# Euroopan unionin L 150/10.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 150 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta10. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 150

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta10. kesäkuu 2005

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, verotoimenpiteistä, jotka Belgia aikoo toteuttaa meriliikenteen hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2040)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 7 päivänä heinäkuuta 2004, tukitoimenpiteistä, jotka Ranska on toteuttanut Alstomin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2532)

   (
  1
  ) | 24 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004, verotoimenpiteistä, jotka Belgia aikoo toteuttaa meriliikenteen hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2040)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2040)

1

1

*

Komission päätös, tehty 7 päivänä heinäkuuta 2004, tukitoimenpiteistä, jotka Ranska on toteuttanut Alstomin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2532)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2532)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 10.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 150/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä kesäkuuta 2004,

verotoimenpiteistä, jotka Belgia aikoo toteuttaa meriliikenteen hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2040)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/417/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn vaiheet

| (1) | Belgian hallitus ilmoitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä Belgian pysyvän edustuston kirjeellä useista lakiehdotukseen sisältyvistä verotoimenpiteistä kauppalaivastonsa hyväksi. Kaikki toimenpiteet on kirjattu ilmoitettujen tukien rekisteriin numerolla N 433/02. Ennen kuin komissio ehti ottaa kantaa asiaan, suunnitellut toimenpiteet sisällytettiin 2 päivänä elokuuta 2002 annettuun lakiin. |
| --- | --- |

(1)

Belgian hallitus ilmoitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä Belgian pysyvän edustuston kirjeellä useista lakiehdotukseen sisältyvistä verotoimenpiteistä kauppalaivastonsa hyväksi. Kaikki toimenpiteet on kirjattu ilmoitettujen tukien rekisteriin numerolla N 433/02. Ennen kuin komissio ehti ottaa kantaa asiaan, suunnitellut toimenpiteet sisällytettiin 2 päivänä elokuuta 2002 annettuun lakiin.

| (2) | Komissio päätti (2)19 päivänä maaliskuuta 2003 aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 6 artiklassa tarkoitetun muodollisen tutkimusmenettelyn tietyistä 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain seikoista (jolloin asiakirjat rekisteröitiin uudella numerolla C 20/03) ja hyväksyä muut meriliikennettä koskevan lain säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti (2)19 päivänä maaliskuuta 2003 aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 6 artiklassa tarkoitetun muodollisen tutkimusmenettelyn tietyistä 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain seikoista (jolloin asiakirjat rekisteröitiin uudella numerolla C 20/03) ja hyväksyä muut meriliikennettä koskevan lain säännökset.

| (3) | Belgian viranomaiset toteuttivat 7 päivänä toukokuuta 2003 annetulla asetuksella kaikki merenkulkualaa koskevan lain säännökset (lain 115–127 pykälä) ja totesivat asetuksen johdannossa, että se ei komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemän päätöksen mukaisesti muodosta veronmaksajille oikeusperustaa saada verohallinnon tai kansallisten tuomioistuinten osalta hyötyä verotuksellisista tukitoimenpiteistä, joiden soveltuvuutta komissio tarkastelee. |
| --- | --- |

(3)

Belgian viranomaiset toteuttivat 7 päivänä toukokuuta 2003 annetulla asetuksella kaikki merenkulkualaa koskevan lain säännökset (lain 115–127 pykälä) ja totesivat asetuksen johdannossa, että se ei komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemän päätöksen mukaisesti muodosta veronmaksajille oikeusperustaa saada verohallinnon tai kansallisten tuomioistuinten osalta hyötyä verotuksellisista tukitoimenpiteistä, joiden soveltuvuutta komissio tarkastelee.

| (4) | Belgian viranomaiset toimittivat 7 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehdystä komission päätöksestä. |
| --- | --- |

(4)

Belgian viranomaiset toimittivat 7 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehdystä komission päätöksestä.

| (5) | Komissio esitti 26 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä lisäkysymyksiä Belgian viranomaisille. Viranomaiset vastasivat kysymyksiin 12 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun komissio oli lähettänyt asiasta 18 päivänä elokuuta 2003 päivätyn muistutuskirjeen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio esitti 26 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä lisäkysymyksiä Belgian viranomaisille. Viranomaiset vastasivat kysymyksiin 12 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä sen jälkeen, kun komissio oli lähettänyt asiasta 18 päivänä elokuuta 2003 päivätyn muistutuskirjeen.

| (6) | Uudet yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle (4) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä tammikuuta 2004. Ne tulivat voimaan samana päivänä. |
| --- | --- |

(6)

Uudet yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle (4) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä tammikuuta 2004. Ne tulivat voimaan samana päivänä.

1.2   Tuen nimi

| (7) | Tämä päätös koskee verotoimenpiteitä meriliikenteen hyväksi, jotka on esitetty 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain rahoitusta koskevan V osaston merenkulkua koskevassa I luvussa. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös koskee verotoimenpiteitä meriliikenteen hyväksi, jotka on esitetty 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain rahoitusta koskevan V osaston merenkulkua koskevassa I luvussa.

1.3   Tuensaajat

| (8) | Tuensaajat eri tukijärjestelmissä ovat Belgiaan sijoittautuneita yrityksiä, jotka harjoittavat meriliikennettä, meren luonnonvarojen käyttöä tai hinaustoimintaa. |
| --- | --- |

(8)

Tuensaajat eri tukijärjestelmissä ovat Belgiaan sijoittautuneita yrityksiä, jotka harjoittavat meriliikennettä, meren luonnonvarojen käyttöä tai hinaustoimintaa.

1.4   Tuen tavoite

| (9) | Suunniteltujen verotoimenpiteiden päätavoite on palauttaa Belgian valvonnassa olevat alukset kansallisen lipun alle, josta koko kauppalaivasto on lähtenyt. |
| --- | --- |

(9)

Suunniteltujen verotoimenpiteiden päätavoite on palauttaa Belgian valvonnassa olevat alukset kansallisen lipun alle, josta koko kauppalaivasto on lähtenyt.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (10) | Lakiehdotukseen sisältyy useita toimenpiteitä Belgian meriliikenteen hyväksi:






  — | vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus varustamoja varten, |
| --- | --- | --- |

(10)

Lakiehdotukseen sisältyy useita toimenpiteitä Belgian meriliikenteen hyväksi:

—

vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus varustamoja varten,

| — | useita toimenpiteitä sellaisten varustamojen hyväksi, jotka eivät ole valinneet vetoisuuteen perustuvaa kiinteää verotusta: nopeutetut poistot, alusten myynnistä saatujen voittojen verovapaus sillä edellytyksellä, että voitot sijoitetaan uudelleen, ja alusten ostoon liittyvät verovähennykset, |
| --- | --- |

—

useita toimenpiteitä sellaisten varustamojen hyväksi, jotka eivät ole valinneet vetoisuuteen perustuvaa kiinteää verotusta: nopeutetut poistot, alusten myynnistä saatujen voittojen verovapaus sillä edellytyksellä, että voitot sijoitetaan uudelleen, ja alusten ostoon liittyvät verovähennykset,

| — | alusten kiinnitysten ottamiseen liittyvän rekisteröintimaksun poistaminen, |
| --- | --- |

—

alusten kiinnitysten ottamiseen liittyvän rekisteröintimaksun poistaminen,

| — | vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus, jota sovelletaan aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin, kun kyseiset kolmannet suorittavat palveluja varustajille. |
| --- | --- |

—

vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus, jota sovelletaan aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin, kun kyseiset kolmannet suorittavat palveluja varustajille.

| (11) | Vetoisuuteen perustuvassa kiinteässä verotuksessa (5) tämän järjestelmän valinneiden varustamojen yritysveron perusteena oleva määrä korvataan kiinteällä määrällä, joka määräytyy kyseisen aluskannan vetoisuuden mukaan. Nykyjärjestelmässä ei ole alusten lippuvaltiota koskevia ehtoja. |
| --- | --- |

(11)

Vetoisuuteen perustuvassa kiinteässä verotuksessa (5) tämän järjestelmän valinneiden varustamojen yritysveron perusteena oleva määrä korvataan kiinteällä määrällä, joka määräytyy kyseisen aluskannan vetoisuuden mukaan. Nykyjärjestelmässä ei ole alusten lippuvaltiota koskevia ehtoja.

| (12) | Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiville hallintoyrityksille on vastaava järjestely vielä edullisemman kiinteän määrän määrittämiseksi, mutta tällöin edellytetään, että hallinnoitavasta laivastosta kolme neljännestä purjehtii Belgian lipun alla. |
| --- | --- |

(12)

Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiville hallintoyrityksille on vastaava järjestely vielä edullisemman kiinteän määrän määrittämiseksi, mutta tällöin edellytetään, että hallinnoitavasta laivastosta kolme neljännestä purjehtii Belgian lipun alla.

2.1   Kiinteä verotus

| (13) | Kiinteää verotusta voidaan soveltaa aluksiin, joita käytetään seuraaviin tukikelpoisiin toimintoihin:






  — | aluksen käyttö tavara- tai henkilökuljetuksiin kansainvälisten merialueiden kautta tai meren luonnonvarojen etsintään tai käyttöön, |
| --- | --- | --- |

(13)

Kiinteää verotusta voidaan soveltaa aluksiin, joita käytetään seuraaviin tukikelpoisiin toimintoihin:

—

aluksen käyttö tavara- tai henkilökuljetuksiin kansainvälisten merialueiden kautta tai meren luonnonvarojen etsintään tai käyttöön,

| — | voitto rekisteröidyn aluksen käyttämisestä hinaukseen, avustamistehtäviin tai muuhun toimintaan merellä, |
| --- | --- |

—

voitto rekisteröidyn aluksen käyttämisestä hinaukseen, avustamistehtäviin tai muuhun toimintaan merellä,

| — | kaikenlainen toiminta, joka liittyy suoraan edellä mainittuun käyttöön. |
| --- | --- |

—

kaikenlainen toiminta, joka liittyy suoraan edellä mainittuun käyttöön.

| (14) | Belgian viranomaiset totesivat 5 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, ettei kalastusta voida katsoa tukikelpoiseksi toiminnoksi. |
| --- | --- |

(14)

Belgian viranomaiset totesivat 5 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, ettei kalastusta voida katsoa tukikelpoiseksi toiminnoksi.

| (15) | Tämän järjestelmän valinneiden varustamojen (6) yritysveron määrä vahvistetaan kiinteästi niiden tukikelpoisten alusten vetoisuuden perusteella. Yritysveron määräytymisperuste on yhtä suuri kuin kunkin tukikelpoisen aluksen (7) määrien summa kutakin 100 nettotonnia (nt) ja alkanutta 24 tunnin jaksoa kohti seuraavan asteikon mukaisesti riippumatta siitä, onko alus käytössä vai ei.






  (EUR/100 nt) |
| --- | --- |
| 1 000 nettotonniin asti | 1,00 |
| 1 001—10 000 nt | 0,60 |
| 10 001—20 000 nt | 0,40 |
| 20 001—40 000 nt | 0,20 |
| Yli 40 001 nt | 0,05 |

(15)

Tämän järjestelmän valinneiden varustamojen (6) yritysveron määrä vahvistetaan kiinteästi niiden tukikelpoisten alusten vetoisuuden perusteella. Yritysveron määräytymisperuste on yhtä suuri kuin kunkin tukikelpoisen aluksen (7) määrien summa kutakin 100 nettotonnia (nt) ja alkanutta 24 tunnin jaksoa kohti seuraavan asteikon mukaisesti riippumatta siitä, onko alus käytössä vai ei.

(EUR/100 nt)

1 000 nettotonniin asti

1,00

1 001—10 000 nt

0,60

10 001—20 000 nt

0,40

20 001—40 000 nt

0,20

Yli 40 001 nt

0,05

| (16) | Tämän järjestelmän valinneet meriliikennettä harjoittavat yritykset kuuluvat siihen 10 vuotta. Tämän jakson päätyttyä järjestelmä uusitaan automaattisesti uudeksi 10 vuoden jaksoksi, ellei yritys ilmoita ennakolta haluavansa poistua kiinteän verotuksen järjestelmästä. |
| --- | --- |

(16)

Tämän järjestelmän valinneet meriliikennettä harjoittavat yritykset kuuluvat siihen 10 vuotta. Tämän jakson päätyttyä järjestelmä uusitaan automaattisesti uudeksi 10 vuoden jaksoksi, ellei yritys ilmoita ennakolta haluavansa poistua kiinteän verotuksen järjestelmästä.

| (17) | Lisäksi järjestelmään kuuluu ylimääräisiä veronkevennyksiä uusimmille aluksille. Lain 119 pykälän 2 momentissa säädetään, että edellä esitettyjen tariffien mukaisesti kiinteästi määriteltyä verotettavaa voittoa vähennetään






  — | alle 5 vuotta vanhojen alusten osalta 50 prosenttia kiinteästä päivittäisestä määrästä (ikä lasketaan luovutuspäivästä), |
| --- | --- | --- |

(17)

Lisäksi järjestelmään kuuluu ylimääräisiä veronkevennyksiä uusimmille aluksille. Lain 119 pykälän 2 momentissa säädetään, että edellä esitettyjen tariffien mukaisesti kiinteästi määriteltyä verotettavaa voittoa vähennetään

—

alle 5 vuotta vanhojen alusten osalta 50 prosenttia kiinteästä päivittäisestä määrästä (ikä lasketaan luovutuspäivästä),

| — | vähintään 5 vuotta ja enintään 10 vuotta vanhojen alusten osalta 75 prosenttia kiinteästä päivittäisestä määrästä (ikä lasketaan luovutuspäivästä). |
| --- | --- |

—

vähintään 5 vuotta ja enintään 10 vuotta vanhojen alusten osalta 75 prosenttia kiinteästä päivittäisestä määrästä (ikä lasketaan luovutuspäivästä).

| (18) | Aluksen ikä määräytyy luovutuspäivän mukaan. Luovutuspäivän määrittelee vesiliikenteeseen liittyvien kiinnitysten rekisterinpitäjä tai rekisteröinnistä vastaavat viranomaiset. |
| --- | --- |

(18)

Aluksen ikä määräytyy luovutuspäivän mukaan. Luovutuspäivän määrittelee vesiliikenteeseen liittyvien kiinnitysten rekisterinpitäjä tai rekisteröinnistä vastaavat viranomaiset.

| (19) | Lain 120 pykälän 2 momentin mukaan edeltävinä varainhoitovuosina kärsittyjen tappioiden perusteella ei voi tehdä vähennyksiä veron perusteena olevaan kiinteään määrään. Mahdollinen vähentämätön osuus merenkulusta johtuvissa tappioissa, joka jää, kun merenkulun harjoittamisesta johtuvan veron perustana oleva määrä määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan vähentää tulevista voitoista sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana veron perustana oleva määrä on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt. Veron perustana olevasta kiinteästä määrästä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti vähentää ammattitoiminnasta johtuvat tappiot, jotka ovat aiheutuneet saman verokauden aikana kyseisen yrityksen toiselle osastolle, siltä osin ja siinä määrin kun näitä ammattitoiminnasta johtuvia tappioita ei ole voitu vähentää yrityksen muun sellaisen osaston voitoista, joka ei kuulu kiinteän verotuksen piiriin. |
| --- | --- |

(19)

Lain 120 pykälän 2 momentin mukaan edeltävinä varainhoitovuosina kärsittyjen tappioiden perusteella ei voi tehdä vähennyksiä veron perusteena olevaan kiinteään määrään. Mahdollinen vähentämätön osuus merenkulusta johtuvissa tappioissa, joka jää, kun merenkulun harjoittamisesta johtuvan veron perustana oleva määrä määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan vähentää tulevista voitoista sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana veron perustana oleva määrä on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt. Veron perustana olevasta kiinteästä määrästä voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti vähentää ammattitoiminnasta johtuvat tappiot, jotka ovat aiheutuneet saman verokauden aikana kyseisen yrityksen toiselle osastolle, siltä osin ja siinä määrin kun näitä ammattitoiminnasta johtuvia tappioita ei ole voitu vähentää yrityksen muun sellaisen osaston voitoista, joka ei kuulu kiinteän verotuksen piiriin.

2.2   Verotoimenpiteet sellaisten varustamojen hyväksi, jotka eivät ole valinneet kiinteää verotusta

| (20) | Kaikkina verokausina, joiden aikana varustamo ei kuulu kiinteän verotuksen piiriin, se voi saada kolmentyyppisiä veroetuja, jotka poikkeavat vuonna 1992 annetusta Belgian tuloverolaista. |
| --- | --- |

(20)

Kaikkina verokausina, joiden aikana varustamo ei kuulu kiinteän verotuksen piiriin, se voi saada kolmentyyppisiä veroetuja, jotka poikkeavat vuonna 1992 annetusta Belgian tuloverolaista.

2.2.1   Nopeutetut poistot (8)

| (21) | Poistot voidaan tehdä seuraavasti uusina tai käytettyinä hankituista aluksista, jotka tulevat ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen, osuuksista tällaisiin laivoihin ja kustannuksista, jotka aiheutuvat laajoista korjaustöistä ja kunnostuksesta käytettyjen alusten hankinnan yhteydessä:






  — | 20 prosenttia tilivuonna, jona alus on otettu käyttöön, |
| --- | --- | --- |

(21)

Poistot voidaan tehdä seuraavasti uusina tai käytettyinä hankituista aluksista, jotka tulevat ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen, osuuksista tällaisiin laivoihin ja kustannuksista, jotka aiheutuvat laajoista korjaustöistä ja kunnostuksesta käytettyjen alusten hankinnan yhteydessä:

—

20 prosenttia tilivuonna, jona alus on otettu käyttöön,

| — | 15 prosenttia seuraavina kahtena tilivuonna, |
| --- | --- |

—

15 prosenttia seuraavina kahtena tilivuonna,

| — | 10 prosenttia kaikkina tilivuosina tämän jälkeen täysimääräiseen poistoon asti. |
| --- | --- |

—

10 prosenttia kaikkina tilivuosina tämän jälkeen täysimääräiseen poistoon asti.

| (22) | Liian vähäiset poistot ensimmäisten kolmen tilivuoden ajalta siitä tilivuodesta laskien, jonka aikana alus on otettu käyttöön, voidaan periä verokautta, jonka aikana poistoja on ollut liian vähän, seuraavien verokausien aikana. Näin menetellään myös muulloin kuin poistojaksona edellyttäen, että vuotuinen kokonaispoisto ei missään tapauksessa ylitä 20 prosenttia investoinnin arvosta. |
| --- | --- |

(22)

Liian vähäiset poistot ensimmäisten kolmen tilivuoden ajalta siitä tilivuodesta laskien, jonka aikana alus on otettu käyttöön, voidaan periä verokautta, jonka aikana poistoja on ollut liian vähän, seuraavien verokausien aikana. Näin menetellään myös muulloin kuin poistojaksona edellyttäen, että vuotuinen kokonaispoisto ei missään tapauksessa ylitä 20 prosenttia investoinnin arvosta.

| (23) | Alukset, joiden osalta poistot tehdään tällä tavalla, eivät voi kuulua vuonna 1992 annetun tuloverolain 64 pykälässä tarkoitettuun regressiivisten poistojen järjestelmään. |
| --- | --- |

(23)

Alukset, joiden osalta poistot tehdään tällä tavalla, eivät voi kuulua vuonna 1992 annetun tuloverolain 64 pykälässä tarkoitettuun regressiivisten poistojen järjestelmään.

| (24) | Niiden alusten osalta, joita ei ole hankittu uusina ja jotka eivät ole ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistuksessa, poistot voidaan kuitenkin tehdä tasapoistoina tavanomaiselta käyttöjaksolta. |
| --- | --- |

(24)

Niiden alusten osalta, joita ei ole hankittu uusina ja jotka eivät ole ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistuksessa, poistot voidaan kuitenkin tehdä tasapoistoina tavanomaiselta käyttöjaksolta.

| (25) | Laissa esitetty erityinen poistojärjestelmä on jo muutamia vuosikymmeniä Belgiassa sovellettu hallintotoimenpide, joka saa nyt lain muodon. Toimenpide on kirjattu lakiin, jotta sen oikeusvarmuus lisääntyisi ja järjestelmän jatkuvuus varmistettaisiin. |
| --- | --- |

(25)

Laissa esitetty erityinen poistojärjestelmä on jo muutamia vuosikymmeniä Belgiassa sovellettu hallintotoimenpide, joka saa nyt lain muodon. Toimenpide on kirjattu lakiin, jotta sen oikeusvarmuus lisääntyisi ja järjestelmän jatkuvuus varmistettaisiin.

