# Euroopa Liidu C 155/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.155.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide1. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.155.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 155

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide1. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 155/01 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) sätestatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 155/02 | Euro vahetuskurss | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 155/01

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) sätestatud piiravaid meetmeid

1

Euroopa Komisjon

2013/C 155/02

Euro vahetuskurss

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 155/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 3 |
| 2013/C 155/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 9 |
| 2013/C 155/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 155/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

3

2013/C 155/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

9

2013/C 155/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

13

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/1

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) sätestatud piiravaid meetmeid

2013/C 155/01

Nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (1) I ja II lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias) II ja IIa lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et kõnealustes lisades loetletud isikute ja üksuste suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud kõnealuse nõukogu otsuse ja kõnealuse nõukogu määrusega. Kõnealuste isikute ja üksuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade asjakohastes kannetes.

Asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 36/2012 III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 16).

Võttes arvesse piiravate meetmete objektiks olevate isikute ja üksuste loetelu järgmist läbivaatamist nõukogu poolt, võivad asjaomased isikud ja üksused esitada nõukogule 28. veebruariks 2014 taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loeteludesse vaadataks uuesti läbi, ning teha seda järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

---

Euroopa Komisjon

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/2

---

Euro vahetuskurss (1)

31. mai 2013

2013/C 155/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3006 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,47 |
| DKK | Taani kroon | 7,4557 |
| GBP | Inglise nael | 0,85365 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5828 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2406 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6140 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,711 |
| HUF | Ungari forint | 296,11 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7018 |
| PLN | Poola zlott | 4,2792 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3843 |
| TRY | Türgi liir | 2,4456 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3540 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3434 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0981 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6265 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6412 |
| KRW | Korea vonn | 1 470,85 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2174 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9789 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5500 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 742,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0267 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,031 |
| RUB | Vene rubla | 41,4400 |
| THB | Tai baat | 39,480 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7664 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7688 |
| INR | India ruupia | 73,4980 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3006

JPY

Jaapani jeen

130,47

DKK

Taani kroon

7,4557

GBP

Inglise nael

0,85365

SEK

Rootsi kroon

8,5828

CHF

Šveitsi frank

1,2406

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6140

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,711

HUF

Ungari forint

296,11

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7018

PLN

Poola zlott

4,2792

RON

Rumeenia leu

4,3843

TRY

Türgi liir

2,4456

AUD

Austraalia dollar

1,3540

CAD

Kanada dollar

1,3434

HKD

Hongkongi dollar

10,0981

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6265

SGD

Singapuri dollar

1,6412

KRW

Korea vonn

1 470,85

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2174

CNY

Hiina jüaan

7,9789

HRK

Horvaatia kuna

7,5500

IDR

Indoneesia ruupia

12 742,47

MYR

Malaisia ringit

4,0267

PHP

Filipiini peeso

55,031

RUB

Vene rubla

41,4400

THB

Tai baat

39,480

BRL

Brasiilia reaal

2,7664

MXN

Mehhiko peeso

16,7688

INR

India ruupia

73,4980

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/3

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 155/03

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ISTARSKI PRŠUT”

EÜ nr: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Istarski pršut”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Istarski pršut” on kamarata ja nahaaluse rasvkoeta seasingist (reietükk) valmistatud kuivatatud lihatoode, mis sisaldab vaagnaluid. Värsked singid kuivsoolatakse esmalt meresoola ja vürtsidega, seejärel kuivatatakse neid õhu käes ega suitsutata; kogu valmimisprotsess võtab aega vähemalt kaksteist kuud.

„Istarski pršuti” vanust arvestatakse alates liha soolamise esimesest päevast. Kui värske sink kaalub kuni 16 kg, kestab tootmisprotsess vähemalt 12 kuud; kui sink kaalub üle 16 kg, kestab see vähemalt 15 kuud.

„Istarski pršut” on pikliku kujuga, kuna see sisaldab ka vaagnaluid. Jalg eraldatakse pöiapära juurest, samuti eemaldatakse kamar, v.a pöiapära all asetsev osa (10–15 cm). Singil on korrapärased ümarad ääred, tasane puhta või õhukese hallituskihiga kaetud pind, mis aitab singil kauem säilida. Lihaskoe ristlõikel on ühtlane roosakas-punane värvus ilma väljendunud värvimuutusteta ning rasvkude peab olema valge. „Istarski pršutil” on iseloomulik kuivatatud küpse sealiha ja maitsetaimede lõhn. Sellel on tüüpiliselt täidlane ja intensiivne maitse ning mõõdukas soolasus.

Kui toode on müügiks valmis, esinevad sellel järgmised füüsikalis-keemilised omadused: veesisaldus peab olema alla 55 %, naatriumkloriidi sisaldus alla 8 % ja vee aktiivsus peab olema alla 0,93.

Toode „Istarski pršut” peab turule laskmise ajal kaaluma vähemalt 7 kg.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Istarski pršut” on valmistatud järgmiste sigade värskest singist:

| | kodustatud aretuse tulemusena saadud rootsi ja saksa maatõugude ning suure valge seatõu tõupuhtad järglased; |
| --- | --- |

kodustatud aretuse tulemusena saadud rootsi ja saksa maatõugude ning suure valge seatõu tõupuhtad järglased;

| | nende kahe tõu ristandid; |
| --- | --- |

nende kahe tõu ristandid;

| | nende tõugude tagasiristamine; |
| --- | --- |

nende tõugude tagasiristamine;

| | kolme tõu ristandid F1 põlvkonna (landrass ja suur valge) ja djuroki tõu vahel. |
| --- | --- |

kolme tõu ristandid F1 põlvkonna (landrass ja suur valge) ja djuroki tõu vahel.

Tapasigade rühma keskmine kehamassiindeks peab olema vahemikus 180 kg ± 10 % ning siga peab olema vähemalt 9-kuune. Värskeid sinke töödeldakse viisil, kus vaagnaluud (niudeluu, istmikuluu ja häbemeluu) jäetakse alles, samal ajal kui ristluu ja saba selgroolüli eemaldatakse. Ristluu eemaldamiseks lõigatakse läbi sakroiliakaalliiges ning jalga lõigatakse pöiapära juurest. Kamar ja nahaalune kude eemaldatakse singilt kuni 10–15 cm ulatuses alates pöiapärast. Töödeldud värske sink peab kaaluma vähemalt 13 kg.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

„Istarski pršut” tootmiseks kasutatavatele sigadele söödetakse nuumamisetapis segasööta. Kõik segasööda koostisosad, v.a mineraalid, vitamiinid ja muud lisaained, peavad pärinema 4. punktis nimetatud ja seakasvatuseks lubatud piirkonnast. Kõikide koostisosade päritolu peab olema jälgitav alates tootmispaigast kuni laudani ning kinnitatud selleks volitatud sertifitseerimisasutuse poolt.

