države Amerike imajo velik in zelo konkurenčen trg za zadevni izdelek, tri proizvajalce in kljub protidampinškim dajatvam precej velik uvoz (nad 20 % domačega trga), vključno iz LRK in Rusije. Carinske dajatve na uvoz PTFE v ZDA so nižje (5,8 %) kot v Rusiji (10 %).

| (51) | Kar zadeva povezanost proizvajalca v primerljivi državi s proizvajalcem v Skupnosti, to ne more samo po sebi utemeljevati izbire ZDA kot neprimerne. Službe Komisije so preverile podatke, ki so jih predložili proizvajalci iz ZDA, in so se popolnoma prepričale o njihovi točnosti in zanesljivosti. |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva povezanost proizvajalca v primerljivi državi s proizvajalcem v Skupnosti, to ne more samo po sebi utemeljevati izbire ZDA kot neprimerne. Službe Komisije so preverile podatke, ki so jih predložili proizvajalci iz ZDA, in so se popolnoma prepričale o njihovi točnosti in zanesljivosti.

| (52) | Ugotovljeno je bilo, da tudi dokazovanje o razlikah v dostopu do surovin (fluorit) ne preprečuje izbire ZDA. Predložen ni bil noben dokaz o učinku kitajskih izvoznih kvot na ameriški trg, kar bi omogočilo količinsko ovrednotiti morebitni takšen učinek. Bilo pa je ugotovljeno, da je fluorit med surovinami za PTFE na četrtem mestu in bi torej moral predstavljati le zelo majhen del stroškov proizvodnje (po grobi oceni manj kot 5 %). V takšnih okoliščinah bi bil učinek kitajskih izvoznih kvot na trg PTFE v ZDA zelo majhen. Še več, kloroform je veliko pomembnejša sestavina PTFE, tu pa je LRK v slabšem položaju zaradi svoje odvisnosti od uvoza in zaradi visokih protidampinških dajatev, ki so uvedene za številne države izvoznice. Zato je sklenjeno, da razlike v dostopu do surovin med ZDA in LRK niso takšne, da bi bila zaradi tega izbira prve za primerljivo državo neprimerna. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo, da tudi dokazovanje o razlikah v dostopu do surovin (fluorit) ne preprečuje izbire ZDA. Predložen ni bil noben dokaz o učinku kitajskih izvoznih kvot na ameriški trg, kar bi omogočilo količinsko ovrednotiti morebitni takšen učinek. Bilo pa je ugotovljeno, da je fluorit med surovinami za PTFE na četrtem mestu in bi torej moral predstavljati le zelo majhen del stroškov proizvodnje (po grobi oceni manj kot 5 %). V takšnih okoliščinah bi bil učinek kitajskih izvoznih kvot na trg PTFE v ZDA zelo majhen. Še več, kloroform je veliko pomembnejša sestavina PTFE, tu pa je LRK v slabšem položaju zaradi svoje odvisnosti od uvoza in zaradi visokih protidampinških dajatev, ki so uvedene za številne države izvoznice. Zato je sklenjeno, da razlike v dostopu do surovin med ZDA in LRK niso takšne, da bi bila zaradi tega izbira prve za primerljivo državo neprimerna.

| (53) | Glede fizikalnih in tehničnih razlik in končne uporabe razpoložljivi podatki kažejo, da izvoženi izdelek kitajskih proizvajalcev, čeprav je zaradi različnih ravni nečistoč navadno slabše kakovosti kot PTFE, izdelan v ZDA, še dosega standarde industrije in ima na splošno enako uporabo. Vendar se je zaradi upoštevanja možnosti različnih ravni nečistoč med zadevnim in podobnim izdelkom in ob odsotnosti drugih podatkov na podlagi ocen, ki so jih predložili proizvajalci iz ZDA, začasno določila uskladitev na 10 %. |
| --- | --- |

(53)

Glede fizikalnih in tehničnih razlik in končne uporabe razpoložljivi podatki kažejo, da izvoženi izdelek kitajskih proizvajalcev, čeprav je zaradi različnih ravni nečistoč navadno slabše kakovosti kot PTFE, izdelan v ZDA, še dosega standarde industrije in ima na splošno enako uporabo. Vendar se je zaradi upoštevanja možnosti različnih ravni nečistoč med zadevnim in podobnim izdelkom in ob odsotnosti drugih podatkov na podlagi ocen, ki so jih predložili proizvajalci iz ZDA, začasno določila uskladitev na 10 %.

| (54) | Kar zadeva različno stopnjo gospodarskega razvoja v ZDA in LRK, ni bil predložen noben dokaz, ki bi pokazal, ali takšna razlika vpliva na normalno vrednost in koliko. Sploh pa takšna razlika sama po sebi ni pomemben dejavnik pri izbiri primerljive države. Pravzaprav je zaradi izbire sodobnega in stroškovno učinkovitega trga, za katerega je značilna močna konkurenca, normalna vrednost prav lahko nižja kot v primeru, da ima primerljiva država podoben gospodarski razvoj kot država z netržnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva različno stopnjo gospodarskega razvoja v ZDA in LRK, ni bil predložen noben dokaz, ki bi pokazal, ali takšna razlika vpliva na normalno vrednost in koliko. Sploh pa takšna razlika sama po sebi ni pomemben dejavnik pri izbiri primerljive države. Pravzaprav je zaradi izbire sodobnega in stroškovno učinkovitega trga, za katerega je značilna močna konkurenca, normalna vrednost prav lahko nižja kot v primeru, da ima primerljiva država podoben gospodarski razvoj kot država z netržnim gospodarstvom.

| (55) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so ZDA najustreznejša primerljiva država in da je v teh okoliščinah in v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe izbira ZDA primerna in upravičena. |
| --- | --- |

(55)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so ZDA najustreznejša primerljiva država in da je v teh okoliščinah in v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe izbira ZDA primerna in upravičena.

| (56) | Komisija je proizvajalcem v ZDA poslala podrobnejši vprašalnik v zvezi s podatki o domačih prodajnih cenah in proizvodnih stroških podobnega izdelka. Proizvajalčevi podatki so se preverjali na kraju samem. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je proizvajalcem v ZDA poslala podrobnejši vprašalnik v zvezi s podatki o domačih prodajnih cenah in proizvodnih stroških podobnega izdelka. Proizvajalčevi podatki so se preverjali na kraju samem.

| (57) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se je normalna vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike določila na podlagi preverjenih podatkov, ki sta jih predložila dva proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na domačem trgu ZDA za primerljive vrste izdelka, saj se te po ugotovitvah prodajajo v običajnem poteku trgovine in v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se je normalna vrednost za kitajske proizvajalce izvoznike določila na podlagi preverjenih podatkov, ki sta jih predložila dva proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na domačem trgu ZDA za primerljive vrste izdelka, saj se te po ugotovitvah prodajajo v običajnem poteku trgovine in v reprezentativnih količinah.

| (58) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, se je Komisija ravnala po metodologiji, ki je razložena v uvodnih izjavah 18 do 28. |
| --- | --- |

(58)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, se je Komisija ravnala po metodologiji, ki je razložena v uvodnih izjavah 18 do 28.

1.5.4   Izvozna cena

| (59) | Izdelki, ki so jih v Skupnost izvozili kitajski proizvajalci izvozniki, so se prodali neposredno neodvisnim odjemalcem v Skupnosti, zato se je izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določila na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(59)

Izdelki, ki so jih v Skupnost izvozili kitajski proizvajalci izvozniki, so se prodali neposredno neodvisnim odjemalcem v Skupnosti, zato se je izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določila na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.

1.5.5   Primerjava

| (60) | Uskladitve so bile narejene v zvezi s popusti in rabati, provizijami, stroški prevoza, zavarovanja, pakiranja, kreditov, s poprodajnimi ter bančnimi stroški, kjer je bilo to primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(60)

Uskladitve so bile narejene v zvezi s popusti in rabati, provizijami, stroški prevoza, zavarovanja, pakiranja, kreditov, s poprodajnimi ter bančnimi stroški, kjer je bilo to primerno in upravičeno.

| (61) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 53, je bila na podlagi člena 2(10)(a) narejena uskladitev normalne vrednosti zaradi različnih ravni nečistoč pri izdelku, ki ga kitajski proizvajalec prodaja v Skupnost, in izdelku v prodaji na domačem trgu v ZDA. |
| --- | --- |

(61)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 53, je bila na podlagi člena 2(10)(a) narejena uskladitev normalne vrednosti zaradi različnih ravni nečistoč pri izdelku, ki ga kitajski proizvajalec prodaja v Skupnost, in izdelku v prodaji na domačem trgu v ZDA.

| (62) | Poleg tega je bila ena vrsta izdelka iz kitajskega izvoza drugače toplotno obdelana kot primerljiva vrsta izdelka v prodaji v primerljivi državi. Zato se je omogočila uskladitev v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. V odsotnosti zanesljivejših informacij se je uskladitev določila na podlagi cenovne razlike, ki je bila v zvezi z navedeno posebnostjo ugotovljena v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega je bila ena vrsta izdelka iz kitajskega izvoza drugače toplotno obdelana kot primerljiva vrsta izdelka v prodaji v primerljivi državi. Zato se je omogočila uskladitev v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. V odsotnosti zanesljivejših informacij se je uskladitev določila na podlagi cenovne razlike, ki je bila v zvezi z navedeno posebnostjo ugotovljena v primerljivi državi.

| (63) | Sodelujoči proizvajalci v ZDA v obdobju preiskave niso izdelovali vrste izdelka, ki bi bila neposredno podobna vrsti izdelka iz kitajskega izvoza s povprečno velikostjo delcev med 100 in 400 mikroni, zato ni bilo mogoče določiti tržne razlike. Vendar je bilo na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec iz ZDA, začasno sklenjeno, da ta vrsta izdelka z nestalno velikostjo delcev, ki jo prodajajo kitajski izvozniki, po svojih značilnostih močno spominja na nizko pretočni PTFE (delci manjši od 100 mikronov). Zato se je štelo za ustrezno, da se normalna vrednost navedene vrste določi na podlagi ugotovljene normalne vrednosti za nizko pretočni PTFE v prodaji na trgu ZDA. |
| --- | --- |

(63)

Sodelujoči proizvajalci v ZDA v obdobju preiskave niso izdelovali vrste izdelka, ki bi bila neposredno podobna vrsti izdelka iz kitajskega izvoza s povprečno velikostjo delcev med 100 in 400 mikroni, zato ni bilo mogoče določiti tržne razlike. Vendar je bilo na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec iz ZDA, začasno sklenjeno, da ta vrsta izdelka z nestalno velikostjo delcev, ki jo prodajajo kitajski izvozniki, po svojih značilnostih močno spominja na nizko pretočni PTFE (delci manjši od 100 mikronov). Zato se je štelo za ustrezno, da se normalna vrednost navedene vrste določi na podlagi ugotovljene normalne vrednosti za nizko pretočni PTFE v prodaji na trgu ZDA.

| (64) | Uskladitev je bila narejena tudi zaradi zatrjevanih razlik v zvezi s kitajskim vračilom DDV. |
| --- | --- |

(64)

Uskladitev je bila narejena tudi zaradi zatrjevanih razlik v zvezi s kitajskim vračilom DDV.

1.5.6   Stopnja dampinga

| (65) | Kakor je predvideno s členom 2(11) osnovne uredbe, se je pri vsakem kitajskem proizvajalcu izvozniku tehtano povprečje normalne vrednosti, ki je bilo v primerljivi državi določeno za vrsto izdelka, izvoženo v Skupnost, primerjalo s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste izdelka, izvoženo v Skupnost. |
| --- | --- |

(65)

Kakor je predvideno s členom 2(11) osnovne uredbe, se je pri vsakem kitajskem proizvajalcu izvozniku tehtano povprečje normalne vrednosti, ki je bilo v primerljivi državi določeno za vrsto izdelka, izvoženo v Skupnost, primerjalo s tehtanim povprečjem izvozne cene ustrezne vrste izdelka, izvoženo v Skupnost.

| (66) | Kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (41) do (43) zgoraj, nobeni od treh sodelujočih kitajskih družb ni bila odobrena individualna obravnava. Zato se je na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenih za vsakega posameznega kitajskega proizvajalca, določila enotna stopnja dampinga za vso državo. |
| --- | --- |

(66)

Kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (41) do (43) zgoraj, nobeni od treh sodelujočih kitajskih družb ni bila odobrena individualna obravnava. Zato se je na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenih za vsakega posameznega kitajskega proizvajalca, določila enotna stopnja dampinga za vso državo.

| (67) | Stopnja dampinga za vso državo, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Skupnosti pred carinjenjem, znaša 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Stopnja dampinga za vso državo, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Skupnosti pred carinjenjem, znaša 99,7 %.

| (68) | Ker je izvoz treh znanih proizvajalcev izvoznikov očitno obsegal celotni kitajski izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ni bilo razloga za prepričanje, da kateri od proizvajalcev izvoznik ne sodeluje. Zato začasno velja, da je treba stopnjo dampinga za vso državo določiti na isti ravni. |
| --- | --- |

(68)

Ker je izvoz treh znanih proizvajalcev izvoznikov očitno obsegal celotni kitajski izvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ni bilo razloga za prepričanje, da kateri od proizvajalcev izvoznik ne sodeluje. Zato začasno velja, da je treba stopnjo dampinga za vso državo določiti na isti ravni.

1.6   Rusija

| (69) | Izpolnjene vprašalnike so predložili dva znana proizvajalca izvoznika in povezane družbe enega od izvoznikov (en trgovec v Rusiji in en uvoznik v Skupnosti). |
| --- | --- |

(69)

Izpolnjene vprašalnike so predložili dva znana proizvajalca izvoznika in povezane družbe enega od izvoznikov (en trgovec v Rusiji in en uvoznik v Skupnosti).

1.6.1   Nesodelovanje

| (70) | Pri obeh družbah so bili odgovori na vprašalnik precej pomanjkljivi. V obeh primerih je preveritev na kraju samem tudi pokazala, da sta tidve družbi predložili nepopolne, nepravilne in zavajajoče podatke. |
| --- | --- |

(70)

Pri obeh družbah so bili odgovori na vprašalnik precej pomanjkljivi. V obeh primerih je preveritev na kraju samem tudi pokazala, da sta tidve družbi predložili nepopolne, nepravilne in zavajajoče podatke.

| (71) | Računovodska evidenca ene od družb je bila tako precej pomanjkljiva in je bila ocenjena kot nezanesljiva. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali so predloženi podatki popolni in točni. Še več, odgovorov na vprašalnik v precejšnjem delu sploh ni bilo mogoče preveriti (ker družba ni predložila uskladitve z računovodsko evidenco), v nekaterih primerih družba niti ni hotela predložiti potrebnih podatkov za izračun stopnje dampinga ali pa teh podatkov ni predložila pravočasno, tako da se jih ni več dalo preveriti. |
| --- | --- |

(71)

Računovodska evidenca ene od družb je bila tako precej pomanjkljiva in je bila ocenjena kot nezanesljiva. Zato ni bilo mogoče preveriti, ali so predloženi podatki popolni in točni. Še več, odgovorov na vprašalnik v precejšnjem delu sploh ni bilo mogoče preveriti (ker družba ni predložila uskladitve z računovodsko evidenco), v nekaterih primerih družba niti ni hotela predložiti potrebnih podatkov za izračun stopnje dampinga ali pa teh podatkov ni predložila pravočasno, tako da se jih ni več dalo preveriti.

| (72) | Tudi odgovori druge družbe so bili pomanjkljivi in preveritev na kraju samem je pokazala, da so bili zavajajoči prav pomembni podatki o organizacijski strukturi družbe. Tako je bilo šele med preveritvijo v prostorih družbe ugotovljeno, da se je družba na začetku obdobja preiskave razdelila na dva subjekta (eden od njiju je izdeloval zadevni izdelek). Dejstvo, da zapletena sestava družbe ni bila znana pred preveritvenim obiskom, je zaradi precejšnjih posledic v zvezi z računovodsko dokumentacijo in določitvijo stroškov močno oviralo preiskavo. |
| --- | --- |

(72)

Tudi odgovori druge družbe so bili pomanjkljivi in preveritev na kraju samem je pokazala, da so bili zavajajoči prav pomembni podatki o organizacijski strukturi družbe. Tako je bilo šele med preveritvijo v prostorih družbe ugotovljeno, da se je družba na začetku obdobja preiskave razdelila na dva subjekta (eden od njiju je izdeloval zadevni izdelek). Dejstvo, da zapletena sestava družbe ni bila znana pred preveritvenim obiskom, je zaradi precejšnjih posledic v zvezi z računovodsko dokumentacijo in določitvijo stroškov močno oviralo preiskavo.

| (73) | Družbu tudi ni predložila pomembnih delov odgovorov, vključno z revidiranimi računovodskimi izkazi, češ da niso na voljo. Preveritveni obisk je pokazal, da to ne drži. Poleg tega je družba na začetku preveritvenega obiska predložila nove odgovore na pomemben del vprašalnika in tako ovirala preverjanje podatkov iz odgovorov. |
| --- | --- |

(73)

Družbu tudi ni predložila pomembnih delov odgovorov, vključno z revidiranimi računovodskimi izkazi, češ da niso na voljo. Preveritveni obisk je pokazal, da to ne drži. Poleg tega je družba na začetku preveritvenega obiska predložila nove odgovore na pomemben del vprašalnika in tako ovirala preverjanje podatkov iz odgovorov.

| (74) | Povezani ruski trgovec družbe, navedene v prejšnji uvodni izjavi, ni sodeloval. Pravzaprav je družba z zavrnitvijo dostopa do podatkov v zvezi z organizacijo, prodajo zadevnega izdelka in plačili, tako ovirala preveritev, da je ni bilo mogoče šteti za sodelujočo stranko. Povezani trgovec v Združenem kraljestvu pa ni mogel predložiti finančnih podatkov za obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(74)

Povezani ruski trgovec družbe, navedene v prejšnji uvodni izjavi, ni sodeloval. Pravzaprav je družba z zavrnitvijo dostopa do podatkov v zvezi z organizacijo, prodajo zadevnega izdelka in plačili, tako ovirala preveritev, da je ni bilo mogoče šteti za sodelujočo stranko. Povezani trgovec v Združenem kraljestvu pa ni mogel predložiti finančnih podatkov za obdobje preiskave.

| (75) | Glede na navedeno se je štelo, da se stopnje dampinga za ta dva proizvajalca izvoznika ne more določiti na podlagi njunih podatkov. Stopnja dampinga se je zato začasno določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Glede na navedeno se je štelo, da se stopnje dampinga za ta dva proizvajalca izvoznika ne more določiti na podlagi njunih podatkov. Stopnja dampinga se je zato začasno določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.6.2   Normalna vrednost

| (76) | V odsotnosti drugih podatkov se je normalna vrednost začasno izračunala na podlagi podatkov pritožnika. Povprečna normalna vrednost se je izračunala na podlagi cen obeh proizvajalcev izvoznikov, ki so bile navedene v cenikih domačega trga v obdobju preiskave. Ker ni bilo ustreznejših podatkov, se je izračunala enotna normalna vrednost za zadevni izdelek v celoti. |
| --- | --- |

(76)

V odsotnosti drugih podatkov se je normalna vrednost začasno izračunala na podlagi podatkov pritožnika. Povprečna normalna vrednost se je izračunala na podlagi cen obeh proizvajalcev izvoznikov, ki so bile navedene v cenikih domačega trga v obdobju preiskave. Ker ni bilo ustreznejših podatkov, se je izračunala enotna normalna vrednost za zadevni izdelek v celoti.