2.2.2   Arvonnousun verovapaus alusten myynnin yhteydessä

| (26) | Lain 122 pykälässä (9) säädetään, että alusten myynnin yhteydessä toteutunut myyntivoitto vapautetaan verosta, jos alukset, joiden omistaja vaihtuu, ovat myyntihetkellä olleet yrityksen käyttöomaisuutena yli 5 vuotta ja jos arvoltaan vähintään realisoinnin suuruinen määrä käytetään 5 vuoden kuluessa alusten, alusten osaomistusosuuksien tai alusten osuuksien ostoon tai sellaisten varustamojen osakkeiden tai osakeosuuksien ostoon, joiden kotipaikka on Euroopan yhteisössä ja jotka harjoittavat yksinomaan tukikelpoista toimintaa (10). |
| --- | --- |

(26)

Lain 122 pykälässä (9) säädetään, että alusten myynnin yhteydessä toteutunut myyntivoitto vapautetaan verosta, jos alukset, joiden omistaja vaihtuu, ovat myyntihetkellä olleet yrityksen käyttöomaisuutena yli 5 vuotta ja jos arvoltaan vähintään realisoinnin suuruinen määrä käytetään 5 vuoden kuluessa alusten, alusten osaomistusosuuksien tai alusten osuuksien ostoon tai sellaisten varustamojen osakkeiden tai osakeosuuksien ostoon, joiden kotipaikka on Euroopan yhteisössä ja jotka harjoittavat yksinomaan tukikelpoista toimintaa (10).

| (27) | Jos määrää ei käytetä uudelleen esitettyjen edellytysten mukaisesti, realisoitu arvonnousu katsotaan myyntivoitoksi siltä verokaudelta, jonka aikana uudelleen käyttämisen määräaika on päättynyt. |
| --- | --- |

(27)

Jos määrää ei käytetä uudelleen esitettyjen edellytysten mukaisesti, realisoitu arvonnousu katsotaan myyntivoitoksi siltä verokaudelta, jonka aikana uudelleen käyttämisen määräaika on päättynyt.

| (28) | Uusi investointi on kirjattava käyttöomaisuudeksi vähintään viiden vuoden ajan. Sen tilalle voidaan kuitenkin hankkia korvaavaa käyttöomaisuutta. Jos näin tehdään, sen myynnistä saatavaan voittoon voidaan soveltaa samoja sääntöjä kuin alkuperäisen käyttöomaisuuden myyntivoittoon. |
| --- | --- |

(28)

Uusi investointi on kirjattava käyttöomaisuudeksi vähintään viiden vuoden ajan. Sen tilalle voidaan kuitenkin hankkia korvaavaa käyttöomaisuutta. Jos näin tehdään, sen myynnistä saatavaan voittoon voidaan soveltaa samoja sääntöjä kuin alkuperäisen käyttöomaisuuden myyntivoittoon.

| (29) | Jos alus myydään sen jakson päätyttyä, jonka aikana veron perustana oleva määrä on määritelty vetoisuuden perustella, nettoverotusarvo myyntivoiton laskemista varten määräytyy tavanomaisten poistoa koskevien sääntöjen mukaisesti myös jaksona, jonka aikana merenkulusta saatava voitto määräytyy vetoisuuden perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Jos alus myydään sen jakson päätyttyä, jonka aikana veron perustana oleva määrä on määritelty vetoisuuden perustella, nettoverotusarvo myyntivoiton laskemista varten määräytyy tavanomaisten poistoa koskevien sääntöjen mukaisesti myös jaksona, jonka aikana merenkulusta saatava voitto määräytyy vetoisuuden perusteella.

2.2.3   Verovähennykset alusten ostoja varten (11)

| (30) | Kotimaiset yhtiöt tai ulkomaisten yhtiöiden belgialaiset osat, jotka harjoittavat yksinomaan tukikelpoista toimintaa (12), voivat saada uusia tai käytettyjä, ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen tulevia aluksia ostaessaan investointivähennyksen, joka vastaa 30 prosenttia kyseisten alusten hankintahinnasta. |
| --- | --- |

(30)

Kotimaiset yhtiöt tai ulkomaisten yhtiöiden belgialaiset osat, jotka harjoittavat yksinomaan tukikelpoista toimintaa (12), voivat saada uusia tai käytettyjä, ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen tulevia aluksia ostaessaan investointivähennyksen, joka vastaa 30 prosenttia kyseisten alusten hankintahinnasta.

| (31) | Jos verovapautta ei myönnetä, koska voittoa ei ole saatu lainkaan tai riittävästi vastaavan verokauden aikana, verovapaus siirretään seuraavien verokausien voittoihin. Kiinteän verotuksen järjestelmään siirryttäessä tappioiden siirtoon sovellettavien säännösten mukaisesti mahdollinen investointivähennyksen toteutumaton osuus, joka on jäljellä, kun merenkulun harjoittamisesta saatava voitto määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan käyttää uudelleen vähentämällä voittoja sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana veron perustana olevan määrä on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt. |
| --- | --- |

(31)

Jos verovapautta ei myönnetä, koska voittoa ei ole saatu lainkaan tai riittävästi vastaavan verokauden aikana, verovapaus siirretään seuraavien verokausien voittoihin. Kiinteän verotuksen järjestelmään siirryttäessä tappioiden siirtoon sovellettavien säännösten mukaisesti mahdollinen investointivähennyksen toteutumaton osuus, joka on jäljellä, kun merenkulun harjoittamisesta saatava voitto määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan käyttää uudelleen vähentämällä voittoja sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana veron perustana olevan määrä on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt.

2.2.4   Alusten kiinnitysten rekisteröintimaksun alentaminen

| (32) | Rekisteröinti-, kiinnitys- ja kirjaamiskuluja koskevaa Belgian lakia muutetaan siten, että aluksen kiinnityksen vahvistaminen ei enää edellytä suhteutetun rekisteröintimaksun maksamista riippumatta siitä, kuuluuko alus jatkossa kiinteän verotuksen piiriin. Tämä rekisteröintimaksun alentaminen koskee sekä avomeri- että sisävesialusten kiinnityksiä. |
| --- | --- |

(32)

Rekisteröinti-, kiinnitys- ja kirjaamiskuluja koskevaa Belgian lakia muutetaan siten, että aluksen kiinnityksen vahvistaminen ei enää edellytä suhteutetun rekisteröintimaksun maksamista riippumatta siitä, kuuluuko alus jatkossa kiinteän verotuksen piiriin. Tämä rekisteröintimaksun alentaminen koskee sekä avomeri- että sisävesialusten kiinnityksiä.

| (33) | Belgian nykyisessä järjestelmässä kiinnitystä varten lasketaan (muutamien vähäisten kiinteiden maksujen lisäksi) toisaalta kiinnitysrekisterinpitäjän palkkio, joka on 0,052 prosenttia kiinnityksen määrästä ja toisaalta rekisteröintimaksu, joka on 0,5 prosenttia kiinnityksen määrästä. Belgian viranomaisten mukaan juuri viimeksi mainitun maksun vuoksi aluksia ei haluta rekisteröidä Belgian lipun alle. Uudessa järjestelmässä kiinnitykseen liittyvä yleinen rekisteröintimaksu on rekisteröinti-, kiinnitys- ja kirjaamiskuluja koskevan Belgian lain 11 pykälän 2 ja 3 alamomentin mukaan kiinteästi 25 euroa. |
| --- | --- |

(33)

Belgian nykyisessä järjestelmässä kiinnitystä varten lasketaan (muutamien vähäisten kiinteiden maksujen lisäksi) toisaalta kiinnitysrekisterinpitäjän palkkio, joka on 0,052 prosenttia kiinnityksen määrästä ja toisaalta rekisteröintimaksu, joka on 0,5 prosenttia kiinnityksen määrästä. Belgian viranomaisten mukaan juuri viimeksi mainitun maksun vuoksi aluksia ei haluta rekisteröidä Belgian lipun alle. Uudessa järjestelmässä kiinnitykseen liittyvä yleinen rekisteröintimaksu on rekisteröinti-, kiinnitys- ja kirjaamiskuluja koskevan Belgian lain 11 pykälän 2 ja 3 alamomentin mukaan kiinteästi 25 euroa.

| (34) | Myös aluksen tai laivan kiinnityksen siirrosta velan siirtämistä koskevan tai muun maksua vastaan tehtävän sopimuksen tuloksena on suoritettava 0,5 prosentin suuruinen rekisteröintimaksu kyseisen lain 92 pykälän 213 momentin (13) mukaisesti. Saman lain 93 pykälän mukaan rekisteröintimaksu suoritetaan määristä, joiden vakuutena kiinnitys on ollut. 16 päivänä joulukuuta 1951 annetun kiinnitystä koskevan lain 87 pykälän mukaisesti näistä määristä vähennetään kuitenkin korot tai jäännöserät kolmelta vuodelta. |
| --- | --- |

(34)

Myös aluksen tai laivan kiinnityksen siirrosta velan siirtämistä koskevan tai muun maksua vastaan tehtävän sopimuksen tuloksena on suoritettava 0,5 prosentin suuruinen rekisteröintimaksu kyseisen lain 92 pykälän 213 momentin (13) mukaisesti. Saman lain 93 pykälän mukaan rekisteröintimaksu suoritetaan määristä, joiden vakuutena kiinnitys on ollut. 16 päivänä joulukuuta 1951 annetun kiinnitystä koskevan lain 87 pykälän mukaisesti näistä määristä vähennetään kuitenkin korot tai jäännöserät kolmelta vuodelta.

2.2.5   Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava kiinteä verotus vetoisuuden perusteella (14)

| (35) | Lain 124 pykälän mukaan myös kolmansien tahojen puolesta toimivia alusten hallintoyrityksiä verotetaan kiinteästi seuraavan veroasteikon mukaisesti, joka on kymmenen kertaa varustamoihin sovellettavaa järjestelmää edullisempi, sillä hallinnoitaviin aluksiin sovelletaan samoja verokantoja, mutta ei 100 nettotonnia vaan 1 000 nettotonnia kohti.






  (EUR/1000 nt) |
| --- | --- |
| 1 000 nettotonniin asti | 1,00 |
| 1 001—10 000 nt | 0,60 |
| 10 001—20 000 nt | 0,40 |
| 20 001—40 000 nt | 0,20 |
| Yli 40 001 nt | 0,05 |

(35)

Lain 124 pykälän mukaan myös kolmansien tahojen puolesta toimivia alusten hallintoyrityksiä verotetaan kiinteästi seuraavan veroasteikon mukaisesti, joka on kymmenen kertaa varustamoihin sovellettavaa järjestelmää edullisempi, sillä hallinnoitaviin aluksiin sovelletaan samoja verokantoja, mutta ei 100 nettotonnia vaan 1 000 nettotonnia kohti.

(EUR/1000 nt)

1 000 nettotonniin asti

1,00

1 001—10 000 nt

0,60

10 001—20 000 nt

0,40

20 001—40 000 nt

0,20

Yli 40 001 nt

0,05

| (36) | Tämän järjestelmän edellytyksenä on kuitenkin, että vähintään 75 prosenttia hallinnoitavista aluksista on rekisteröity Belgian lipun alle. |
| --- | --- |

(36)

Tämän järjestelmän edellytyksenä on kuitenkin, että vähintään 75 prosenttia hallinnoitavista aluksista on rekisteröity Belgian lipun alle.

| (37) | Aluksia kolmansien puolesta hallinnoivat hallintoyritykset ovat yleensä palveluyhtiöitä, jotka varustavat alukset ja hankkivat niihin miehistön varustajan puolesta. Lain 115 pykälän 4 momentissa määritellään, että aluksen hallintoyritys on verovelvollinen, joka hoitaa aluksen teknisen hallinnoinnin ja/tai varustamisen kolmannen puolesta. Nämä kolmannen tahon puolesta toimivat hallintoyritykset eivät sinänsä ole liikenneyrityksiä. Belgian viranomaiset vahvistivat 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että alusten hallintoyrityksenä toimiminen kolmannen tahon puolesta on palvelun tarjoamista varustajan hyväksi, eivätkä hallintoyritykset myy tavaran tai matkustajien kuljetuspalveluja. |
| --- | --- |

(37)

Aluksia kolmansien puolesta hallinnoivat hallintoyritykset ovat yleensä palveluyhtiöitä, jotka varustavat alukset ja hankkivat niihin miehistön varustajan puolesta. Lain 115 pykälän 4 momentissa määritellään, että aluksen hallintoyritys on verovelvollinen, joka hoitaa aluksen teknisen hallinnoinnin ja/tai varustamisen kolmannen puolesta. Nämä kolmannen tahon puolesta toimivat hallintoyritykset eivät sinänsä ole liikenneyrityksiä. Belgian viranomaiset vahvistivat 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, että alusten hallintoyrityksenä toimiminen kolmannen tahon puolesta on palvelun tarjoamista varustajan hyväksi, eivätkä hallintoyritykset myy tavaran tai matkustajien kuljetuspalveluja.

2.3   Muut tuet meriliikenteen hyväksi

| (38) | Meriliikenteen hyväksi on Belgiassa seuraavia muita tukijärjestelmiä:






  — | vapautus työnantajien sosiaaliturvamaksuista ja työntekijämaksujen maksamisen rajoittaminen (komissio hyväksyi järjestelmän 24 päivänä helmikuuta 1998 (15) ja 23 päivänä kesäkuuta 1999 (16) tekemillään päätöksillä), |
| --- | --- | --- |

(38)

Meriliikenteen hyväksi on Belgiassa seuraavia muita tukijärjestelmiä:

—

vapautus työnantajien sosiaaliturvamaksuista ja työntekijämaksujen maksamisen rajoittaminen (komissio hyväksyi järjestelmän 24 päivänä helmikuuta 1998 (15) ja 23 päivänä kesäkuuta 1999 (16) tekemillään päätöksillä),

| — | vapautus ennakonpidätyksestä (komissio hyväksyi järjestelmän 27 päivänä kesäkuuta 2000 tekemällään päätöksellä (17)). |
| --- | --- |

—

vapautus ennakonpidätyksestä (komissio hyväksyi järjestelmän 27 päivänä kesäkuuta 2000 tekemällään päätöksellä (17)).

2.4   Järjestelmän aloittamiseen johtaneet syyt

| (39) | Komissio hyväksyi 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemällään päätöksellä laissa säädetyt tukitoimenpiteet lukuun ottamatta seitsemää sen kohtaa, joiden osalta se esitti epäilyjä soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Neljä näistä seitsemästä kohdasta liittyy kiinteään verotukseen ja kolme muihin laissa säädettyihin tukijärjestelyihin. |
| --- | --- |

(39)

Komissio hyväksyi 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemällään päätöksellä laissa säädetyt tukitoimenpiteet lukuun ottamatta seitsemää sen kohtaa, joiden osalta se esitti epäilyjä soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Neljä näistä seitsemästä kohdasta liittyy kiinteään verotukseen ja kolme muihin laissa säädettyihin tukijärjestelyihin.

2.4.1   Kiinteä verotus varustajien hyväksi

2.4.1.1   Vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin alusten vero

| (40) | Vaikka uusien yhteisön suuntaviivojen mukaan tällainen vero on periaatteessa mahdollinen, komissio pohti, saattaako sen määrä 40 000 tonnia ylittävältä määrältä (0,05 euroa 100 nettotonnia kohti) aiheuttaa yhteisön sisäisen kilpailun vääristymistä. Yhdessäkään komission aiemmin hyväksymässä kiinteän verotuksen järjestelmässä kyseisen vetoisuuden ylittävä vero ei ole ollut yhtä edullinen. |
| --- | --- |

(40)

Vaikka uusien yhteisön suuntaviivojen mukaan tällainen vero on periaatteessa mahdollinen, komissio pohti, saattaako sen määrä 40 000 tonnia ylittävältä määrältä (0,05 euroa 100 nettotonnia kohti) aiheuttaa yhteisön sisäisen kilpailun vääristymistä. Yhdessäkään komission aiemmin hyväksymässä kiinteän verotuksen järjestelmässä kyseisen vetoisuuden ylittävä vero ei ole ollut yhtä edullinen.

| (41) | Seuraavassa taulukossa esitetään veron perusteena olevien määrien, joihin itseensä sovelletaan yritysveroa, määräytyminen komission jo hyväksymissä kiinteän verotuksen järjestelmissä.
  Taulukko 1
  Veron perusteena olevat määrät joidenkin jäsenvaltioiden kiinteässä verotuksessa













  Määrä euroina 100 tonnia ja päivää kohti |
| --- | --- |
| | NL | DE | DK | UK | ES | IE | FI | FR |
| 0—1 000 nt | 0,91 | 0,92 | 0,94 | 0,97 | 0,9 | 1 | 1,38 | 0,93 |
| 10 000 nettotonniin asti | 0,67 | 0,69 | 0,67 | 0,73 | 0,7 | 0,75 | 1,03 | 0,71 |
| 25 000 nettotonniin asti | 0,46 | 0,46 | 0,4 | 0,48 | 0,4 | 0,5 | 0,69 | 0,47 |
| yli 25 000 nt | 0,23 | 0,23 | 0,27 | 0,24 | 0,2 | 0,25 | 0,57 | 0,24 |
| Lähde: Komissio. |

(41)

Seuraavassa taulukossa esitetään veron perusteena olevien määrien, joihin itseensä sovelletaan yritysveroa, määräytyminen komission jo hyväksymissä kiinteän verotuksen järjestelmissä.

Taulukko 1

Veron perusteena olevat määrät joidenkin jäsenvaltioiden kiinteässä verotuksessa

Määrä euroina 100 tonnia ja päivää kohti

NL

DE

DK

UK

ES

IE

FI

FR

0—1 000 nt

0,91

0,92

0,94

0,97

0,9

1

1,38

0,93

10 000 nettotonniin asti

0,67

0,69

0,67

0,73

0,7

0,75

1,03

0,71

25 000 nettotonniin asti

0,46

0,46

0,4

0,48

0,4

0,5

0,69

0,47

yli 25 000 nt

0,23

0,23

0,27

0,24

0,2

0,25

0,57

0,24

Lähde: Komissio.

| (42) | Tämän vuoksi komissio pyysi 30 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Belgiaa toimittamaan kaikki tiedot ja huomiot kyseisen veron (0,05 euroa vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille) perusteluksi, sillä komission aiemmin hyväksymissä muiden jäsenvaltioiden hiljattain käyttöön ottamissa kiinteän verotuksen järjestelmissä veron määrä on ollut 0,20–0,25 euroa suurimmissa vetoisuusluokissa. |
| --- | --- |

(42)

Tämän vuoksi komissio pyysi 30 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Belgiaa toimittamaan kaikki tiedot ja huomiot kyseisen veron (0,05 euroa vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille) perusteluksi, sillä komission aiemmin hyväksymissä muiden jäsenvaltioiden hiljattain käyttöön ottamissa kiinteän verotuksen järjestelmissä veron määrä on ollut 0,20–0,25 euroa suurimmissa vetoisuusluokissa.

| (43) | Belgian viranomaiset toimittivat 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään seuraavat perustelut vetoisuudeltaan 40 000 nettotonnia ylittävien alusten verolle. Viranomaisten toimittamien tietojen perusteella vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin aluksia oli marraskuussa 2002 1 257 yksikköä kaikista maailman 28 155 aluksesta. Vaikka tämäntyyppisiä aluksia on vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta yksikköinä, sen osuus kantavuudessa mitattuna on 34,17 prosenttia (18). |
| --- | --- |

(43)

Belgian viranomaiset toimittivat 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään seuraavat perustelut vetoisuudeltaan 40 000 nettotonnia ylittävien alusten verolle. Viranomaisten toimittamien tietojen perusteella vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin aluksia oli marraskuussa 2002 1 257 yksikköä kaikista maailman 28 155 aluksesta. Vaikka tämäntyyppisiä aluksia on vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta yksikköinä, sen osuus kantavuudessa mitattuna on 34,17 prosenttia (18).

| (44) | Näistä ainoastaan 143 alusta eli 0,5 prosenttia maailman aluskannasta yksikköinä ja 3,5 prosenttia kapasiteettina on rekisteröity EU:n jäsenvaltioon, kuten seuraavasta Belgian viranomaisten toimittamasta taulukosta käy ilmi.
  Taulukko 2
  Vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin alusten määrä jäsenvaltioissa







  Maa | Alusten lukumäärä | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreikka | 108 | Kreikan aluskannassa on 3 261 alusta, joista 2 476 (75 %) vieraan maan lipun alla (lähde UNCTAD)
  (36 alusta > 60 000 nt, joista 17 > 100 000 nt) |
| Espanja | 7 | 6 öljysäiliöalusta < 48 933 nt + 1 öljysäiliöalus 60 120 nt |
| Italia | 6 | 2 öljysäiliöalusta 45 740 nt + 4 irtolasti- tai malmialusta < 47 584 nt + 1 irtolastialus 56 579 nt |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 6 | 4 konttialusta < 48 880 nt + 1 öljysäiliöalus 41 316 nt + 1 öljysäiliöalus 105 889 nt |
| Ranska | 4 | 1 irtolastialus 56 709 nt + 2 öljysäiliöalusta < 100 000 nt + 1 öljysäiliöalus 108 708 nt |
| Saksa | 4 | 4 konttialusta < 42 233 nt |
| Alankomaat | 4 | 2 konttialusta 46 660 nt + 2 konttialusta 48 880 nt |
| Luxemburg | 3 | 3 öljysäiliöalusta 84 545—95 323 nt |
| Portugali | 1 | 1 irtolastialus 49 344 nt |
| Lähde: Belgian viranomaiset. |

(44)

Näistä ainoastaan 143 alusta eli 0,5 prosenttia maailman aluskannasta yksikköinä ja 3,5 prosenttia kapasiteettina on rekisteröity EU:n jäsenvaltioon, kuten seuraavasta Belgian viranomaisten toimittamasta taulukosta käy ilmi.