Viimases nuumamisetapis (üle 110 kg) on lubatud 50 % ulatuses maisi asendada odraga. Peale selle võib sigade söötmiseks kasutada nisu või nisukliisid, värsket ristikut või lutserni, kõrvitsat, kapsast, söödapeeti, suhkrupeedi pressimisjääke, vadakut ja keedetud kartuleid. Sigade nuumamiseks on keelatud kasutada õlleraba ja solki.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Istarski pršuti” tootmisetapid alates soolamisest ja pressimisest kuni kuivatamise ja valmistoote valmimiseni peavad toimuma 4. punktis määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

„Istarski pršuti” saab turustada ühes tükis (lahutamatu luudega vorm) või pakendites, mis võivad sisaldada konditustatud sinki, suuremaid või väiksemaid soolasingi tükke või viilutatud soolasinki. Seda tüüpi soolasink tuleb pakendada vaakum- või gaasilisse keskkonda.

Soolasingi konditustamine, tükkideks või viiludeks lõikamine portsjoniteks jaotamiseks või pakendamiseks edasimüügi eesmärgil peab toimuma üksnes „Istarski pršuti” tootmispiirkonnas. Piirates soolasingi portsjoniteks jaotamist ja pakendamist selle tootmispiirkonnaga, lihtsustatakse märgatavalt protsessi kontrolli, hõlbustatakse jälgitavust ning vähendatakse märgistusega seotud pettuste ja kuritarvitamise võimalust. Samuti võimaldab toomispiirkonnas viilutamine ja pakendamine tootjatel ise neid protseduure ellu viia või lasta seda teha „Istarski pršuti” eripära ja kvaliteedi osas kogenud töötajatel, tagades sellega originaaltoote kvaliteedi isegi pärast toote viilutamist ja pakendamist.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Valmimisfaasi lõppedes saavad kõik spetsifikatsiooni nõuetele vastavad soolasingid kaubamärgi. See hõlmab kollektiivkaubamärki ja „Istarski pršuti” tootjakoodi, mis on identne tootmisüksuse veterinaarkontrolli numbriga. Kollektiivkaubamärk on näidatud allpool.

Image

Kui kogu toode või toodet sisaldav pakend (kogu soolasink, soolasingi tükid või viilud) lastakse turule, tuleb tootele lisaks õigusaktides nõutud teabele märkida nimetus „Istarski pršut” ja toote kollektiivkaubamärk. Nimetus „Istarski pršut” peab olema selgesti loetav ja kustumatu ning seda tuleb tähtede suuruse, tüübi ja värvi (tüpograafia) abil selgemalt esile tuua kui muid märgiseid, sealhulgas kollektiivkaubamärk, tootepartii (seeria) arv ja tootja kaubamärgid, kujutised ja kirjed.

Päritolunimetuse „Istarski pršuti” kõrval ei ole lubatud määratleda muid termineid nagu järgmised omadussõnad: ehtne, traditsiooniline, käsitsi valmistatud, tüüpiline, kohalik, kodus valmistatud jne; või termineid, mis väljendavad Istra poolsaare kohanimesid, sõltumata keelest, milles neid välja öeldakse või kirjutatakse.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Istarski pršuti” valmistamiseks ettenähtud tooraine tootmispiirkond on piiratud järgmiste Horvaatia Vabariigi maakondadega: Istarska, Primorsko-Goranska (ainult maismaa, v.a saared), Karlovačka, Sisačko-Moslavačka, Zagrebačka, Bjelovarsko-Bilogorska, Koprivničko-Križevačka, Međimurska, Virovitičko-Podravska, Požeško-Slavonska, Brodsko-Posavska, Osječko-Baranjska ja Vukovarsko-Srijemska. Päritolunimetus „Istarski pršut” registreeriti esmakordselt 2002. aastal ning see võimaldab tooraine tootmispiirkonnal olla ulatuslikum kui valmistoote toomispiirkond ise.

„Istarski pršuti” tootmispiirkond on piiratud Istra maakonna halduspiiridega, v.a Istra maakonnale kuuluvad saared, kus tootmine ei ole lubatud. Istra maakond hõlmab järgmisi linnu ja valdasid: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar ja Žminj.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Istra poolsaare kõige olulisem omadus on vahemereline kliima, mis muutub aeglaselt mägedest liikuva külma õhu ja Alpide läheduse mõjul järk-järgult kontinentaalseks, kui liikuda rannikult sisemaa poole. Istra kliimat iseloomustavad sagedased talvised tuulepuhangud, mis puhuvad peaaegu 50 % juhtudest põhja ja ida poolt. Selline tuulejaotus talveperioodil on soodne singi toomiseks, mida sel ajal ka alustatakse (soolamine ja kuivatamine). Nimelt loovad põhjast, kirdest ja idast puhuvad tuuled talveperioodil singi kuivatamiseks sobivad erilised looduslikud tingimused. Učka mäe poolt suunaga maalt merele puhuv tugev kirdetuul Bura on selleks eriti sobiv. Tulenevalt vahemerelise kliima mõjust, kus temperatuur ei lange talviti väga madalale, õhk on kuiv ja jahedad tuuled sagedased, kujutavad Istra looduslikud tingimused endast „Istarski pršuti” tootmiseks ideaalset keskkonda. Kliima eripära võimaldab „Istarski pršuti” valmistada õhu käes kuivatamise, mitte suitsutamise teel. See mõjutab märkimisväärselt „Istarski pršuti” kvaliteeti ja unikaalsust võrreldes muude soolasinkidega.

„Istarski pršuti” kuulus ja iseloomulik maitse ei ole üksnes kliima, vaid ka kogenud ja oskuslike Istra põllumajandustootjate põlvkondade teene. Tegelikult oli iga Istra põllumajandustootja majapidamise üks olulisemaid majandustegevusi sigade kasvatamine ja tapmine ning mitmete traditsiooniliste toodete valmistamine kuivatatud sealihast, mille hulgas soolasink erineb muudest toodetest kvaliteedi ja tähtsuse poolest.