1.6.3   Izvozna cena

| (77) | Izvozna cena se je začasno izračunala na podlagi podatkov Eurostata za obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(77)

Izvozna cena se je začasno izračunala na podlagi podatkov Eurostata za obdobje preiskave.

1.6.4   Primerjava

| (78) | Na podalgi člena 2(10)(e) osnovne uredbe so bile narejene uskladitve normalne vrednosti zaradi dejstva, da so bili v cenah na cenikih zajeti drugačni dobavni pogoji kot dobava franko tovarna, ter izvozne cene zaradi razlik, ki pri dobavnih in drugih stroških nastanejo med ravnijo franko tovarna in CIF. |
| --- | --- |

(78)

Na podalgi člena 2(10)(e) osnovne uredbe so bile narejene uskladitve normalne vrednosti zaradi dejstva, da so bili v cenah na cenikih zajeti drugačni dobavni pogoji kot dobava franko tovarna, ter izvozne cene zaradi razlik, ki pri dobavnih in drugih stroških nastanejo med ravnijo franko tovarna in CIF.

| (79) | Vse uskladitve so bile narejene na podlagi predloženih podatkov v pritožbi. |
| --- | --- |

(79)

Vse uskladitve so bile narejene na podlagi predloženih podatkov v pritožbi.

1.6.5   Stopnja dampinga

| (80) | Začasna stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene, kakor je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(80)

Začasna stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti in tehtanega povprečja izvozne cene, kakor je določeno zgoraj.

| (81) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala, da je uvoz dampinški. Začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Skupnosti pred carinjenjem, znaša 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala, da je uvoz dampinški. Začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek neto cene CIF franko meja Skupnosti pred carinjenjem, znaša 36,6 %.

| (82) | Ker sta zgoraj navedeni družbi predstavljali celoten izvoz iz Rusije v Skupnost in ker ni bilo razloga za prepričanje, da kak proizvajalec izvoznik ni sodeloval, se je na isti ravni določila tudi preostala dajatev. |
| --- | --- |

(82)

Ker sta zgoraj navedeni družbi predstavljali celoten izvoz iz Rusije v Skupnost in ker ni bilo razloga za prepričanje, da kak proizvajalec izvoznik ni sodeloval, se je na isti ravni določila tudi preostala dajatev.

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja skupnosti

| (83) | Zadevni izdelek v Skupnosti po znanih podatkih izdelujejo v Nemčiji, Italiji, na Nizozemskem, v Združenem kraljestvu in Poljski, in sicer:






  — | trije proizvajalci, v imenu katerih je bila vložena pritožba in ki predstavljajo več kot 80 % proizvodnje Skupnosti; in |
| --- | --- | --- |

(83)

Zadevni izdelek v Skupnosti po znanih podatkih izdelujejo v Nemčiji, Italiji, na Nizozemskem, v Združenem kraljestvu in Poljski, in sicer:

—

trije proizvajalci, v imenu katerih je bila vložena pritožba in ki predstavljajo več kot 80 % proizvodnje Skupnosti; in

| — | dva druga proizvajalca Skupnosti, ki nista pritožnika. Samo eden je Komisiji predložil splošne podatke. Nobeden od teh dveh proizvajalcev ni nasprotoval sedanjemu postopku. |
| --- | --- |

—

dva druga proizvajalca Skupnosti, ki nista pritožnika. Samo eden je Komisiji predložil splošne podatke. Nobeden od teh dveh proizvajalcev ni nasprotoval sedanjemu postopku.

| (84) | Komisija je ugotovila, da se vse zgoraj navedene družbe lahko štejejo za proizvajalce Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Proizvodnja vseh zgoraj navedenih družb predstavlja proizvodnjo Skupnosti, določeno tako, da se je obsegu proizvodnje, ki so ga navedli trije proizvajalci pritožniki, prištela predvidena proizvodnja obeh proizvajalcev nepritožnikov, kakor je bila navedena v pritožbi. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je ugotovila, da se vse zgoraj navedene družbe lahko štejejo za proizvajalce Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Proizvodnja vseh zgoraj navedenih družb predstavlja proizvodnjo Skupnosti, določeno tako, da se je obsegu proizvodnje, ki so ga navedli trije proizvajalci pritožniki, prištela predvidena proizvodnja obeh proizvajalcev nepritožnikov, kakor je bila navedena v pritožbi.

2.   Industrija skupnosti

| (85) | Akumulirana proizvodnja treh proizvajalcev Skupnosti, ki so sodelovali s Komisijo, obsega 81 % celotne proizvodnje PTFE v obliki granul v Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da predstavljajo „industrijo Skupnosti“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Akumulirana proizvodnja treh proizvajalcev Skupnosti, ki so sodelovali s Komisijo, obsega 81 % celotne proizvodnje PTFE v obliki granul v Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da predstavljajo „industrijo Skupnosti“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

3.   Poraba v skupnosti

| (86) | Poraba v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, kateri se prišteje ocenjena prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti in uvoženi izdelki iz Rusije, LRK ter drugih tretjih držav iz oznake KN ex 3904 61 00. Opozarja se, da uvoženi izdelki iz Rusije iz oznake KN 3904 61 00 zajemajo zadevni izdelek in druge izdelke. Skupni obseg uvoza PTFE iz Rusije je bil zato ocenjen po metodologiji, ki se je uporabila v pritožbi. Za druge države ni bilo podatkov, da uvoženi izdelki iz take oznake KN vsebujejo PTFE, ki ni v obliki granul. |
| --- | --- |

(86)

Poraba v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, kateri se prišteje ocenjena prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti in uvoženi izdelki iz Rusije, LRK ter drugih tretjih držav iz oznake KN ex 3904 61 00. Opozarja se, da uvoženi izdelki iz Rusije iz oznake KN 3904 61 00 zajemajo zadevni izdelek in druge izdelke. Skupni obseg uvoza PTFE iz Rusije je bil zato ocenjen po metodologiji, ki se je uporabila v pritožbi. Za druge države ni bilo podatkov, da uvoženi izdelki iz take oznake KN vsebujejo PTFE, ki ni v obliki granul.

| (87) | Med letom 2001 in obdobjem preiskave se je resnična poraba Skupnosti zmanjšala s 16 185 ton na 14 725 ton, tj. za 9 %. To zmanjšanje porabe je v veliki meri povzročila splošna gospodarska recesija v obdobju od leta 2002. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba Skupnosti (v tonah) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Med letom 2001 in obdobjem preiskave se je resnična poraba Skupnosti zmanjšala s 16 185 ton na 14 725 ton, tj. za 9 %. To zmanjšanje porabe je v veliki meri povzročila splošna gospodarska recesija v obdobju od leta 2002.

2001

2002

2003

OP

Poraba Skupnosti (v tonah)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indeks (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Kumulativna presoja vpliva zadevnega uvoza

| (88) | Komisija je proučila, ali naj se uvoz PTFE v obliki granul s poreklom iz Rusije in LRK oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je proučila, ali naj se uvoz PTFE v obliki granul s poreklom iz Rusije in LRK oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (89) | Stopnja ugotovljenega dampinga v zvezi z uvozom iz vsake od zadevnih držav je bila nad de minimis pragom, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe, in obseg uvoza iz vsake od teh držav v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv (kar pomeni, da sta njuna tržna deleža dosegla 10,8 % oziroma 23,7 % v obdobju preiskave). |
| --- | --- |

(89)

Stopnja ugotovljenega dampinga v zvezi z uvozom iz vsake od zadevnih držav je bila nad de minimis pragom, kakor je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe, in obseg uvoza iz vsake od teh držav v smislu člena 5(7) osnovne uredbe ni bil zanemarljiv (kar pomeni, da sta njuna tržna deleža dosegla 10,8 % oziroma 23,7 % v obdobju preiskave).

| (90) | Kar zadeva konkurenčne pogoje, je preiskava pokazala, da je PTFE v obliki granul, uvožen iz zadevnih držav, glede vseh osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti enak tistemu iz industrije Skupnosti. Glede na to je PTFE s poreklom iz Rusije in LRK zamenljiv s PTFE, ki se proizvaja in prodaja v Skupnosti. Prav tako sta se prodajala v Skupnosti po primerljivih prodajnih poteh in pod podobnimi trgovinskimi pogoji. Ugotovljeno je tudi bilo, da je bil trend izvoznih cen iz Rusije in Kitajske v obravnavanem obdobju podoben in cene obeh držav so občutno nelojalno zniževale cene Skupnosti. |
| --- | --- |

(90)

Kar zadeva konkurenčne pogoje, je preiskava pokazala, da je PTFE v obliki granul, uvožen iz zadevnih držav, glede vseh osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti enak tistemu iz industrije Skupnosti. Glede na to je PTFE s poreklom iz Rusije in LRK zamenljiv s PTFE, ki se proizvaja in prodaja v Skupnosti. Prav tako sta se prodajala v Skupnosti po primerljivih prodajnih poteh in pod podobnimi trgovinskimi pogoji. Ugotovljeno je tudi bilo, da je bil trend izvoznih cen iz Rusije in Kitajske v obravnavanem obdobju podoben in cene obeh držav so občutno nelojalno zniževale cene Skupnosti.

| (91) | Ruski proizvajalci izvozniki so dokazovali, da za PTFE, uvožen Rusije, veljajo drugačni konkurenčni pogoji kot za tistega, ki je uvožen iz LRK, zato obeh uvozov ne bi smeli združevati. S tem v zvezi so dokazovali, da je uvoz iz Rusije v obravnavanem obdobju padal, medtem ko je uvoz iz Kitajske znatno naraščal. Poleg tega so poudarili, da se je uvoz iz Kitajske in Rusije osredotočal predvsem na eno državo članico (Italijo). Zato ruski in kitajski izdelki PTFE niso konkurirali na trgih drugih 24 držav članic. |
| --- | --- |

(91)

Ruski proizvajalci izvozniki so dokazovali, da za PTFE, uvožen Rusije, veljajo drugačni konkurenčni pogoji kot za tistega, ki je uvožen iz LRK, zato obeh uvozov ne bi smeli združevati. S tem v zvezi so dokazovali, da je uvoz iz Rusije v obravnavanem obdobju padal, medtem ko je uvoz iz Kitajske znatno naraščal. Poleg tega so poudarili, da se je uvoz iz Kitajske in Rusije osredotočal predvsem na eno državo članico (Italijo). Zato ruski in kitajski izdelki PTFE niso konkurirali na trgih drugih 24 držav članic.

| (92) | Vendar je uvoz s poreklom iz Rusije kljub padajočemu trendu vse prej kot zanemarljiv, saj je imel v obravnavanem obdobju 23,7-odstotni tržni delež v porabi Skupnosti. Poleg tega je bil PTFE, izvožen iz Rusije, podobne kakovosti kot PTFE, izvožen iz LRK, ter namenjen podobni končni rabi in uporabi. Kot je omenjeno zgoraj, je bil podoben tudi trend izvoznih cen iz Rusije in Kitajske v obravnavanem obdobju in izvozne cen obeh držav so precej nelojalno zniževale cene Skupnosti. In končno je treba omeniti, da je bila tudi prodaja industrije Skupnosti osredotočena predvsem na Italijo in zato v neposredni konkurenci z uvoženimi izdelki s poreklom iz Rusije in LRK. PTFE, ki ga je izdelala industrija Skupnosti, se je prodajal po istih distribucijskih poteh v Italiji kot PTFE iz Rusije in Kitajske. Opozarja se tudi, da ni podatkov o tem, da ruski in kitajski uvoz v Italijo ni bil prodan naprej v druge dele trga Skupnosti in tako konkuriral drugim izdelkom Skupnosti zunaj Italije. Argument, da so za izdelek, uvožen Rusije, veljali drugačni konkurenčni pogoji kot za tistega, ki je bil uvožen iz LRK, je bilo treba na podlagi tega zavrniti. |
| --- | --- |

(92)

Vendar je uvoz s poreklom iz Rusije kljub padajočemu trendu vse prej kot zanemarljiv, saj je imel v obravnavanem obdobju 23,7-odstotni tržni delež v porabi Skupnosti. Poleg tega je bil PTFE, izvožen iz Rusije, podobne kakovosti kot PTFE, izvožen iz LRK, ter namenjen podobni končni rabi in uporabi. Kot je omenjeno zgoraj, je bil podoben tudi trend izvoznih cen iz Rusije in Kitajske v obravnavanem obdobju in izvozne cen obeh držav so precej nelojalno zniževale cene Skupnosti. In končno je treba omeniti, da je bila tudi prodaja industrije Skupnosti osredotočena predvsem na Italijo in zato v neposredni konkurenci z uvoženimi izdelki s poreklom iz Rusije in LRK. PTFE, ki ga je izdelala industrija Skupnosti, se je prodajal po istih distribucijskih poteh v Italiji kot PTFE iz Rusije in Kitajske. Opozarja se tudi, da ni podatkov o tem, da ruski in kitajski uvoz v Italijo ni bil prodan naprej v druge dele trga Skupnosti in tako konkuriral drugim izdelkom Skupnosti zunaj Italije. Argument, da so za izdelek, uvožen Rusije, veljali drugačni konkurenčni pogoji kot za tistega, ki je bil uvožen iz LRK, je bilo treba na podlagi tega zavrniti.

| (93) | Glede na zgoraj navedeno se začasno šteje, da so izpolnjena vsa merila, določena v členu 3(4) osnovne uredbe, in da je treba uvoz iz zadevnih držav proučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(93)

Glede na zgoraj navedeno se začasno šteje, da so izpolnjena vsa merila, določena v členu 3(4) osnovne uredbe, in da je treba uvoz iz zadevnih držav proučiti kumulativno.

5.   Uvoz iz zadevnih držav

5.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (94) | Čeprav se je uvoz zadevnih izdelkov iz Rusije in LRK v Skupnost zmanjšal s 6 281 ton v letu 2001 na 4 838 ton v letu 2002, je od leta 2002 naraščal in dosegel 5 079 ton v obdobju preiskave. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz Rusije in LRK (v tonah) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Čeprav se je uvoz zadevnih izdelkov iz Rusije in LRK v Skupnost zmanjšal s 6 281 ton v letu 2001 na 4 838 ton v letu 2002, je od leta 2002 naraščal in dosegel 5 079 ton v obdobju preiskave.

2001

2002

2003

OP

Uvoz iz Rusije in LRK (v tonah)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indeks (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Ustrezni tržni delež se je zmanjšal s 38,8 % v letu 2001 na 34,5 % v OP, vendar je še vedno ostal zelo velik. Opozarja se, da je tržni delež od leta 2002 stalno postopno naraščal, tj. s 33,8 % na 34,5 % v obdobju preiskave. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež uvoza iz Rusije in LRK | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Ustrezni tržni delež se je zmanjšal s 38,8 % v letu 2001 na 34,5 % v OP, vendar je še vedno ostal zelo velik. Opozarja se, da je tržni delež od leta 2002 stalno postopno naraščal, tj. s 33,8 % na 34,5 % v obdobju preiskave.