Taulukko 2

Vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin alusten määrä jäsenvaltioissa

Maa

Alusten lukumäärä

Huomautukset

Kreikka

108

Kreikan aluskannassa on 3 261 alusta, joista 2 476 (75 %) vieraan maan lipun alla (lähde UNCTAD)

(36 alusta > 60 000 nt, joista 17 > 100 000 nt)

Espanja

7

6 öljysäiliöalusta < 48 933 nt + 1 öljysäiliöalus 60 120 nt

Italia

6

2 öljysäiliöalusta 45 740 nt + 4 irtolasti- tai malmialusta < 47 584 nt + 1 irtolastialus 56 579 nt

Yhdistynyt kuningaskunta

6

4 konttialusta < 48 880 nt + 1 öljysäiliöalus 41 316 nt + 1 öljysäiliöalus 105 889 nt

Ranska

4

1 irtolastialus 56 709 nt + 2 öljysäiliöalusta < 100 000 nt + 1 öljysäiliöalus 108 708 nt

Saksa

4

4 konttialusta < 42 233 nt

Alankomaat

4

2 konttialusta 46 660 nt + 2 konttialusta 48 880 nt

Luxemburg

3

3 öljysäiliöalusta 84 545—95 323 nt

Portugali

1

1 irtolastialus 49 344 nt

Lähde: Belgian viranomaiset.

| (45) | Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että vaikka kiinteän verotuksen järjestelmiin kuuluisi regressio alusten vetoisuuden mukaan, edellä esitettyjen tietojen mukaan muissa järjestelmissä ei huomioida riittävästi isoja aluksia. Erityisesti säiliöalukset (53 prosenttia yli 40 000 nettotonnin aluksista) ja irtolastialukset (41,7 prosenttia yli 40 000 nettotonnin aluksista) ovat tärkeässä asemassa Belgian varustajien aluskannassa. Belgian viranomaiset toteavat näiden tietojen perusteella, että suurimmat belgialaisten omistuksessa olevat alukset jäävät mukavuuslippualuksiksi, jos yli 40 000 nettotonnin vetoisuuksille ei oteta käyttöön houkuttelevia veroja. |
| --- | --- |

(45)

Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että vaikka kiinteän verotuksen järjestelmiin kuuluisi regressio alusten vetoisuuden mukaan, edellä esitettyjen tietojen mukaan muissa järjestelmissä ei huomioida riittävästi isoja aluksia. Erityisesti säiliöalukset (53 prosenttia yli 40 000 nettotonnin aluksista) ja irtolastialukset (41,7 prosenttia yli 40 000 nettotonnin aluksista) ovat tärkeässä asemassa Belgian varustajien aluskannassa. Belgian viranomaiset toteavat näiden tietojen perusteella, että suurimmat belgialaisten omistuksessa olevat alukset jäävät mukavuuslippualuksiksi, jos yli 40 000 nettotonnin vetoisuuksille ei oteta käyttöön houkuttelevia veroja.

| (46) | Komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä kuitenkin huolensa siitä, että näin alhainen vero saattaisi houkutella muita kuin belgialaisia varustajia siirtämään aluksensa muusta yhteisön rekisteristä Belgian rekisteriin. Komissio katsoo, että kyseinen vero on omiaan vääristämään kilpailua yhteisössä. Komissio onkin aloittanut tutkimusmenettelyn, joka koskee vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksiin sovellettavaa veroa 0,05 euroa 100 nettotonnia kohti. |
| --- | --- |

(46)

Komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä kuitenkin huolensa siitä, että näin alhainen vero saattaisi houkutella muita kuin belgialaisia varustajia siirtämään aluksensa muusta yhteisön rekisteristä Belgian rekisteriin. Komissio katsoo, että kyseinen vero on omiaan vääristämään kilpailua yhteisössä. Komissio onkin aloittanut tutkimusmenettelyn, joka koskee vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksiin sovellettavaa veroa 0,05 euroa 100 nettotonnia kohti.

2.4.1.2   Muut toiminnot, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen

| (47) | Komissio on tähän asti kieltänyt sen, että vetoisuuteen perustuvilla kiinteän verotuksen järjestelmillä katettaisiin toimintoja, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen. Belgian viranomaiset esittivät 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään luettelon tukikelpoisista toiminnoista, joista eräiden suoraa yhteyttä meriliikenteen harjoittamiseen komissio epäilee vahvasti. Näitä ovat






  — | väliaikaiset liitännäistoiminnot, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja pääasialliseen toimialaan tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi, jos nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna, |
| --- | --- | --- |

(47)

Komissio on tähän asti kieltänyt sen, että vetoisuuteen perustuvilla kiinteän verotuksen järjestelmillä katettaisiin toimintoja, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen. Belgian viranomaiset esittivät 5 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään luettelon tukikelpoisista toiminnoista, joista eräiden suoraa yhteyttä meriliikenteen harjoittamiseen komissio epäilee vahvasti. Näitä ovat

—

väliaikaiset liitännäistoiminnot, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja pääasialliseen toimialaan tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi, jos nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna,

| — | sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket, |
| --- | --- |

—

sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket,

| — | mainonta ja markkinointi, |
| --- | --- |

—

mainonta ja markkinointi,

| — | käyttöpääomalla tehtävistä lyhytaikaisista investoinneista saatavat tulot; rahoitusomaisuus ei kuitenkaan kuulu järjestelmään, |
| --- | --- |

—

käyttöpääomalla tehtävistä lyhytaikaisista investoinneista saatavat tulot; rahoitusomaisuus ei kuitenkaan kuulu järjestelmään,

| — | omien alusten laivanselvitys, |
| --- | --- |

—

omien alusten laivanselvitys,

| — | esimerkiksi hallinnointiin käytettävän kiinteän omaisuuden ja alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden tai muun käyttöomaisuuden luovutus. |
| --- | --- |

—

esimerkiksi hallinnointiin käytettävän kiinteän omaisuuden ja alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden tai muun käyttöomaisuuden luovutus.

| (48) | Komissio on katsonut, että tällaiset liitännäistoiminnot eivät ole suorassa yhteydessä meriliikenteeseen eikä niillä vaikuteta suoraan kuljetuspalvelujen tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(48)

Komissio on katsonut, että tällaiset liitännäistoiminnot eivät ole suorassa yhteydessä meriliikenteeseen eikä niillä vaikuteta suoraan kuljetuspalvelujen tarjoamiseen.

| (49) | Komissio esitti tässä tapauksessa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä siitä, soveltuuko edellä selostettujen toimintojen kuuluminen kiinteän verotuksen järjestelmään yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(49)

Komissio esitti tässä tapauksessa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä siitä, soveltuuko edellä selostettujen toimintojen kuuluminen kiinteän verotuksen järjestelmään yhteismarkkinoille.

2.4.1.3   Muista, kiinteän verotuksen järjestelmään kuulumattomista osastoista johtuvien tappioiden vähentäminen kiinteästä verosta

| (50) | Komission hyväksymiin muiden jäsenvaltioiden kiinteän verotuksen järjestelmiin ei komission hallussa tällä hetkellä olevien tietojen mukaan kuulu lain 120 pykälän 1 momentissa säädetyn kaltaisia järjestelyjä (19). Pykälässä säädetään, että niiden yhtiöiden, jotka harjoittavat samanaikaisesti tukikelpoista ja muuta kuin tukikelpoista toimintaa, muiden osastojen tappioita on mahdollista vähentää vetoisuuden perusteella kiinteästi määritellystä verosta, jos kyseisiä tappioita ei voida vähentää minkään muun osaston voitoista kyseisenä verovuonna. |
| --- | --- |

(50)

Komission hyväksymiin muiden jäsenvaltioiden kiinteän verotuksen järjestelmiin ei komission hallussa tällä hetkellä olevien tietojen mukaan kuulu lain 120 pykälän 1 momentissa säädetyn kaltaisia järjestelyjä (19). Pykälässä säädetään, että niiden yhtiöiden, jotka harjoittavat samanaikaisesti tukikelpoista ja muuta kuin tukikelpoista toimintaa, muiden osastojen tappioita on mahdollista vähentää vetoisuuden perusteella kiinteästi määritellystä verosta, jos kyseisiä tappioita ei voida vähentää minkään muun osaston voitoista kyseisenä verovuonna.

| (51) | Komissio arvioi, että tämä sääntö oli sen periaatteen vastainen, jonka mukaan tukikelpoiset ja muut toiminnat olisi eroteltava verotusta määriteltäessä. Tätä periaatetta on noudatettu muissa, jo hyväksytyissä kiinteän verotuksen järjestelmissä. |
| --- | --- |

(51)

Komissio arvioi, että tämä sääntö oli sen periaatteen vastainen, jonka mukaan tukikelpoiset ja muut toiminnat olisi eroteltava verotusta määriteltäessä. Tätä periaatetta on noudatettu muissa, jo hyväksytyissä kiinteän verotuksen järjestelmissä.

| (52) | Komissio on esittänyt epäilynsä siitä edullisesta asemasta, joka Belgiaan veroa maksavilla varustamoilla olisi, ja halunnut koota muiden jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten mielipiteitä tämän lain mahdollisista vaikutuksista kilpailuun. Tämän vuoksi komissio on aloittanut lain 120 pykälän 1 momentin säännöksiä koskevan muodollisen tutkimusmenettelyn. |
| --- | --- |

(52)

Komissio on esittänyt epäilynsä siitä edullisesta asemasta, joka Belgiaan veroa maksavilla varustamoilla olisi, ja halunnut koota muiden jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten mielipiteitä tämän lain mahdollisista vaikutuksista kilpailuun. Tämän vuoksi komissio on aloittanut lain 120 pykälän 1 momentin säännöksiä koskevan muodollisen tutkimusmenettelyn.

2.4.1.4   Uusimpien alusten vähennykset

| (53) | Yhteenkään komission aiemmin hyväksymistä järjestelmistä ei kuulunut aluksen ikään perustuvaa alennusta veron perusteena olevaa määrää määriteltäessä. |
| --- | --- |

(53)

Yhteenkään komission aiemmin hyväksymistä järjestelmistä ei kuulunut aluksen ikään perustuvaa alennusta veron perusteena olevaa määrää määriteltäessä.

| (54) | Komissio pohti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, osoittiko tämä lisäetu, että uusimpien alusten rekisteröintiä Belgian lipun alle suosittiin, sillä ne täyttävät vanhempia aluksia todennäköisemmin Belgian lippualuksilta vaaditut turvaedellytykset. Komissio toteaa myös, että vanhemmat alukset rekisteröidään todennäköisemmin mukavuuslippualuksiksi. Säännöksen myötä alle 10 vuotta vanhojen alusten kiinteä verotus olisi selvästi pienempi kuin muissa maissa, joissa on otettu käyttöön komission hyväksymä kiinteän verotuksen järjestelmä. |
| --- | --- |

(54)

Komissio pohti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, osoittiko tämä lisäetu, että uusimpien alusten rekisteröintiä Belgian lipun alle suosittiin, sillä ne täyttävät vanhempia aluksia todennäköisemmin Belgian lippualuksilta vaaditut turvaedellytykset. Komissio toteaa myös, että vanhemmat alukset rekisteröidään todennäköisemmin mukavuuslippualuksiksi. Säännöksen myötä alle 10 vuotta vanhojen alusten kiinteä verotus olisi selvästi pienempi kuin muissa maissa, joissa on otettu käyttöön komission hyväksymä kiinteän verotuksen järjestelmä.

| (55) | Tämän vuoksi komissio on aloittanut lain 119 pykälän 2 momentissa tarkoitettuja alle 10 vuoden ikäisten alusten alennuksia koskevan muodollisen tutkimusmenettelyn. |
| --- | --- |

(55)

Tämän vuoksi komissio on aloittanut lain 119 pykälän 2 momentissa tarkoitettuja alle 10 vuoden ikäisten alusten alennuksia koskevan muodollisen tutkimusmenettelyn.

2.4.2   Muut kuin kiinteän verotuksen järjestelmään kuuluvat toimenpiteet varustajan hyväksi

2.4.2.1   Nopeutetut poistot muun kuin meriliikenteen osalta

| (56) | Nopeutettujen poistojen järjestelmässä ei edellytetä yhteyttä tukikelpoisten toimintojen välille toisin kuin yhteisön suuntaviivoissa vaaditaan. Tämän vuoksi komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä poistojärjestelmän soveltuvuudesta siltä osin kuin sitä sovelletaan muihin kuin meriliikenteeseen ja tukikelpoisiin toimintoihin tarkoitettuihin aluksiin. |
| --- | --- |

(56)

Nopeutettujen poistojen järjestelmässä ei edellytetä yhteyttä tukikelpoisten toimintojen välille toisin kuin yhteisön suuntaviivoissa vaaditaan. Tämän vuoksi komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä poistojärjestelmän soveltuvuudesta siltä osin kuin sitä sovelletaan muihin kuin meriliikenteeseen ja tukikelpoisiin toimintoihin tarkoitettuihin aluksiin.

2.4.2.2   Alusten kiinnitysten rekisteröintimaksun alentaminen

| (57) | Kiinnitysten rekisteröintimaksun alentaminen koskee vain aluksia koskevia kiinnityksiä riippumatta siitä, onko alukset tarkoitettu merenkulkuun vai sisävesille, lukuun ottamatta muuntyyppisiä investointeja, kuten kiinteää omaisuutta, koskevia kiinnityksiä. Komissio arvioi alustavassa analyysissään, että alentaminen vaikutti valikoivalta, sillä se koski vain osaa varoista, joista kiinnitys voidaan tehdä, ja sillä edistetään (vaikkakin vähäisessä määrin) toimintoja, joihin laivoja voidaan käyttää. Näin ollen komissio esitti epäilyjä siitä, muodostaako tällainen alentaminen valtiontuen vai yleisen toimenpiteen. |
| --- | --- |

(57)

Kiinnitysten rekisteröintimaksun alentaminen koskee vain aluksia koskevia kiinnityksiä riippumatta siitä, onko alukset tarkoitettu merenkulkuun vai sisävesille, lukuun ottamatta muuntyyppisiä investointeja, kuten kiinteää omaisuutta, koskevia kiinnityksiä. Komissio arvioi alustavassa analyysissään, että alentaminen vaikutti valikoivalta, sillä se koski vain osaa varoista, joista kiinnitys voidaan tehdä, ja sillä edistetään (vaikkakin vähäisessä määrin) toimintoja, joihin laivoja voidaan käyttää. Näin ollen komissio esitti epäilyjä siitä, muodostaako tällainen alentaminen valtiontuen vai yleisen toimenpiteen.

| (58) | Jos kävisi ilmi, että toimenpide on perustamissopimuksessa tarkoitettu tuki, komissiolla olisi vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, sillä toimenpiteellä ei tueta ainoastaan kaikkea merenkulkua (myös muuta kuin meriliikennettä), vaan myös sisävesiliikenteeseen liittyviä muita toimintoja, joihin ei sovelleta edellä mainittuja yhteisön suuntaviivoja vaan tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1107/70 (20). Asetuksessa ei sallita tämäntyyppisiä tukia. |
| --- | --- |

(58)

Jos kävisi ilmi, että toimenpide on perustamissopimuksessa tarkoitettu tuki, komissiolla olisi vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, sillä toimenpiteellä ei tueta ainoastaan kaikkea merenkulkua (myös muuta kuin meriliikennettä), vaan myös sisävesiliikenteeseen liittyviä muita toimintoja, joihin ei sovelleta edellä mainittuja yhteisön suuntaviivoja vaan tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1107/70 (20). Asetuksessa ei sallita tämäntyyppisiä tukia.

| (59) | Komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten rekisteröintimaksujen alentamisen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(59)

Komissio esitti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten rekisteröintimaksujen alentamisen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

2.4.2.3   Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava kiinteä verotus

| (60) | Komissio totesi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettavasta järjestelmästä ensinnäkin 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, ettei hallintoyritysten toimintaa voida katsoa meriliikenteen harjoittamiseksi ainakaan siltä osin, miten hallintoyritysten toiminta on järjestetty Belgiassa. Ainoastaan meriliikennettä harjoittaviin yrityksiin sovelletaan yhteisön suuntaviivoja (21). Belgia vaikuttaisi olevan ensimmäinen jäsenvaltio, joka haluaa soveltaa kiinteän verotuksen järjestelmää myös meriliikenneyritysten alihankkijoihin. |
| --- | --- |

(60)

Komissio totesi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettavasta järjestelmästä ensinnäkin 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, ettei hallintoyritysten toimintaa voida katsoa meriliikenteen harjoittamiseksi ainakaan siltä osin, miten hallintoyritysten toiminta on järjestetty Belgiassa. Ainoastaan meriliikennettä harjoittaviin yrityksiin sovelletaan yhteisön suuntaviivoja (21). Belgia vaikuttaisi olevan ensimmäinen jäsenvaltio, joka haluaa soveltaa kiinteän verotuksen järjestelmää myös meriliikenneyritysten alihankkijoihin.

| (61) | Toiseksi komissio pohti tilannetta, jossa saman aluksen varustaja ja hallintoyritys pääsevät osallisiksi kiinteän verotuksen järjestelmästä ja jossa hallintoyritykseen sovellettaisiin veron perustana olevaa määrää määritettäessä kymmenen kertaa pienempää verotusastetta kuin varustajaan. |
| --- | --- |

(61)

Toiseksi komissio pohti tilannetta, jossa saman aluksen varustaja ja hallintoyritys pääsevät osallisiksi kiinteän verotuksen järjestelmästä ja jossa hallintoyritykseen sovellettaisiin veron perustana olevaa määrää määritettäessä kymmenen kertaa pienempää verotusastetta kuin varustajaan.

| (62) | Kolmanneksi Belgia ei ole toimittanut tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava järjestelmä edistäisi yhteisön lipun alla purjehtivien alusten kilpailukykyä. Erityisesti ei ole osoitettu, että järjestelmän avulla edistettäisiin epäsuorasti belgialaisten varustajien toimintaa laskemalla niiden palvelujen hintoja, joita hallintoyritykset toteuttavat varustajien puolesta. |
| --- | --- |

(62)

Kolmanneksi Belgia ei ole toimittanut tietoja, joiden perusteella voitaisiin todeta, että aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava järjestelmä edistäisi yhteisön lipun alla purjehtivien alusten kilpailukykyä. Erityisesti ei ole osoitettu, että järjestelmän avulla edistettäisiin epäsuorasti belgialaisten varustajien toimintaa laskemalla niiden palvelujen hintoja, joita hallintoyritykset toteuttavat varustajien puolesta.

| (63) | Neljänneksi ei ole varmaa, että kaikki maalla toteutettava alusten hallinnointiin liittyvä toiminta toteutetaan yhteisön alueelta, vaikka hallintoyritys on Belgiassa ja toimii Belgian alueelta. Osa palveluista, joista hallintoyritys ei vastaa, kuten markkinointi ja strateginen johto, voitaisiin hoitaa kolmannesta maasta. |
| --- | --- |

(63)

Neljänneksi ei ole varmaa, että kaikki maalla toteutettava alusten hallinnointiin liittyvä toiminta toteutetaan yhteisön alueelta, vaikka hallintoyritys on Belgiassa ja toimii Belgian alueelta. Osa palveluista, joista hallintoyritys ei vastaa, kuten markkinointi ja strateginen johto, voitaisiin hoitaa kolmannesta maasta.

| (64) | Viidenneksi Belgia ei toimittanut ennen menettelyn aloittamista taloudellisia tietoja perusteluksi sille, miksi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava veron perusteena oleva määrä on kymmenen kertaa pienempi kuin varustajiin sovellettava vastaava määrä. |
| --- | --- |

(64)

Viidenneksi Belgia ei toimittanut ennen menettelyn aloittamista taloudellisia tietoja perusteluksi sille, miksi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava veron perusteena oleva määrä on kymmenen kertaa pienempi kuin varustajiin sovellettava vastaava määrä.

| (65) | Komissio pohti vielä, työskentelevätkö aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivat hallintoyritykset yksinomaan Belgian tai yhteisön varustajille. Ehdotetussa järjestelmässä edellytetään ainoastaan, että kolme neljäsosaa hallinnoitavista aluksista on Belgian rekisterissä. Jos hallintoyrityksillä on mahdollisuus tarjota palvelujaan varustajille, jotka eivät maksa veroja yhteisöön, ja tällainen varustaja voi olla neljänneksellä niiden hallinnoimista aluksista, syntyy riski, että taloudellista etua annetaan yhteisön ulkopuolisille toimijoille. |
| --- | --- |

(65)

Komissio pohti vielä, työskentelevätkö aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivat hallintoyritykset yksinomaan Belgian tai yhteisön varustajille. Ehdotetussa järjestelmässä edellytetään ainoastaan, että kolme neljäsosaa hallinnoitavista aluksista on Belgian rekisterissä. Jos hallintoyrityksillä on mahdollisuus tarjota palvelujaan varustajille, jotka eivät maksa veroja yhteisöön, ja tällainen varustaja voi olla neljänneksellä niiden hallinnoimista aluksista, syntyy riski, että taloudellista etua annetaan yhteisön ulkopuolisille toimijoille.

| (66) | Komissio esitti kaikkien edellä esitettyjen syiden vuoksi 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettavan järjestelmän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (22). |
| --- | --- |

(66)

Komissio esitti kaikkien edellä esitettyjen syiden vuoksi 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä epäilyjä aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettavan järjestelmän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (22).