Traditsiooniliselt kasvatati sigu rohkem kui üks aasta ning neile söödeti mitmesuguseid toiduaineid, mida oli saada eri aastaaegadel – ristik ja lutsern, kõrvits, kapsas, söödapeet, vadak, keedetud kartulid jne. Sead viidi tapamajja üksnes siis, kui nad kaalusid rohkem kui 200 kilogrammi. Soolasingi tootmismeetod, mis varem külade kaupa veidi erines, ühtlustati juba 19. sajandil, eriti soolasegu valmistamise ja kasutamise, singi pressimise ja nende toimingute kestuse osas. Üks pikka aega tagasi väljakujunenud Istra meetodi eripärasid on olnud kuiva soolasegu valmistamine soolast ja ühest või mitmest vürtsist (must pipar, küüslauk, loorber, rosmariin). Teine eripära on viis, kuidas tagajalg poolrümbast eemaldatakse ning kuidas sinki vormitakse ja töödeldakse. Näiteks traditsiooniline ja väga ainulaadne singi töötlemisviis on säilinud sellest ajast, mil maaleibkondadel oli vaja sulatada nii palju rasvkudet rasvaks kui võimalik, et säilitada seda hilisemaks kasutamiseks. Seega vastavalt traditsioonilisele retseptile eemaldatakse singi esimeses valmistamisetapis värskelt singilt kogu kamar ja nahaalune rasvkude ning see tegevus on võrreldes muudes piirkondades soolasingi valmistamisega haruldane ja erandlik. Teine iseärasus vormimisprotsessi juures on see, et puusaluud ei eemaldata ja selle tulemusena jääb luule rohkem liha ning sink on suurem.

Kuni viimase ajani valmistati enamikes Istra maaleibkondades soolasinki, seega oleks traditsioonilist tootmisviisi saanud kergesti säilitada. Selle kohta, kas mõni Istra soolasingi valmistaja on kunagi kasutanud oma esivanematelt päritud meetodist erinevat valmistamisviisi, puuduvad tõendid. Singi valmistamise kunsti ajalugu on Istras mitme sajandi vanune ning selle aja jooksul parandati traditsioonilisi tootmismeetodeid. Varaseim leitud sõnaselgelt pršuti mainiv kirje pärineb 1580. aastast, kui Roči omavalitsusüksuse glagoliitilistes kirjetes on dokumenteeritud, et prefekti pulmatseremooniale telliti muu toidu hulgas ka soolasinki (Dražen Vlahov: „Knjiga računa općine Roč (1566–1628)”, Državni arhiv u Pazinu (Riigiarhiiv Pazinis), Pazin, 2009, lk 102–103). Samuti Ročis, ent mõni aeg hiljem, 1594. aastal, telliti ja serveeriti soolasinki Rašpori kaptenile (Põhja-Istra Veneetsia piirkonna kuberner) ja tema saatjaskonnale lõunaks seoses Püha Marina austamise pidustustega (ibid., lk 110–111). Ühes kirjes 1612. aastast väidetakse, et „nelisada uskokki ületasid Učka ... Uskokid varastasid palju veiseid, suurtes kogustes juustu, soolasinki, veini ja muid toiduaineid” (Miroslav Bertoša: „Istra: doba Venecije”, Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula 1995, lk 318). Ühes 1810. aasta dokumendis on kirjas, et kõige kallim liha oli soolatud sealiha – sink ja peekon (Nevio Šettó: Napoleon u Istri, IKK Grozd, Pula, 1989, lk 54, 100, 112, 116, 139, 141).

5.2.   Toote eripära

Toodet „Istarski pršut” iseloomustavad omadused, mis eristavad seda oluliselt muudest soolasinkidest, on sündinud Istra maakogukonna kultuuripärandi ja üldise loodusliku potentsiaali tulemusena, mida Istra poolsaar põllumajandustoodete ja toiduainete tootmiseks ja töötlemiseks suudab pakkuda. „Istarski pršuti” eripära on määratletud peamiselt kolme teguriga: tooraine, traditsioonil põhinev tootmistehnoloogia ja lõpptoote organoleptilised omadused.

Tooraine eripära on tingitud teatava genotüübiga sigade kontrollitud aretusest, keda söödetakse vastavalt laiendatud nuumamise erinõuetele eesmärgiga saada sigade kehamassiks 180 kg. Raskeid sigu on vaja selleks, et saada suure kaaluga värske sink, mis on vajalik, et korvata märkimisväärne veekadu kuivatamise ja valmimise etapis.

Traditsiooniline tehnoloogia eeldab singi töötlemist viisil, kus vaagnaluid (os ilium, os pubis ja os Ishii) ei eemaldata ning see ei ole tavaline soolasingi tootmisel muudes piirkondades. Nimelt peidetakse reieluupea (caput femoris – reieluu ots) pärast singi töötlemist ja ümaraks vormimist ära, samal ajal kui muud tüüpi soolasinkide puhul on see seestpoolt keskel näha ning kujutab endast ühte nende peamistest visuaalsetest tunnusjoontest. „Istarski pršutis” on pea ära peidetud, sest see asub vaagnaluu (acetabulum) sees.

Täiesti ebatavaline meetod singi töötlemisel on ka kamara ja nahaaluse rasvkoe eemaldamine kogu pinna ulatuses, st kuni lihani. Töödeldud sinke kuivsoolatakse koos pipra, küüslaugu, loorberi ja rosmariiniga. Nii paljude vürtside lisamine soolamisprotsessi ajal kujutab endast veel üht „Istarski pršuti” tootmisele iseloomulikku joont. Kamara ja rasvkoe puudumine mitte ainult ei suurenda kuivamise määra võrreldes muude sinkidega, vaid toob esile ka järgmise eristava tunnuse: singi välispinnale tekib hallituskiht. Pinnahallituse olemasolu kuivatamise ja valmimise etapis kujutab endast veel üht „Istarski pršutile” iseloomulikku välist tunnust.

„Istarski pršuti” iseloomulikud organoleptilised omadused ilmnevad esmalt selle välimuses, sest tootel puudub kamar ja nahaalune rasvkude; see sisaldab ka vaagnaluid, mis annavad tootele ebatavaliselt pikliku kuju ning sageli on selle pinnal suuremaid või väiksemaid hallituskobaraid.