2001

2002

2003

OP

Tržni delež uvoza iz Rusije in LRK

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2   Cene

| (96) | Povprečna cena zadevnega uvoza se je znatno znižala. Tako se je s 7 236 EUR/tono v letu 2001 skrčila na 4 092 EUR/tono v obdobju preiskave kar pomeni 43-odstotno znižanje v obravnavanem obdobju. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena za uvoz iz Rusije in LRK (EUR/tono) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Povprečna cena zadevnega uvoza se je znatno znižala. Tako se je s 7 236 EUR/tono v letu 2001 skrčila na 4 092 EUR/tono v obdobju preiskave kar pomeni 43-odstotno znižanje v obravnavanem obdobju.

2001

2002

2003

OP

Povprečna cena za uvoz iz Rusije in LRK (EUR/tono)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indeks (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3   Nelojalno nižanje cen

| (97) | Za analiziranje nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane kupce na trgu Skupnosti primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami zadevnega izdelka. Primerjava je bila narejena po odbitku rabatov in popustov. Cene v industriji Skupnosti so bile usklajene na podlagi cen franko tovarna. Cene zadevnega uvoza so temeljile na cenah CIF, usklajenih zaradi upoštevanja carinskih dajatev in pouvoznih stroškov. |
| --- | --- |

(97)

Za analiziranje nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane kupce na trgu Skupnosti primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami zadevnega izdelka. Primerjava je bila narejena po odbitku rabatov in popustov. Cene v industriji Skupnosti so bile usklajene na podlagi cen franko tovarna. Cene zadevnega uvoza so temeljile na cenah CIF, usklajenih zaradi upoštevanja carinskih dajatev in pouvoznih stroškov.

| (98) | Nekatere zainteresirane stranke so dokazovale, da je kakovost izdelkov, ki jih izdela industrija Skupnosti, na splošno višja od kakovosti zadevnih izdelkov, uvoženih iz LRK in Rusije. Na podlagi dokazov preiskave se je začasno štelo, da je bila uskladitev utemeljena zaradi razlik v kakovosti, ki jih v glavnem določajo slabše fizikalne lastnosti in neenakost materiala, tj. znatne razlike v velikosti delcev pri eni vrsti izdelka in nečistoče. Ruski proizvajalci izvozniki so trdili, da je PTFE, ki ga proizvajajo in izvažajo, zato uporaben samo z nadaljnjo predelavo, kar pomeni dodatne stroške. Vendar pa nobena od zainteresiranih strank ni mogla natančno količinsko ovrednotiti tržne vrednosti teh razlik v kakovosti, niti stroškov predelave uvoženega PTFE. Več strank je na podlagi domnevne razlike v ceni med izdelki različne kakovosti ocenilo uskladitev v višini 30 %. Ta ocena ustreza oceni ruskih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega in glede na to, da ni bilo na razpolago zanesljivejših podatkov, je bila 30-odstotna prilagoditev začasno dodana ceni CIF na meji Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz obeh držav. Opozarja se, da se bo za dokončno ugotovitev zadevo dodatno preiskalo. |
| --- | --- |

(98)

Nekatere zainteresirane stranke so dokazovale, da je kakovost izdelkov, ki jih izdela industrija Skupnosti, na splošno višja od kakovosti zadevnih izdelkov, uvoženih iz LRK in Rusije. Na podlagi dokazov preiskave se je začasno štelo, da je bila uskladitev utemeljena zaradi razlik v kakovosti, ki jih v glavnem določajo slabše fizikalne lastnosti in neenakost materiala, tj. znatne razlike v velikosti delcev pri eni vrsti izdelka in nečistoče. Ruski proizvajalci izvozniki so trdili, da je PTFE, ki ga proizvajajo in izvažajo, zato uporaben samo z nadaljnjo predelavo, kar pomeni dodatne stroške. Vendar pa nobena od zainteresiranih strank ni mogla natančno količinsko ovrednotiti tržne vrednosti teh razlik v kakovosti, niti stroškov predelave uvoženega PTFE. Več strank je na podlagi domnevne razlike v ceni med izdelki različne kakovosti ocenilo uskladitev v višini 30 %. Ta ocena ustreza oceni ruskih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega in glede na to, da ni bilo na razpolago zanesljivejših podatkov, je bila 30-odstotna prilagoditev začasno dodana ceni CIF na meji Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz obeh držav. Opozarja se, da se bo za dokončno ugotovitev zadevo dodatno preiskalo.

| (99) | Primerjava je pokazala, da so bili v obdobju preiskave zadevni izdelki s poreklom iz LRK in Rusije prodani v Skupnosti po cenah, ki so pomenile nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti za 24 % oziroma 17 %, izraženo kot odstotek cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Primerjava je pokazala, da so bili v obdobju preiskave zadevni izdelki s poreklom iz LRK in Rusije prodani v Skupnosti po cenah, ki so pomenile nelojalno nižanje cen industrije Skupnosti za 24 % oziroma 17 %, izraženo kot odstotek cen industrije Skupnosti.

6.   Položaj industrije skupnosti

| (100) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajemala ovrednotenje vseh gospodarskih dejavnikov in indeksev ob upoštevanju položaja industrije Skupnosti od leta 2001 do obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajemala ovrednotenje vseh gospodarskih dejavnikov in indeksev ob upoštevanju položaja industrije Skupnosti od leta 2001 do obdobja preiskave.

6.1   Proizvodnja, zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

| (101) | Obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je med letom 2001 in obdobju preiskave povečal za 8 %, s 6 798 ton na 7 326 ton. Kljub upadanju porabe Skupnosti v tem obdobju je treba opomniti, da je morala industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza znižati svoje prodajne cene, da bi lahko konkurirala obravnavanemu uvozu. To je povzročilo povečanje proizvodnje, da bi se zadovoljilo povečano povpraševanje po teh izdelkih. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je med letom 2001 in obdobju preiskave povečal za 8 %, s 6 798 ton na 7 326 ton. Kljub upadanju porabe Skupnosti v tem obdobju je treba opomniti, da je morala industrija Skupnosti zaradi dampinškega uvoza znižati svoje prodajne cene, da bi lahko konkurirala obravnavanemu uvozu. To je povzročilo povečanje proizvodnje, da bi se zadovoljilo povečano povpraševanje po teh izdelkih.

2001

2002

2003

OP

Proizvodnja (v tonah)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indeks (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju rahlo povečala, in sicer za 8 %. V istem obdobju je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti ostala stabilna, na ravni 80 %. Padec izkoriščenosti zmogljivosti med letoma 2001 in 2002 je posledica zmanjšanja porabe in splošne gospodarske recesije v tem obdobju. Kot je navedeno zgoraj, je morala Skupnost posledično znižati cene, in s tem povečati prodajo, da je lahko konkurirala uvozu iz zadevnih držav, katerega cene so se v letu 2004 znižale za skoraj 40 % (glej uvodno izjavo 96 zgoraj). Tako se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti izboljšala, medtem ko se je donosnost močno znižala (glej uvodno izjavo 110 spodaj). | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Proizvodna zmogljivost se je v obravnavanem obdobju rahlo povečala, in sicer za 8 %. V istem obdobju je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti ostala stabilna, na ravni 80 %. Padec izkoriščenosti zmogljivosti med letoma 2001 in 2002 je posledica zmanjšanja porabe in splošne gospodarske recesije v tem obdobju. Kot je navedeno zgoraj, je morala Skupnost posledično znižati cene, in s tem povečati prodajo, da je lahko konkurirala uvozu iz zadevnih držav, katerega cene so se v letu 2004 znižale za skoraj 40 % (glej uvodno izjavo 96 zgoraj). Tako se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti izboljšala, medtem ko se je donosnost močno znižala (glej uvodno izjavo 110 spodaj).

2001

2002

2003

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indeks (2001 = 100)

100

107

107

108

Izkoriščenost zmogljivosti

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (103) | V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Skupnosti v ES povečal za 15 %, s 4 223 ton v letu 2001 na 4 845 ton v OP. Pri tem razvoju je treba upoštevati dejstvo, da je imela industrija Skupnosti ob soočanju s poceni uvozom izbiro, da bodisi ohrani svoje prodajne cene, kar bi negativno vplivalo na razvoj obsega prodaje in tržnega deleža, bodisi da zniža svoje prodajne cene in tako v čim večji meri ohrani ekonomijo obsega. Vsi proizvajalci Skupnosti so od leta 2001 zniževali svoje prodajne cene z namenom ohraniti ali celo povečati obseg prodaje, da bi dosegli kritično maso proizvodnje, ki je potrebna za pokritje fiksnih stroškov. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja ES (v tonah) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Skupnosti v ES povečal za 15 %, s 4 223 ton v letu 2001 na 4 845 ton v OP. Pri tem razvoju je treba upoštevati dejstvo, da je imela industrija Skupnosti ob soočanju s poceni uvozom izbiro, da bodisi ohrani svoje prodajne cene, kar bi negativno vplivalo na razvoj obsega prodaje in tržnega deleža, bodisi da zniža svoje prodajne cene in tako v čim večji meri ohrani ekonomijo obsega. Vsi proizvajalci Skupnosti so od leta 2001 zniževali svoje prodajne cene z namenom ohraniti ali celo povečati obseg prodaje, da bi dosegli kritično maso proizvodnje, ki je potrebna za pokritje fiksnih stroškov.

2001

2002

2003

OP

Prodaja ES (v tonah)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indeks (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Tržni delež industrije Skupnosti se je po obsegu povečal s 26,1 % v letu 2001 na 32,9 % v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež ES | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Tržni delež industrije Skupnosti se je po obsegu povečal s 26,1 % v letu 2001 na 32,9 % v OP.

2001

2002

2003

OP

Tržni delež ES

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3   Zaloge

| (105) | Opozarja se, da so se zaloge industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšale, vendar so kljub temu na splošno stabilne. To je v skladu s politiko industrije Skupnosti za ohranjanje najmanjše možne ravni zalog. Zato je bilo ugotovljeno, da raven zalog ni bistven kazalnik pri oceni položaja industrije Skupnosti. Opozarja se tudi, da so bile zaloge na ravneh, ki v tej industriji veljajo kot normalne. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloga (v tonah) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Opozarja se, da so se zaloge industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšale, vendar so kljub temu na splošno stabilne. To je v skladu s politiko industrije Skupnosti za ohranjanje najmanjše možne ravni zalog. Zato je bilo ugotovljeno, da raven zalog ni bistven kazalnik pri oceni položaja industrije Skupnosti. Opozarja se tudi, da so bile zaloge na ravneh, ki v tej industriji veljajo kot normalne.

2001

2002

2003

OP

Zaloga (v tonah)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indeks (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4   Cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (106) | Povprečne cene na tono industrije Skupnosti so se med letom 2001 in OP znatno znižale, in sicer za 22 %. Stalno padanje cen v obravnavanem obdobju je ključni dejavnik pri presoji primera. Opozarja se, da je bilo znižanje cen ruskega in kitajskega uvoza še znatno večje kot znižanje cen industrije Skupnosti. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena (EUR/tono) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Povprečne cene na tono industrije Skupnosti so se med letom 2001 in OP znatno znižale, in sicer za 22 %. Stalno padanje cen v obravnavanem obdobju je ključni dejavnik pri presoji primera. Opozarja se, da je bilo znižanje cen ruskega in kitajskega uvoza še znatno večje kot znižanje cen industrije Skupnosti.

2001

2002

2003

OP

Povprečna prodajna cena (EUR/tono)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indeks (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5   Rast

| (107) | Medtem ko se je poraba Skupnosti med letom 2001 in OP znižala za 9 %, se je tržni delež industrije Skupnosti povečal za 6,8 odstotnih točk, s 26,1 % v letu 2001 na 32,9 % v OP. |
| --- | --- |

(107)

Medtem ko se je poraba Skupnosti med letom 2001 in OP znižala za 9 %, se je tržni delež industrije Skupnosti povečal za 6,8 odstotnih točk, s 26,1 % v letu 2001 na 32,9 % v OP.

6.6   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (108) | V letu 2001, ko je bila donosnost naložb zelo visoka, so naložbe industrije Skupnosti znašale kar 8,3 milijone eurov. Po letu 2001 se je vlaganje močno zmanjšalo in se nato še zmanjševalo, s 4,7 milijonov eurov v letu 2002 na 3,4 milijone eurov v OP. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v 1 000 EUR) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

V letu 2001, ko je bila donosnost naložb zelo visoka, so naložbe industrije Skupnosti znašale kar 8,3 milijone eurov. Po letu 2001 se je vlaganje močno zmanjšalo in se nato še zmanjševalo, s 4,7 milijonov eurov v letu 2002 na 3,4 milijone eurov v OP.

2001

2002

2003

OP

Naložbe (v 1 000 EUR)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indeks (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Glede zmožnosti zbiranja kapitala so vsi sodelujoči proizvajalci Skupnosti del večjih skupin in se financirajo preko sistema „cash pooling“ znotraj skupine. Čeprav nobena družba ni poročala o težavah pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti v obravnavanem obdobju, ta podatek ne odraža ustrezno dejanskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Glede zmožnosti zbiranja kapitala so vsi sodelujoči proizvajalci Skupnosti del večjih skupin in se financirajo preko sistema „cash pooling“ znotraj skupine. Čeprav nobena družba ni poročala o težavah pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti v obravnavanem obdobju, ta podatek ne odraža ustrezno dejanskega položaja industrije Skupnosti.

6.7   Donosnost, donosnost naložb in denarni tok

| (110) | V obravnavanem obdobju se je donosnost proizvajalcev Skupnosti občutno zmanjšala, in sicer z 9,3 % v letu 2001 na 0,1 % v obdobju preiskave. Donosnost naložb se je zmanjšala podobno kot donosnost. Ta dramatičen trend pri donosnosti naložb bi bil zagotovo slabši, če bi industrija Skupnosti ohranila svoje cene, kar pa bi zanjo pomenilo izgubo tržnega deleža in obsega prodaje ter posledično zmanjšanje ekonomije obsega. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Donosnost naložb | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

V obravnavanem obdobju se je donosnost proizvajalcev Skupnosti občutno zmanjšala, in sicer z 9,3 % v letu 2001 na 0,1 % v obdobju preiskave. Donosnost naložb se je zmanjšala podobno kot donosnost. Ta dramatičen trend pri donosnosti naložb bi bil zagotovo slabši, če bi industrija Skupnosti ohranila svoje cene, kar pa bi zanjo pomenilo izgubo tržnega deleža in obsega prodaje ter posledično zmanjšanje ekonomije obsega.

2001

2002

2003

OP

Donosnost

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Donosnost naložb

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Denarni tok, ki ga je ustvaril podobni izdelek, se je občutno zmanjšal, z 10 milijonov eurov v letu 2001 na 4,2 milijona eurov v obdobju preiskave, tj. za 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Denarni tok, ki ga je ustvaril podobni izdelek, se je občutno zmanjšal, z 10 milijonov eurov v letu 2001 na 4,2 milijona eurov v obdobju preiskave, tj. za 58 %.

2001

2002

2003

OP

Denarni tok (v 1 000 EUR)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indeks (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8   Zaposlovanje in produktivnost

| (112) | Zaposlenost se je med letom 2001 in OP zmanjšala za 10 %. Produktivnost se je med letom 2001 in OP povečala za 17 % zaradi pomembnih ukrepov za izboljšanje stroškovne učinkovitosti, kot je zmanjšanje števila osebja in odstranitev ozkih grl v proizvodnji. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Proizvodnja na zaposlenega (ton/zaposlenega) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Zaposlenost se je med letom 2001 in OP zmanjšala za 10 %. Produktivnost se je med letom 2001 in OP povečala za 17 % zaradi pomembnih ukrepov za izboljšanje stroškovne učinkovitosti, kot je zmanjšanje števila osebja in odstranitev ozkih grl v proizvodnji.

2001

2002

2003

OP

Zaposlovanje

123

111

117

111

Indeks (2001 = 100)

100

90

95

90

Proizvodnja na zaposlenega (ton/zaposlenega)

55

53

61

66

Indeks (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9   Plače

| (113) | Stroški dela so se v obravnavanem obdobju povečali za 6 %, s 6,2 milijona v letu 2001 na 6,5 milijonov v OP. Ta rast je zgolj v skladu z zvišanjem življenjskih stroškov. Zaradi zmanjšanja števila zaposlenih so se povprečni stroški dela na zaposlenega dejansko povečali za 17 %, s 50 239 eurov na 58 842 eurov. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški dela na zaposlenega (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Stroški dela so se v obravnavanem obdobju povečali za 6 %, s 6,2 milijona v letu 2001 na 6,5 milijonov v OP. Ta rast je zgolj v skladu z zvišanjem življenjskih stroškov. Zaradi zmanjšanja števila zaposlenih so se povprečni stroški dela na zaposlenega dejansko povečali za 17 %, s 50 239 eurov na 58 842 eurov.

2001

2002

2003

OP

Stroški dela na zaposlenega (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indeks (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10   Višina stopnje dampinga

| (114) | Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza učinek dejanskih stopenj dampinga, ki so tudi precejšnje, ne more biti zanemarljiv. |
| --- | --- |

(114)

Glede na obseg in ceno dampinškega uvoza učinek dejanskih stopenj dampinga, ki so tudi precejšnje, ne more biti zanemarljiv.