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

3.1   Huomautukset: Union Royale des Armateurs Belges

| (67) | Union Royale des Armateurs Belges, Belgian laivanvarustajien voittoa tavoittelematon yhdistys, toimitti komissiolle 26 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä kommenttinsa kaikista muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkasteltavista seikoista. |
| --- | --- |

(67)

Union Royale des Armateurs Belges, Belgian laivanvarustajien voittoa tavoittelematon yhdistys, toimitti komissiolle 26 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä kommenttinsa kaikista muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkasteltavista seikoista.

| (68) | Union Royale des Armateurs Belges korostaa ensinnäkin, että yli 40 000 tonnin vetoisuuden pienen veron tavoitteena on edistää näin suurten alusten palaamista yhteisön lipun alle ja että näitä aluksia on määrällisesti vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta (1 257 yksikköä 28 155 yksiköstä maailmassa), mutta ne vastaavat 34,17 prosenttia kokonaiskantavuudesta (253 430 610 tonnia kaikkiaan 741 600 000 tonnista). |
| --- | --- |

(68)

Union Royale des Armateurs Belges korostaa ensinnäkin, että yli 40 000 tonnin vetoisuuden pienen veron tavoitteena on edistää näin suurten alusten palaamista yhteisön lipun alle ja että näitä aluksia on määrällisesti vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta (1 257 yksikköä 28 155 yksiköstä maailmassa), mutta ne vastaavat 34,17 prosenttia kokonaiskantavuudesta (253 430 610 tonnia kaikkiaan 741 600 000 tonnista).

| (69) | Yhdistys toteaa uusien alusten alennuksesta (50 prosenttia alle 5 vuoden ikäisille aluksille ja 25 prosenttia 5–10 vuoden ikäisille aluksille), että tavoitteena on kannustaa hankkimaan uusia aluksia, jotka ovat käyttövarmuudeltaan parempia ja ympäristöystävällisempiä. Yhdistyksen mukaan alennusten avulla voidaan edistää kiinnostavien ja laadukkaiden työpaikkojen säilyttämistä merenkulussa ja maissa sekä pitää yllä merenkulkualan taitotietoa Euroopassa. |
| --- | --- |

(69)

Yhdistys toteaa uusien alusten alennuksesta (50 prosenttia alle 5 vuoden ikäisille aluksille ja 25 prosenttia 5–10 vuoden ikäisille aluksille), että tavoitteena on kannustaa hankkimaan uusia aluksia, jotka ovat käyttövarmuudeltaan parempia ja ympäristöystävällisempiä. Yhdistyksen mukaan alennusten avulla voidaan edistää kiinnostavien ja laadukkaiden työpaikkojen säilyttämistä merenkulussa ja maissa sekä pitää yllä merenkulkualan taitotietoa Euroopassa.

| (70) | Union Royale des Armateurs Belges toteaa, että jos kiellettäisiin mahdollisuus, että varustamo voi vähentää muiden osastojensa tappiot kiinteästä verosta, belgialaisten yritysten välille syntyisi epätasa-arvoinen tilanne. Tällöin ne yhtiöt, joilla ei ole merenkulun osastoa, voivat kompensoida tiettyjen osastojen tappiot muiden osastojen voitoilla, kun taas vastaavia tappioita ei voi vähentää vetoisuuden perusteella määritellystä voitosta. |
| --- | --- |

(70)

Union Royale des Armateurs Belges toteaa, että jos kiellettäisiin mahdollisuus, että varustamo voi vähentää muiden osastojensa tappiot kiinteästä verosta, belgialaisten yritysten välille syntyisi epätasa-arvoinen tilanne. Tällöin ne yhtiöt, joilla ei ole merenkulun osastoa, voivat kompensoida tiettyjen osastojen tappiot muiden osastojen voitoilla, kun taas vastaavia tappioita ei voi vähentää vetoisuuden perusteella määritellystä voitosta.

| (71) | Yhdistys toteaa niiden liitännäistoimintojen luettelosta, joista komissio on esittänyt epäilyjä, että Belgian hallitus on saanut vaikutteita OECD:n kommenteista ja Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoverosta. Se korostaa, että omien alusten laivanselvitys sopii täysin yhteisön suuntaviivojen henkeen. |
| --- | --- |

(71)

Yhdistys toteaa niiden liitännäistoimintojen luettelosta, joista komissio on esittänyt epäilyjä, että Belgian hallitus on saanut vaikutteita OECD:n kommenteista ja Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoverosta. Se korostaa, että omien alusten laivanselvitys sopii täysin yhteisön suuntaviivojen henkeen.

| (72) | Union Royale des Armateurs Belges toteaa alusten nopeutetuista poistoista, että juuri se itse pyysi Belgian hallitusta vahvistamaan lainsäädännöllä sen mukaan jo ennen EU:n perustamissopimuksen voimaantuloa olemassa olleen veromenettelyn, jotta menettelyn oikeusvarmuus vahvistuisi. |
| --- | --- |

(72)

Union Royale des Armateurs Belges toteaa alusten nopeutetuista poistoista, että juuri se itse pyysi Belgian hallitusta vahvistamaan lainsäädännöllä sen mukaan jo ennen EU:n perustamissopimuksen voimaantuloa olemassa olleen veromenettelyn, jotta menettelyn oikeusvarmuus vahvistuisi.

| (73) | Muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentamisesta yhdistys toteaa, ettei tällaista veroa ole lainkaan useimmissa jäsenvaltioissa. Sen mukaan belgialaisten alusten omistajat asetettaisiin epäsuotuisaan kilpailuasemaan, jos alentamista ei hyväksyttäisi. Yhdistyksen mukaan toimenpiteillä parannetaan samalla sisävesiliikenteen kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

(73)

Muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentamisesta yhdistys toteaa, ettei tällaista veroa ole lainkaan useimmissa jäsenvaltioissa. Sen mukaan belgialaisten alusten omistajat asetettaisiin epäsuotuisaan kilpailuasemaan, jos alentamista ei hyväksyttäisi. Yhdistyksen mukaan toimenpiteillä parannetaan samalla sisävesiliikenteen kilpailuasemaa.

| (74) | Alusten hallinnoinnista kolmansien tahojen puolesta yhdistys korostaa, että ehdotetun järjestelmän mukaan vähintään 75 prosenttia hallinnoitavista aluksista on oltava Belgian lipun alla. Se toteaa myös, että on tavallista, että hallintoyrityksillä on oikeus erilaiseen kiinteään verotukseen kuin varustajilla, sillä kyse ei ole saman ammatin harjoittamisesta eikä samojen riskien ottamisesta. |
| --- | --- |

(74)

Alusten hallinnoinnista kolmansien tahojen puolesta yhdistys korostaa, että ehdotetun järjestelmän mukaan vähintään 75 prosenttia hallinnoitavista aluksista on oltava Belgian lipun alla. Se toteaa myös, että on tavallista, että hallintoyrityksillä on oikeus erilaiseen kiinteään verotukseen kuin varustajilla, sillä kyse ei ole saman ammatin harjoittamisesta eikä samojen riskien ottamisesta.

3.2   Huomautukset: Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe

| (75) | Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe, Saksan satamayrittäjien liitto, toimitti komissiolle huomionsa 3 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. Sen mielestä meriliikenteen tuet eivät saa aiheuttaa hinausalan kilpailun vääristymistä yhteisön sisällä. Se korostaa, että satamien kilpailukyky eri puolilla Eurooppaa on huomattavalta osin riippuvainen hinauskustannuksista. Liiton mielestä samassa satamassa toimivien hinausalan yritysten välisen ja eri satamien välisen kilpailun kehittyminen on toivottavaa, sillä sen ansiosta eri satama-alueet voivat pitää yllä kilpailukykyään. Vaikka kilpailu on toivottavaa, sen olosuhteiden on silti oltava samankaltaiset eri puolilla. |
| --- | --- |

(75)

Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe, Saksan satamayrittäjien liitto, toimitti komissiolle huomionsa 3 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä. Sen mielestä meriliikenteen tuet eivät saa aiheuttaa hinausalan kilpailun vääristymistä yhteisön sisällä. Se korostaa, että satamien kilpailukyky eri puolilla Eurooppaa on huomattavalta osin riippuvainen hinauskustannuksista. Liiton mielestä samassa satamassa toimivien hinausalan yritysten välisen ja eri satamien välisen kilpailun kehittyminen on toivottavaa, sillä sen ansiosta eri satama-alueet voivat pitää yllä kilpailukykyään. Vaikka kilpailu on toivottavaa, sen olosuhteiden on silti oltava samankaltaiset eri puolilla.

| (76) | Liitto pahoittelee sitä, että belgialaisiin hinausalan yrityksiin sovelletaan kiinteää verotusta. Se on sitä mieltä, etteivät hinausalan yritysten palkkakustannusten keventämiseen tarkoitetut järjestelmät ole yleisesti yhteisön suuntaviivojen mukaisia. Liitto pyytää lopuksi, että kaikki hinausalan tukijärjestelmät julistettaisiin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(76)

Liitto pahoittelee sitä, että belgialaisiin hinausalan yrityksiin sovelletaan kiinteää verotusta. Se on sitä mieltä, etteivät hinausalan yritysten palkkakustannusten keventämiseen tarkoitetut järjestelmät ole yleisesti yhteisön suuntaviivojen mukaisia. Liitto pyytää lopuksi, että kaikki hinausalan tukijärjestelmät julistettaisiin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

3.3   Huomiot: Handelskammer Hamburg

| (77) | Handelskammer Hamburg, Hampurin kauppakamari, toimitti komissiolle 18 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomionsa Hampurin elinkeinoelämän ja sen yritysten edustajana. |
| --- | --- |

(77)

Handelskammer Hamburg, Hampurin kauppakamari, toimitti komissiolle 18 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomionsa Hampurin elinkeinoelämän ja sen yritysten edustajana.

| (78) | Kauppakamari tuo julki pelkonsa, että Belgian vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus vääristää kilpailua paitsi hinausalan yritysten, myös pohjoisen Euroopan satamien välillä. Se on sitä mieltä, ettei yhteisön suuntaviivoja saa soveltaa toimintoihin sisävesiliikenteessä, satamissa eikä satamien ympäristössä. Tämän vuoksi se pyytää, että muodollista tutkimusmenettelyä laajennettaisiin järjestelmän soveltamiseen hinausalalla. |
| --- | --- |

(78)

Kauppakamari tuo julki pelkonsa, että Belgian vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus vääristää kilpailua paitsi hinausalan yritysten, myös pohjoisen Euroopan satamien välillä. Se on sitä mieltä, ettei yhteisön suuntaviivoja saa soveltaa toimintoihin sisävesiliikenteessä, satamissa eikä satamien ympäristössä. Tämän vuoksi se pyytää, että muodollista tutkimusmenettelyä laajennettaisiin järjestelmän soveltamiseen hinausalalla.

3.4   Huomautukset: Bugsier-yritys

| (79) | Yritys Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH toimitti komissiolle 2 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomionsa asianomaisena ja pyysi, että koko sen komission kanssa vuosina 2000–2003 käymä kirjeenvaihto otettaisiin huomioon. Se katsoo, etteivät laissa säädetyt edellytykset ja erityisesti rekisteröintitodistusta koskeva edellytys ole riittäviä estämään vilpillistä kilpailua yhteisön sisällä satamien hinauspalveluiden alalla. Se pyytää komissiota laajentamaan muodollisen tutkimusmenettelyn myös tähän lain osatekijään. |
| --- | --- |

(79)

Yritys Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH toimitti komissiolle 2 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä huomionsa asianomaisena ja pyysi, että koko sen komission kanssa vuosina 2000–2003 käymä kirjeenvaihto otettaisiin huomioon. Se katsoo, etteivät laissa säädetyt edellytykset ja erityisesti rekisteröintitodistusta koskeva edellytys ole riittäviä estämään vilpillistä kilpailua yhteisön sisällä satamien hinauspalveluiden alalla. Se pyytää komissiota laajentamaan muodollisen tutkimusmenettelyn myös tähän lain osatekijään.

4.   BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (80) | Komissio toimitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavat asiakirjat Belgian viranomaisille kommentoitaviksi:






  — | Zentralverband der Deutschen Seehafenbetrieben 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset, |
| --- | --- | --- |

(80)

Komissio toimitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavat asiakirjat Belgian viranomaisille kommentoitaviksi:

—

Zentralverband der Deutschen Seehafenbetrieben 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset,

| — | Handelskammer Hamburgin 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset, |
| --- | --- |

—

Handelskammer Hamburgin 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset,

| — | Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH:n 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset, |
| --- | --- |

—

Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH:n 7 päivänä elokuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset,

| — | Union Royale des Armateurs Belgesin 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset. |
| --- | --- |

—

Union Royale des Armateurs Belgesin 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimittamat huomautukset.

| (81) | Komissio ei ole saanut Belgian viranomaisilta kommentteja toimitetuista huomautuksista. |
| --- | --- |

(81)

Komissio ei ole saanut Belgian viranomaisilta kommentteja toimitetuista huomautuksista.

| (82) | Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle 7 päivänä toukokuuta 2003 kommenttinsa komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemästä päätöksestä aloittaa eräitä meriliikenteen hyväksi suunniteltujen verotoimenpiteiden osatekijöitä koskeva muodollinen tutkimusmenettely. |
| --- | --- |

(82)

Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle 7 päivänä toukokuuta 2003 kommenttinsa komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemästä päätöksestä aloittaa eräitä meriliikenteen hyväksi suunniteltujen verotoimenpiteiden osatekijöitä koskeva muodollinen tutkimusmenettely.

4.1   Kiinteä verotus varustajien hyväksi

4.1.1   Yli 40 000 tonnin alusten pieni vero kiinteässä verotuksessa (23)

| (83) | Komissio pohti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, saattaako vero, joka on 0,05 euroa 100 tonnilta yli 40 000 tonnin aluksilta, aiheuttaa yhteisön sisäisen kilpailun vääristymistä, vaikka meriliikennettä koskevat yhteisön suuntaviivat (24) eivät periaatteessa sitä kielläkään. Yhteenkään komission aiemmin hyväksymään kiinteän verotuksen järjestelmään ei ole sisältynyt näin edullisia toimenpiteitä vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille. Lisäksi kuten taulukosta 1 käy ilmi, komissio on pyrkinyt pitämään jo aiemmin hyväksyttyjen eri järjestelmien veroasteen varsin kapeassa haarukassa, jotta eri verotukset olisivat lähellä toisiaan kaikkialla yhteisössä. |
| --- | --- |

(83)

Komissio pohti 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä, saattaako vero, joka on 0,05 euroa 100 tonnilta yli 40 000 tonnin aluksilta, aiheuttaa yhteisön sisäisen kilpailun vääristymistä, vaikka meriliikennettä koskevat yhteisön suuntaviivat (24) eivät periaatteessa sitä kielläkään. Yhteenkään komission aiemmin hyväksymään kiinteän verotuksen järjestelmään ei ole sisältynyt näin edullisia toimenpiteitä vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille. Lisäksi kuten taulukosta 1 käy ilmi, komissio on pyrkinyt pitämään jo aiemmin hyväksyttyjen eri järjestelmien veroasteen varsin kapeassa haarukassa, jotta eri verotukset olisivat lähellä toisiaan kaikkialla yhteisössä.

| (84) | Belgia korostaa, ettei verokanta ole sinänsä yhteisön suuntaviivojen vastainen. Lisäksi Belgian viranomaiset toteavat, että toimenpiteen tavoite ei ole vääristää kilpailua yhteisön sisällä, vaan edistää Belgian valvonnassa olevien yli 40 000 tonnin alusten palaamista Belgian lipun alle. |
| --- | --- |

(84)

Belgia korostaa, ettei verokanta ole sinänsä yhteisön suuntaviivojen vastainen. Lisäksi Belgian viranomaiset toteavat, että toimenpiteen tavoite ei ole vääristää kilpailua yhteisön sisällä, vaan edistää Belgian valvonnassa olevien yli 40 000 tonnin alusten palaamista Belgian lipun alle.

| (85) | Belgian viranomaiset muistuttavat, että yli 40 000 tonnin alukset (1 257 yksikköä) edustavat vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta. Näistä aluksista ainoastaan 143 eli 11,38 prosenttia on rekisteröity yhteisöön. Suurin osa näistä (108 alusta eli 75,52 prosenttia yli 40 000 tonnin aluksista Euroopassa) on rekisteröity Kreikkaan. Koska näitä aluksia on niin vähän, Belgian viranomaiset olettavat, etteivät muut jäsenvaltiot ole tähän mennessä ottaneet käyttöön erityisesti tämäntyyppisiä aluksia koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(85)

Belgian viranomaiset muistuttavat, että yli 40 000 tonnin alukset (1 257 yksikköä) edustavat vain 4,5 prosenttia maailman aluskannasta. Näistä aluksista ainoastaan 143 eli 11,38 prosenttia on rekisteröity yhteisöön. Suurin osa näistä (108 alusta eli 75,52 prosenttia yli 40 000 tonnin aluksista Euroopassa) on rekisteröity Kreikkaan. Koska näitä aluksia on niin vähän, Belgian viranomaiset olettavat, etteivät muut jäsenvaltiot ole tähän mennessä ottaneet käyttöön erityisesti tämäntyyppisiä aluksia koskevia toimenpiteitä.

| (86) | Belgia on kuitenkin halunnut houkutella lippunsa alle suuren kapasiteetin aluksia soveltamalla niihin mm. alusten erityispiirteiden mukaan mukautettua veroa. Belgian viranomaiset huomauttavat, että Belgian suunnitteleman verotuksen käyttöönoton jälkeenkin verorasitus on kaksinkertainen tai jopa 2,5-kertainen verrattuna kolmansiin maihin, joissa on mukavuuslippualuksia, tai Maltan ja Kyproksen kaltaisiin maihin. Belgian viranomaiset toteavat, että viimeksi mainittujen maiden liittyminen Euroopan unioniin aiheuttaa kilpailun vääristymistä todennäköisemmin kuin vetoisuudeltaan suurten alusten verotus Belgiassa. |
| --- | --- |

(86)

Belgia on kuitenkin halunnut houkutella lippunsa alle suuren kapasiteetin aluksia soveltamalla niihin mm. alusten erityispiirteiden mukaan mukautettua veroa. Belgian viranomaiset huomauttavat, että Belgian suunnitteleman verotuksen käyttöönoton jälkeenkin verorasitus on kaksinkertainen tai jopa 2,5-kertainen verrattuna kolmansiin maihin, joissa on mukavuuslippualuksia, tai Maltan ja Kyproksen kaltaisiin maihin. Belgian viranomaiset toteavat, että viimeksi mainittujen maiden liittyminen Euroopan unioniin aiheuttaa kilpailun vääristymistä todennäköisemmin kuin vetoisuudeltaan suurten alusten verotus Belgiassa.

| (87) | Belgian viranomaisten mielestä se, etteivät muut jäsenvaltiot ole osoittaneet erityistä kiinnostusta kapasiteetiltaan suuriin aluksiin, todennäköisesti koska näitä aluksia on vähän tai ei lainkaan näissä jäsenvaltioissa, ei saisi estää Belgiaa toteuttamasta toisenlaista politiikkaa alalla. |
| --- | --- |

(87)

Belgian viranomaisten mielestä se, etteivät muut jäsenvaltiot ole osoittaneet erityistä kiinnostusta kapasiteetiltaan suuriin aluksiin, todennäköisesti koska näitä aluksia on vähän tai ei lainkaan näissä jäsenvaltioissa, ei saisi estää Belgiaa toteuttamasta toisenlaista politiikkaa alalla.

| (88) | Belgian viranomaiset viittaavat yhteisön suuntaviivoihin, joiden 3.1 kohdan toisen alakohdan mukaan ”parhaalta ratkaisulta näyttää sellaisten olosuhteiden luominen, jotka mahdollistavat nykyistä oikeudenmukaisemman kilpailun mukavuuslippualusten kanssa”. |
| --- | --- |

(88)

Belgian viranomaiset viittaavat yhteisön suuntaviivoihin, joiden 3.1 kohdan toisen alakohdan mukaan ”parhaalta ratkaisulta näyttää sellaisten olosuhteiden luominen, jotka mahdollistavat nykyistä oikeudenmukaisemman kilpailun mukavuuslippualusten kanssa”.