Valmistoodet iseloomustab eriline mahe kergelt soolane maitse, ühetaoline roosakas-punane värvus ja soovitavalt ühtlane lihaskude. See ei sisalda lisaaineid, sest see on valmistatud traditsioonilisel viisil.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Istarski pršuti” ja Istra piirkonna vahelise põhjusliku seose saab siduda soolatud lihatoodete valmistamiseks soodsate tingimuste olemasoluga. Istra looduslikke tingimusi mõjutab Vahemere kliima, seega ei lasku temperatuur talvel väga madalale ning õhku jahutavad ja kuivatavad sagedased tuulepuhangud. Keskmine temperatuur ja suhteline õhuniiskus detsembrist märtsini loovad suurepärased tingimused liha loomulikuks kuivatamiseks. Esialgne madal temperatuur ja järkjärguline suhteline õhuniiskuse vähenemine võimaldab singil korrapäraselt kuivada. Selle tõttu ja selleks, et looduslike tingimuste mõju toote suhtes märkimisväärselt suurendada, võib singi soolamine (tootmise algetapp) leida aset üksnes ajavahemikul 15. oktoobrist kuni 20. märtsini Tootmise hooajalisus, täpsemalt esimese tootmisetapi suhtes kehtestatud ajaline piirang, kujutab endast üht traditsioonilisel viisil tootmise tugisammastest.

Kevade ja soojemate päevade saabumisel viiakse singid keldritesse või sarnastesse ilma suure temperatuurikõikumisteta ja suurema niiskuseta ruumidesse valmima. Need tingimused loovad traditsioonilise „Istarski pršuti” valmistamiseks ideaalse keskkonna, sealjuures kuivatatakse sinki üksnes õhu käes ega suitsetata, mis mõjutab oluliselt selle kvaliteeti ja unikaalsust võrreldes muude sinkidega.

„Istarski pršuti” iseloomustavad omadused, mis eristavad seda oluliselt muudest soolasinkidest, ei ole tingitud üksnes ilmastikutingimustest, vaid ka Istra maakogukondade kultuuripärandist, st Istra põllumajandustootjate paljude põlvkondade kogemusest ja oskustest. Nad kasutasid soolasinkide valmistamisel üksnes väga raskeid sigu (kehamassiga üle 180 kg), kellele söödeti ristikut, lutserni, kõrvitsat, kapsast, söödapeeti, vadakut, keedetud kartulit jne. Kuigi nimetatud sööta tänapäeval enam nuumamisel ei kasutata, on seda lubatud kasutada nuumamise lõppetapis, et säilitada nuumamise traditsioonilised omadused ning saada erikvaliteediga liha.

„Istarski pršuti” tootmismeetod on säilinud alates ajast, mil maaleibkondadel oli vaja sulatada nii palju rasvkudet rasvaks kui võimalik ning säilitada seda hilisemaks kasutamiseks. Seega eemaldatakse traditsioonilise retsepti järgi „Istarski pršuti” esimeses valmistamisetapis kamar ja nahaalune rasvkude kuni lihani, mis on haruldane, peaaegu et erand, võrreldes muudes piirkondades juurutatud tootmisviisidega, kus sinki kuivatatakse reeglina koos kamaraga. Järgmine omadus, mis eristab „Istarski pršuti” muudest sinkidest, on seotud traditsioonilise tootmistehnoloogiaga, mille kohaselt töödeldakse sinki viisil, kus vaagnaluud jäetakse alles. Singi omapärase töötlemise tõttu on „Istarski pršut” alati veidi suurem ja kaalult raskem kui muudes piirkondades valmistatud soolasingid, kuigi viimastel on alles jäetud kamar ja nahaalune rasvkude.

Kamarata ja nahaaluse rasvkoeta singi kuivatamine, mille käigus puutub lihasmassi kogupind otseselt kokku õhuga ning kattub singi valmimisetapis hallituskihiga, toob kahtlemata kaasa mõnevõrra erineva valmimisprotsessi arengu ning hiljem väljendub see „Istarski pršuti” erilistes organoleptilistes omadustes.

„Istarski pršuti” lõhna ja maitse spetsiifilisust mõjutavad erinevad kuivsoolamisel lisatud vürtsid. Vürtside mõju „Istarski pršuti” lõhnale on väga oluline, sest erinevalt muudest soolasingi tüüpidest puutub kogu singi pind vürtsidega otseselt kokku nii, et nende maitse imendub kergemini ja sügavamalt kõikidesse singi osadesse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

Horvaatia Vabariigi põllumajandusministeeriumi (riigi ametiasutus) veebileht

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 155/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„VALAŠSKÝ FRGÁL”

EÜ nr: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Valašský frgál”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tšehhi Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.4. | Leib, pagaritooted, koogid, kondiitritooted ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.4.

Leib, pagaritooted, koogid, kondiitritooted ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Ümmarguse koogi läbimõõt on 30–32 cm. Pagaritoode (kõnekeeles tuntud ka kui vdolek, pecák või lopaťák) koosneb õhukesest kerkinud tainast ning selle kattest.

Pärast küpsemist omandab kook kuldse tooni; koogikatte värvus sõltub kasutatud toormaterjalist, mis omakorda kaetakse purustatud piparkoogi, jahvatatud kaneeli ja suhkruga, niisutuseks lisatakse mõni tilk sulatatud võid, mis kõik kokku annavad heleda varjundi.

Erinevad koogikatted: pirn, kohupiim, mooniseemned, kreegipüree, puuviljad ja marjad (kreegid, õunad, mustikad, aprikoosid), pähklid või sarapuupähklid, kapsas (värske või hapukapsas), porgand, nuikapsas. Kate moodustab tootest 42–48 %.

Kook asetatakse ümmargusele pappalusele, mis tavaliselt kaetakse termokahaneva või siis turul kasutatava muud tüüpi toidukilega. Koogi võib pakendada ka papist, plastikust või puidust karpi või siis rasvakindlasse pakendipaberisse.

Pakendi tüübid: terve kook 600–700 g, pool kooki 300–350 g, veerand koogist 150–175 g.

Tootmispiirkonnas on lubatud kooke müüa ka ilma pakendita.

Kooki „Valašský frgál” on võimalik müüa ka külmutatult. Külmutamine ei muuda toote kvaliteediomadusi. Toode asetatakse külmkambrisse koos pakendiga. Külmutatud toode säilib temperatuuril alla – 18 °C üheksa kuud. Pärast ülessulatamist soovitatakse kook 24 tunni jooksul ära süüa. Kogu vajalik teave aegumistähtaja ja toote säilitamistingimuste kohta on esitatud toote pakendil.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Taina valmistamisel kasutatakse järgmisi tooraineid: pooleldi jämedateralist nisujahu või kolme jahutüübi segu (peeneteraline, pooleldi jämedateraline ja jämedateraline jahu), peedisuhkrut või magusainet, taimerasva või taimeõli või searasva või siis võid, pastöriseeritud või tooreid munakollaseid, piimapulbrit või piima või joogivett, puuviljamahla (sidrun, õun, pirn), pagaripärmi, soola; et tagada toote värskus, võib tänapäeval kasutada ka jahu parendajat.