6.11   Gospodarsko okrevanje po preteklem dampingu

| (115) | Industrija Skupnosti ni bila v položaju, da bi si morala opomoči zaradi preteklih učinkov škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(115)

Industrija Skupnosti ni bila v položaju, da bi si morala opomoči zaradi preteklih učinkov škodljivega dampinga.

7.   Sklep glede škode

| (116) | Čeprav se je obseg dampinškega uvoza obravnavanega izdelka s poreklom iz Rusije in LRK zmanjšal s 6 281 ton na 5 079 ton med letom 2001 in OP, je bil v celotnem obravnavanem obdobju stalno visok. Ustrezen tržni delež se je zmanjšal s 38,8 % v letu 2001 na 34,5 % v OP, vendar je prav tako ostal na zelo visoki ravni. Povprečne cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju dramatično znižale, tj. za 43 %, in so bile ves čas nižje od cen industrije Skupnosti, kar je v OP povzročilo znatno nelojalno znižanje cen, za 17,4 % s strani Rusije in 24,5 % s strani Kitajske. |
| --- | --- |

(116)

Čeprav se je obseg dampinškega uvoza obravnavanega izdelka s poreklom iz Rusije in LRK zmanjšal s 6 281 ton na 5 079 ton med letom 2001 in OP, je bil v celotnem obravnavanem obdobju stalno visok. Ustrezen tržni delež se je zmanjšal s 38,8 % v letu 2001 na 34,5 % v OP, vendar je prav tako ostal na zelo visoki ravni. Povprečne cene dampinškega uvoza so se v obravnavanem obdobju dramatično znižale, tj. za 43 %, in so bile ves čas nižje od cen industrije Skupnosti, kar je v OP povzročilo znatno nelojalno znižanje cen, za 17,4 % s strani Rusije in 24,5 % s strani Kitajske.

| (117) | Proučitev položaja industrije Skupnosti, kot je opisano zgoraj, kaže, da se je položaj industrije Skupnosti med letom 2001 in OP na splošno poslabšal. Tržni delež in obseg prodaje sta se sicer gibala pozitivno, vendar pa to ne spremeni splošne negativne slike. Tako so glavni kazalniki škode, kot so vrednost prodaje, donosnost, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, denarni tok in zaposlovanje kazali negativno gibanje v obravnavanem obdobju. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 101, 102 in 103 zgoraj, je treba povečanje proizvodnje industrije Skupnosti in obsega prodaje kot tudi tržnega deleža razumeti v okviru velikega padca cen v Skupnosti in posledični odločitvi industrije Skupnosti, da zniža svoje prodajne cene in tako ohrani ali poveča svoj obseg prodaje, da bi dosegla kritično maso obsega proizvodnje, ki je potrebna za pokritje fiksnih stroškov. To je dramatično vplivalo na močno znižanje donosnosti industrije Skupnosti, in sicer z 9,3 % v letu 2001 na 0,1 % v OP ter povzročilo znatne izgube v letu 2003 (– 3,2 %). Poleg tega je treba opozoriti, da se poraba ni zmanjšala samo med letoma 2001 in 2002, da pa je med letom 2002 in OP ostala ustaljena ali se celo rahlo povečala. Zato se sklene, da je industrija Skupnosti lahko vsaj delno izkoristila to rahlo povečanje porabe, ko je povečala obseg prodaje. |
| --- | --- |

(117)

Proučitev položaja industrije Skupnosti, kot je opisano zgoraj, kaže, da se je položaj industrije Skupnosti med letom 2001 in OP na splošno poslabšal. Tržni delež in obseg prodaje sta se sicer gibala pozitivno, vendar pa to ne spremeni splošne negativne slike. Tako so glavni kazalniki škode, kot so vrednost prodaje, donosnost, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, denarni tok in zaposlovanje kazali negativno gibanje v obravnavanem obdobju. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 101, 102 in 103 zgoraj, je treba povečanje proizvodnje industrije Skupnosti in obsega prodaje kot tudi tržnega deleža razumeti v okviru velikega padca cen v Skupnosti in posledični odločitvi industrije Skupnosti, da zniža svoje prodajne cene in tako ohrani ali poveča svoj obseg prodaje, da bi dosegla kritično maso obsega proizvodnje, ki je potrebna za pokritje fiksnih stroškov. To je dramatično vplivalo na močno znižanje donosnosti industrije Skupnosti, in sicer z 9,3 % v letu 2001 na 0,1 % v OP ter povzročilo znatne izgube v letu 2003 (– 3,2 %). Poleg tega je treba opozoriti, da se poraba ni zmanjšala samo med letoma 2001 in 2002, da pa je med letom 2002 in OP ostala ustaljena ali se celo rahlo povečala. Zato se sklene, da je industrija Skupnosti lahko vsaj delno izkoristila to rahlo povečanje porabe, ko je povečala obseg prodaje.

| (118) | Kakor je razloženo v uvodni izjavi 105, se rahlo zmanjšanje obsega zalog ni štelo kot pomemben dejavnik, saj je bilo to v skladu s politiko industrije Skupnosti za ohranjanje čim nižje ravni zalog. |
| --- | --- |

(118)

Kakor je razloženo v uvodni izjavi 105, se rahlo zmanjšanje obsega zalog ni štelo kot pomemben dejavnik, saj je bilo to v skladu s politiko industrije Skupnosti za ohranjanje čim nižje ravni zalog.

| (119) | Omenjeno znižanje donosnosti sovpada z močnim znižanjem cen. Industrija je padec cen v določeni meri izravnala s povečano proizvodnjo in prodajo, kar je vodilo v povečanje tržnega deleža. Ta pozitivni učinek pa ni preprečil močnega zmanjšanja donosnosti Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da pozitiven trend dejavnikov škode, kot sta obseg prodaje in tržni delež ni odtehtal splošnega poslabšanja položaja industrije Skupnosti, ker ni spremenil dejstva, da je bilo finančno stanje industrije Skupnosti zares kritično. Povečanje obsega prodaje in tržnega deleža zato ne more biti odločilno pri oceni položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(119)

Omenjeno znižanje donosnosti sovpada z močnim znižanjem cen. Industrija je padec cen v določeni meri izravnala s povečano proizvodnjo in prodajo, kar je vodilo v povečanje tržnega deleža. Ta pozitivni učinek pa ni preprečil močnega zmanjšanja donosnosti Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da pozitiven trend dejavnikov škode, kot sta obseg prodaje in tržni delež ni odtehtal splošnega poslabšanja položaja industrije Skupnosti, ker ni spremenil dejstva, da je bilo finančno stanje industrije Skupnosti zares kritično. Povečanje obsega prodaje in tržnega deleža zato ne more biti odločilno pri oceni položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (120) | Z vidika prej omenjenega se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(120)

Z vidika prej omenjenega se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROK ŠKODE

1.   Uvod

| (121) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je dampinški uvoz izdelkov s poreklom iz Rusije in LRK povzročil škodo industriji Skupnosti v višini, ki se lahko šteje za materialno. Poleg dampinškega uvoza so se preučili tudi znani dejavniki, ki bi istočasno lahko škodovali industriji Skupnosti, da se je zagotovilo, da se morebitna povzročena škoda s strani teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(121)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe se je preučilo, ali je dampinški uvoz izdelkov s poreklom iz Rusije in LRK povzročil škodo industriji Skupnosti v višini, ki se lahko šteje za materialno. Poleg dampinškega uvoza so se preučili tudi znani dejavniki, ki bi istočasno lahko škodovali industriji Skupnosti, da se je zagotovilo, da se morebitna povzročena škoda s strani teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (122) | Opozoriti je treba, da je kljub splošnemu zmanjšanju uvoza iz Rusije in Kitajske med letom 2001 in OP, ta uvoz od leta 2002 dalje naraščal. Tako je uvoz od leta 2001 do leta 2002 padel s 6 281 ton na 4 838 ton. Vendar pa se je med letom 2002 in OP obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Rusije in LRK v Skupnost povečal s 4 838 ton na 5 079 ton. Ustrezni delež na trgu Skupnosti je znašal 33,8 % v letu 2002 in dosegel 34,5 % v OP. |
| --- | --- |

(122)

Opozoriti je treba, da je kljub splošnemu zmanjšanju uvoza iz Rusije in Kitajske med letom 2001 in OP, ta uvoz od leta 2002 dalje naraščal. Tako je uvoz od leta 2001 do leta 2002 padel s 6 281 ton na 4 838 ton. Vendar pa se je med letom 2002 in OP obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Rusije in LRK v Skupnost povečal s 4 838 ton na 5 079 ton. Ustrezni delež na trgu Skupnosti je znašal 33,8 % v letu 2002 in dosegel 34,5 % v OP.

| (123) | Bolj pomembno pa je, da je splošno zmanjšanje obsega uvoza (ki je še vedno ostal na zelo visoki ravni in imel višji tržni delež kot industrija Skupnosti) spremljalo močno znižanje cen uvoza. Slednje so na splošno padle. To je sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti v istem obdobju. To poslabšanje se v glavnem kaže pri prodajnih cenah, donosnosti, donosnosti naložb, denarnem toku in zaposlovanju. Kot je navedeno zgoraj, je uvoz s poreklom iz Rusije in LRK povzročil nelojalno znižanje povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti v velikih zneskih, s stopnjami znižanja cen v višini 17,4 % in 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Bolj pomembno pa je, da je splošno zmanjšanje obsega uvoza (ki je še vedno ostal na zelo visoki ravni in imel višji tržni delež kot industrija Skupnosti) spremljalo močno znižanje cen uvoza. Slednje so na splošno padle. To je sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti v istem obdobju. To poslabšanje se v glavnem kaže pri prodajnih cenah, donosnosti, donosnosti naložb, denarnem toku in zaposlovanju. Kot je navedeno zgoraj, je uvoz s poreklom iz Rusije in LRK povzročil nelojalno znižanje povprečnih prodajnih cen industrije Skupnosti v velikih zneskih, s stopnjami znižanja cen v višini 17,4 % in 24,5 %.

| (124) | Pri analizi učinka dampinškega uvoza je bilo ugotovljeno, da je cena pomemben element konkurenčnosti. Tudi če se upoštevajo razlike v kakovosti, so bile cene dampinškega uvoza znatno pod cenami industrije Skupnosti in cenami izvoznikov iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(124)

Pri analizi učinka dampinškega uvoza je bilo ugotovljeno, da je cena pomemben element konkurenčnosti. Tudi če se upoštevajo razlike v kakovosti, so bile cene dampinškega uvoza znatno pod cenami industrije Skupnosti in cenami izvoznikov iz drugih tretjih držav.

| (125) | Preverjanje pri enem od proizvajalcev Skupnosti je pokazalo, da za tako imenovane „spremenjene“ vrste, ki jih ne proizvajajo ruski ali kitajski izvozniki, ni obstajala škoda, kar dokazuje pozitiven razvoj donosnosti. Na trgih, kjer je bil ta isti proizvajalec izpostavljen konkurenci dampinškega uvoza iz Rusije in LRK, pa je bilo njegovo finančno stanje precej slabše. |
| --- | --- |

(125)

Preverjanje pri enem od proizvajalcev Skupnosti je pokazalo, da za tako imenovane „spremenjene“ vrste, ki jih ne proizvajajo ruski ali kitajski izvozniki, ni obstajala škoda, kar dokazuje pozitiven razvoj donosnosti. Na trgih, kjer je bil ta isti proizvajalec izpostavljen konkurenci dampinškega uvoza iz Rusije in LRK, pa je bilo njegovo finančno stanje precej slabše.

| (126) | Zato se začasno sklene, da je pritisk zaradi zadevnega uvoza, ki se je po obsegu in tržnem deležu povečeval od leta 2002 dalje in se je izvajal po nizkih dampinških cenah, odigral odločilno vlogo pri poslabšanju finančnega stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(126)

Zato se začasno sklene, da je pritisk zaradi zadevnega uvoza, ki se je po obsegu in tržnem deležu povečeval od leta 2002 dalje in se je izvajal po nizkih dampinških cenah, odigral odločilno vlogo pri poslabšanju finančnega stanja industrije Skupnosti.

3.   Učinki drugih dejavnikov

3.1   Gibanje porabe

| (127) | Poraba Skupnosti je kljub zmanjšanju za 12 % med letoma 2001 in 2002 od takrat dalje do OP ostala na ustaljeni ravni iz leta 2002 in se je celo nekoliko povečala. Ta padec porabe pa ni v skladu z zmanjšanjem skupne tržne vrednosti Skupnosti, ki je v istem obdobju padla za 39 %, tj. znatno bolj kot poraba. To veliko zmanjšanje tržne vrednosti je posledica velikega padca cen obravnavanega uvoza, kateremu je morala slediti industrija Skupnosti, da bi ohranila svoj tržni delež in izkoriščenost zmogljivosti. Opozarja se, da splošno zmanjšanje porabe Skupnosti ni preprečilo industriji Skupnosti, da poveča obseg prodaje (za 15 % v obravnavanem obdobju), medtem ko je povečanje obsega prodaje spremljalo dramatično zmanjšanje vrednosti prodaje, ki je povzročilo znatne finančne izgube industriji Skupnosti. To kaže, da je materialna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prej posledica padca vrednosti prodaje kot zmanjšanja porabe. |
| --- | --- |

(127)

Poraba Skupnosti je kljub zmanjšanju za 12 % med letoma 2001 in 2002 od takrat dalje do OP ostala na ustaljeni ravni iz leta 2002 in se je celo nekoliko povečala. Ta padec porabe pa ni v skladu z zmanjšanjem skupne tržne vrednosti Skupnosti, ki je v istem obdobju padla za 39 %, tj. znatno bolj kot poraba. To veliko zmanjšanje tržne vrednosti je posledica velikega padca cen obravnavanega uvoza, kateremu je morala slediti industrija Skupnosti, da bi ohranila svoj tržni delež in izkoriščenost zmogljivosti. Opozarja se, da splošno zmanjšanje porabe Skupnosti ni preprečilo industriji Skupnosti, da poveča obseg prodaje (za 15 % v obravnavanem obdobju), medtem ko je povečanje obsega prodaje spremljalo dramatično zmanjšanje vrednosti prodaje, ki je povzročilo znatne finančne izgube industriji Skupnosti. To kaže, da je materialna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prej posledica padca vrednosti prodaje kot zmanjšanja porabe.

| (128) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 87, je razlog za zmanjšanje porabe Skupnosti splošna gospodarska recesija po vsem svetu. Glede na to je treba omeniti, da je trg PTFE cikličen in močno odvisen od globalnih gospodarskih gibanj. Ta povezava tudi pojasni zmanjšanje porabe kljub zmanjšanju prodajnih cen. |
| --- | --- |

(128)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 87, je razlog za zmanjšanje porabe Skupnosti splošna gospodarska recesija po vsem svetu. Glede na to je treba omeniti, da je trg PTFE cikličen in močno odvisen od globalnih gospodarskih gibanj. Ta povezava tudi pojasni zmanjšanje porabe kljub zmanjšanju prodajnih cen.

| (129) | Treba je opozoriti, da je bil padec uvoznih cen znatno višji od padca porabe Skupnosti v istem obdobju. Poraba je padla za 9 %, medtem ko so se uvozne cene znižale za 43 % v obravnavanem obdobju. Uvozne cene so znatno nelojalno zniževale cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju in bile znatno prenizke tudi v OP. Glede na to močno in stalno padanje cen, medtem ko je poraba kljub zmanjšanju med letoma 2001 in 2002 nato ostala sorazmerno ustaljena, je bilo sklenjeno, da materialna škoda ni nastala zaradi zmanjšanja porabe, temveč z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, kar je posledično prisililo industrijo Skupnosti, da zniža svoje prodajne cene. |
| --- | --- |

(129)

Treba je opozoriti, da je bil padec uvoznih cen znatno višji od padca porabe Skupnosti v istem obdobju. Poraba je padla za 9 %, medtem ko so se uvozne cene znižale za 43 % v obravnavanem obdobju. Uvozne cene so znatno nelojalno zniževale cene industrije Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju in bile znatno prenizke tudi v OP. Glede na to močno in stalno padanje cen, medtem ko je poraba kljub zmanjšanju med letoma 2001 in 2002 nato ostala sorazmerno ustaljena, je bilo sklenjeno, da materialna škoda ni nastala zaradi zmanjšanja porabe, temveč z dampinškim uvozom iz zadevnih držav, kar je posledično prisililo industrijo Skupnosti, da zniža svoje prodajne cene.