4.1.2   Tietyistä toiminnoista, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, saatujen voittojen kuuluminen kiinteän verotuksen järjestelmään

| (89) | Belgia on tarkastellut seuraavia asiakirjoja laatiessaan tukikelpoisten toimintojen luetteloa komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2002 lähettämäänsä vastausta varten:






  — | OECD:n malliverosopimuksen selvitysosa ja sen erityisesti meri- ja lentoliikennettä koskevaan 8 artiklaan liittyvä osuus, |
| --- | --- | --- |

(89)

Belgia on tarkastellut seuraavia asiakirjoja laatiessaan tukikelpoisten toimintojen luetteloa komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2002 lähettämäänsä vastausta varten:

—

OECD:n malliverosopimuksen selvitysosa ja sen erityisesti meri- ja lentoliikennettä koskevaan 8 artiklaan liittyvä osuus,

| — | Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan vetoisuutta koskevat verotusjärjestelmät, jotka komissio on hyväksynyt 20 päivänä maaliskuuta 1996 ja 2 päivänä elokuuta 2000 tehdyillä päätöksillä. |
| --- | --- |

—

Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan vetoisuutta koskevat verotusjärjestelmät, jotka komissio on hyväksynyt 20 päivänä maaliskuuta 1996 ja 2 päivänä elokuuta 2000 tehdyillä päätöksillä.

| (90) | Belgian viranomaiset arvioivat, että komission on kohdeltava Belgiaa samalla tavoin kuin muita jäsenvaltioita, koska tukikelpoisten toimintojen luettelon perustana ovat olleet tietyt jo olemassa olevat järjestelmät. |
| --- | --- |

(90)

Belgian viranomaiset arvioivat, että komission on kohdeltava Belgiaa samalla tavoin kuin muita jäsenvaltioita, koska tukikelpoisten toimintojen luettelon perustana ovat olleet tietyt jo olemassa olevat järjestelmät.

| (91) | Belgian viranomaiset toteavat tarkennukseksi, että teksti väliaikaisista liitännäistoiminnoista, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja siihen tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi siinä määrin kuin nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna, perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoveroon (25). |
| --- | --- |

(91)

Belgian viranomaiset toteavat tarkennukseksi, että teksti väliaikaisista liitännäistoiminnoista, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja siihen tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi siinä määrin kuin nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna, perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoveroon (25).

| (92) | Myös sellaisten tuotteiden myyntiä, joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi aluksessa (mm. ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket), koskevan toimenpiteen kuvaus perustuu Belgian viranomaisten mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoveroon. |
| --- | --- |

(92)

Myös sellaisten tuotteiden myyntiä, joita ei ole tarkoitettu käytettäviksi aluksessa (mm. ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket), koskevan toimenpiteen kuvaus perustuu Belgian viranomaisten mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoveroon.

| (93) | Mainonnan ja markkinoinnin osalta Belgian viranomaiset korostavat, että OECD:n malliverosopimuksen selvitysosan 7 ja 8 kohdassa (26) katsotaan mainonta ja kaupallinen tiedottaminen suoraan alusten käyttöön liittyväksi täydentäväksi toiminnaksi. |
| --- | --- |

(93)

Mainonnan ja markkinoinnin osalta Belgian viranomaiset korostavat, että OECD:n malliverosopimuksen selvitysosan 7 ja 8 kohdassa (26) katsotaan mainonta ja kaupallinen tiedottaminen suoraan alusten käyttöön liittyväksi täydentäväksi toiminnaksi.

| (94) | Belgian viranomaiset ovat ottaneet vetoisuutta koskevan Alankomaiden järjestelmän (27) perusteluosan (28) järjestelmänsä perustaksi käyttöpääomalla tehtävien lyhyen ajan investoinneista saatavien tulojen, omien alusten laivanselvityksen (29) ja käyttöomaisuuden (esimerkiksi hallinnointiin käytettävän kiinteän omaisuuden ja alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden) luovuttamisen osalta. |
| --- | --- |

(94)

Belgian viranomaiset ovat ottaneet vetoisuutta koskevan Alankomaiden järjestelmän (27) perusteluosan (28) järjestelmänsä perustaksi käyttöpääomalla tehtävien lyhyen ajan investoinneista saatavien tulojen, omien alusten laivanselvityksen (29) ja käyttöomaisuuden (esimerkiksi hallinnointiin käytettävän kiinteän omaisuuden ja alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden) luovuttamisen osalta.

4.1.3   Säännökset, joiden mukaan vetoisuuden perustella kiinteästi määritellystä verosta voidaan vähentää muiden osastojen tappiot, joita ei ole voitu vähentää yhtiön minkään muun osaston voitoista

| (95) | Belgian yhtiöverolain mukaan yhtiötä verotetaan sen yhteen laskettujen voittojen perusteella. Tämä merkitsee sitä, että saman verovuoden voitot ja tappiot nettoutetaan yhtiön eri osastojen ja/tai osien välillä. |
| --- | --- |

(95)

Belgian yhtiöverolain mukaan yhtiötä verotetaan sen yhteen laskettujen voittojen perusteella. Tämä merkitsee sitä, että saman verovuoden voitot ja tappiot nettoutetaan yhtiön eri osastojen ja/tai osien välillä.

| (96) | Belgian viranomaiset muistuttavat, että kiinteässä järjestelmässä ei määritellä vetoisuuteen perustuvaa kiinteää veroa, vaan merenkulusta saatu verotettava voitto. |
| --- | --- |

(96)

Belgian viranomaiset muistuttavat, että kiinteässä järjestelmässä ei määritellä vetoisuuteen perustuvaa kiinteää veroa, vaan merenkulusta saatu verotettava voitto.

| (97) | Belgian viranomaiset arvioivat, että komission kanta johtaisi epätasa-arvoiseen tilanteeseen belgialaisten yritysten välillä, sillä ne yhtiöt, joilla ei ole merenkulkutoimintaa, voivat kuitata tiettyjen osastojen tappiot muiden osastojen voitoilla, kun taas vastaavia tappioita ei voi vähentää vetoisuuden perusteella määritellystä voitosta. |
| --- | --- |

(97)

Belgian viranomaiset arvioivat, että komission kanta johtaisi epätasa-arvoiseen tilanteeseen belgialaisten yritysten välillä, sillä ne yhtiöt, joilla ei ole merenkulkutoimintaa, voivat kuitata tiettyjen osastojen tappiot muiden osastojen voitoilla, kun taas vastaavia tappioita ei voi vähentää vetoisuuden perusteella määritellystä voitosta.

4.1.4   50 prosentin alennus alle 5 vuotta vanhoille aluksille ja 25 prosentin alennus 5—10 vuotta vanhoille aluksille

| (98) | Belgian viranomaiset korostavat, ettei yhteisön suuntaviivoissa ole sääntöjä niistä verokannoista, jotka jäsenvaltiot saavat ottaa käyttöön kiinteän verotuksen järjestelmissään, eikä mahdollisuuksista ottaa käyttöön uusia aluksia koskevia kannustimia. Se, ettei aiemmin hyväksytyissä järjestelmissä ole ollut tällaista alennusta, ei voi Belgian viranomaisten mukaan estää Belgiaa ottamasta kannustinta käyttöön. |
| --- | --- |

(98)

Belgian viranomaiset korostavat, ettei yhteisön suuntaviivoissa ole sääntöjä niistä verokannoista, jotka jäsenvaltiot saavat ottaa käyttöön kiinteän verotuksen järjestelmissään, eikä mahdollisuuksista ottaa käyttöön uusia aluksia koskevia kannustimia. Se, ettei aiemmin hyväksytyissä järjestelmissä ole ollut tällaista alennusta, ei voi Belgian viranomaisten mukaan estää Belgiaa ottamasta kannustinta käyttöön.

| (99) | Komissio toteaa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä tietävänsä kokemuksesta, että vanhimpia aluksia rekisteröidään uusia todennäköisemmin mukavuuslippulaivoiksi. Belgian viranomaiset toteavat, että väite on ristiriidassa todellisen tilanteen kanssa ja perusteeton, ja viittaavat vuotta 2002 koskevaan Review of Maritime Transport -raportin (30) otteeseen, jotka he liittivät 7 päivänä toukokuuta 2003 lähettämäänsä kirjeeseen. |
| --- | --- |

(99)

Komissio toteaa 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä tietävänsä kokemuksesta, että vanhimpia aluksia rekisteröidään uusia todennäköisemmin mukavuuslippulaivoiksi. Belgian viranomaiset toteavat, että väite on ristiriidassa todellisen tilanteen kanssa ja perusteeton, ja viittaavat vuotta 2002 koskevaan Review of Maritime Transport -raportin (30) otteeseen, jotka he liittivät 7 päivänä toukokuuta 2003 lähettämäänsä kirjeeseen.

4.2   Kiinteän verotuksen järjestelmän ulkopuoliset verotoimenpiteet varustajan hyväksi

4.2.1   Nopeutettujen poistojen järjestelmä

| (100) | Belgian viranomaisten mukaan nopeutettujen poistojen järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1951 ja sitä on muutettu jo moneen kertaan, viimeksi vuonna 1996. Järjestelmä on siis ajalta ennen EU:n perustamissopimuksen allekirjoittamista. Se on vahvistettu säädökseksi 2 päivänä elokuuta 2002 annetulla lailla paremman oikeusvarmuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(100)

Belgian viranomaisten mukaan nopeutettujen poistojen järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1951 ja sitä on muutettu jo moneen kertaan, viimeksi vuonna 1996. Järjestelmä on siis ajalta ennen EU:n perustamissopimuksen allekirjoittamista. Se on vahvistettu säädökseksi 2 päivänä elokuuta 2002 annetulla lailla paremman oikeusvarmuuden saavuttamiseksi.

| (101) | Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle todisteita siitä, että järjestelmä oli olemassa jo ennen perustamissopimuksen voimaantuloa 1 päivänä tammikuuta 1958. Belgian viranomaiset liittivät 7 päivänä toukokuuta 2003 päivättyyn kirjeeseensä valtiovarainministeriön 24 päivänä elokuuta 1951 antaman sisäisen ohjeen, jossa vahvistetaan alusten erityisen poistojärjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, sekä 13 päivänä tammikuuta 1967 päivätty valtiovarainministeriön varustajien yhdistykselle lähettämä kirje, josta käy ilmi, että kyseistä järjestelmää sovellettiin tuolloin edelleen. |
| --- | --- |

(101)

Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle todisteita siitä, että järjestelmä oli olemassa jo ennen perustamissopimuksen voimaantuloa 1 päivänä tammikuuta 1958. Belgian viranomaiset liittivät 7 päivänä toukokuuta 2003 päivättyyn kirjeeseensä valtiovarainministeriön 24 päivänä elokuuta 1951 antaman sisäisen ohjeen, jossa vahvistetaan alusten erityisen poistojärjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, sekä 13 päivänä tammikuuta 1967 päivätty valtiovarainministeriön varustajien yhdistykselle lähettämä kirje, josta käy ilmi, että kyseistä järjestelmää sovellettiin tuolloin edelleen.

4.2.2   Muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentaminen

| (102) | Verokannustimet voidaan hyväksyä yleisesti edellyttäen, että ne rajoitetaan koskemaan meriliikennettä. Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että jos meriliikenteessä olevien alusten rekisteröintimaksujen alentaminen osoittautuisi perustamissopimuksessa tarkoitetuksi tueksi, se olisi yhteisön suuntaviivojen kohdan 3.1 mukainen toimenpide. |
| --- | --- |

(102)

Verokannustimet voidaan hyväksyä yleisesti edellyttäen, että ne rajoitetaan koskemaan meriliikennettä. Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että jos meriliikenteessä olevien alusten rekisteröintimaksujen alentaminen osoittautuisi perustamissopimuksessa tarkoitetuksi tueksi, se olisi yhteisön suuntaviivojen kohdan 3.1 mukainen toimenpide.

| (103) | Belgian viranomaiset ilmoittivat tämän toimenpiteen käyttöönoton perusteeksi pääasiassa sen, ettei Alankomaissa ja Luxemburgissa ollut lainkaan vastaavia alusten kiinnitysten rekisteröimistä koskevia veroja. Viranomaisten mukaan tällaisen veron puuttuminen kahdesta Belgian naapurimaasta asettaa Belgian aluskannan epäedulliseen kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

(103)

Belgian viranomaiset ilmoittivat tämän toimenpiteen käyttöönoton perusteeksi pääasiassa sen, ettei Alankomaissa ja Luxemburgissa ollut lainkaan vastaavia alusten kiinnitysten rekisteröimistä koskevia veroja. Viranomaisten mukaan tällaisen veron puuttuminen kahdesta Belgian naapurimaasta asettaa Belgian aluskannan epäedulliseen kilpailuasemaan.

4.2.3   Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava järjestelmä (31)

| (104) | Belgian viranomaiset viittaavat lakiehdotuksen perusteluosaan vastauksena komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä esittämiin huomioihin ja toteavat, että kiinteä verotus on otettu käyttöön, jotta alusten tekninen hallinnointi saataisiin kilpailukykyisemmäksi ja aluksiin saataisiin koottua saatavilla olevat miehistöt hoitosopimuksen perusteella. Viranomaisten mukaan tällaiselle toiminnalle on laajat markkinat, joista Belgian osuus on tähän mennessä ollut hyvin vähäinen. |
| --- | --- |

(104)

Belgian viranomaiset viittaavat lakiehdotuksen perusteluosaan vastauksena komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä esittämiin huomioihin ja toteavat, että kiinteä verotus on otettu käyttöön, jotta alusten tekninen hallinnointi saataisiin kilpailukykyisemmäksi ja aluksiin saataisiin koottua saatavilla olevat miehistöt hoitosopimuksen perusteella. Viranomaisten mukaan tällaiselle toiminnalle on laajat markkinat, joista Belgian osuus on tähän mennessä ollut hyvin vähäinen.

| (105) | Belgian viranomaisten mukaan yhteisön suuntaviivoissa mainitaan nimenomaisesti merenkulkuun liittyvän toiminnan (esimerkiksi alusten hallinnoinnin) uudelleensijoittaminen kolmansiin maihin (kohdan 1.2 viides alakohta), jonka vuoksi työpaikkoja on hävinnyt huomattavasti sekä merellä että maissa. Laissa säädetään, että vähintään 75 prosenttia hallinnoiduista aluksista on oltava Belgian alusrekisterissä. Belgian viranomaiset huomauttavat, ettei meriliikennettä harjoittavia yrityksiä koskevassa kiinteän verotuksen järjestelmässä ole tällaista edellytystä. Hallintoyritykset eivät voi harjoittaa alusten hallinnoinnin lisäksi mitään muuta toimintaa päästäkseen osallisiksi järjestelmästä. |
| --- | --- |

(105)

Belgian viranomaisten mukaan yhteisön suuntaviivoissa mainitaan nimenomaisesti merenkulkuun liittyvän toiminnan (esimerkiksi alusten hallinnoinnin) uudelleensijoittaminen kolmansiin maihin (kohdan 1.2 viides alakohta), jonka vuoksi työpaikkoja on hävinnyt huomattavasti sekä merellä että maissa. Laissa säädetään, että vähintään 75 prosenttia hallinnoiduista aluksista on oltava Belgian alusrekisterissä. Belgian viranomaiset huomauttavat, ettei meriliikennettä harjoittavia yrityksiä koskevassa kiinteän verotuksen järjestelmässä ole tällaista edellytystä. Hallintoyritykset eivät voi harjoittaa alusten hallinnoinnin lisäksi mitään muuta toimintaa päästäkseen osallisiksi järjestelmästä.

| (106) | Belgian viranomaiset myöntävät, että sama alus voidaan ottaa kaksi kertaa huomioon kiinteän verotuksen määrittämistä varten: varustamon osalta ja hallintoyrityksen osalta. Belgian viranomaisten mukaan on luonnollista, että tässä tapauksessa määritellään ja verotetaan kahdet eri tulot, koska kyse on kahdesta erillisestä oikeushenkilöstä, jotka harjoittavat erilaista toimintaa. Viranomaisten mukaan kahden eri veron soveltaminen on perusteltua, sillä erilaiset toiminnot johtavat erilaisiin tuottoihin. |
| --- | --- |

(106)

Belgian viranomaiset myöntävät, että sama alus voidaan ottaa kaksi kertaa huomioon kiinteän verotuksen määrittämistä varten: varustamon osalta ja hallintoyrityksen osalta. Belgian viranomaisten mukaan on luonnollista, että tässä tapauksessa määritellään ja verotetaan kahdet eri tulot, koska kyse on kahdesta erillisestä oikeushenkilöstä, jotka harjoittavat erilaista toimintaa. Viranomaisten mukaan kahden eri veron soveltaminen on perusteltua, sillä erilaiset toiminnot johtavat erilaisiin tuottoihin.

5.   ARVIOINTI TUESTA

5.1   EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettu tuki

| (107) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(107)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (108) | Belgian viranomaiset suunnittelevat valtion varoista vetoisuuteen perustuvan kiinteän verotuksen avulla tiettyihin yrityksiin kohdistuvia etuuksia. Nämä avustukset uhkaavat vääristää kilpailua ja saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Edellä esitetyistä syistä kyseiset toimenpiteet, joista on tehty muodollinen tutkimusmenettely, muodostavat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen. |
| --- | --- |

(108)

Belgian viranomaiset suunnittelevat valtion varoista vetoisuuteen perustuvan kiinteän verotuksen avulla tiettyihin yrityksiin kohdistuvia etuuksia. Nämä avustukset uhkaavat vääristää kilpailua ja saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Edellä esitetyistä syistä kyseiset toimenpiteet, joista on tehty muodollinen tutkimusmenettely, muodostavat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen.

| (109) | Nopeutettujen poistojen järjestelmä aluksille, jonka poistoja koskevat säännöt ovat vielä edullisemmat kuin Belgian vuoden 1992 tuloverolain 61–64 pykälässä säädetyt säännöt, on erityinen toimenpide, jos se rajoittuu vain tiettyihin rajattuihin varoihin. Toimenpide on siis perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontuki. |
| --- | --- |

(109)

Nopeutettujen poistojen järjestelmä aluksille, jonka poistoja koskevat säännöt ovat vielä edullisemmat kuin Belgian vuoden 1992 tuloverolain 61–64 pykälässä säädetyt säännöt, on erityinen toimenpide, jos se rajoittuu vain tiettyihin rajattuihin varoihin. Toimenpide on siis perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen valtiontuki.

| (110) | Tämän jälkeen on syytä tarkistaa, onko alusten ja laivojen kiinnityksiä koskeva rekisteröintivero tukea. Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita, jotka osoittaisivat, että rekisteröintimaksu on ainutlaatuinen yhteisössä tai ettei missään muussa jäsenvaltioissa ole vastaavaa aluksen kiinnityksen rekisteröintiin liittyvää veroa. |
| --- | --- |

(110)

Tämän jälkeen on syytä tarkistaa, onko alusten ja laivojen kiinnityksiä koskeva rekisteröintivero tukea. Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita, jotka osoittaisivat, että rekisteröintimaksu on ainutlaatuinen yhteisössä tai ettei missään muussa jäsenvaltioissa ole vastaavaa aluksen kiinnityksen rekisteröintiin liittyvää veroa.

| (111) | Komissio huomauttaa, että tämä rekisteröintimaksu maksetaan kiinteän omaisuuden kiinnityksistä, eikä kyseinen järjestelmä koske vain aluksia, käytettiinpä niitä meriliikenteeseen tai sisävesiliikenteeseen. Komissio huomauttaa myös, että kiinnitysten rekisteröinnin verotuksen logiikkaan kuuluu, että rekisteröintimaksut määräytyvät suhteessa kiinnityksen määrään riippumatta siitä, minkä tyyppistä omaisuutta kiinnitys koskee. |
| --- | --- |

(111)

Komissio huomauttaa, että tämä rekisteröintimaksu maksetaan kiinteän omaisuuden kiinnityksistä, eikä kyseinen järjestelmä koske vain aluksia, käytettiinpä niitä meriliikenteeseen tai sisävesiliikenteeseen. Komissio huomauttaa myös, että kiinnitysten rekisteröinnin verotuksen logiikkaan kuuluu, että rekisteröintimaksut määräytyvät suhteessa kiinnityksen määrään riippumatta siitä, minkä tyyppistä omaisuutta kiinnitys koskee.

| (112) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tämän veron poistaminen ja huomattava alentaminen vain yhdeltä toimialan osalta on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos järjestelmä on edelleen voimassa kaikkien muiden kiinnitysrekisteriin liittyvien toimintojen osalta. Lisäksi toimenpide koskee vain yhden tyyppisiä varoja, sillä tällaista alennusta saavat vain laivat. Niinpä tätä toimenpidettä ei voida pitää yleisenä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(112)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tämän veron poistaminen ja huomattava alentaminen vain yhdeltä toimialan osalta on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos järjestelmä on edelleen voimassa kaikkien muiden kiinnitysrekisteriin liittyvien toimintojen osalta. Lisäksi toimenpide koskee vain yhden tyyppisiä varoja, sillä tällaista alennusta saavat vain laivat. Niinpä tätä toimenpidettä ei voida pitää yleisenä toimenpiteenä.

| (113) | Kiinteän verotuksen soveltaminen aluksia kolmansien puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin on erityinen toimenpide aivan samoin kuin veroedut varustajienkin hyväksi. Se on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki. |
| --- | --- |

(113)

Kiinteän verotuksen soveltaminen aluksia kolmansien puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin on erityinen toimenpide aivan samoin kuin veroedut varustajienkin hyväksi. Se on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki.

| (114) | Komissio muistuttaa, että se on vahvistanut toimenpiteen luonteeltaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi jo 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä. Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä arviota kyseistä päätöstä koskevissa kommenteissaan. |
| --- | --- |

(114)

Komissio muistuttaa, että se on vahvistanut toimenpiteen luonteeltaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi jo 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässään päätöksessä. Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä arviota kyseistä päätöstä koskevissa kommenteissaan.

| (115) | Komissio katsoo yleisesti, että muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkastellut tuet ovat laittomia, sillä niiden täytäntöönpanemiselle ei ole enää oikeudellisia tai hallinnollisia esteitä sen jälkeen, kun 7 päivänä toukokuuta 2003 annettu asetus tuli voimaan, vaikka etuja ei olekaan vielä tosiasiallisesti myönnetty. Komissio pahoittelee, että Belgia on pannut nämä toimenpiteet täytäntöön ilman komission ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

(115)

Komissio katsoo yleisesti, että muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkastellut tuet ovat laittomia, sillä niiden täytäntöönpanemiselle ei ole enää oikeudellisia tai hallinnollisia esteitä sen jälkeen, kun 7 päivänä toukokuuta 2003 annettu asetus tuli voimaan, vaikka etuja ei olekaan vielä tosiasiallisesti myönnetty. Komissio pahoittelee, että Belgia on pannut nämä toimenpiteet täytäntöön ilman komission ennakkohyväksyntää.