Toote põhikoostisosa on jahu. Teiste toorainete puhul tuleb kinni pidada järgmistest kaalupiirangutest: rasvained (taimerasv või sulatatud searasv või siis või): vähemalt 20 % taina kogukaalust; suhkrud või magusaine (fruktoos): vähemalt 10 % taina kogukaalust (juhul kui kasutatakse mingit muud magusainet, siis selle kogus sõltub magususastmest); munakollased: vähemalt 5 % taina kogukaalust. Puuviljamahla, pärmi, soola ning teiste aromaatsete koostisosade kogus sõltub erinevatest tootmises kasutusel olevatest retseptidest.

Koogi „Valašský frgál” kate peab moodustama toote küpsetuseelsest kogukaalust ligikaudu 42–48 %.

Toote katte valmistamisel kasutatakse järgmist toormaterjali.

| | Pirnikate: pirnipüree, mis valmistatakse kuivatatud pirnidest, kreegipüreest või puuviljamoosist, kuivatatud õuntest, riivitud piparkookidest, rummiessentsist (edaspidi „aroomiained”), jahvatatud tähtaniisist, vaniljesuhkrust, joogiveest. |
| --- | --- |

Pirnikate: pirnipüree, mis valmistatakse kuivatatud pirnidest, kreegipüreest või puuviljamoosist, kuivatatud õuntest, riivitud piparkookidest, rummiessentsist (edaspidi „aroomiained”), jahvatatud tähtaniisist, vaniljesuhkrust, joogiveest.

| | Kohupiimakate: kohupiim, peedisuhkur või magusaine, pastöriseeritud või toored munakollased, joogivesi, rosinad, vaniljesuhkur või vaniljekreem; lisada võib puuviljamahla; taimeõli, aroomiained, jahvatatud muskaatpähkel, kohupiima stabilisaator, metsamarjad. |
| --- | --- |

Kohupiimakate: kohupiim, peedisuhkur või magusaine, pastöriseeritud või toored munakollased, joogivesi, rosinad, vaniljesuhkur või vaniljekreem; lisada võib puuviljamahla; taimeõli, aroomiained, jahvatatud muskaatpähkel, kohupiima stabilisaator, metsamarjad.

| | Mooniseemnekate: jahvatatud mooniseemned, peedisuhkur või magusaine, piimapulber või värske piim, joogivesi, taimeõli, peeneteraline nisujahu, vaniljesuhkur, rosinad, leivapuru, jahvatatud kaneel, aroomiained. |
| --- | --- |

Mooniseemnekate: jahvatatud mooniseemned, peedisuhkur või magusaine, piimapulber või värske piim, joogivesi, taimeõli, peeneteraline nisujahu, vaniljesuhkur, rosinad, leivapuru, jahvatatud kaneel, aroomiained.

| | Kreegipüreekate: kreegipüree, vaniljesuhkur või magusaine, joogivesi, aroomiained. |
| --- | --- |

Kreegipüreekate: kreegipüree, vaniljesuhkur või magusaine, joogivesi, aroomiained.

| | Õunakate: riivitud õunad või õunakompott, peedisuhkur või magusaine, vaniljesuhkur, jahvatatud kaneel, purustatud pähklid/sarapuupähklid, rosinad, joogivesi. |
| --- | --- |

Õunakate: riivitud õunad või õunakompott, peedisuhkur või magusaine, vaniljesuhkur, jahvatatud kaneel, purustatud pähklid/sarapuupähklid, rosinad, joogivesi.

| | Mustikakate: värsked, konserveeritud või külmutatud mustikad, mustikamoos. |
| --- | --- |

Mustikakate: värsked, konserveeritud või külmutatud mustikad, mustikamoos.

| | Aprikoosikate: värsked, konserveeritud või külmutatud aprikoosid, aprikoosimoos. |
| --- | --- |

Aprikoosikate: värsked, konserveeritud või külmutatud aprikoosid, aprikoosimoos.

| | Kreegikate: värsked, konserveeritud või külmutatud kreegid, kreegipüree, jahvatatud mooniseemned, suhkur või magusaine. |
| --- | --- |

Kreegikate: värsked, konserveeritud või külmutatud kreegid, kreegipüree, jahvatatud mooniseemned, suhkur või magusaine.

| | Pähkli-/sarapuupähkli kate: jahvatatud pähkel või sarapuupähkel (või mõlemad), peedisuhkur või magusaine, peeneteraline nisujahu, piim, või/taimerasv/taimeõli, riivsai, aprikoosimoos, joogivesi, rosinad, vaniljesuhkur, aroom. |
| --- | --- |

Pähkli-/sarapuupähkli kate: jahvatatud pähkel või sarapuupähkel (või mõlemad), peedisuhkur või magusaine, peeneteraline nisujahu, piim, või/taimerasv/taimeõli, riivsai, aprikoosimoos, joogivesi, rosinad, vaniljesuhkur, aroom.

| | Kapsakate: hakitud värske kapsas või hoolikalt läbi loputatud hapukapsas, peedisuhkur või magusaine, või/taimerasv/taimeõli, peeneteraline nisujahu, joogivesi, jahvatatud must pipar, sool. |
| --- | --- |

Kapsakate: hakitud värske kapsas või hoolikalt läbi loputatud hapukapsas, peedisuhkur või magusaine, või/taimerasv/taimeõli, peeneteraline nisujahu, joogivesi, jahvatatud must pipar, sool.

| | Porgandikate: värsked porgandid, peedisuhkur või magusaine, vaniljesuhkur, mooniseemned, või/taimerasv/taimeõli, peen nisujahu, joogivesi, jahvatatud kaneel, sool. |
| --- | --- |

Porgandikate: värsked porgandid, peedisuhkur või magusaine, vaniljesuhkur, mooniseemned, või/taimerasv/taimeõli, peen nisujahu, joogivesi, jahvatatud kaneel, sool.

| | Nuikapsakate: värske nuikapsas, peedisuhkur või värvaine, või/taimerasv/taimeõli, peeneteraline nisujahu, sidruni- või õunamahl, joogivesi, jahvatatud must pipar, värske või kuivatatud petersell, sool. |
| --- | --- |