3.2   Uvoz izdelka s poreklom iz tretjih držav, razen Rusije in LRK

| (130) | Spomniti je treba, da je obravnavani izdelek le del oznake KN 3904 61 00. Ker ni podatka o tem, da uvoženi izdelek iz te tarifne številke KN ni PTFE v obliki granul, velja, da se Eurostatovi podatki za celo tarifno številko KN nanašajo samo na zadevni izdelek. Uvoz iz tretjih držav razen Rusije in LRK se je rahlo zmanjšal, in sicer s 4 270 ton v letu 2001 na 3 699 ton v OP. Posledično se je njihov tržni delež skupno znižal s 26,4 % v letu 2001 na 25,1 % v OP. Glavni posamezni državi, ki izvažata zadevni izdelek v Skupnost, sta Japonska in Združene države Amerike (ZDA). ZDA je povečala svoj tržni delež s 13 % v letu 2001 na 23 % v OP, medtem ko se je tržni delež Japonske v istem obdobju zmanjšal s 15 % na 11 %. |
| --- | --- |

(130)

Spomniti je treba, da je obravnavani izdelek le del oznake KN 3904 61 00. Ker ni podatka o tem, da uvoženi izdelek iz te tarifne številke KN ni PTFE v obliki granul, velja, da se Eurostatovi podatki za celo tarifno številko KN nanašajo samo na zadevni izdelek. Uvoz iz tretjih držav razen Rusije in LRK se je rahlo zmanjšal, in sicer s 4 270 ton v letu 2001 na 3 699 ton v OP. Posledično se je njihov tržni delež skupno znižal s 26,4 % v letu 2001 na 25,1 % v OP. Glavni posamezni državi, ki izvažata zadevni izdelek v Skupnost, sta Japonska in Združene države Amerike (ZDA). ZDA je povečala svoj tržni delež s 13 % v letu 2001 na 23 % v OP, medtem ko se je tržni delež Japonske v istem obdobju zmanjšal s 15 % na 11 %.

| (131) | Po podatkih Eurostata je povprečna cena uvoza s poreklom iz drugih držav razen Rusije in LRK med letom 2001 in OP ostala dejansko nespremenjena ali se je rahlo znižala. V vsem tem obdobju so bile cene uvoza iz drugih držav skoraj za 50 % višje kot cene uvoza iz Rusije in LRK. Bile so tudi višje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti. Torej uvoz iz drugih tretjih držav ni pomenil konkurenčnega pritiska na industrijo Skupnosti v takem obsegu kot uvoz iz Rusije in LRK. |
| --- | --- |

(131)

Po podatkih Eurostata je povprečna cena uvoza s poreklom iz drugih držav razen Rusije in LRK med letom 2001 in OP ostala dejansko nespremenjena ali se je rahlo znižala. V vsem tem obdobju so bile cene uvoza iz drugih držav skoraj za 50 % višje kot cene uvoza iz Rusije in LRK. Bile so tudi višje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti. Torej uvoz iz drugih tretjih držav ni pomenil konkurenčnega pritiska na industrijo Skupnosti v takem obsegu kot uvoz iz Rusije in LRK.

| (132) | Zato se začasno sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bil odločilni razlog za škodo, povzročeno industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(132)

Zato se začasno sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bil odločilni razlog za škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

3.3   Poslovanje proizvajalcev Skupnosti, ki niso sodelovali v pritožbi („drugi proizvajalci Skupnosti“)

| (133) | Dva proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata približno 19 % celotne proizvodnje Skupnosti, pritožbi nista izrecno nasprotovala niti je nista podprla. Odločitve glede drugih proizvajalcev Skupnosti so v veliki meri temeljile na ocenah iz pritožbe, vendar tudi na nekaterih podatkih enega od teh proizvajalcev. Obseg prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti je padel z ocenjenih 1 411 ton v letu 2001 na 1 102 ton v OP. Njihov delež na trgu Skupnosti je v istem obdobju padel s 25 % na 19 %. Glede na podatek, ki ga je predložil eden od proizvajalcev, ki se niso pritožili, so bile v obravnavanem obdobju povprečne cene na enoto rahlo nižje od cen sodelujoče industrije Skupnosti, vendar daleč višje od cen Rusije in LRK. Na podlagi tega podatka se lahko predvideva, da so drugi proizvajalci Skupnosti tudi utrpeli škodo zaradi dampinškega uvoza, ki se v glavnem odraža v izgubi tržnega deleža. Zato se začasno sklene, da izdelki, ki so jih proizvedli in prodali drugi proizvajalci Skupnosti, niso prispevali k materialni škodi, povzročeni industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Dva proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata približno 19 % celotne proizvodnje Skupnosti, pritožbi nista izrecno nasprotovala niti je nista podprla. Odločitve glede drugih proizvajalcev Skupnosti so v veliki meri temeljile na ocenah iz pritožbe, vendar tudi na nekaterih podatkih enega od teh proizvajalcev. Obseg prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti je padel z ocenjenih 1 411 ton v letu 2001 na 1 102 ton v OP. Njihov delež na trgu Skupnosti je v istem obdobju padel s 25 % na 19 %. Glede na podatek, ki ga je predložil eden od proizvajalcev, ki se niso pritožili, so bile v obravnavanem obdobju povprečne cene na enoto rahlo nižje od cen sodelujoče industrije Skupnosti, vendar daleč višje od cen Rusije in LRK. Na podlagi tega podatka se lahko predvideva, da so drugi proizvajalci Skupnosti tudi utrpeli škodo zaradi dampinškega uvoza, ki se v glavnem odraža v izgubi tržnega deleža. Zato se začasno sklene, da izdelki, ki so jih proizvedli in prodali drugi proizvajalci Skupnosti, niso prispevali k materialni škodi, povzročeni industriji Skupnosti.

3.4   Izvoz industrije Skupnosti

| (134) | Izvoz PTFE s strani industrije Skupnosti na trge zunaj Skupnosti se je v obravnavanem obdobju rahlo povečal (za 3 %) in predstavljal 12,7 % skupne prodaje Skupnosti v OP. Vendar je bila donosnost tega izvoza višja od dobička pri prodaji na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju. Zato ni mogoče reči, da bi izvoz industrije Skupnosti kakor koli negativno vplival na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(134)

Izvoz PTFE s strani industrije Skupnosti na trge zunaj Skupnosti se je v obravnavanem obdobju rahlo povečal (za 3 %) in predstavljal 12,7 % skupne prodaje Skupnosti v OP. Vendar je bila donosnost tega izvoza višja od dobička pri prodaji na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju. Zato ni mogoče reči, da bi izvoz industrije Skupnosti kakor koli negativno vplival na položaj industrije Skupnosti.

3.5   Učinkovitost industrije Skupnosti

| (135) | V obravnavanem obdobju si je industrija Skupnosti stalno prizadevala za racionalizacijo proizvodnega procesa. Tako so se v obravnavanem obdobju proizvodni stroški Skupnosti stalno zmanjševali in med letom 2001 in OP padli za 13 %. Industrija Skupnosti kljub znatnemu znižanju proizvodnih stroškov ni mogla izkoristiti povečane učinkovitosti, ampak je bila prisiljena prodajati svoje izdelke bodisi z izgubo bodisi zgolj s pokritjem stroškov. Donosnost industrije Skupnosti se je zato znatno znižala. Na podlagi tega se je ugotovilo, da je bila industrija Skupnosti sposobna in učinkovita industrija ter da škode, ki jo je utrpela, ni povzročil neučinkovit proizvodni proces, temveč dampinški uvoz iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(135)

V obravnavanem obdobju si je industrija Skupnosti stalno prizadevala za racionalizacijo proizvodnega procesa. Tako so se v obravnavanem obdobju proizvodni stroški Skupnosti stalno zmanjševali in med letom 2001 in OP padli za 13 %. Industrija Skupnosti kljub znatnemu znižanju proizvodnih stroškov ni mogla izkoristiti povečane učinkovitosti, ampak je bila prisiljena prodajati svoje izdelke bodisi z izgubo bodisi zgolj s pokritjem stroškov. Donosnost industrije Skupnosti se je zato znatno znižala. Na podlagi tega se je ugotovilo, da je bila industrija Skupnosti sposobna in učinkovita industrija ter da škode, ki jo je utrpela, ni povzročil neučinkovit proizvodni proces, temveč dampinški uvoz iz zadevnih držav.

4.   Sklep

| (136) | Znaten tržni delež uvoza s poreklom iz Rusije in LRK kot tudi občutno znižanje njunih prodajnih cen in raven nelojalnega nižanja cen, ugotovljena v OP, je sovpadal z materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(136)

Znaten tržni delež uvoza s poreklom iz Rusije in LRK kot tudi občutno znižanje njunih prodajnih cen in raven nelojalnega nižanja cen, ugotovljena v OP, je sovpadal z materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (137) | Analizirani so bili razvoj porabe Skupnosti, uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Skupnosti, poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti in gibanje stroškov, vendar je bilo ugotovljeno, da niso bili odločilni razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(137)

Analizirani so bili razvoj porabe Skupnosti, uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Skupnosti, poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti in gibanje stroškov, vendar je bilo ugotovljeno, da niso bili odločilni razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (138) | Na podlagi zgornje analize, ki je od škodljivega učinka dampinškega uvoza primerno razločila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, se začasno sklene, da je uvoz iz Rusije in LRK povzročil materialno škodo Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(138)

Na podlagi zgornje analize, ki je od škodljivega učinka dampinškega uvoza primerno razločila in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti, se začasno sklene, da je uvoz iz Rusije in LRK povzročil materialno škodo Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

| (139) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. Preučil se je učinek možnih ukrepov na vse vpletene stranke v tem postopku kot tudi posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(139)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. Preučil se je učinek možnih ukrepov na vse vpletene stranke v tem postopku kot tudi posledice nesprejetja ukrepov.

1.   Interesi industrije skupnosti

| (140) | Fluoropolimeri so plastične mase izjemne učinkovitosti, od katerih je PTFE najbolj znan in se ga tudi največ uporablja. Vsi proizvajalci Skupnosti v preiskavi so v celoti ali delno specializirani za izdelavo PTFE, ki ima glede proizvodnega procesa, kakovosti, uporabe, tržnih poti itd. prav posebne značilnosti. |
| --- | --- |

(140)

Fluoropolimeri so plastične mase izjemne učinkovitosti, od katerih je PTFE najbolj znan in se ga tudi največ uporablja. Vsi proizvajalci Skupnosti v preiskavi so v celoti ali delno specializirani za izdelavo PTFE, ki ima glede proizvodnega procesa, kakovosti, uporabe, tržnih poti itd. prav posebne značilnosti.

| (141) | Uvedba ukrepov naj bi preprečila nadaljnje izkrivljanje trga in ponovno vzpostavila lojalno konkurenco. Industrija Skupnosti bi morala nato biti sposobna povišati svoje prodajne cene in tako ustvariti primerno raven dobička, ki je potrebna za izboljšanje finančnega stanja in bi omogočala stalne naložbe v proizvodne zmogljivosti, kar bi zagotovilo preživetje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

Uvedba ukrepov naj bi preprečila nadaljnje izkrivljanje trga in ponovno vzpostavila lojalno konkurenco. Industrija Skupnosti bi morala nato biti sposobna povišati svoje prodajne cene in tako ustvariti primerno raven dobička, ki je potrebna za izboljšanje finančnega stanja in bi omogočala stalne naložbe v proizvodne zmogljivosti, kar bi zagotovilo preživetje industrije Skupnosti.

| (142) | Če pa protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se slabšanje že tako slabega položaja industrije Skupnosti verjetno nadaljevalo. Industrija Skupnosti ne bi bila sposobna izvesti potrebnih naložb za učinkovito konkuriranje dampinškemu uvozu iz zadevnih tretjih držav. To bi zelo verjetno tudi prisililo nekatera podjetja, da v bližnji prihodnosti prenehajo s proizvodnjo in odpustijo delavce. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi uporabniki PTFE postali bolj odvisni od dobaviteljev zunaj Skupnosti. |
| --- | --- |

(142)

Če pa protidampinški ukrepi ne bi bili uvedeni, bi se slabšanje že tako slabega položaja industrije Skupnosti verjetno nadaljevalo. Industrija Skupnosti ne bi bila sposobna izvesti potrebnih naložb za učinkovito konkuriranje dampinškemu uvozu iz zadevnih tretjih držav. To bi zelo verjetno tudi prisililo nekatera podjetja, da v bližnji prihodnosti prenehajo s proizvodnjo in odpustijo delavce. Z zaprtjem proizvodnje Skupnosti bi uporabniki PTFE postali bolj odvisni od dobaviteljev zunaj Skupnosti.

| (143) | Glede na to se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov omogočila industriji Skupnosti, da si opomore od učinkov škodljivega dampinga, in da je zaradi tega ta v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(143)

Glede na to se začasno sklene, da bi uvedba protidampinških ukrepov omogočila industriji Skupnosti, da si opomore od učinkov škodljivega dampinga, in da je zaradi tega ta v interesu industrije Skupnosti.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev in uporabnikov v skupnosti

| (144) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uvoznikom/trgovcem. Samo dva uvoznika/trgovca, ki predstavljata skoraj 30 % celotnega uvoza iz Rusije in LRK, sta odgovorila na vprašalnik. Komisija je poslala vprašalnike tudi vsem znanim odjemalcem v Skupnosti (skupno devetim) in prejela tri (delne) odgovore na vprašalnik. Uporabniki so predstavljali samo 14 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(144)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uvoznikom/trgovcem. Samo dva uvoznika/trgovca, ki predstavljata skoraj 30 % celotnega uvoza iz Rusije in LRK, sta odgovorila na vprašalnik. Komisija je poslala vprašalnike tudi vsem znanim odjemalcem v Skupnosti (skupno devetim) in prejela tri (delne) odgovore na vprašalnik. Uporabniki so predstavljali samo 14 % porabe Skupnosti.

| (145) | PTFE se uporablja kot sestavina na številnih področjih industrije, npr. v kemijski, strojni, elektroindustriji (notranja zaščita kablov), v avtomobilski in gradbeni, (kot izolator) industriji, pri izdelavi kuhinjskih pripomočkov (ponve), v tekstilni in biomedicinski (kirurški instrumenti) industriji, ter pri izdelavi polprevodnikov in zračnih plovil. Najbolj znana blagovna znamka, pod katero se izdelek prodaja, je „Teflon“. |
| --- | --- |

(145)

PTFE se uporablja kot sestavina na številnih področjih industrije, npr. v kemijski, strojni, elektroindustriji (notranja zaščita kablov), v avtomobilski in gradbeni, (kot izolator) industriji, pri izdelavi kuhinjskih pripomočkov (ponve), v tekstilni in biomedicinski (kirurški instrumenti) industriji, ter pri izdelavi polprevodnikov in zračnih plovil. Najbolj znana blagovna znamka, pod katero se izdelek prodaja, je „Teflon“.

| (146) | Sodelujoči odjemalci so bili proizvajalci polizdelkov, ki se uporabljajo na različnih industrijskih področjih, kot sta avtomobilsko področje in elektronika. Ti uporabniki so trdili, da zvišanja stroškov PTFE (uporabljenega kot surovina) ne morejo prenesti na svoje naročnike, saj je trg polizdelkov cenovno zelo občutljiv. Dokazovali so, da bi jih vsako zvišanje cen postavilo v nekonkurenčni položaj v primerjavi s proizvajalci zunaj Skupnosti, za katere ne bi veljale protidampinške dajatve za PTFE. |
| --- | --- |

(146)

Sodelujoči odjemalci so bili proizvajalci polizdelkov, ki se uporabljajo na različnih industrijskih področjih, kot sta avtomobilsko področje in elektronika. Ti uporabniki so trdili, da zvišanja stroškov PTFE (uporabljenega kot surovina) ne morejo prenesti na svoje naročnike, saj je trg polizdelkov cenovno zelo občutljiv. Dokazovali so, da bi jih vsako zvišanje cen postavilo v nekonkurenčni položaj v primerjavi s proizvajalci zunaj Skupnosti, za katere ne bi veljale protidampinške dajatve za PTFE.

| (147) | Sodelujoči odjemalci niso predložili nobenih podatkov glede deleža uvoženega PTFE v njihovih skupnih proizvodnih stroških. Zato za te uporabnike ni bilo mogoče izračunati možnega vpliva protidampinških dajatev. Vsekakor se opozarja, da PTFE v obliki granul predstavlja dokaj nizek delež skupnih stroškov v sektorjih, kot so kemična industrija, industrija izdelkov za dom in prosti čas, elektroindustrija ali strojna in avtomobilska tehnologija, saj se PTFE navadno uporablja v obliki miniaturnih sestavin. PTFE se v zelo majhnih količinah uporablja tudi pri izdelkih za končne potrošnike, anorak na primer vsebuje približno 20 gramov PTFE. Na podlagi tega se je začasno sklenilo, da je finančni vpliv za končne uporabnike zanemarljiv. Na podlagi podatkov, ki so jih predložili ti uporabniki, je bilo tudi ugotovljeno, da je bila njihova donosnost v OP velika. Na podlagi tega se je začasno sklenilo, da bo vpliv protidampinških dajatev zanemarljiv. |
| --- | --- |

(147)

Sodelujoči odjemalci niso predložili nobenih podatkov glede deleža uvoženega PTFE v njihovih skupnih proizvodnih stroških. Zato za te uporabnike ni bilo mogoče izračunati možnega vpliva protidampinških dajatev. Vsekakor se opozarja, da PTFE v obliki granul predstavlja dokaj nizek delež skupnih stroškov v sektorjih, kot so kemična industrija, industrija izdelkov za dom in prosti čas, elektroindustrija ali strojna in avtomobilska tehnologija, saj se PTFE navadno uporablja v obliki miniaturnih sestavin. PTFE se v zelo majhnih količinah uporablja tudi pri izdelkih za končne potrošnike, anorak na primer vsebuje približno 20 gramov PTFE. Na podlagi tega se je začasno sklenilo, da je finančni vpliv za končne uporabnike zanemarljiv. Na podlagi podatkov, ki so jih predložili ti uporabniki, je bilo tudi ugotovljeno, da je bila njihova donosnost v OP velika. Na podlagi tega se je začasno sklenilo, da bo vpliv protidampinških dajatev zanemarljiv.