5.2   Oikeusperusta

| (116) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään, että tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen tarkoitetut tuet saattavat olla sopivia yhteismarkkinoille, jos ne eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio katsoo, että 87 artiklan 3 kohdan c alakohta on tässä tapauksessa sovellettava oikeusperusta. |
| --- | --- |

(116)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään, että tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen tarkoitetut tuet saattavat olla sopivia yhteismarkkinoille, jos ne eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio katsoo, että 87 artiklan 3 kohdan c alakohta on tässä tapauksessa sovellettava oikeusperusta.

| (117) | Merenkulkualan hyväksi myönnettäviä tukia olisi tarkasteltava erityisesti meriliikenteen valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Yhteisön suuntaviivoissa määritellään ne valtiontuet, jotka voidaan ottaa käyttöön yhteisön meriliikenteen eduksi yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä ovat






  — | työpaikkojen turvaaminen yhteisössä (sekä merellä että maissa), |
| --- | --- | --- |

(117)

Merenkulkualan hyväksi myönnettäviä tukia olisi tarkasteltava erityisesti meriliikenteen valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Yhteisön suuntaviivoissa määritellään ne valtiontuet, jotka voidaan ottaa käyttöön yhteisön meriliikenteen eduksi yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Näitä ovat

—

työpaikkojen turvaaminen yhteisössä (sekä merellä että maissa),

| — | turvallisuuden lisääminen, |
| --- | --- |

—

turvallisuuden lisääminen,

| — | merenkulkualan osaamisen säilyttäminen yhteisössä ja alaan liittyvien taitojen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

merenkulkualan osaamisen säilyttäminen yhteisössä ja alaan liittyvien taitojen kehittäminen.

| (118) | Koska muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkastellut toimenpiteet on pantu täytäntöön, on aiheellista soveltaa näiden eri toimenpiteiden voimaantulopäivinä voimassa ollutta lainsäädäntöä. Sen vuoksi komissio on arvioinut näiden kaikkien eri verotoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille voimassaolevien eli 17 päivänä tammikuuta 2004 julkaistujen yhteisön suuntaviivojen (32) mukaisesti. Uudet suuntaviivat eivät kuitenkaan poikkea olennaisesti entisistä suuntaviivoista yritysten verotukseen liittyvien tukitoimenpiteiden (33) suhteen paitsi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten osalta. Siltä osin kuin tarkastellut toimenpiteet ovat saattaneet koskea muita aloja kuin meriliikennettä, komissio on tarkastellut kyseisten alojen valtiontukiin sovellettavia yhteisön säädöksiä. |
| --- | --- |

(118)

Koska muodollisessa tutkimusmenettelyssä tarkastellut toimenpiteet on pantu täytäntöön, on aiheellista soveltaa näiden eri toimenpiteiden voimaantulopäivinä voimassa ollutta lainsäädäntöä. Sen vuoksi komissio on arvioinut näiden kaikkien eri verotoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille voimassaolevien eli 17 päivänä tammikuuta 2004 julkaistujen yhteisön suuntaviivojen (32) mukaisesti. Uudet suuntaviivat eivät kuitenkaan poikkea olennaisesti entisistä suuntaviivoista yritysten verotukseen liittyvien tukitoimenpiteiden (33) suhteen paitsi aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten osalta. Siltä osin kuin tarkastellut toimenpiteet ovat saattaneet koskea muita aloja kuin meriliikennettä, komissio on tarkastellut kyseisten alojen valtiontukiin sovellettavia yhteisön säädöksiä.

5.3   Kiinteään verotukseen kuuluvien toimenpiteiden arviointi

| (119) | Komissio toteaa aluksi, että eri asianomaiset tahot ovat esittäneet huomioita tarpeellisuudesta aloittaa muodollinen tutkimusmenettely verotoimenpiteiden soveltamisesta hinausalalla. Komissio muistuttaa, että tätä lain osaa ei voida käsitellä tässä päätöksessä, sillä päätös aloittaa muodollinen tutkimusmenettely ei koskenut kyseistä asiaa. Mainittakoon, että komissio oli arvioinut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että laissa säädetyt edellytykset olivat riittävät veroetuuksien erottamiseksi hinaustoiminnasta, joka ei kuulu meriliikenteen määritelmän piiriin. Useat osapuolet asettivat tämän arvion kyseenalaiseksi, vaikka heitä ei pyydetty 19 päivänä maaliskuuta 2003 annetussa päätöksessä toimittamaan huomioitaan tästä lain osasta. Komissio aikoo käsitellä asiaa toisessa päätöksessä sen jälkeen, kun se on tutkinut laajasti lain vaikutuksia Belgian hinausalaan. |
| --- | --- |

(119)

Komissio toteaa aluksi, että eri asianomaiset tahot ovat esittäneet huomioita tarpeellisuudesta aloittaa muodollinen tutkimusmenettely verotoimenpiteiden soveltamisesta hinausalalla. Komissio muistuttaa, että tätä lain osaa ei voida käsitellä tässä päätöksessä, sillä päätös aloittaa muodollinen tutkimusmenettely ei koskenut kyseistä asiaa. Mainittakoon, että komissio oli arvioinut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että laissa säädetyt edellytykset olivat riittävät veroetuuksien erottamiseksi hinaustoiminnasta, joka ei kuulu meriliikenteen määritelmän piiriin. Useat osapuolet asettivat tämän arvion kyseenalaiseksi, vaikka heitä ei pyydetty 19 päivänä maaliskuuta 2003 annetussa päätöksessä toimittamaan huomioitaan tästä lain osasta. Komissio aikoo käsitellä asiaa toisessa päätöksessä sen jälkeen, kun se on tutkinut laajasti lain vaikutuksia Belgian hinausalaan.

| (120) | Komissio tarkastelee eri asianomaisten osapuolten toimittamien huomioiden ja Belgian viranomaisten toimittamien kommenttien perusteella niitä seitsemää seikkaa, joiden perusteella se aloitti muodollisen tutkimusmenettelyn 19 päivänä maaliskuuta 2003. |
| --- | --- |

(120)

Komissio tarkastelee eri asianomaisten osapuolten toimittamien huomioiden ja Belgian viranomaisten toimittamien kommenttien perusteella niitä seitsemää seikkaa, joiden perusteella se aloitti muodollisen tutkimusmenettelyn 19 päivänä maaliskuuta 2003.

5.3.1   Vetoisuudeltaan yli 40 000 nettotonnin alusten vero

| (121) | Komissio huomauttaa ensinnäkin, että Belgian viranomaiset ovat sitoutuneet olemaan soveltamatta 0,05 euron veroa ennen kuin komissio on päättänyt muodollisen tutkimusmenettelyn perusteella, soveltuuko se yhteismarkkinoille. Tätä toimenpidettä ei siis ole pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(121)

Komissio huomauttaa ensinnäkin, että Belgian viranomaiset ovat sitoutuneet olemaan soveltamatta 0,05 euron veroa ennen kuin komissio on päättänyt muodollisen tutkimusmenettelyn perusteella, soveltuuko se yhteismarkkinoille. Tätä toimenpidettä ei siis ole pantu täytäntöön.

| (122) | Komissio toteaa lisäksi, ettei yksikään komission aiemmin hyväksymistä vetoisuuteen perustuvista kiinteän verotuksen järjestelmistä ole sisältänyt hyvin suurten alusten erityiskohtelua ja että yhteisön suuntaviivoissa jätetään harkintavaltaa kiinteän verotuksen määrien suhteen. Komissiolla ei myöskään ole riittävästi kokemusta näistä järjestelmistä sen päättelemiseksi, ovatko määrät riittävän houkuttelevia kannustamaan varustajia palauttamaan vetoisuudeltaan suuria (kuten näitä 0,05 euron veron piiriin kuuluvia) aluksia kolmansien maiden lipun alta yhteisön lipun alle. |
| --- | --- |

(122)

Komissio toteaa lisäksi, ettei yksikään komission aiemmin hyväksymistä vetoisuuteen perustuvista kiinteän verotuksen järjestelmistä ole sisältänyt hyvin suurten alusten erityiskohtelua ja että yhteisön suuntaviivoissa jätetään harkintavaltaa kiinteän verotuksen määrien suhteen. Komissiolla ei myöskään ole riittävästi kokemusta näistä järjestelmistä sen päättelemiseksi, ovatko määrät riittävän houkuttelevia kannustamaan varustajia palauttamaan vetoisuudeltaan suuria (kuten näitä 0,05 euron veron piiriin kuuluvia) aluksia kolmansien maiden lipun alta yhteisön lipun alle.

| (123) | Komissio katsoo, että Belgian viranomaisten ehdotus vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille tarkoitetun 0,05 euron suuruisen veron soveltamisesta myös jo jonkin jäsenvaltion lipun alla oleviin aluksiin ei sovellu yhteismarkkinoille. Suuntaviivojen tarkoitus on ennen kaikkea vahvistaa yhteisön aluskantaa sekä luoda yhteisöön työpaikkoja ja varmistaa, että alukset noudattavat turvallisuutta koskevia yhteisön säännöksiä. On selvää, että tämä tavoite täyttyy, jos alus on jo jonkin jäsenvaltion lipun alla. |
| --- | --- |

(123)

Komissio katsoo, että Belgian viranomaisten ehdotus vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin aluksille tarkoitetun 0,05 euron suuruisen veron soveltamisesta myös jo jonkin jäsenvaltion lipun alla oleviin aluksiin ei sovellu yhteismarkkinoille. Suuntaviivojen tarkoitus on ennen kaikkea vahvistaa yhteisön aluskantaa sekä luoda yhteisöön työpaikkoja ja varmistaa, että alukset noudattavat turvallisuutta koskevia yhteisön säännöksiä. On selvää, että tämä tavoite täyttyy, jos alus on jo jonkin jäsenvaltion lipun alla.

| (124) | Olisi vältettävä sitä, että varustajat yrittäisivät saada 0,05 euron veron hyödyn siirtämällä aluksensa yhteisön lipun alta väliaikaisesti kolmannen maan lipun alle ja sieltä edelleen Belgian lipun alle. Tämän vuoksi komission mielestä on tarpeen säätää, että Belgian lipun alle rekisteröitävät kolmansien maiden lipun alla olleet alukset ovat olleet muun kuin yhteisön lipun alla vähintään viiden vuoden ajan ennen siirtämistä, jotta vältetään se, että 0,05 euron veron käyttöönotto aiheuttaisi alusten siirtoja yhteisön sisällä aluskannasta toiseen. Tällaisen ehdon avulla voidaan saavuttaa yhteisön suuntaviivoissa esitetty tavoite, että yhteisössä toimivien varustajien valvonnassa olevien ja kolmannen maan lipun alle rekisteröityjä aluksia siirretään yhteisön alusrekistereihin, mutta vältetään samalla yhteisön sisäiseen kauppaan vaikuttaminen. |
| --- | --- |

(124)

Olisi vältettävä sitä, että varustajat yrittäisivät saada 0,05 euron veron hyödyn siirtämällä aluksensa yhteisön lipun alta väliaikaisesti kolmannen maan lipun alle ja sieltä edelleen Belgian lipun alle. Tämän vuoksi komission mielestä on tarpeen säätää, että Belgian lipun alle rekisteröitävät kolmansien maiden lipun alla olleet alukset ovat olleet muun kuin yhteisön lipun alla vähintään viiden vuoden ajan ennen siirtämistä, jotta vältetään se, että 0,05 euron veron käyttöönotto aiheuttaisi alusten siirtoja yhteisön sisällä aluskannasta toiseen. Tällaisen ehdon avulla voidaan saavuttaa yhteisön suuntaviivoissa esitetty tavoite, että yhteisössä toimivien varustajien valvonnassa olevien ja kolmannen maan lipun alle rekisteröityjä aluksia siirretään yhteisön alusrekistereihin, mutta vältetään samalla yhteisön sisäiseen kauppaan vaikuttaminen.

| (125) | Näin ollen komissio katsoo, että 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 119 pykälän 1 momentissa säädetty vero eli 0,05 euroa 100 tonnia kohti 40 000 tonnia ylittävältä osalta soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset alukset ovat uusia tai ovat olleet viiden viime vuoden ajan rekisteröityinä muuhun kuin yhteisön rekisteriin. Jos edellytystä ei täytetä todistettavasti, komissio katsoo, että toimenpide ei sovellu yhteismarkkinoille. Jos näitä takeita ei ole, on olemassa suuri riski, että kyseinen 0,05 euron vero aiheuttaa kilpailun vääristymistä yhteisön sisäisessä kaupassa. |
| --- | --- |

(125)

Näin ollen komissio katsoo, että 2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 119 pykälän 1 momentissa säädetty vero eli 0,05 euroa 100 tonnia kohti 40 000 tonnia ylittävältä osalta soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset alukset ovat uusia tai ovat olleet viiden viime vuoden ajan rekisteröityinä muuhun kuin yhteisön rekisteriin. Jos edellytystä ei täytetä todistettavasti, komissio katsoo, että toimenpide ei sovellu yhteismarkkinoille. Jos näitä takeita ei ole, on olemassa suuri riski, että kyseinen 0,05 euron vero aiheuttaa kilpailun vääristymistä yhteisön sisäisessä kaupassa.

5.3.2   Kiinteä verotus tiettyihin toimintoihin liittyvissä etuuksissa

| (126) | Komissio toteaa ensinnäkin, että ne toiminnot, joista on aloitettu muodollinen tutkimusmenettely, ovat peräisin Belgian viranomaisten komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2002 lähettämässä vastauksessa toimittamasta luettelosta. Kuten Belgian viranomaiset muistuttavat 7 päivänä toukokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, Belgian perustana luetteloa laadittaessa oli OECD:n malliverosopimus ja Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoverot. |
| --- | --- |

(126)

Komissio toteaa ensinnäkin, että ne toiminnot, joista on aloitettu muodollinen tutkimusmenettely, ovat peräisin Belgian viranomaisten komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2002 lähettämässä vastauksessa toimittamasta luettelosta. Kuten Belgian viranomaiset muistuttavat 7 päivänä toukokuuta 2003 päivätyssä kirjeessään, Belgian perustana luetteloa laadittaessa oli OECD:n malliverosopimus ja Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan tonnistoverot.

| (127) | Komissio huomauttaa, että menettelyn aloittamiseen liittyvien toimintojen luettelossa on samaan aikaan tulonlähteenä olevia toimintoja, joiden osalta kysymys tukikelpoisuudesta on täysin asianmukainen, sekä varustajille ainoastaan kuluja aiheuttavia toimintoja, joiden osalta kysymys ei vaikuta asianmukaiselta. Viimeksi mainitut toiminnot liittyvät olennaisesti meriliikenteeseen ja näin ollen olisi järjestelmän logiikan mukaista, että niistä aiheutuvat kulut voisivat kuulua tiliperusteisiin, joiden avulla lasketaan kiinteään verotukseen kuuluvat etuudet, mm. jottei näitä kuluja käytettäisi mahdollisten muiden kuin tukikelpoisten toimintojen osalta laskettujen etuuksien vähentämiseen. |
| --- | --- |

(127)

Komissio huomauttaa, että menettelyn aloittamiseen liittyvien toimintojen luettelossa on samaan aikaan tulonlähteenä olevia toimintoja, joiden osalta kysymys tukikelpoisuudesta on täysin asianmukainen, sekä varustajille ainoastaan kuluja aiheuttavia toimintoja, joiden osalta kysymys ei vaikuta asianmukaiselta. Viimeksi mainitut toiminnot liittyvät olennaisesti meriliikenteeseen ja näin ollen olisi järjestelmän logiikan mukaista, että niistä aiheutuvat kulut voisivat kuulua tiliperusteisiin, joiden avulla lasketaan kiinteään verotukseen kuuluvat etuudet, mm. jottei näitä kuluja käytettäisi mahdollisten muiden kuin tukikelpoisten toimintojen osalta laskettujen etuuksien vähentämiseen.

5.3.2.1   Väliaikaiset liitännäistoiminnot

| (128) | Komissio toteaa, että Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet perusteita sen osoittamiseksi, että ”väliaikaiset liitännäistoiminnot, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja siihen tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi, jos nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna” olisivat välttämättömiä tai liittyisivät olennaisesti meriliikenteeseen. Ne eivät myöskään ole täsmentäneet, missä määrin ja millä edellytyksillä eräät toiminnot, jotka eivät ole luonteeltaan tukikelpoisia, voitaisiin laskea tämän perusteella kiinteän verotuksen piiriin. |
| --- | --- |

(128)

Komissio toteaa, että Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet perusteita sen osoittamiseksi, että ”väliaikaiset liitännäistoiminnot, joita yhtiöllä on sen pääasiallista toimialaa varten palkatun henkilöstön ja siihen tarkoitettujen varojen täysimittaiseksi käyttämiseksi, jos nämä toiminnot ovat hyvin vähäisiä pääasialliseen toimialaan verrattuna” olisivat välttämättömiä tai liittyisivät olennaisesti meriliikenteeseen. Ne eivät myöskään ole täsmentäneet, missä määrin ja millä edellytyksillä eräät toiminnot, jotka eivät ole luonteeltaan tukikelpoisia, voitaisiin laskea tämän perusteella kiinteän verotuksen piiriin.

| (129) | Komissio on siis sitä mieltä, että tällaiset toiminnot eivät ole tukikelpoisia, koska niitä ei voi lukea yhteenkään tukikelpoisten toimintojen luokkaan. Komissio muistuttaa johdonmukaisesta lähestymistavasta, jota se on soveltanut muita kuin tukikelpoisia toimintoja koskevissa viimeaikaisissa päätöksissään meriliikenteen hyväksi tarkoitettujen järjestelmien väärinkäytön välttämiseksi. |
| --- | --- |

(129)

Komissio on siis sitä mieltä, että tällaiset toiminnot eivät ole tukikelpoisia, koska niitä ei voi lukea yhteenkään tukikelpoisten toimintojen luokkaan. Komissio muistuttaa johdonmukaisesta lähestymistavasta, jota se on soveltanut muita kuin tukikelpoisia toimintoja koskevissa viimeaikaisissa päätöksissään meriliikenteen hyväksi tarkoitettujen järjestelmien väärinkäytön välttämiseksi.

| (130) | Komissio arvioi, että koska väliaikaisten liitännäistoimintojen hyväksymisestä ei ole olemassa rajoituksia eikä selkeitä sääntöjä, sen vaikutus voi olla merkittävästi järjestelmän alkuperäisen tavoitteen vastainen. |
| --- | --- |

(130)

Komissio arvioi, että koska väliaikaisten liitännäistoimintojen hyväksymisestä ei ole olemassa rajoituksia eikä selkeitä sääntöjä, sen vaikutus voi olla merkittävästi järjestelmän alkuperäisen tavoitteen vastainen.

| (131) | Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että näiden toimintojen kuuluminen kiinteän verotuksen piiriin ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(131)

Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että näiden toimintojen kuuluminen kiinteän verotuksen piiriin ei sovellu yhteismarkkinoille.