Nuikapsakate: värske nuikapsas, peedisuhkur või värvaine, või/taimerasv/taimeõli, peeneteraline nisujahu, sidruni- või õunamahl, joogivesi, jahvatatud must pipar, värske või kuivatatud petersell, sool.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Selleks et tagada toote hea kvaliteet ning pidada kinni hügieeninõuetest, peavad kõik tootmisetapid alates taina valmistamisest (tootmismeetodile on iseloomulik, et kui tainas on kerkinud, siis erinevate tootmisetappide vahel ei tohi aega kaotada) ning koogi katmisest kuni küpsetamise ja pakendamiseni toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Koogikate ise ei pea ilmtingimata olema toodetud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Nõue, et toode tuleb tükkideks lõigata ja pakendada otse tootja juures, tuleneb toote iseloomust – tegemist on tootega, mille tarbimisega ei saa viivitada ning selle kvaliteedi säilitamiseks tuleb see tükkideks lõigata ning pakendada tootmispiirkonnas. Valmis, kuid pakendamata toodete transportimine vähendab nende kvaliteeti, tulemuseks on pragunenud, muljutud koogid või hügieeninõuete eiramine. Lisaks peab toote pakendil olema märgistus, mis sisaldab teavet tootja, toote koostisosade ning muude kohustuslike üksikasjade kohta, millega tagatakse, et kook on toodetud geograafilises piirkonnas ning vajadusel võimaldatakse selle kontrollimist.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Tootjad peavad asetama toote nimetuse „Valašský frgál” pakendil nähtavasse kohta. Pakendile lisatakse veel kaitstud geograafilise tähise logo, mille eesmärk on tarbijaid teavitada, tagada toote jälgitavus ning võimaldada kontrolli kontrollorgani poolt. Kui toodet müüakse ilma pakendita, siis tuleb müügikohas selgelt viidata, et tegemist on koogiga „Valašský frgál”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Valahhia on geograafiline piirkond, mis võtab enda alla Tšehhi Vabariigi kaguosa. Geograafilise piirkonna piir läbib järgmisi haldusüksusi (algusega idast): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov, Nový Hrozenkov.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Selleks et saak paremini säiliks, oli Valahhia elanike esivanematel kombeks oma puuvili peamiselt kuivatada. Nii oli võimalik puuvilja terve aasta jooksul kasutada ning sellest erinevaid roogasid valmistada. Kõige tüüpilisemaks roaks oli kuivatatud pirnidest valmistatud pirnipüree. Selles piirkonnas oli kombeks üks kook katta vaid üht konkreetset tüüpi kattematerjaliga. Ka erinevad ajaloolised allikad kinnitavad, et ühe koogi kate valmistati vaid ühest konkreetsest toormaterjalist.

5.2.   Toote eripära

Kook „Valašský frgál” eristub teistest pagaritoodetest järgmiste tunnuste poolest.

| — | Taina valmistamismeetodi ning taina koostisosade poolest: kõigepealt kallatakse kokku taina kõige vedelamad koostisosad ning need vahustatakse ühtlaseks massiks. Seejärel lisatakse pehmendatud rasvained ning saadud segu segatakse uuesti, kuni saadakse ühtlane mass. Alles siis lisatakse pärm ning järk-järgult jahu juurde kallates töödeldakse tainast seni, kuni see omandab ühtlase õhumullidega (tainas sisaldab palju õhku) täidetud kleepumatu konsistentsi. |
| --- | --- |

—

Taina valmistamismeetodi ning taina koostisosade poolest: kõigepealt kallatakse kokku taina kõige vedelamad koostisosad ning need vahustatakse ühtlaseks massiks. Seejärel lisatakse pehmendatud rasvained ning saadud segu segatakse uuesti, kuni saadakse ühtlane mass. Alles siis lisatakse pärm ning järk-järgult jahu juurde kallates töödeldakse tainast seni, kuni see omandab ühtlase õhumullidega (tainas sisaldab palju õhku) täidetud kleepumatu konsistentsi.

| — | Tainas rullitakse laiali rulli abil (ka tainarull on toodetud Valahhia geograafilises piirkonnas), kasutades selleks vaid üht kätt. Tänu taina omadusele ühtlaselt laiali jaotuda on koogipõhi pärast küpsemist õhuke, tiheda konsistentsi ning õhulise ja peene struktuuriga. |
| --- | --- |

—

Tainas rullitakse laiali rulli abil (ka tainarull on toodetud Valahhia geograafilises piirkonnas), kasutades selleks vaid üht kätt. Tänu taina omadusele ühtlaselt laiali jaotuda on koogipõhi pärast küpsemist õhuke, tiheda konsistentsi ning õhulise ja peene struktuuriga.

| — | Tüüpilise kattematerjali, eelkõige kuivatatud puuviljade (kuivatatud pirnide), kasutamine. |
| --- | --- |

—

Tüüpilise kattematerjali, eelkõige kuivatatud puuviljade (kuivatatud pirnide), kasutamine.

| — | Üks kook „Valašský frgál” kaetakse vaid üht kindlat tüüpi kattematerjaliga (kattematerjale omavahel ei kombineerita). Kooki on selle ohtra kattematerjali poolest lihtne eristada, kattematerjal moodustab küpsemiseelsest kogukaalust ligikaudu 42–48 %. Valmis koogi peale puistatakse näiteks jahust ja võist segatud puru ning riivitud piparkooke või siis jahvatatud kaneeli. Pärast küpsemist võib soovi korral lisada veel suhkrut ning sulatatud võid. |
| --- | --- |

—

Üks kook „Valašský frgál” kaetakse vaid üht kindlat tüüpi kattematerjaliga (kattematerjale omavahel ei kombineerita). Kooki on selle ohtra kattematerjali poolest lihtne eristada, kattematerjal moodustab küpsemiseelsest kogukaalust ligikaudu 42–48 %. Valmis koogi peale puistatakse näiteks jahust ja võist segatud puru ning riivitud piparkooke või siis jahvatatud kaneeli. Pärast küpsemist võib soovi korral lisada veel suhkrut ning sulatatud võid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Käesolev taotlus põhineb toote ainulaadsusel ning selle tuntusel ka väljaspool Valahhia geograafilist piirkonda. Esimene kirjalik märge suuremõõduliste kookide vdolek või frgál kohta on pärit 1826. aastal avaldatud J. H. A Gallaši kroonikast „Bromatologia moravo-rustica”. Kroonikas mainitakse Valahhia piirkonnale omaseid kooke, mida valmistati nisu- või siis rukkijahu baasil kohupiimast, kreegipüreest või siis piirkonnale eriti omasest kuivatatud ja keedetud pirne sisaldavast pirnipüreest.