| (148) | Industrija na koncu proizvodnega procesa je trdila, da industrija Skupnosti nima dovolj zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju trga Skupnosti po PTFE. |
| --- | --- |

(148)

Industrija na koncu proizvodnega procesa je trdila, da industrija Skupnosti nima dovolj zmogljivosti, da bi zadostila povpraševanju trga Skupnosti po PTFE.

| (149) | Treba je opozoriti, da namen ukrepov ni preprečitev uvoza v Skupnost temveč zagotovitev, da se uvoz ne izvaja po škodljivih dampinških cenah. Poleg tega je treba, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi 147, učinek protidampinške dajatve na industrijo uporabnikov šteti kot zanemarljiv, tako da ni nujno preprečil, da končni uporabniki ne bi še naprej nabavljali PTFE pri istih dobavitelj tudi po višji ceni. |
| --- | --- |

(149)

Treba je opozoriti, da namen ukrepov ni preprečitev uvoza v Skupnost temveč zagotovitev, da se uvoz ne izvaja po škodljivih dampinških cenah. Poleg tega je treba, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi 147, učinek protidampinške dajatve na industrijo uporabnikov šteti kot zanemarljiv, tako da ni nujno preprečil, da končni uporabniki ne bi še naprej nabavljali PTFE pri istih dobavitelj tudi po višji ceni.

| (150) | Opozoriti je tudi treba, da je poraba Skupnosti od leta 2001 do leta 2002 padla za 12 % nato pa ostala na tako rekoč ustaljeni ravni do OP, po letu 2002 pa rast znaša 3 %. Treba je tudi poudariti, da imajo proizvajalci Skupnosti še vedno neizkoriščene proizvodne zmogljivosti. To skupaj z izvozom iz drugih tretjih držav zagotavlja alternativne vire dobave za industrijo na koncu proizvodnega procesa. Zato ni neverjetno, da bi protidampinški ukrepi povzročili pomanjkanje zalog. |
| --- | --- |

(150)

Opozoriti je tudi treba, da je poraba Skupnosti od leta 2001 do leta 2002 padla za 12 % nato pa ostala na tako rekoč ustaljeni ravni do OP, po letu 2002 pa rast znaša 3 %. Treba je tudi poudariti, da imajo proizvajalci Skupnosti še vedno neizkoriščene proizvodne zmogljivosti. To skupaj z izvozom iz drugih tretjih držav zagotavlja alternativne vire dobave za industrijo na koncu proizvodnega procesa. Zato ni neverjetno, da bi protidampinški ukrepi povzročili pomanjkanje zalog.

3.   Interes dobaviteljev surovin v skupnosti

| (151) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim dobaviteljem Skupnosti, ki industriji Skupnosti dobavljajo glavne surovine (vključno s klordifluormetanom (R22) in anhidridno flourovodikovo kislino). Sodelovanje je bilo veliko, saj je odgovore poslalo pet dobaviteljev, od katerih so bili trije med sabo povezani. Večina teh dobaviteljev je tesno sodelovala z industrijo Skupnosti in drugimi proizvajalci PTFE v obliki granul, ki imajo sedež v Skupnosti. Velik del njihovega prihodka (75 %) je izhajal iz prodaje proizvajalcem PTFE v obliki granul. Zato bi vsako zmanjšanje nabave v industriji Skupnosti znatno vplivalo na položaj teh podjetij, ki skupaj zaposlujejo 176 ljudi, ki se neposredno ukvarjajo s proizvodnjo zadevne surovine. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim dobaviteljem Skupnosti, ki industriji Skupnosti dobavljajo glavne surovine (vključno s klordifluormetanom (R22) in anhidridno flourovodikovo kislino). Sodelovanje je bilo veliko, saj je odgovore poslalo pet dobaviteljev, od katerih so bili trije med sabo povezani. Večina teh dobaviteljev je tesno sodelovala z industrijo Skupnosti in drugimi proizvajalci PTFE v obliki granul, ki imajo sedež v Skupnosti. Velik del njihovega prihodka (75 %) je izhajal iz prodaje proizvajalcem PTFE v obliki granul. Zato bi vsako zmanjšanje nabave v industriji Skupnosti znatno vplivalo na položaj teh podjetij, ki skupaj zaposlujejo 176 ljudi, ki se neposredno ukvarjajo s proizvodnjo zadevne surovine.

| (152) | Neki drugi dobavitelj je izjavil, da brez uvedbe ukrepov obstaja nevarnost selitve proizvodnje Skupnosti PTFE v tretje države zunaj Skupnosti. To podjetje je trdilo, da bi bili dobavitelji surovin posledično prisiljeni iskati odjemalce zunaj Skupnosti na tretjih trgih, kjer bi konkurirali tradicionalnim avtohtonim dobaviteljem surovin. Izvoz surovin bi poleg tega povzročil dodatne stroške, ki bi znižali že tako nizke marže industrije na začetku proizvodnega procesa. Zato je bilo začasno sklenjeno, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije na začetku proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

(152)

Neki drugi dobavitelj je izjavil, da brez uvedbe ukrepov obstaja nevarnost selitve proizvodnje Skupnosti PTFE v tretje države zunaj Skupnosti. To podjetje je trdilo, da bi bili dobavitelji surovin posledično prisiljeni iskati odjemalce zunaj Skupnosti na tretjih trgih, kjer bi konkurirali tradicionalnim avtohtonim dobaviteljem surovin. Izvoz surovin bi poleg tega povzročil dodatne stroške, ki bi znižali že tako nizke marže industrije na začetku proizvodnega procesa. Zato je bilo začasno sklenjeno, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije na začetku proizvodnega procesa.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu skupnosti

| (153) | Na podlagi zgornjega se začasno sklene, da ne obstajajo nujni razlogi za to, da se ukrepi ne bi uvedli, in da bi bila uporaba ukrepov v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi zgornjega se začasno sklene, da ne obstajajo nujni razlogi za to, da se ukrepi ne bi uvedli, in da bi bila uporaba ukrepov v interesu Skupnosti.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Raven odpravljanja škode

| (154) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(154)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo zaradi dampinškega uvoza.

| (155) | Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(155)

Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (156) | Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočati pokritje proizvodnih stroškov in doseganje dobička pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste in v tem sektorju pod normalnimi konkurenčnimi pogoji lahko dosegla pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila 9,3 % prihodka, ki ga je industrija Skupnosti realizirala pred močnim padcem uvoznih cen iz zadevnih držav v letu 2001. To se je zdel ustrezen minimum, ki bi ga industrija Skupnosti lahko po pričakovanju dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(156)

Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da morajo vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočati pokritje proizvodnih stroškov in doseganje dobička pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste in v tem sektorju pod normalnimi konkurenčnimi pogoji lahko dosegla pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila 9,3 % prihodka, ki ga je industrija Skupnosti realizirala pred močnim padcem uvoznih cen iz zadevnih držav v letu 2001. To se je zdel ustrezen minimum, ki bi ga industrija Skupnosti lahko po pričakovanju dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga.

| (157) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena se je določila z uskladitvijo prodajne cene proizvajalcev Skupnosti za dejanski dobiček/izgubo, ustvarjen/o v OP, in s prištetjem zgoraj omenjene stopnje dobička. Vsaka razlika, izhajajoča iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(157)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena se je določila z uskladitvijo prodajne cene proizvajalcev Skupnosti za dejanski dobiček/izgubo, ustvarjen/o v OP, in s prištetjem zgoraj omenjene stopnje dobička. Vsaka razlika, izhajajoča iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF.

| (158) | Kar zadeva Rusijo je bila zaradi nesodelovanja ruskih izvoznikov, omenjenih v uvodnih izjavah 70 do 75, stopnja škode določena na podlagi izvoznih podatkov v evidenci Eurostata. Kot je omenjeno v zgornji uvodni izjavi 98, je bila izvozna cena CIF usklajena z upoštevanjem razlike v kakovosti PTFE, izdelanega v Skupnosti, in tistega, uvoženega iz Rusije in LRK. Ker je bil celoten izvoz iz Rusije prodan trgovcem, medtem ko je industrija Skupnosti prodajala predvsem uporabnikom, je bila poleg tega narejena uskladitev zaradi razlik na ravni trgovine. Ker ni bilo zanesljivejših podatkov, je bila ta uskladitev začasno ocenjena na 5 %, kar je veljalo kot primerna stopnja dobička nepovezanega uvoznika. |
| --- | --- |

(158)

Kar zadeva Rusijo je bila zaradi nesodelovanja ruskih izvoznikov, omenjenih v uvodnih izjavah 70 do 75, stopnja škode določena na podlagi izvoznih podatkov v evidenci Eurostata. Kot je omenjeno v zgornji uvodni izjavi 98, je bila izvozna cena CIF usklajena z upoštevanjem razlike v kakovosti PTFE, izdelanega v Skupnosti, in tistega, uvoženega iz Rusije in LRK. Ker je bil celoten izvoz iz Rusije prodan trgovcem, medtem ko je industrija Skupnosti prodajala predvsem uporabnikom, je bila poleg tega narejena uskladitev zaradi razlik na ravni trgovine. Ker ni bilo zanesljivejših podatkov, je bila ta uskladitev začasno ocenjena na 5 %, kar je veljalo kot primerna stopnja dobička nepovezanega uvoznika.

| (159) | Kar zadeva Kitajsko, se je glede na to, da nesodelujočim kitajskim proizvajalcem nista bila odobrena status subjekta tržnega gospodarstva („MET“) ali individualna obravnava („IT“), začasna enotna raven odpravljanja škode za vso državo izračunala kot tehtano povprečje stopenj škode vseh treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev/izvoznikov. |
| --- | --- |

(159)

Kar zadeva Kitajsko, se je glede na to, da nesodelujočim kitajskim proizvajalcem nista bila odobrena status subjekta tržnega gospodarstva („MET“) ali individualna obravnava („IT“), začasna enotna raven odpravljanja škode za vso državo izračunala kot tehtano povprečje stopenj škode vseh treh sodelujočih kitajskih proizvajalcev/izvoznikov.

2.   Začasni ukrepi

| (160) | Na podlagi prej omenjenega se šteje, da je v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe treba uvesti začasne protidampinške dajatve za uvoz izdelkov s poreklom iz Rusije in LRK na ravni najnižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(160)

Na podlagi prej omenjenega se šteje, da je v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe treba uvesti začasne protidampinške dajatve za uvoz izdelkov s poreklom iz Rusije in LRK na ravni najnižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (161) | Predlagane začasne protidampinške dajatve so:








  Država | Raven odpravljanja škode | Stopnja dampinga | Predlagana protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Rusija | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Predlagane začasne protidampinške dajatve so:

Država

Raven odpravljanja škode

Stopnja dampinga

Predlagana protidampinška dajatev

Ljudska republika Kitajska

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Rusija

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   KONČNA DOLOČBA

| (162) | V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki se javijo v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Nadalje je treba navesti, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen te uredbe, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe – |
| --- | --- |

(162)

V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki se javijo v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Nadalje je treba navesti, da so ugotovitve glede uvedbe dajatev, sprejete za namen te uredbe, začasne in se lahko znova proučijo za katere koli dokončne ukrepe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede za tako imenovani granulirani politetrafluoroetilen (PTFE), ki ne vsebuje več kot 3 % druge monomerne enote razen tetrafluoroetilena, brez polnil, v obliki prahu ali granul, z izjemo mikroniziranih oblik, in njegov surovi polimer („reaktor bead“), v vlažni ali suhi obliki, in ki se uvršča pod oznako KN 3904 61 00 (koda TARIC 3904610050), s poreklom iz Rusije in Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred dajatvijo, za izdelke, navedene v odstavku 1, bo:

| Država | Stopnja dajatve |
| --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 62,7 % |
| Rusija | 36,6 % |

Država

Stopnja dajatve

Ljudska republika Kitajska

62,7 %

Rusija

36,6 %

3.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prost promet v Skupnosti, je predmet varščine ki je enaka višini začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Brez vpliva na člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo, da jih Komisija ustno zasliši v roku enega meseca od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Na podlagi člena 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 zadevne stranke lahko dajo pripombe o uporabi te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja za obdobje šestih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 225, 9.9.2004, str. 18.

2

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 863/2005

z dne 7. junija 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 459/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog avstrijske intervencijske agencije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (2) (EGS) št. 2131/93 določa postopek in pogoje za prodajo žit iz intervencijskih agencij. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (2) (EGS) št. 2131/93 določa postopek in pogoje za prodajo žit iz intervencijskih agencij.

| (2) | Uredba Komisije (3) (ES) št. 459/2005 je odprla stalni javni razpis za izvoz 130 663 ton navadne pšenice iz zalog avstrijske intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (3) (ES) št. 459/2005 je odprla stalni javni razpis za izvoz 130 663 ton navadne pšenice iz zalog avstrijske intervencijske agencije.

| (3) | Avstrija je obvestila Komisijo, da njena intervencijska agencija namerava za 30 000 ton povečati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Avstrije. |
| --- | --- |

(3)

Avstrija je obvestila Komisijo, da njena intervencijska agencija namerava za 30 000 ton povečati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Avstrije.

| (4) | Ob upoštevanju povečanja količine, razpisane na javnem razpisu, je treba spremeniti količine, uskladiščene po regijah iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 459/2005. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju povečanja količine, razpisane na javnem razpisu, je treba spremeniti količine, uskladiščene po regijah iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 459/2005.

| (5) | Uredbo (ES) št. 459/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 459/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 459/2005 se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  1.   Javni razpis zadeva največjo količino 160 663 ton navadne pšenice za izvoz v vse tretje države, razen v Albanijo, Bolgarijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (4) ter Švico.
  2.   Regije, kjer je uskladiščenih 160 663 ton navadne pšenice, so navedene v Prilogi I. |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

1.   Javni razpis zadeva največjo količino 160 663 ton navadne pšenice za izvoz v vse tretje države, razen v Albanijo, Bolgarijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (4) ter Švico.

2.   Regije, kjer je uskladiščenih 160 663 ton navadne pšenice, so navedene v Prilogi I.

| 2. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 749/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 10).

2

(3)  UL L 75, 22.3.2005, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 698/2005 (UL L 114, 4.5.2005, str. 7).

3

(4)  Vključno s Kosovom, kot določa Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.“

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| (v tonah) |
| --- |
| Kraj skladiščenja | Količine |
| Gradiščanska, Spodnja Avstrija, Zgornja Avstrija | 160 663“ |

(v tonah)

Kraj skladiščenja

Količine

Gradiščanska, Spodnja Avstrija, Zgornja Avstrija

160 663“

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 864/2005

z dne 7. junija 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 615/2005 glede količine iz stalnega javnega razpisa za izvoz navadne pšenice iz zalog slovaške intervencijske agencije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 (2) določa postopek in pogoje prodaje žit iz intervencijskih agencij. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 2131/93 (2) določa postopek in pogoje prodaje žit iz intervencijskih agencij.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 615/2005 (3) je odprla stalni javni razpis za izvoz 65 000 ton navadne pšenice iz zalog slovaške intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 615/2005 (3) je odprla stalni javni razpis za izvoz 65 000 ton navadne pšenice iz zalog slovaške intervencijske agencije.

| (3) | Slovaška je obvestila Komisijo, da njena intervencijska agencija namerava za 26 982 ton povečati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Slovaške. |
| --- | --- |

(3)

Slovaška je obvestila Komisijo, da njena intervencijska agencija namerava za 26 982 ton povečati količino, razpisano na javnem razpisu za izvoz. Ob upoštevanju razmer na trgu je treba ugodno odgovoriti na zahtevo Slovaške.

| (4) | Ob upoštevanju povečanja količine, razpisane na javnem razpisu, je treba spremeniti količine, uskladiščene po regijah iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 615/2005. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju povečanja količine, razpisane na javnem razpisu, je treba spremeniti količine, uskladiščene po regijah iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 615/2005.

| (5) | Uredbo (ES) št. 615/2005 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 615/2005 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 615/2005 se spremeni:

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  1.   Javni razpis zadeva največjo količino 91 982 ton navadne pšenice za izvoz v vse tretje države razen v Albanijo, Bolgarijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (4) ter Švico.
  2.   Regije, kjer je uskladiščenih 91 982 ton navadne pšenice, so navedene v Prilogi I. |
| --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

1.   Javni razpis zadeva največjo količino 91 982 ton navadne pšenice za izvoz v vse tretje države razen v Albanijo, Bolgarijo, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Bosno in Hercegovino, Lihtenštajn, Romunijo, Srbijo in Črno goro (4) ter Švico.

2.   Regije, kjer je uskladiščenih 91 982 ton navadne pšenice, so navedene v Prilogi I.

| 2. | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 749/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 10).

2

(3)  UL L 103, 22.4.2005, str. 9.