5.3.2.2   Muiden kuin aluksessa käytettäväksi tarkoitettujen tuotteiden myynti

| (132) | On tarkistettava, voidaanko sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa – esimerkiksi ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, kuten raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille tarkoitetut kiertomatkat – katsoa tukikelpoiseksi. |
| --- | --- |

(132)

On tarkistettava, voidaanko sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa – esimerkiksi ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, kuten raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille tarkoitetut kiertomatkat – katsoa tukikelpoiseksi.

| (133) | Jotta yhteisössä säilyisi tasavertainen, yhteisön suuntaviivojen mukainen kilpailutilanne, komission johdonmukaisena toimintalinjana edellisissä päätöksissä on ollut, ettei kiinteä verotus saa kattaa sellaisten tavaroiden myyntiä tai palvelujen tarjoamista, jotka eivät liity suoraan merenkulun matkustajaliikenteeseen. Komissio on katsonut, etteivät ylellisyystuotteiden myynti ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, kuten raha- ja pöytäpelit ja kasinot aluksilla, ole voineet liittyä olennaisesti merenkulun matkustajaliikenteeseen eivätkä ne näin ollen ole tukikelpoisia. Näillä perusteilla kyseiset toiminnot on suljettu yksiselitteisesti Irlannin (34), Suomen (35) ja Ranskan (36) kiinteän verotuksen järjestelmästä. |
| --- | --- |

(133)

Jotta yhteisössä säilyisi tasavertainen, yhteisön suuntaviivojen mukainen kilpailutilanne, komission johdonmukaisena toimintalinjana edellisissä päätöksissä on ollut, ettei kiinteä verotus saa kattaa sellaisten tavaroiden myyntiä tai palvelujen tarjoamista, jotka eivät liity suoraan merenkulun matkustajaliikenteeseen. Komissio on katsonut, etteivät ylellisyystuotteiden myynti ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, kuten raha- ja pöytäpelit ja kasinot aluksilla, ole voineet liittyä olennaisesti merenkulun matkustajaliikenteeseen eivätkä ne näin ollen ole tukikelpoisia. Näillä perusteilla kyseiset toiminnot on suljettu yksiselitteisesti Irlannin (34), Suomen (35) ja Ranskan (36) kiinteän verotuksen järjestelmästä.

| (134) | Komissio arvioi, etteivät Belgian viranomaiset voi käyttää perusteena toisen jäsenvaltion verojärjestelmän soveltamiseen liittyviä tekstejä, sillä näitä tekstejä ei ole ilmoitettu komissiolle eikä niitä ole mainittu järjestelmän hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä. Toisin sanoen jäsenvaltio ei voi vedota muiden jäsenvaltioiden väitettyihin tai todellisiin laittomiin tukiin perusteluna samankaltaisten tukien soveltuvuudelle omalla alueellaan. |
| --- | --- |

(134)

Komissio arvioi, etteivät Belgian viranomaiset voi käyttää perusteena toisen jäsenvaltion verojärjestelmän soveltamiseen liittyviä tekstejä, sillä näitä tekstejä ei ole ilmoitettu komissiolle eikä niitä ole mainittu järjestelmän hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä. Toisin sanoen jäsenvaltio ei voi vedota muiden jäsenvaltioiden väitettyihin tai todellisiin laittomiin tukiin perusteluna samankaltaisten tukien soveltuvuudelle omalla alueellaan.

| (135) | Komissio arvioi edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että sellaisten tuotteiden myynnin, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa, kuuluminen kiinteän verotuksen järjestelmään ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(135)

Komissio arvioi edellä esitettyjen seikkojen perusteella, että sellaisten tuotteiden myynnin, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa, kuuluminen kiinteän verotuksen järjestelmään ei sovellu yhteismarkkinoille.

5.3.2.3   Mainonta ja markkinointi

| (136) | On syytä tehdä ero sen mukaan, muodostavatko mainonta ja markkinointi varustajalle kulun (kolmannen tahon toteuttama palvelu) vai tulon (varustajan toteuttama palvelu). |
| --- | --- |

(136)

On syytä tehdä ero sen mukaan, muodostavatko mainonta ja markkinointi varustajalle kulun (kolmannen tahon toteuttama palvelu) vai tulon (varustajan toteuttama palvelu).

| (137) | Silloin, kun mainonta ja markkinointi ovat meriliikenteeseen liittyviä kuluja (varustamon varsinaisiin toimintoihin liittyviä mainonta- ja markkinointimenoja), niiden olisi kuuluttava kiinteän verotuksen piiriin. Tässä tapauksessa mainonta ja markkinointi ovat tukikelpoista toimintaa, sillä ne eivät ole tulonlähde varustamolle. |
| --- | --- |

(137)

Silloin, kun mainonta ja markkinointi ovat meriliikenteeseen liittyviä kuluja (varustamon varsinaisiin toimintoihin liittyviä mainonta- ja markkinointimenoja), niiden olisi kuuluttava kiinteän verotuksen piiriin. Tässä tapauksessa mainonta ja markkinointi ovat tukikelpoista toimintaa, sillä ne eivät ole tulonlähde varustamolle.

| (138) | Kun mainonta ja markkinointi ovat tulonlähteitä varustamolle, on tarpeen tarkistaa, liittyvätkö ne oleellisesti meriliikenteeseen. Komissio on esimerkiksi sitä mieltä, että yhteisön suuntaviivojen mukaan ainoastaan suoraan meriliikenteeseen liittyvät toiminnot voivat kuulua kiinteän verotuksen järjestelmiin, ja toiminnat, joilla ei ole mitään tekemistä meriliikenteen kanssa, eivät voi kuulua niihin. Mainostilan myynti matkustaja-aluksissa on tavanomaista matkustajaliikenteessä toimivan merenkulkualan yrityksen toimintaa. Tällaisessa tapauksessa toiminnan kuuluminen kiinteään verotukseen voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Kun mainonta ja markkinointi ovat varustamon liitännäistoimintaa, joka ei liity suoraan sen tarjoamiin meriliikenteen palveluihin, komissio katsoo, ettei niitä voi pitää tukikelpoisina. |
| --- | --- |

(138)

Kun mainonta ja markkinointi ovat tulonlähteitä varustamolle, on tarpeen tarkistaa, liittyvätkö ne oleellisesti meriliikenteeseen. Komissio on esimerkiksi sitä mieltä, että yhteisön suuntaviivojen mukaan ainoastaan suoraan meriliikenteeseen liittyvät toiminnot voivat kuulua kiinteän verotuksen järjestelmiin, ja toiminnat, joilla ei ole mitään tekemistä meriliikenteen kanssa, eivät voi kuulua niihin. Mainostilan myynti matkustaja-aluksissa on tavanomaista matkustajaliikenteessä toimivan merenkulkualan yrityksen toimintaa. Tällaisessa tapauksessa toiminnan kuuluminen kiinteään verotukseen voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Kun mainonta ja markkinointi ovat varustamon liitännäistoimintaa, joka ei liity suoraan sen tarjoamiin meriliikenteen palveluihin, komissio katsoo, ettei niitä voi pitää tukikelpoisina.

5.3.2.4   Käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulo

| (139) | Kuten kaikissa kaupallisissa yrityksissä, varustamon käyttöpääoman lyhytaikaisista sijoituksista saama tulo on seurausta tavanomaisesta taloushallinnosta. Lisäksi nämä tulot voivat olla varsin tärkeitä varustamoille, joiden toiminta on hyvin kausiluonteista. |
| --- | --- |

(139)

Kuten kaikissa kaupallisissa yrityksissä, varustamon käyttöpääoman lyhytaikaisista sijoituksista saama tulo on seurausta tavanomaisesta taloushallinnosta. Lisäksi nämä tulot voivat olla varsin tärkeitä varustamoille, joiden toiminta on hyvin kausiluonteista.

| (140) | Likvidien kassavarojen käyttö lyhytaikaisiin sijoituksiin on tavanomaista toimintaa, joka liittyy suoraan varustamon pääasialliseen toimintaan. Komissio katsoo, että nämä tulot ovat tukikelpoisia siltä osin kuin ne vastaavat varustamon kassavarojen tavanomaisia tukikelpoiseen toimintaan liittyviä rahoitustuotteita. Sen sijaan komissio katsoo, etteivät rahoitustuotteet voi kuulua kiinteän verotuksen järjestelmään, jos ne on saatu varustamon satunnaisesta rahoitusomaisuudesta tai jos ne liittyvät pitkän aikavälin sijoituksiin tai muusta kuin tukikelpoisesta toiminnasta saatuihin kassavaroihin. |
| --- | --- |

(140)

Likvidien kassavarojen käyttö lyhytaikaisiin sijoituksiin on tavanomaista toimintaa, joka liittyy suoraan varustamon pääasialliseen toimintaan. Komissio katsoo, että nämä tulot ovat tukikelpoisia siltä osin kuin ne vastaavat varustamon kassavarojen tavanomaisia tukikelpoiseen toimintaan liittyviä rahoitustuotteita. Sen sijaan komissio katsoo, etteivät rahoitustuotteet voi kuulua kiinteän verotuksen järjestelmään, jos ne on saatu varustamon satunnaisesta rahoitusomaisuudesta tai jos ne liittyvät pitkän aikavälin sijoituksiin tai muusta kuin tukikelpoisesta toiminnasta saatuihin kassavaroihin.

| (141) | Komissio katsoo, että käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulo soveltuu yhteismarkkinoille, jos se vastaa varustamon kassavarojen tavanomaisia, tukikelpoisten toimintojen toteuttamisesta johtuvia rahoitustuotteita. |
| --- | --- |

(141)

Komissio katsoo, että käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulo soveltuu yhteismarkkinoille, jos se vastaa varustamon kassavarojen tavanomaisia, tukikelpoisten toimintojen toteuttamisesta johtuvia rahoitustuotteita.

5.3.2.5   Omien alusten laivanselvitys

| (142) | Laivanselvitys tarkoittaa lastin hakemista satamasta varustajan puolesta ja tämän etujen valvomista. Omien alusten laivanselvitys tarkoittaa lisälastin hakemista satamasta omien alusten lastin täydentämiseksi. |
| --- | --- |

(142)

Laivanselvitys tarkoittaa lastin hakemista satamasta varustajan puolesta ja tämän etujen valvomista. Omien alusten laivanselvitys tarkoittaa lisälastin hakemista satamasta omien alusten lastin täydentämiseksi.

| (143) | Belgian viranomaiset ovat todenneet pitäneensä perustana vetoisuuteen perustuvaa kiinteää verotusta koskevan alankomaalaisen lain (37) perusteluosaa. Komissio muistuttaa, ettei se voi pitää tätä perusteluna toiminnon tukikelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(143)

Belgian viranomaiset ovat todenneet pitäneensä perustana vetoisuuteen perustuvaa kiinteää verotusta koskevan alankomaalaisen lain (37) perusteluosaa. Komissio muistuttaa, ettei se voi pitää tätä perusteluna toiminnon tukikelpoisuudesta.

| (144) | Komissio huomauttaa kuitenkin, ettei laivanselvitys ole varustamolle tulonlähde, jos se on tavanomaista toimintaa, jonka avulla varustaja hankkii alukseensa mahdollisimman paljon lastia. Toiminnolla ei ole liikevaihtoa lisäävää lisäarvoa niille asiakkaille, jotka varustajalla jo on, eivätkä lastin täydentämiseksi löydetyt uudet asiakkaat maksa siitä erityistä palkkiota. Kyseessä on tavanomainen toiminta, jolla varustaja pyrkii käyttämään varojaan voiton hankkimiseen. |
| --- | --- |

(144)

Komissio huomauttaa kuitenkin, ettei laivanselvitys ole varustamolle tulonlähde, jos se on tavanomaista toimintaa, jonka avulla varustaja hankkii alukseensa mahdollisimman paljon lastia. Toiminnolla ei ole liikevaihtoa lisäävää lisäarvoa niille asiakkaille, jotka varustajalla jo on, eivätkä lastin täydentämiseksi löydetyt uudet asiakkaat maksa siitä erityistä palkkiota. Kyseessä on tavanomainen toiminta, jolla varustaja pyrkii käyttämään varojaan voiton hankkimiseen.

| (145) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että omien alusten laivanselvitystoiminnan kuuluminen kiinteään verotukseen soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että omien alusten laivanselvitystoiminnan kuuluminen kiinteään verotukseen soveltuu yhteismarkkinoille.

5.3.2.6   Käyttöomaisuuden luovutus

| (146) | Käyttöomaisuuden (kuten omien alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden) luovutus voidaan katsoa suoraan meriliikenteeseen liittyväksi toiminnaksi samalla tavoin kuin alusten myyntivoitto, joka kuuluu perinteisesti kiinteän verotuksen piiriin, sillä edellytyksellä, että ne otetaan kiinteään verotukseen kuluneen ajan mukaan suhteutettuna. |
| --- | --- |

(146)

Käyttöomaisuuden (kuten omien alusten lastaamiseen ja purkamiseen käytettävien laitteiden) luovutus voidaan katsoa suoraan meriliikenteeseen liittyväksi toiminnaksi samalla tavoin kuin alusten myyntivoitto, joka kuuluu perinteisesti kiinteän verotuksen piiriin, sillä edellytyksellä, että ne otetaan kiinteään verotukseen kuluneen ajan mukaan suhteutettuna.

| (147) | Tämä ei sitä vastoin päde liikekiinteistöjen myyntivoittoon, sillä kiinteistöt eivät kuulu samalla tavoin meriliikenteen luonteeseen. Kaiken tyyppiset yritykset voivat käyttää tällaista omaisuutta. Jos siirto ei koske omaisuutta, joka kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen, myyntivoittoa ei voi sisällyttää kiinteään verotukseen. |
| --- | --- |

(147)

Tämä ei sitä vastoin päde liikekiinteistöjen myyntivoittoon, sillä kiinteistöt eivät kuulu samalla tavoin meriliikenteen luonteeseen. Kaiken tyyppiset yritykset voivat käyttää tällaista omaisuutta. Jos siirto ei koske omaisuutta, joka kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen, myyntivoittoa ei voi sisällyttää kiinteään verotukseen.

| (148) | Näin ollen ainoastaan sellaisen omaisuuden myynnistä saatu voitto, joka luonteensa puolesta on yhteydessä meriliikenteeseen, soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(148)

Näin ollen ainoastaan sellaisen omaisuuden myynnistä saatu voitto, joka luonteensa puolesta on yhteydessä meriliikenteeseen, soveltuu yhteismarkkinoille.

5.3.2.7   Päätelmät arvioitujen eri toimintojen tukikelpoisuudesta

| (149) | Komissio katsoo, että seuraavien toimintojen kuuluminen kiinteään verotukseen ei sovellu yhteismarkkinoille:






  — | väliaikaiset liitännäistoiminnot, |
| --- | --- | --- |

(149)

Komissio katsoo, että seuraavien toimintojen kuuluminen kiinteään verotukseen ei sovellu yhteismarkkinoille:

—

väliaikaiset liitännäistoiminnot,

| — | sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestettävät retket, |
| --- | --- |

—

sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestettävät retket,

| — | investointitulot silloin, kun ne eivät vastaa yrityksen tavanomaisia likvidejä kassavaroja, |
| --- | --- |

—

investointitulot silloin, kun ne eivät vastaa yrityksen tavanomaisia likvidejä kassavaroja,

| — | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla, |
| --- | --- |

—

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla,

| — | laivanselvitys kolmansien tahojen puolesta, |
| --- | --- |

—

laivanselvitys kolmansien tahojen puolesta,

| — | käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen. |
| --- | --- |

—

käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen.

| (150) | Komissio katsoo, että seuraavien toimintojen kuuluminen kiinteään verotukseen sen sijaan soveltuu yhteismarkkinoille:






  — | käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne vastaavat yrityksen kassavaroja, |
| --- | --- | --- |

(150)

Komissio katsoo, että seuraavien toimintojen kuuluminen kiinteään verotukseen sen sijaan soveltuu yhteismarkkinoille:

—

käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne vastaavat yrityksen kassavaroja,

| — | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla, |
| --- | --- |

—

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla,

| — | omien alusten laivanselvitys, |
| --- | --- |

—

omien alusten laivanselvitys,

| — | käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen. |
| --- | --- |

—

käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen.

5.3.3   Muiden osastojen tappioiden vähentäminen kiinteästä verotuksesta

| (151) | Komissio muistuttaa, että se on aiemmissa päätöksissään vaatinut väärinkäytöksiä koskevien toimenpiteiden käyttöönottoa (eristäminen, ring fencing) sen estämiseksi, että muut kuin tukikelpoiset toiminnot hyötyisivät toimenpiteistä, jotka on alun perin tarkoitettu meriliikennettä varten. Tällaiset rajoitukset ovat aiheellisia sen välttämiseksi, että yhteisön meriliikenteen alan suojamekanismit eivät menetä uskottavuuttaan ja samalla perusteitaan yhteisön oikeudessa, jos ne laajennetaan koskemaan muuta kuin meriliikenteen kansainvälisen kilpailupaineen alla olevaa toimintaa. |
| --- | --- |

(151)

Komissio muistuttaa, että se on aiemmissa päätöksissään vaatinut väärinkäytöksiä koskevien toimenpiteiden käyttöönottoa (eristäminen, ring fencing) sen estämiseksi, että muut kuin tukikelpoiset toiminnot hyötyisivät toimenpiteistä, jotka on alun perin tarkoitettu meriliikennettä varten. Tällaiset rajoitukset ovat aiheellisia sen välttämiseksi, että yhteisön meriliikenteen alan suojamekanismit eivät menetä uskottavuuttaan ja samalla perusteitaan yhteisön oikeudessa, jos ne laajennetaan koskemaan muuta kuin meriliikenteen kansainvälisen kilpailupaineen alla olevaa toimintaa.

| (152) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että tukikelpoiset toiminnot ja muut kuin tukikelpoiset toiminnot on eroteltava tarkasti toisistaan kirjanpidossa molempien toimintojen veron määrittelyä varten. Näin on tehty muissa komission hyväksymissä kiinteän verotuksen järjestelmissä. |
| --- | --- |

(152)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että tukikelpoiset toiminnot ja muut kuin tukikelpoiset toiminnot on eroteltava tarkasti toisistaan kirjanpidossa molempien toimintojen veron määrittelyä varten. Näin on tehty muissa komission hyväksymissä kiinteän verotuksen järjestelmissä.

| (153) | Belgian viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että merenkulun toimintojen kirjanpitojen yhdistäminen veroedun laskemiseksi oli tarpeen sen enempää merenkululle kuin muillekaan aloille. |
| --- | --- |

(153)

Belgian viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että merenkulun toimintojen kirjanpitojen yhdistäminen veroedun laskemiseksi oli tarpeen sen enempää merenkululle kuin muillekaan aloille.

| (154) | Komissio ei myöskään ymmärrä Union Royale des Armateurs Belgesin esiin tuomaa väitettä, että yrityksiä, joissa erottelua ei ole tehty, rangaistaisiin (38). Belgian viranomaiset ovat sitoutuneet 5 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään siihen, että yritys, jolla on samaan aikaan sekä tukikelpoista että muuta kuin tukikelpoista toimintaa, pitää erilliset tilit. Tällainen sitoumus on komissiolle tae siitä, että periaatetta tukikelpoisten ja muiden kuin tukikelpoisten toimintojen kirjanpidon erottelusta noudatetaan. Näin ollen Union Royale des Armateurs Belgesin esittämää tilannetta ei ole syntynyt. |
| --- | --- |

(154)

Komissio ei myöskään ymmärrä Union Royale des Armateurs Belgesin esiin tuomaa väitettä, että yrityksiä, joissa erottelua ei ole tehty, rangaistaisiin (38). Belgian viranomaiset ovat sitoutuneet 5 päivänä syyskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään siihen, että yritys, jolla on samaan aikaan sekä tukikelpoista että muuta kuin tukikelpoista toimintaa, pitää erilliset tilit. Tällainen sitoumus on komissiolle tae siitä, että periaatetta tukikelpoisten ja muiden kuin tukikelpoisten toimintojen kirjanpidon erottelusta noudatetaan. Näin ollen Union Royale des Armateurs Belgesin esittämää tilannetta ei ole syntynyt.

| (155) | Komissio arvioi, että tukikelpoisten ja muiden kuin tukikelpoisten toimintojen kirjanpito on pidettävä tiukasti erillään ja katsoo, että lain 120 pykälän 2 momentin säännökset, joissa sallitaan kiinteästi määritellyn veron vähentäminen muiden, tavanomaisesti verotettujen osastojen mahdollisista tappioista, ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(155)

Komissio arvioi, että tukikelpoisten ja muiden kuin tukikelpoisten toimintojen kirjanpito on pidettävä tiukasti erillään ja katsoo, että lain 120 pykälän 2 momentin säännökset, joissa sallitaan kiinteästi määritellyn veron vähentäminen muiden, tavanomaisesti verotettujen osastojen mahdollisista tappioista, ei sovellu yhteismarkkinoille.