Koogi „Valašský frgál” valmistamisel võetakse aluseks määratletud geograafilise piirkonna kirjalike allikate muistsed retseptid, vanim neist on pärit aastast 1826. Traditsiooniline koogiküpsetamine on tihedalt seotud Valahhia piirkonna iseloomulike rahvapidustustega (pulmad, ristimised, jõulud, lihavõtted, saagikoristuse lõpp). Vaesed pered said endale kooki lubada vaid jõulude ajal. Jõukamates peredes valmistati frgál’i seevastu ka pühapäeviti. Kook (30–32 cm läbimõõt) on saanud oma mõõdud tänu koogilabidale, millega see ahju pandi. Koogi valmistamisel kasutati kodumaist toorainet, esmajoones kuivatatud puuvilju, kohupiima, kodus jahvatatud jahu, võid, searasva, linaseemneõli, mune ning piima.

Kõige tuntum on pirnidega kaetud kook „Valašský frgál”. Iga Valahhia majapidamise aias leidus vähemalt üks pirnipuu. Pirnisortidest levinuim oli ovesňanka (väikse suurusega pirn, mida korjati kaera, tšehhi keeles oves, koristusega samal ajal), see eristus teistest sortidest oma tillukese kasvu ning mahlaka ja magusa viljaliha poolest. Lisaks kuivatati ka teisi pirnisorte, kuid esmajoones neid, mis valmisid sügiseks. Oluline oli lasta pirnidel võimalikult kaua küpseda, kuni esimese külma saabumiseni. Pirnidel lasti tervetena aeglaselt kuivada selleks ette nähtud ruumis, mille kütmisel kasutati peamiselt viljapuude halge. Pirnidel lasti täielikult kuivada ning neid hoiti pööningul üles riputatud riidest kottides. Kuivatatud pirnidest ning teistest toorainetest valmistatud suuremõõduliste kookide valmistamise oskust on sajandite vältel põlvest põlve edasi kantud.

XIX sajandil jõudis kuuldus kookidest ka kaugesse pealinna Prahasse. Kooke esitleti koos paljude teiste Valahhia toodetega XIX sajandi lõpus peetud Praha-Holešovice rahvusnäitusel, kus need osutusid väga populaarseteks. Kook „Valašský frgál” on endiselt tuntud ka tänapäeval (selle kohta võib leida palju teavet nii internetis, piirkondlikus ja riiklikus ajakirjanduses kui turistidele mõeldud infomaterjalides). Toodet pärjatakse näitustel ja laatadel (Zlatá Salima 2006 ja 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 ja 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, KLASA kvaliteedimärk 2007. aastal) endiselt auhinnaliste kohtadega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3))

Kogu spetsifikaat on kättesaadav järgmisel veebilehel:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 1.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/13

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

2013/C 155/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Focaccia di Recco col formaggio”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 2.4. | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.4.

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Focaccia di Recco col formaggio” on pehmest nisust, ekstra neitsioliiviõlist, veest ja söögisoolast segatud tainast valmistatud pagaritoode, mille täidiseks on pehme konsistentsiga toorjuust.

Tarbimisse laskmisel on pagaritoode „Focaccia di Recco col formaggio” järgmiste omadustega.

| | Kuju: ümar, ruudu- või ristkülikukujuline. |
| --- | --- |

Kuju: ümar, ruudu- või ristkülikukujuline.

| | Mõõdud:






  — | ümar: läbimõõt vähemalt 25 cm; |
| --- | --- | --- |

Mõõdud:

—

ümar: läbimõõt vähemalt 25 cm;

| — | ruudukujuline: külje pikkus vahemikus 25–120 cm; |
| --- | --- |

—

ruudukujuline: külje pikkus vahemikus 25–120 cm;

| — | ristkülikukujuline: pikim külg kuni 120 cm; lühim külg vähemalt 25 cm; |
| --- | --- |

—

ristkülikukujuline: pikim külg kuni 120 cm; lühim külg vähemalt 25 cm;

| — | kõrgus: külgedelt mõõdetuna alla 1 cm. |
| --- | --- |

—

kõrgus: külgedelt mõõdetuna alla 1 cm.

| | Välimus:






  — | pealispind: ebaühtlane, kerkimismullidega; |
| --- | --- | --- |

Välimus:

—

pealispind: ebaühtlane, kerkimismullidega;

| — | pealmine osa: kuldpruun, milles on tumepruunid laigud või triibud; |
| --- | --- |

—

pealmine osa: kuldpruun, milles on tumepruunid laigud või triibud;

| — | alumine osa: merevaigukollane, mitte valge; |
| --- | --- |

—

alumine osa: merevaigukollane, mitte valge;

| — | täidis: kreemja konsistentsiga sulanud juust; |
| --- | --- |

—

täidis: kreemja konsistentsiga sulanud juust;

| — | tekstuur puudutamisel: pealmises osas krõbe ja keskel pehme. |
| --- | --- |

—

tekstuur puudutamisel: pealmises osas krõbe ja keskel pehme.

Maitsmisel lõhnava ja krõbeda saia tainas on kergelt soolane, õrnalt küpsenud saia lõhnaga, milles on aimata piima ja toorjuustu; juust ise on mahe, kerge ja meeldiva hapuka maitsega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” tootmismeetodi kohaselt tuleb kasutada järgmisi koostisaineid:

| — | pehmest nisust jahvatatud jahu, mille tüüp on 00 ja omadused järgmised: W: > 300; P/L: vähemalt 0,50, või alternatiivina 00-tüüpi Manitoba nisujahu; |
| --- | --- |

—

pehmest nisust jahvatatud jahu, mille tüüp on 00 ja omadused järgmised: W: > 300; P/L: vähemalt 0,50, või alternatiivina 00-tüüpi Manitoba nisujahu;

| — | looduslik vesi; |
| --- | --- |

—

looduslik vesi;

| — | ekstra-neitsioliiviõli; |
| --- | --- |

—

ekstra-neitsioliiviõli;

| — | peensool; |
| --- | --- |

—

peensool;

| — | pehme konsistentsiga toorjuust. |
| --- | --- |

—

pehme konsistentsiga toorjuust.