3

(4)  Vključno s Kosovom, kot določa Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999.“

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| (v tonah) |
| --- |
| Kraj skladiščenja | Količine |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982“ |

(v tonah)

Kraj skladiščenja

Količine

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982“

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/41

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 865/2005

z dne 7. junija 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 2707/2000 o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 v zvezi s pomočjo Skupnosti za oskrbo učencev v izobraževalnih ustanovah z mlekom in nekaterimi mlečnimi proizvodi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 15 in druge alinee člena 47 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa zneske pomoči, ki se dodelijo za oskrbo učencev z mlečnimi izdelki za obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa zneske pomoči, ki se dodelijo za oskrbo učencev z mlečnimi izdelki za obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005.

| (2) | Da bi nacionalnim upravam in odgovornim za izvedbo programa mleko za šole olajšali obdelavo izplačil pomoči, je bila za primer spremembe stopnje na koncu šolskega leta 2003/2004 v Uredbo Komisije (ES) št. 2707/2000 (2) uvedena prehodna določba. |
| --- | --- |

(2)

Da bi nacionalnim upravam in odgovornim za izvedbo programa mleko za šole olajšali obdelavo izplačil pomoči, je bila za primer spremembe stopnje na koncu šolskega leta 2003/2004 v Uredbo Komisije (ES) št. 2707/2000 (2) uvedena prehodna določba.

| (3) | Države članice, kjer se šolsko leto 2004/2005 konča po 30. juniju, bodo zaradi spremembe stopnje pomoči še vedno imele težave pri obdelavi izplačil pomoči. Primerno je, da se ta določba razširi na šolsko leto 2004/2005. |
| --- | --- |

(3)

Države članice, kjer se šolsko leto 2004/2005 konča po 30. juniju, bodo zaradi spremembe stopnje pomoči še vedno imele težave pri obdelavi izplačil pomoči. Primerno je, da se ta določba razširi na šolsko leto 2004/2005.

| (4) | Uredbo (ES) št. 2707/2000 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 2707/2000 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 4(3) Uredbe (ES) št. 2707/2000 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za šolsko leto 2004/2005 se stopnjo pomoči, ki velja prvi dan junija, lahko uporabi v mesecu juliju, če se šolsko leto v državi članici konča v juliju.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. junija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 311, 12.12.2000, str. 37. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 816/2004 (UL L 153, 30.4.2004, str. 19).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/42

---

SKLEP SVETA

z dne 10. maja 2005

o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(2005/423/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 310 Pogodbe v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2), ter drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003, zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dodatni protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani, je bil podpisan v imenu Skupnosti in njenih držav članic dne 16. decembra 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dodatni protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani, je bil podpisan v imenu Skupnosti in njenih držav članic dne 16. decembra 2004.

| (2) | Dodatni protokol mora biti sprejet – |
| --- | --- |

(2)

Dodatni protokol mora biti sprejet –

SKLENIL:

Edini člen

1.   Dodatni protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni ter Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Ciper, Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji se odobri v imenu Skupnosti in njenih držav članic.

Besedilo Dodatnega protokola je priloženo temu sklepu (1).

2.   Predsednik Sveta da uradno obvestilo, predvideno v členu 13 Dodatnega protokola.

V Bruslju, 10. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 38, 10.2.2005, str. 3.

1

---

Komisija

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/43

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. junija 2005

o finančnem prispevku Skupnosti državam članicam za programe spremljanja in nadzora ribištva za leto 2005

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1630)

(2005/424/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2004/465/ES z dne 29. aprila 2004 o finančnem prispevku Skupnosti za programe nadzora ribištva (1), in zlasti člena 6(1) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice so poslale Komisiji programe o nadzoru ribištva za leto 2005, skupaj z zahtevki za finančni prispevek Skupnosti za izdatke, povezane z izvedbo projektov iz takih programov. |
| --- | --- |

(1)

Države članice so poslale Komisiji programe o nadzoru ribištva za leto 2005, skupaj z zahtevki za finančni prispevek Skupnosti za izdatke, povezane z izvedbo projektov iz takih programov.

| (2) | Zahtevki za ukrepe, naštete v členu 4 Odločbe Sveta (ES) št. 2004/465/ES, so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevki za ukrepe, naštete v členu 4 Odločbe Sveta (ES) št. 2004/465/ES, so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti.

| (3) | Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti ter določiti pogoje, pod katerimi se ta prispevek lahko odobri. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Skupnosti ter določiti pogoje, pod katerimi se ta prispevek lahko odobri.

| (4) | Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko lokalizacijo izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (2). |
| --- | --- |

(4)

Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko lokalizacijo izpolnjevati zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil (2).

| (5) | Za upravičenost do prispevka morajo pilotni projekti ustrezati pogojem iz Uredbe Komisije (ES) št. 1461/2003 z dne 18. avgusta 2003 o pogojih za pilotne projekte elektronskega posredovanja informacij o ribolovnih dejavnostih in za pogoje daljinskega zaznavanja (3). |
| --- | --- |

(5)

Za upravičenost do prispevka morajo pilotni projekti ustrezati pogojem iz Uredbe Komisije (ES) št. 1461/2003 z dne 18. avgusta 2003 o pogojih za pilotne projekte elektronskega posredovanja informacij o ribolovnih dejavnostih in za pogoje daljinskega zaznavanja (3).

| (6) | Države članice morajo v skladu s členom 8 Odločbe Sveta 2004/465/ES prevzeti obveznosti za izdatke v 12 mesecih od konca leta, v katerem so bile obveščene o tej odločbi. Prav tako se morajo uskladiti z določbami Odločbe 2004/465/ES glede začetka projektov in predložitve zahtevkov za povračilo. |
| --- | --- |

(6)

Države članice morajo v skladu s členom 8 Odločbe Sveta 2004/465/ES prevzeti obveznosti za izdatke v 12 mesecih od konca leta, v katerem so bile obveščene o tej odločbi. Prav tako se morajo uskladiti z določbami Odločbe 2004/465/ES glede začetka projektov in predložitve zahtevkov za povračilo.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet

Ta odločba predvideva finančni prispevek Skupnosti za ukrepe iz člena 4 Odločbe Sveta (ES) št. 2004/465/ES za leto 2005. Določa znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsako državo članico, stopnjo finančnega prispevka Skupnosti in pogoje za njegovo odobritev.

Člen 2

Nove tehnologije in informacijske mreže

Za izdatke za nakup, namestitev in tehnično pomoč za računalniško opremo in vzpostavitev informacijskih mrež, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi z nadzorom in spremljanjem ribolovnih aktivnosti, je finančni prispevek Skupnosti 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge I.

Člen 3

Naprave za elektronsko lokalizacijo

1.   Za izdatke za nakup in pritrjevanje naprav za elektronsko lokalizacijo na krov ribiških plovil, ki omogočajo spremljanje plovil na daljavo iz centra za spremljanje ribištva s sistemom spremljanja plovil (VMS), je najvišji finančni prispevek 4 500 EUR na plovilo v okviru omejitev iz Priloge II.

2.   V okviru omejitve 4 500 EUR iz odstavka 1 je finančni prispevek za prvih 1 500 EUR upravičenega izdatka 100 %.

3.   Finančni prispevek za upravičeni izdatek med 1 500 EUR in 4 500 EUR na plovilo znaša največ 50 % takega izdatka.

4.   Za upravičenost do prispevka morajo naprave za elektronsko lokalizacijo izpolnjevati zahteve iz Uredbe (ES) št. 2244/2003.

Člen 4

Pilotni projekti v zvezi z novimi tehnologijami

1.   Za izdatke za pilotne projekte v zvezi z uvajanjem novih tehnologij za izboljšanje nadzora ribolovnih aktivnosti je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge III.

2.   Za odobritev morajo pilotni projekti ustrezati pogojem iz Uredbe (ES) št. 1461/2003.

Člen 5

Usposabljanje

Za izdatke za programe usposabljanja in izmenjav državnih uradnikov, ki so odgovorni za spremljanje in nadzor na področju ribištva, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge IV.

Člen 6

Seminarji in medijski pripomočki

Za izdatke za pobude, vključno s seminarji in medijskimi pripomočki za krepitev ozaveščanja med ribiči in drugimi udeleženci, kot so inšpektorji, državni tožilci in sodniki ter javnost, da se je treba bojevati proti neodgovornemu in nezakonitemu ribolovu in izvajati pravila skupne ribiške politike, je finančni prispevek Skupnosti 75 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz Priloge V.

Člen 7

Ribiška patruljna plovila in zrakoplovi

Izdatki za nakup in posodobitev plovil in zrakoplovov, ki jih pristojni organi držav članic uporabljajo za pregled in nadzor ribolovnih aktivnosti, so upravičeni do finančnega prispevka Skupnosti v okviru omejitev iz Priloge VI, ki ne presega:

| — | 50 % upravičenega izdatka za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004, |
| --- | --- |

—

50 % upravičenega izdatka za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004,

| — | 25 % upravičenega izdatka za druge države članice. |
| --- | --- |

—

25 % upravičenega izdatka za druge države članice.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. junija 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 157, 30.4.2004, str. 114. Popravek v UL 195, 2.6.2004, str. 36.

1

(2)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

2

(3)  UL L 208, 19.8.2003, str. 14.

3

---

PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN INFORMACIJSKE MREŽE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 0 | 0 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 525 000 | 262 500 |
| Nemčija | 50 000 | 25 000 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 310 000 | 155 000 |
| Španija | 719 828 | 359 914 |
| Francija | 150 000 | 75 000 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 1 783 200 | 891 600 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nizozemska | 417 325 | 208 663 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 60 000 | 30 000 |
| Portugalska | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 600 000 | 300 000 |
| Švedska | 111 200 | 55 600 |
| Združeno kraljestvo | 767 453 | 383 727 |
| Skupaj | 8 639 712 | 4 319 857 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

0

0

Češka

0

0

Danska

525 000

262 500

Nemčija

50 000

25 000

Estonija

0

0

Grčija

310 000

155 000

Španija

719 828

359 914

Francija

150 000

75 000

Irska

0

0

Italija

1 783 200

891 600

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

0

0

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

577 446

288 723

Nizozemska

417 325

208 663

Avstrija

0

0

Poljska

60 000

30 000

Portugalska

2 568 260

1 284 130

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

600 000

300 000

Švedska

111 200

55 600

Združeno kraljestvo

767 453

383 727

Skupaj

8 639 712

4 319 857

---

PRILOGA II

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO LOKALIZACIJO

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 0 | 0 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 0 | 0 |
| Nemčija | 0 | 0 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 0 | 0 |
| Španija | 0 | 0 |
| Francija | 0 | 0 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 0 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 0 | 0 |
| Portugalska | 0 | 0 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 849 955 | 611 793 |
| Skupaj | 849 955 | 611 793 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

0

0

Češka

0

0

Danska

0

0

Nemčija

0

0

Estonija

0

0

Grčija

0

0

Španija

0

0

Francija

0

0

Irska

0

0

Italija

0

0

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

0

0

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

0

0

Nizozemska

0

0

Avstrija

0

0

Poljska

0

0

Portugalska

0

0

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

0

0

Švedska

0

0

Združeno kraljestvo

849 955

611 793

Skupaj

849 955

611 793

---

PRILOGA III

PILOTNI PROJEKTI V ZVEZI Z NOVIMI TEHNOLOGIJAMI

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 0 | 0 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 750 000 | 375 000 |
| Nemčija | 0 | 0 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 370 000 | 185 000 |
| Španija | 0 | 0 |
| Francija | 0 | 0 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 265 000 | 132 500 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 0 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 0 | 0 |
| Portugalska | 0 | 0 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 0 | 0 |
| Švedska | 166 070 | 83 035 |
| Združeno kraljestvo | 458 628 | 229 314 |
| Skupaj | 2 009 698 | 1 004 849 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

0

0

Češka

0

0

Danska

750 000

375 000

Nemčija

0

0

Estonija

0

0

Grčija

370 000

185 000

Španija

0

0

Francija

0

0

Irska

0

0

Italija

265 000

132 500

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

0

0

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

0

0

Nizozemska

0

0

Avstrija

0

0

Poljska

0

0

Portugalska

0

0

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

0

0

Švedska

166 070

83 035

Združeno kraljestvo

458 628

229 314

Skupaj

2 009 698

1 004 849

---

PRILOGA IV

USPOSABLJANJE

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 15 000 | 7 500 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 150 000 | 75 000 |
| Nemčija | 52 100 | 26 050 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 40 000 | 20 000 |
| Španija | 230 236 | 115 118 |
| Francija | 34 050 | 17 025 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 1 191 075 | 595 538 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 12 000 | 6 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemska | 178 620 | 89 310 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 0 | 0 |
| Portugalska | 95 588 | 47 794 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 30 000 | 15 000 |
| Švedska | 40 000 | 20 000 |
| Združeno kraljestvo | 191 564 | 95 782 |
| Skupaj | 2 260 233 | 1 130 117 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

15 000

7 500

Češka

0

0

Danska

150 000

75 000

Nemčija

52 100

26 050

Estonija

0

0

Grčija

40 000

20 000

Španija

230 236

115 118

Francija

34 050

17 025

Irska

0

0

Italija

1 191 075

595 538

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

12 000

6 000

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

0

0

Nizozemska

178 620

89 310

Avstrija

0

0

Poljska

0

0

Portugalska

95 588

47 794

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

30 000

15 000

Švedska

40 000

20 000

Združeno kraljestvo

191 564

95 782

Skupaj

2 260 233

1 130 117

---

PRILOGA V

SEMINARJI IN MEDIJSKI PRIPOMOČKI

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 0 | 0 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 40 000 | 30 000 |
| Nemčija | 0 | 0 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 75 000 | 56 250 |
| Španija | 6 000 | 4 500 |
| Francija | 0 | 0 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 8 000 | 6 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 0 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 0 | 0 |
| Portugalska | 75 000 | 56 250 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 0 |
| Skupaj | 204 000 | 153 000 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

0

0

Češka

0

0

Danska

40 000

30 000

Nemčija

0

0

Estonija

0

0

Grčija

75 000

56 250

Španija

6 000

4 500

Francija

0

0

Irska

0

0

Italija

0

0

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

8 000

6 000

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

0

0

Nizozemska

0

0

Avstrija

0

0

Poljska

0

0

Portugalska

75 000

56 250

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

0

0

Švedska

0

0

Združeno kraljestvo

0

0

Skupaj

204 000

153 000

---

PRILOGA VI

RIBIŠKA PATRULJNA PLOVILA IN ZRAKOPLOVI

| (v EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva | Prispevek Skupnosti |
| Belgija | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Češka | 0 | 0 |
| Danska | 0 | 0 |
| Nemčija | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Estonija | 0 | 0 |
| Grčija | 0 | 0 |
| Španija | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Francija | 286 000 | 71 500 |
| Irska | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Ciper | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Litva | 210 000 | 105 000 |
| Luksemburg | 0 | 0 |
| Madžarska | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 0 |
| Avstrija | 0 | 0 |
| Poljska | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugalska | 720 000 | 180 000 |
| Slovenija | 0 | 0 |
| Slovaška | 0 | 0 |
| Finska | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Skupaj | 102 432 864 | 26 560 717 |

(v EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki za nacionalni program nadzora ribištva

Prispevek Skupnosti

Belgija

11 550 000

2 887 500

Češka

0

0

Danska

0

0

Nemčija

51 331 250

12 832 813

Estonija

0

0

Grčija

0

0

Španija

4 350 804

1 087 701

Francija

286 000

71 500

Irska

0

0

Italija

0

0

Ciper

0

0

Latvija

0

0

Litva

210 000

105 000

Luksemburg

0

0

Madžarska

0

0

Malta

0

0

Nizozemska

0

0

Avstrija

0

0

Poljska

3 600 000

1 800 000

Portugalska

720 000

180 000

Slovenija

0

0

Slovaška

0

0

Finska

0

0

Švedska

0

0

Združeno kraljestvo

30 384 810

7 596 203

Skupaj

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/51

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. junija 2005

o dodelitvi dodatnega dne odsotnosti iz pristanišča Danski in Združenemu kraljestvu, v skladu s Prilogo IVa k Uredbi Sveta (ES) št. 27/2203

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1657)

(besedili v angleškem in danskem jeziku sta edini verodostojni)

(2005/425/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti točke 6(e) Priloge IVa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 6(a) Priloge IVa Uredbe (ES) št. 27/2005 določa število dni od 1. februarja 2005 do 31. decembra 2005, ko je plovilo lahko odsotno iz pristanišča na geografskih območjih, določenih v odstavku 2 navedene priloge. |
| --- | --- |

(1)

Točka 6(a) Priloge IVa Uredbe (ES) št. 27/2005 določa število dni od 1. februarja 2005 do 31. decembra 2005, ko je plovilo lahko odsotno iz pristanišča na geografskih območjih, določenih v odstavku 2 navedene priloge.

| (2) | Točka 6(e) navedene priloge omogoča Komisiji, da na podlagi zahteve iz države članice in pod pogojem, da je zadevna država članica za kršitve uvedla sistem avtomatičnega začasnega odvzema ribolovnega dovoljenja, dodeli dodatni dan plovilu, ki je odsotno iz pristanišča, kadar na krovu prevaža ribolovno orodje iz točke 4(a) z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm. |
| --- | --- |

(2)

Točka 6(e) navedene priloge omogoča Komisiji, da na podlagi zahteve iz države članice in pod pogojem, da je zadevna država članica za kršitve uvedla sistem avtomatičnega začasnega odvzema ribolovnega dovoljenja, dodeli dodatni dan plovilu, ki je odsotno iz pristanišča, kadar na krovu prevaža ribolovno orodje iz točke 4(a) z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm.

| (3) | Danska in Združeno kraljestvo sta predložili zahtevi in priskrbeli informacije o sistemu avtomatičnega začasnega odvzema ribolovnega dovoljenja v primeru kršitev za ribiška plovila, ki na krovu prevažajo pridneno vlečno mrežo, potegalke ali podobno vlečno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm razen vlečnih mrež z gredjo. |
| --- | --- |

(3)

Danska in Združeno kraljestvo sta predložili zahtevi in priskrbeli informacije o sistemu avtomatičnega začasnega odvzema ribolovnega dovoljenja v primeru kršitev za ribiška plovila, ki na krovu prevažajo pridneno vlečno mrežo, potegalke ali podobno vlečno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm razen vlečnih mrež z gredjo.

| (4) | Ob upoštevanju predloženih informacij se Danski in Združenemu kraljestvu dodeli dodatni dan za ribiška plovila, ki na krovu prevažajo ribolovno orodje iz točke 4(a) Priloge IVa k Uredbi (ES) št. 27/2005 z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm – |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju predloženih informacij se Danski in Združenemu kraljestvu dodeli dodatni dan za ribiška plovila, ki na krovu prevažajo ribolovno orodje iz točke 4(a) Priloge IVa k Uredbi (ES) št. 27/2005 z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Dodatni dan, določen v okviru dni iz točke 6(a) Priloge IVa k Uredbi (ES) št. 27/2005 se vsak koledarski mesec dodeli plovilom iz Danske in Združenega kraljestva, ki na krovu prevažajo pridneno vrečo, potegalke ali podobno vlečno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm razen vlečnih mrež z gredjo.