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” valmistamiseks kasutatavat toorjuustu saadakse värske pastöriseeritud lehmapiima töötlemisel.

Piima töötlemiskoht ei ole geograafiliselt piiratud.

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” täidiseks kasutatav juust peab olema kreemja konsistentsiga, sellele ei tohi olla lisatud koort, küpsetamisest tulenevat termilist töötlemist peab juust kannatama nii, et ei hakka voolama, ei tekita mullikesi ega erita vadakut.

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” täidiseks kasutatav toorjuust peab olema järgmiste omadustega.

| Omadused | Näitajad |
| --- | --- |
| Kuju | ümarate servadega rööptahukas |
| Mõõdud | Põhjaservad vastavalt 15–20 cm ja 8–10 cm, sirgete servade kõrgus 4–5 cm |
| Kaal | 0,7–2 kg |
| Juustumassi omadused | pehme, kergelt kompaktne, piimale iseloomuliku ühtlase struktuuriga, ilma silmakesteta |
| Värvus | valge, õrnalt läikiva nüansiga |
| Niiskus (massi kohta) | 57–60 % |
| Valgud (massi kohta) | 13–15 % |
| Rasvad (massi kohta) | 21–24 % |
| Rasvad (kuivaine kohta) | 48–60 % |

Omadused

Näitajad

Kuju

ümarate servadega rööptahukas

Mõõdud

Põhjaservad vastavalt 15–20 cm ja 8–10 cm, sirgete servade kõrgus 4–5 cm

Kaal

0,7–2 kg

Juustumassi omadused

pehme, kergelt kompaktne, piimale iseloomuliku ühtlase struktuuriga, ilma silmakesteta

Värvus

valge, õrnalt läikiva nüansiga

Niiskus (massi kohta)

57–60 %

Valgud (massi kohta)

13–15 %

Rasvad (massi kohta)

21–24 %

Rasvad (kuivaine kohta)

48–60 %

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” tootmisetapid alates taina valmistamisest ja töötlemisest kuni täidise lisamise ja küpsetamiseni peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pagaritoodet „Focaccia di Recco col formaggio” turustatakse tervelt või portsjoniteks jaotatult.

Eelküpsetamine, sügavkülmutamine, külmutamine või muud säilitusviisid on keelatud.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Toote identifitseerimist võimaldab taina pealmisele kihile tärklisetilga abil kinnitatav märgis. Märgisel on toote „Focaccia di Recco col formaggio” nimetus, mida tuleb kasutada koos väljendiga „Indicazione Geografica Protetta” (kaitstud geograafiline tähis) ja selle akronüümiga „IGP” (KGT).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” tootmispiirkond hõlmab kogu Recco kommuuni territooriumi ja sellega piirnevaid Avegno, Sori ja Camogli kommuune.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” tootmispiirkonna kommuunid on osa piirkonnast, mida kohalikud ajaloolased kutsuvad Recco oruks. Idas, Camogli kommuunis, on piiriks Monte di Portofino mäestik, läänes Reco kommuuni kuuluv Sori linnake ja põhjas Avegno kommuun.

Just siia piirkonda on koondunud Recco pagarid, kes hakkasid 60–70ndatel aastatel valmistama Recco traditsioonide kohast pagaritoodet „Focaccia di Recco col formaggio”.

Traditsiooniline valmistusviis nõuab taina töötlemisel suurt meisterlikkust. Tainas tuleb kõigepealt lahti rullida ning seejärel venitada see käsitsi kaheks imeõhukeseks, siledaks ja peaaegu läbipaistvaks leheks. Sel viisil kaheks õhukeseks leheks töödeldud tainast kasutatakse üksnes kõnealuses piirkonnas.

5.2.   Toote eripära

Pagaritoode „Focaccia di Recco col formaggio” koosneb kahest imeõhukesest tainalehest, mille vahel on toorjuust. Silmaga võib selgelt eristada Itaalia ja Liguuria traditsioonile omaseid väga õhukesi kihte (focacce), mille vahel on täidiseks sulanud juust. Teine pagaritoodet „Focaccia di Recco col formaggio” iseloomustav eripära seisneb mahedamaitselises ja kreemja konsistentsiga juustus, mille maitse on kergelt ja meeldivalt hapukas.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” mainest annab tunnistust toote esindatus ajaloolistel üritustel, mis juba aastaid on tootele pühendatud, samuti olulised arvustused nii Itaalia kui ka välismaa ajakirjades ja toidugiidides, kus toote kirjelduse puhul tuuakse esile eelkõige imeõhukest tainast ja juustu õiget sulamisastet.

Kõige olulisemate ürituste seas võiks esile tuua pidustust „Festa della focaccia”, mida korraldatakse alates 1955. aastast maikuu viimasel nädalal ja mis on kõige parem võimalus pagaritoodet „Focaccia di Recco col formaggio” maitsta ja selle tootmistraditsiooni tähistada.

Pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” tuntus on märkimisväärselt suurenenud tänu sellele, et toode on esindatud ka sellistel olulistel üleriigilistel üritustel nagu „Salone del Gusto” Torinos, Brà linnas toimuv pidustus „Cheese a Brà”, „Artigiano in Fiera” Milanos, „Salone Nautico” Genovas.

Alates 1960ndate aastate algusest suurenes tänu Itaalia majanduslikule õitsengule ja riiki külastavate turistide voolule ka huvi pagaritoote „Focaccia di Recco col formaggio” vastu ja toote tuntus; sellest annavad tunnistust ka rohked toodet kirjeldavad artiklid tolleaegsetes ajalehtedes ja ajakirjades. 1967. aastal märkis toote ära ka gurmeetoidust kirjutav Ameerika press, iseloomustades seda Ühendriikide ajalehes „Daily American” kui jumalikku (quite divine).

Esimesed Itaalias avaldatud toidugiidid on samuti näited sellest, et toode on muutunud tüüpiliseks ja endale kindla koha leidnud („Guide Veronelli all’Italia piacevole” ed. Garzanti, Milano 1968, „Guida gastronomica d’Italia” ed. TCI, Milano 1969).

Tollest ajast kuni tänapäevani mainitakse pagaritoodet „Focaccia di Recco col formaggio” kui ehedat kohalikku toitu peaaegu igas piirkondlikus ja kohalikus toidualases väljaandes, kõikides toidugiidides ja paljudes erialaväljaannetes.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Focaccia di Recco col formaggio” tunnustamise ettepaneku 5. augusti 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 181.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---