Člen 2

Plovilo, ki se mu dodeli dodatni dan v skladu s členom 1, tega dne ne more prenesti na drugo plovilo, razen če:

| (a) | plovilo prejemnik vedno uporablja ribolovno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm; |
| --- | --- |

(a)

plovilo prejemnik vedno uporablja ribolovno orodje z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm;

| (b) | so izpolnjeni pogoji iz točke 10 Priloge IVa k Uredbi (ES) št. 27/2005. |
| --- | --- |

(b)

so izpolnjeni pogoji iz točke 10 Priloge IVa k Uredbi (ES) št. 27/2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko in Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1.

1

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/52

---

SKLEP SVETA 2005/426/SZVP

z dne 6. junija 2005

o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo fizičnim osebam, obtoženim pred Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ). |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo fizičnim osebam, obtoženim pred Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ).

| (2) | Svet je 18. aprila 2005 sprejel Sklep 2005/316/SZVP o spremembi seznama v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 18. aprila 2005 sprejel Sklep 2005/316/SZVP o spremembi seznama v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP.

| (3) | Ker sta bila g. Vujadin POPOVIĆ in g. Nebojša PAVKOVIĆ premeščena v pripor v prostore MKSJ, ju je treba črtati s seznama. |
| --- | --- |

(3)

Ker sta bila g. Vujadin POPOVIĆ in g. Nebojša PAVKOVIĆ premeščena v pripor v prostore MKSJ, ju je treba črtati s seznama.

| (4) | MKSJ je 22. aprila 2005 sprejelo „Odlok o dovoljenju za umik s pridržkom obtožnice proti Goranu BOROVNICI“, ki je domnevno mrtev. Njegovo ime je treba tudi črtati s seznama. |
| --- | --- |

(4)

MKSJ je 22. aprila 2005 sprejelo „Odlok o dovoljenju za umik s pridržkom obtožnice proti Goranu BOROVNICI“, ki je domnevno mrtev. Njegovo ime je treba tudi črtati s seznama.

| (5) | Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP je zato treba ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam oseb v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP se nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 6. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom 2005/316/SZVP (UL L 100, 20.4.2005, str. 54).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| | Ime: DJORDJEVIČ Vlastimir
  Datum rojstva: 1948
  Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: DJORDJEVIČ Vlastimir

Datum rojstva: 1948

Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: GOTOVINA Ante
  Datum rojstva: 12.10.1955
  Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška
  Državljanstvo: Hrvaške, Francije |
| --- | --- |

Ime: GOTOVINA Ante

Datum rojstva: 12.10.1955

Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška

Državljanstvo: Hrvaške, Francije

| | Ime: HADŽIČ Goran
  Datum rojstva: 7.9.1958
  Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: HADŽIČ Goran

Datum rojstva: 7.9.1958

Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: KARADŽIČ Radovan
  Datum rojstva: 19.6.1945
  Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: KARADŽIČ Radovan

Datum rojstva: 19.6.1945

Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: LUKIĆ Milan
  Datum rojstva: 6.9.1967
  Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: LUKIĆ Milan

Datum rojstva: 6.9.1967

Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: LUKIĆ Sredoje
  Datum rojstva: 5.4.1961
  Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: LUKIĆ Sredoje

Datum rojstva: 5.4.1961

Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: MLADIĆ Ratko
  Datum rojstva: 12.3.1942
  Kraj rojstva: Božanoviči, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: MLADIĆ Ratko

Datum rojstva: 12.3.1942

Kraj rojstva: Božanoviči, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: TOLIMIR Zdravko
  Datum rojstva: 27.11.1948
  Kraj rojstva:
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: TOLIMIR Zdravko

Datum rojstva: 27.11.1948

Kraj rojstva:

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: ZELENOVIĆ Dragan
  Datum rojstva: 12.2.1961
  Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: ZELENOVIĆ Dragan

Datum rojstva: 12.2.1961

Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: ŽUPLJANIN Stojan
  Datum rojstva: 22.9.1951
  Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine“ |
| --- | --- |

Ime: ŽUPLJANIN Stojan

Datum rojstva: 22.9.1951

Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine“

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/54

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/427/SZVP

z dne 6. junija 2005

o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Skupnega stališča 2005/220/SZVP

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 15 in 34 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je dne 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je dne 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1).

| (2) | Svet je dne 14. marca 2005 sprejel Skupno stališče 2005/220/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je dne 14. marca 2005 sprejel Skupno stališče 2005/220/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

| (3) | Skupno stališče 2001/931/SZVP predvideva ponovne preglede v rednih časovnih presledkih. |
| --- | --- |

(3)

Skupno stališče 2001/931/SZVP predvideva ponovne preglede v rednih časovnih presledkih.

| (4) | Glede na odločitev z dne 2. maja 2005, ki jo je sprejel Odbor za kazni Varnostnega sveta Združenih narodov z Resolucijo 1267 (1999), je treba posodobiti Prilogo k Skupnemu stališču 2001/931/SZVP in razveljaviti Skupno stališče 2005/220/SZVP. |
| --- | --- |

(4)

Glede na odločitev z dne 2. maja 2005, ki jo je sprejel Odbor za kazni Varnostnega sveta Združenih narodov z Resolucijo 1267 (1999), je treba posodobiti Prilogo k Skupnemu stališču 2001/931/SZVP in razveljaviti Skupno stališče 2005/220/SZVP.

| (5) | Seznam je bil sestavljen v skladu z merili, določenimi v členu 1(4) Skupnega stališča 2001/931/SZVP – |
| --- | --- |

(5)

Seznam je bil sestavljen v skladu z merili, določenimi v členu 1(4) Skupnega stališča 2001/931/SZVP –

SPREJEL SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP je v Prilogi.

Člen 2

Skupno stališče 2005/220/SZVP se razveljavi.

Člen 3

To skupno stališče začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luksembourgu, 6. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2005/220/SZVP (UL L 69, 16.3.2005, str. 59).

1

---

PRILOGA

Seznam oseb, skupin in subjektov iz člena (1)

1.   OSEBE

| 1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (aktivist Ete), rojen 7.10.1963 v Durangu (Biskaja), osebna izkaznica št. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (aktivist Ete), rojen 7.10.1963 v Durangu (Biskaja), osebna izkaznica št. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, (aktivist Ete, član skupine Gestoras Pro-amnistía), rojen 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, (aktivist Ete, član skupine Gestoras Pro-amnistía), rojen 7.6.1961 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 10.11.1971 v Beasainu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 10.11.1971 v Beasainu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al Hijra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al Hijra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 11. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 12. | ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivist Ete), rojen 8.11.1957 v Regilu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (aktivist Ete), rojen 8.11.1957 v Regilu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona

| 15. | DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al Hijra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al Hijra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivist Ete), rojen 20.12.1977 v Basauri (Biskaja), osebna izkaznica št. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (aktivist Ete), rojen 20.12.1977 v Basauri (Biskaja), osebna izkaznica št. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivist Ete), rojen 10.1.1958 v Plenciji (Biskaja), osebna izkaznica št. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (aktivist Ete), rojen 10.1.1958 v Plenciji (Biskaja), osebna izkaznica št. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al Hijra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al Hijra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivist Ete), rojen 29.4.1967 v Guerniki (Biskaja), osebna izkaznica št. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (aktivist Ete), rojen 29.4.1967 v Guerniki (Biskaja), osebna izkaznica št. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktivistka Ete), rojena 25.4.1961 v Escoriazi (Navarra), osebna izkaznica št. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (aktivistka Ete), rojena 25.4.1961 v Escoriazi (Navarra), osebna izkaznica št. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA Enrique (aktivist Ete), rojen 30.7.1955 v Santurceju (Biskaja), osebna izkaznica št. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA Enrique (aktivist Ete), rojen 30.7.1955 v Santurceju (Biskaja), osebna izkaznica št. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona

| 25. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 ali. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 ali. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka Ete, članica skupin Kas/Ekin), rojena 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (aktivistka Ete, članica skupin Kas/Ekin), rojena 15.3.1967 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivist Ete), rojen 23.2.1961 v Pamploni (Navarra), osebna izkaznica št. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (aktivist Ete), rojen 23.2.1961 v Pamploni (Navarra), osebna izkaznica št. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivist Ete, član skupine Jarrai-Haika-Segi), rojen 22.9.1975 v Basauri (Biskaja), osebna izkaznica št. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (aktivist Ete, član skupine Jarrai-Haika-Segi), rojen 22.9.1975 v Basauri (Biskaja), osebna izkaznica št. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 17.10.1974 v Beasainu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 17.10.1974 v Beasainu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivist Ete, član skupine Jarrai-Haika-Segi), rojen 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (aktivist Ete, član skupine Jarrai-Haika-Segi), rojen 18.9.1964 v San Sebastiánu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 27.2.1968 v Bilbau (Biskaja), osebna izkaznica št. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 27.2.1968 v Bilbau (Biskaja), osebna izkaznica št. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 18.9.1963 v Bilbau (Biskaja), osebna izkaznica št. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (aktivist Ete, član skupine K. Madrid), rojen 18.9.1963 v Bilbau (Biskaja), osebna izkaznica št. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 41. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini

| 42. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (aktivist Ete, član skupine Herri Batasuna/E.H./Batasuna), rojen 25.5.1969 v Ondarroji (Biskaja), osebna izkaznica št. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (aktivist Ete, član skupine Herri Batasuna/E.H./Batasuna), rojen 25.5.1969 v Ondarroji (Biskaja), osebna izkaznica št. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivist Ete), rojen 21.5.1976 v Bilbau (Baskija), osebna izkaznica št. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (aktivist Ete), rojen 21.5.1976 v Bilbau (Baskija), osebna izkaznica št. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (aktivist Ete, član skupin Kas/Ekin), rojen 12.3.1970 Irúnu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (aktivist Ete, član skupin Kas/Ekin), rojen 12.3.1970 Irúnu (Guipúzcoa), osebna izkaznica št. 15.254.214

2.   SKUPINE IN SUBJEKTI

| 1. | Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov) |
| --- | --- |

1.

Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)

| 2. | Brigada mučenikov Al Akse |
| --- | --- |

2.

Brigada mučenikov Al Akse

| 3. | Al Aksa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al Aksa e.V.

| 4. | Al-Takfir in al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir in al-Hijra

| 5. | * Protiimperialistične teritorialne enote (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Protiimperialistične teritorialne enote (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | * Obrtna zadruga „ogenj in podobno“ – občasno spektakularna (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare) |
| --- | --- |

6.

* Obrtna zadruga „ogenj in podobno“ – občasno spektakularna (Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini - Occasionalmente Spettacolare)

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (Oborožene enote za komunizem) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (Oborožene enote za komunizem)

| 8. | Aum Shinrikyo (AUM, Aum vrhovna resnica, Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (AUM, Aum vrhovna resnica, Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Celica proti kapitalu, zaporom, paznikom in zaporniškim celicam (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Celica proti kapitalu, zaporom, paznikom in zaporniškim celicam (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basque Fatherland and Liberty (ETA.) (Naslednje organizacije spadajo v teroristično skupino ETA.: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai Haika Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basque Fatherland and Liberty (ETA.) (Naslednje organizacije spadajo v teroristično skupino ETA.: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai Haika Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al Islamiyya (islamistična skupina), (Al Gama'a al Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al Islamiyya (islamistična skupina), (Al Gama'a al Islamiyya, IG)

| 14. | Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/ Skupine antifašističnega odpora Prvi oktober (GRAPO) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/ Skupine antifašističnega odpora Prvi oktober (GRAPO)

| 16. | Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj) |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj)

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednarodna federacija sikhovske mladine) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednarodna federacija sikhovske mladine)

| 19. | * Mednarodna solidarnost (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Mednarodna solidarnost (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 22. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

22.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 23. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez „National Council of Resistance of Iran“ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez „National Council of Resistance of Iran“ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 24. | Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA) |
| --- | --- |

25.

New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA)

| 26. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

26.

* Orange Volunteers (OV)

| 27. | Fronta za osvoboditev Palestine (PLF) |
| --- | --- |

27.

Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)

| 28. | Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 29. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

29.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 30. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC)

| 31. | * Real IRA |
| --- | --- |

31.

* Real IRA

| 32. | * Rdeče brigade za izgradnjo borbene komunistične partije (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

32.

* Rdeče brigade za izgradnjo borbene komunistične partije (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 33. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

33.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 34. | Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC) |
| --- | --- |

34.

Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)

| 35. | * Revolucionarna jedra/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Revolucionarna jedra/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Revolucionarna organizacija 17. november/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Revolucionarna organizacija 17. november/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolucionarna levica), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolucionarna levica), Dev Sol)

| 38. | * Revolucionarni ljudski boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revolucionarni ljudski boj/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Brigada „20. julij“ (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

41.

* Brigada „20. julij“ (Brigata XX Luglio)

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

43.

Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 44. | * Enota revolucionarne proletarske pobude (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

44.

* Enota revolucionarne proletarske pobude (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 45. | * Enote proletarske pobude (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

45.

* Enote proletarske pobude (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 46. | * Neformalna anarhistična federacija (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

46.

* Neformalna anarhistična federacija (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  Za osebe, skupine in subjekte, označene z *, velja samo člen 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

---

| 8.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/59

---

SKLEP SVETA 2005/428/SZVP

z dne 6. junija 2005

izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/221/SZVP

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 14. marca 2005 sprejel Sklep 2005/221/SZVP o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2004/306/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. marca 2005 sprejel Sklep 2005/221/SZVP o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2004/306/ES (2).

| (2) | Glede na odločitev z dne 2. maja 2005, ki jo je sprejel Odbor za kazni Varnostnega sveta Združenih narodov z Resolucijo 1267 (1999), je treba sprejeti posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na odločitev z dne 2. maja 2005, ki jo je sprejel Odbor za kazni Varnostnega sveta Združenih narodov z Resolucijo 1267 (1999), je treba sprejeti posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam, predviden v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001, je naslednji:

| 1. | OSEBE






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

OSEBE

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 6. | ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 23. | SELMANI, bdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, bdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 25. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

| 2. | SKUPINE IN ENTITETE






  1. | Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov) |
| --- | --- | --- |

2.

SKUPINE IN ENTITETE

1.

Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)

| 2. | Brigada mučenikov Al Akse |
| --- | --- |

2.

Brigada mučenikov Al Akse

| 3. | Al Aksa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al Aksa e.V.

| 4. | Al-Takfir in al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir in al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (Islamic Group), (a.k.a. Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (Islamic Group), (a.k.a. Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C)

| 9. | Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

10.

Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednrodna federacija sikhovske mladine) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednrodna federacija sikhovske mladine)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez „National Council of Resistance of Iran“ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student’s Society) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez „National Council of Resistance of Iran“ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student’s Society)

| 15. | Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA) |
| --- | --- |

16.

New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA)

| 17. | Fronta za osvoboditev Palestine (PLF) |
| --- | --- |

17.

Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)

| 18. | Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

19.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 20. | Ljudska fronta za osvoboditev Palestine - glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Ljudska fronta za osvoboditev Palestine - glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC)

| 21. | Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC) |
| --- | --- |

21.

Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)

| 22. | Vojska/fronta/ljudska revolucionarna osvobodilna stranka (DHKP/C) (Devrimci Sol, revolucionarna levica, Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Vojska/fronta/ljudska revolucionarna osvobodilna stranka (DHKP/C) (Devrimci Sol, revolucionarna levica, Dev Sol)

| 23. | Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25. | Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25.

Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Člen 2

Sklep 2005/221/SZVP se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep začne učinkovati na dan objave.

V Luxembourgu, 6. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 745/2003 (UL L 106, 29.4.2003, str. 22).

1

(2)  UL L 69, 16.3.2005, str. 64.

2

---