5.3.4   Alle 10 vuoden ikäisten alusten vähennykset

| (156) | Komissio ymmärtää, että Belgian viranomaiset haluavat suosia uusia aluksia edistääkseen aluskannan turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden lisääntymistä. Se huomauttaa kuitenkin, ettei verokanta määräydy aluksen ikään perustuvan taulukon mukaisesti yhdessäkään muun jäsenvaltion toteuttamassa ja komission hyväksymässä, vetoisuuteen perustuvassa kiinteän verotuksen järjestelmässä. |
| --- | --- |

(156)

Komissio ymmärtää, että Belgian viranomaiset haluavat suosia uusia aluksia edistääkseen aluskannan turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden lisääntymistä. Se huomauttaa kuitenkin, ettei verokanta määräydy aluksen ikään perustuvan taulukon mukaisesti yhdessäkään muun jäsenvaltion toteuttamassa ja komission hyväksymässä, vetoisuuteen perustuvassa kiinteän verotuksen järjestelmässä.

| (157) | Komissio toteaa lisäksi, että vaikka Belgian suunnittelemat nimelliset verokannat saattavatkin Belgian verotuksen samalle tasolle kuin komission aiemmin hyväksymissä, muissa jäsenvaltiossa sovellettavissa järjestelmissä, tilanne muuttuu, jos uusimmille aluksille myönnetään 25 tai 50 prosentin vähennys. Jos vähennykset otettaisiin käyttöön, verotustaso Belgiassa tulisi hyvin houkuttelevaksi verrattuna muissa jäsenvaltioissa jo käytössä oleviin järjestelmiin. |
| --- | --- |

(157)

Komissio toteaa lisäksi, että vaikka Belgian suunnittelemat nimelliset verokannat saattavatkin Belgian verotuksen samalle tasolle kuin komission aiemmin hyväksymissä, muissa jäsenvaltiossa sovellettavissa järjestelmissä, tilanne muuttuu, jos uusimmille aluksille myönnetään 25 tai 50 prosentin vähennys. Jos vähennykset otettaisiin käyttöön, verotustaso Belgiassa tulisi hyvin houkuttelevaksi verrattuna muissa jäsenvaltioissa jo käytössä oleviin järjestelmiin.

| (158) | Kuten taulukosta 1 käy ilmi, komissio on pyrkinyt aiemmissa päätöksissään lähentämään kiinteän verotuksen järjestelmien ominaisuuksia ja verotustasoa. Vaikka yhteisön suuntaviivoissa ei mainita, onko uusien alusten positiivinen erityiskohtelu mahdollista, komissiolla on edelleen valta harkita, mitkä toimenpiteet voivat aiheuttaa yhteistä etua haittaavia vääristymiä. Komission mielestä alennusten käyttöönotto 0–10 vuoden ikäisille aluksille aiheuttaa todennäköisesti haittaa kiinteän verotuksen käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden tässä vaiheessa saavuttamalle tasapainolle. Komissio siis katsoo, että on yhteisen edun mukaista olla hyväksymättä tiettyjä kiinteän verotuksen järjestelmiä, jotka eivät muistuta ominaisuuksiltaan tarpeeksi jo hyväksyttyjä järjestelmiä ja joilla suositaan erityisesti uusia aluksia. |
| --- | --- |

(158)

Kuten taulukosta 1 käy ilmi, komissio on pyrkinyt aiemmissa päätöksissään lähentämään kiinteän verotuksen järjestelmien ominaisuuksia ja verotustasoa. Vaikka yhteisön suuntaviivoissa ei mainita, onko uusien alusten positiivinen erityiskohtelu mahdollista, komissiolla on edelleen valta harkita, mitkä toimenpiteet voivat aiheuttaa yhteistä etua haittaavia vääristymiä. Komission mielestä alennusten käyttöönotto 0–10 vuoden ikäisille aluksille aiheuttaa todennäköisesti haittaa kiinteän verotuksen käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden tässä vaiheessa saavuttamalle tasapainolle. Komissio siis katsoo, että on yhteisen edun mukaista olla hyväksymättä tiettyjä kiinteän verotuksen järjestelmiä, jotka eivät muistuta ominaisuuksiltaan tarpeeksi jo hyväksyttyjä järjestelmiä ja joilla suositaan erityisesti uusia aluksia.

| (159) | Lisäksi komissio katsoo, ettei ole tarpeen säätää uusimpien alusten lisäeduista yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(159)

Lisäksi komissio katsoo, ettei ole tarpeen säätää uusimpien alusten lisäeduista yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (160) | Komissio katsoo edellä esitetyistä syistä, että lain 119 pykälän 2 momentissa säädetyt vähennykset eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(160)

Komissio katsoo edellä esitetyistä syistä, että lain 119 pykälän 2 momentissa säädetyt vähennykset eivät sovellu yhteismarkkinoille.

5.4   Analyysi toimenpiteistä, jotka eivät kuulu meriliikenteen kiinteän verotuksen piiriin

5.4.1   Nopeutettujen poistojen järjestelmä muille kuin meriliikenteeseen tarkoitetuille aluksille

| (161) | Komissio muistuttaa, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen tuki, sillä se poikkeaa vuonna 1992 annetun Belgian tuloverolain 61–64 pykälästä, jossa säädetään nopeutetuista poistoista. Toimenpiteen poistoja koskevat säännöt ovat vielä mainittuja artikloja edullisemmat. |
| --- | --- |

(161)

Komissio muistuttaa, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen tuki, sillä se poikkeaa vuonna 1992 annetun Belgian tuloverolain 61–64 pykälästä, jossa säädetään nopeutetuista poistoista. Toimenpiteen poistoja koskevat säännöt ovat vielä mainittuja artikloja edullisemmat.

| (162) | Komissio huomauttaa, ettei yhteisön suuntaviivoissa kielletä nopeutettuja poistoja meriliikenteen hyväksi. Se kuitenkin katsoo, että kyseinen järjestelmä muodostaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitetun voimassa olevan tuen. |
| --- | --- |

(162)

Komissio huomauttaa, ettei yhteisön suuntaviivoissa kielletä nopeutettuja poistoja meriliikenteen hyväksi. Se kuitenkin katsoo, että kyseinen järjestelmä muodostaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitetun voimassa olevan tuen.

| (163) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että tähän rekisteröintiveron alentamiseen sovellettavissa muissa kuin meriliikennettä koskevissa, toisiin aloihin kuten kalastukseen (39) tai sisävesiliikenteeseen (40) liittyvissä yhteisön säännöissä ei sallita tällaisten tukien myöntämistä. |
| --- | --- |

(163)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että tähän rekisteröintiveron alentamiseen sovellettavissa muissa kuin meriliikennettä koskevissa, toisiin aloihin kuten kalastukseen (39) tai sisävesiliikenteeseen (40) liittyvissä yhteisön säännöissä ei sallita tällaisten tukien myöntämistä.

| (164) | Komissio katsoo, että muodollisen tutkimusmenettelyn aloittamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehty päätös on samalla kehotus Belgialle esittää kommentit asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(164)

Komissio katsoo, että muodollisen tutkimusmenettelyn aloittamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehty päätös on samalla kehotus Belgialle esittää kommentit asetuksen (EY) N:o 659/1999 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (165) | Kun otetaan huomioon järjestelmän aiheuttama perusteeton etu aluksille, jotka eivät toteuta tukikelpoista toimintaa, komissio katsoo tarpeelliseksi esittää Belgialle tässä tapauksessa aiheellisia toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 659/1999 18 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa tällä päätöksellä Belgialle seuraavia aiheellisia toimenpiteitä: Belgia lopettaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2005 lain 121 pykälässä tarkoitetun poistoihin sovellettavan valinnaisen erityisjärjestelyn kaikilta aluksilta, jotka eivät toteuta tukikelpoista toimintaa. Belgia ilmoittaa komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2004 päätöksestään soveltaa mainittuja aiheellisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(165)

Kun otetaan huomioon järjestelmän aiheuttama perusteeton etu aluksille, jotka eivät toteuta tukikelpoista toimintaa, komissio katsoo tarpeelliseksi esittää Belgialle tässä tapauksessa aiheellisia toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 659/1999 18 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa tällä päätöksellä Belgialle seuraavia aiheellisia toimenpiteitä: Belgia lopettaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2005 lain 121 pykälässä tarkoitetun poistoihin sovellettavan valinnaisen erityisjärjestelyn kaikilta aluksilta, jotka eivät toteuta tukikelpoista toimintaa. Belgia ilmoittaa komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2004 päätöksestään soveltaa mainittuja aiheellisia toimenpiteitä.

5.4.2   Muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentaminen

| (166) | Komissio huomauttaa samoin kuin edellä tarkastellun toimenpiteen kohdalla, että tähän rekisteröintiveron alentamiseen sovellettavissa muissa kuin meriliikennettä koskevissa, toisiin aloihin kuten kalastukseen (41) tai sisävesiliikenteeseen liittyvissä yhteisön säännöissä ei sallita tällaisten tukien myöntämistä. |
| --- | --- |

(166)

Komissio huomauttaa samoin kuin edellä tarkastellun toimenpiteen kohdalla, että tähän rekisteröintiveron alentamiseen sovellettavissa muissa kuin meriliikennettä koskevissa, toisiin aloihin kuten kalastukseen (41) tai sisävesiliikenteeseen liittyvissä yhteisön säännöissä ei sallita tällaisten tukien myöntämistä.

| (167) | Tällaiset investointituet voidaan yhteisön suuntaviivojen mukaan hyväksyä, kuten komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässä päätöksessä todetaan. Tämä ei kuitenkaan koske aluksia, joiden käyttötarkoitus ei liity meriliikenteeseen (hinaajat, ruoppaajat, sisävesialukset ym.). Komissio katsoo, että muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentaminen tai näistä maksuista vapauttaminen on valtiontuki, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(167)

Tällaiset investointituet voidaan yhteisön suuntaviivojen mukaan hyväksyä, kuten komission 19 päivänä maaliskuuta 2003 tekemässä päätöksessä todetaan. Tämä ei kuitenkaan koske aluksia, joiden käyttötarkoitus ei liity meriliikenteeseen (hinaajat, ruoppaajat, sisävesialukset ym.). Komissio katsoo, että muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentaminen tai näistä maksuista vapauttaminen on valtiontuki, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

5.4.3   Aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoiviin hallintoyrityksiin sovellettava kiinteä verotus

| (168) | Komissio huomauttaa, ettei yksikään osapuoli Union Royale des Armateurs Belgesiä lukuun ottamatta ole kommentoinut alusten hallintoyritysten hyväksi tarkoitettua järjestelyä, josta on jo 19 päivänä maaliskuuta 2003 aloitettu muodollinen tutkimusmenettely. |
| --- | --- |

(168)

Komissio huomauttaa, ettei yksikään osapuoli Union Royale des Armateurs Belgesiä lukuun ottamatta ole kommentoinut alusten hallintoyritysten hyväksi tarkoitettua järjestelyä, josta on jo 19 päivänä maaliskuuta 2003 aloitettu muodollinen tutkimusmenettely.

| (169) | Komissio pohtii, toteuttavatko aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivat hallintoyritykset meriliikenteeseen liittyvää toimintaa. Alusten hallinnointi kolmansien tahojen puolesta (”ship management”) tarkoittaa Belgiassa miehistön toimittamista alukseen ja tarvittaessa aluksen varustamista meriliikenteen toiminnoissa tarvittavilla laitteilla. Kolmannen tahon puolesta toimiva hallinnointiyhtiö tarjoaa aluksen varustajalle tai omistajalle palvelun; se ei tee kuljetussopimusta rahtaajan kanssa. Sen toimintaa ei siis voida pitää kuljetuspalveluna. |
| --- | --- |

(169)

Komissio pohtii, toteuttavatko aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivat hallintoyritykset meriliikenteeseen liittyvää toimintaa. Alusten hallinnointi kolmansien tahojen puolesta (”ship management”) tarkoittaa Belgiassa miehistön toimittamista alukseen ja tarvittaessa aluksen varustamista meriliikenteen toiminnoissa tarvittavilla laitteilla. Kolmannen tahon puolesta toimiva hallinnointiyhtiö tarjoaa aluksen varustajalle tai omistajalle palvelun; se ei tee kuljetussopimusta rahtaajan kanssa. Sen toimintaa ei siis voida pitää kuljetuspalveluna.

| (170) | Meriliikenteen tukia koskevien 17 päivänä tammikuuta 2004 julkaistujen uusien yhteisön suuntaviivojen mukaan alusten hallintoyhtiöt voivat saada tukea aluksille, joiden miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnoinnista ne vastaavat kokonaisuudessaan (42). Tällaiset yhtiöt voivat olla tukikelpoisia ainoastaan, jos ne ottavat kokonaisvastuun aluksen käytöstä ja ISM-säännöstössä (43) vahvistetuista tehtävistä ja vastuualoista. Komissio voi hyväksyä ainoastaan tuet niille hallintoyrityksille, jotka täyttävät uusissa yhteisön suuntaviivoissa asetetut ehdot. |
| --- | --- |

(170)

Meriliikenteen tukia koskevien 17 päivänä tammikuuta 2004 julkaistujen uusien yhteisön suuntaviivojen mukaan alusten hallintoyhtiöt voivat saada tukea aluksille, joiden miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnoinnista ne vastaavat kokonaisuudessaan (42). Tällaiset yhtiöt voivat olla tukikelpoisia ainoastaan, jos ne ottavat kokonaisvastuun aluksen käytöstä ja ISM-säännöstössä (43) vahvistetuista tehtävistä ja vastuualoista. Komissio voi hyväksyä ainoastaan tuet niille hallintoyrityksille, jotka täyttävät uusissa yhteisön suuntaviivoissa asetetut ehdot.

| (171) | Komissio huomauttaa aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten verotustason osalta Belgian viranomaisten toimittamien lukujen perusteella, että hallintoyrityksen liikevaihto vastaavan aluskannan vetoisuudesta on selvästi varustajan liikevaihtoa pienempi, mikä johtuu osaksi jo pääomakuluista, jotka aiheutuvat varustajalle eivätkä hallintoyritykselle. Belgian viranomaisten antaman esimerkin mukaan hallintoyrityksen ja varustajan liikevaihdon suhde Very Large Crude Carrier (VLCC) -tyyppisen aluksen osalta on 1:100. Sama esimerkki osoittaa, että jos hallintoyritykseen sovellettaisiin samaa kiinteää verokantaa kuin varustajaan, kiinteä vero olisi merkittävästi korkeampi kuin tavanomainen yhtiöverotukseen perustuva vero. Komissio on sitä mieltä, että jos tämän havainnon tueksi esitettäisiin laajempi tutkimus kahden eri ammatinharjoittajan toisiaan vastaavia aluksia koskevasta liikevaihdosta, hallintoyrityksille saattaisi todella olla loogista asettaa varustajiin sovellettavaa alhaisempi verokanta. Koska tällaista tutkimusta ei ole saatavilla, komissio katsoo, että se ei voi sen hallussa tällä hetkellä olevien tietojen perusteella hyväksyä varustajien ja hallintoyritysten verotuksen välille eroa suhteessa 1:10. |
| --- | --- |

(171)

Komissio huomauttaa aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten verotustason osalta Belgian viranomaisten toimittamien lukujen perusteella, että hallintoyrityksen liikevaihto vastaavan aluskannan vetoisuudesta on selvästi varustajan liikevaihtoa pienempi, mikä johtuu osaksi jo pääomakuluista, jotka aiheutuvat varustajalle eivätkä hallintoyritykselle. Belgian viranomaisten antaman esimerkin mukaan hallintoyrityksen ja varustajan liikevaihdon suhde Very Large Crude Carrier (VLCC) -tyyppisen aluksen osalta on 1:100. Sama esimerkki osoittaa, että jos hallintoyritykseen sovellettaisiin samaa kiinteää verokantaa kuin varustajaan, kiinteä vero olisi merkittävästi korkeampi kuin tavanomainen yhtiöverotukseen perustuva vero. Komissio on sitä mieltä, että jos tämän havainnon tueksi esitettäisiin laajempi tutkimus kahden eri ammatinharjoittajan toisiaan vastaavia aluksia koskevasta liikevaihdosta, hallintoyrityksille saattaisi todella olla loogista asettaa varustajiin sovellettavaa alhaisempi verokanta. Koska tällaista tutkimusta ei ole saatavilla, komissio katsoo, että se ei voi sen hallussa tällä hetkellä olevien tietojen perusteella hyväksyä varustajien ja hallintoyritysten verotuksen välille eroa suhteessa 1:10.

| (172) | Komissio arvioi edellä esitettyjen huomioiden ja saatavilla olevien tietojen perusteella, että hallinnoitavien alusten vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuu yhteismarkkinoille, jos vetoisuuteen liittyvät määrät ovat samat kuin merenkulkualan yrityksiin sovellettavat määrät ja jos kyseiset hallintoyritykset huolehtivat samanaikaisesti miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnoinnista 17 päivänä tammikuuta 2004 annettujen meriliikenteen valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(172)

Komissio arvioi edellä esitettyjen huomioiden ja saatavilla olevien tietojen perusteella, että hallinnoitavien alusten vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuu yhteismarkkinoille, jos vetoisuuteen liittyvät määrät ovat samat kuin merenkulkualan yrityksiin sovellettavat määrät ja jos kyseiset hallintoyritykset huolehtivat samanaikaisesti miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnoinnista 17 päivänä tammikuuta 2004 annettujen meriliikenteen valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti.

6.   PÄÄTELMÄT

| (173) | Komissio katsoo päätelmänään 2 päivänä elokuuta 2002 annetussa laissa vahvistetusta varustajia koskevasta kiinteän verotuksen järjestelmästä, että






  a) | 0,05 euron suuruisen veron käyttöönottaminen 100 tonnia kohti 40 000 tonnia ylittävältä osalta (lain 119 pykälän 1 momentti) soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset alukset ovat uusia tai ovat olleet viiden viime vuoden ajan rekisteröityinä muuhun kuin yhteisön rekisteriin; |
| --- | --- | --- |

(173)

Komissio katsoo päätelmänään 2 päivänä elokuuta 2002 annetussa laissa vahvistetusta varustajia koskevasta kiinteän verotuksen järjestelmästä, että

a)

0,05 euron suuruisen veron käyttöönottaminen 100 tonnia kohti 40 000 tonnia ylittävältä osalta (lain 119 pykälän 1 momentti) soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset alukset ovat uusia tai ovat olleet viiden viime vuoden ajan rekisteröityinä muuhun kuin yhteisön rekisteriin;

| b) | seuraavista toiminnoista saatujen tulojen kuuluminen kiinteään verotuksen piiriin (lain 115 pykälän 2 momentti) ei sovellu yhteismarkkinoille:






  — | väliaikaiset liitännäistoiminnot, |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavista toiminnoista saatujen tulojen kuuluminen kiinteään verotuksen piiriin (lain 115 pykälän 2 momentti) ei sovellu yhteismarkkinoille:

—

väliaikaiset liitännäistoiminnot,

| — | sellaisten tuotteiden myynti, joka ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket, |
| --- | --- |

—

sellaisten tuotteiden myynti, joka ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestetyt retket,

| — | käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne eivät vastaa yrityksen tukikelpoisista toiminnoista (44) saamia kassavaroja, |
| --- | --- |

—

käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne eivät vastaa yrityksen tukikelpoisista toiminnoista (44) saamia kassavaroja,

| — | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla, |
| --- | --- |

—

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla,

| — | laivanselvitys kolmansien tahojen alusten puolesta, |
| --- | --- |

—

laivanselvitys kolmansien tahojen alusten puolesta,

| — | käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen; |
| --- | --- |

—

käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen;

| c) | seuraavista toiminnoista saatujen tulojen kuuluminen kiinteään verotuksen piiriin (lain 115 pykälän 2 momentti) soveltuu yhteismarkkinoille:






  — | käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, siltä osin kuin ne vastaavat yrityksen tukikelpoisista toiminnoista (45) saamia kassavaroja, |
| --- | --- | --- |

c)

seuraavista toiminnoista saatujen tulojen kuuluminen kiinteään verotuksen piiriin (lain 115 pykälän 2 momentti) soveltuu yhteismarkkinoille:

—

käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, siltä osin kuin ne vastaavat yrityksen tukikelpoisista toiminnoista (45) saamia kassavaroja,

| — | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla, |
| --- | --- |

—

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla,

| — | omien alusten laivanselvitys, |
| --- | --- |

—

omien alusten laivanselvitys,

| — | käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen; |
| --- | --- |

—

käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen;

| d) | muiden osastojen tappioiden, joita ei ole kyseisenä tilivuonna voitu vähentää yhtiön minkään muun osaston voitoista, vähentäminen vetoisuuden perustella kiinteästi määritellystä verosta (lain 120 pykälän 1 momentti) ei sovellu yhteismarkkinoille; |
| --- | --- |

d)

muiden osastojen tappioiden, joita ei ole kyseisenä tilivuonna voitu vähentää yhtiön minkään muun osaston voitoista, vähentäminen vetoisuuden perustella kiinteästi määritellystä verosta (lain 120 pykälän 1 momentti) ei sovellu yhteismarkkinoille;

| e) | alle 10 vuoden ikäisten alusten kiinteän veron laskemisessa käytetyt alennetut määrät (lain 119 pykälän 2 momentti) eivät sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

e)

alle 10 vuoden ikäisten alusten kiinteän veron laskemisessa käytetyt alennetut määrät (lain 119 pykälän 2 momentti) eivät sovellu yhteismarkkinoille.

| (174) | Komissio katsoo, että muiden kuin varustajia koskevan kiinteän verotuksen osalta seuraavat verotoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille:






  — | lain 121 pykälässä tarkoitettu erityinen poistoja koskeva toimenpide kaikkien niiden alusten osalta, joilla ei toteuteta tukikelpoista toimintaa, |
| --- | --- | --- |

(174)

Komissio katsoo, että muiden kuin varustajia koskevan kiinteän verotuksen osalta seuraavat verotoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille:

—

lain 121 pykälässä tarkoitettu erityinen poistoja koskeva toimenpide kaikkien niiden alusten osalta, joilla ei toteuteta tukikelpoista toimintaa,

| — | muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintiveron alentaminen. |
| --- | --- |

—

muiden kuin meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintiveron alentaminen.

| (175) | Komissio ei voi pelkästään käytettävissään olevien tietojen perusteella katsoa, että lain 124 pykälässä tarkoitettu kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuisi yhteismarkkinoille. Tätä huomiota voidaan tarvittaessa tarkastella uudelleen tulevassa komission päätöksessä, joka tehdään uuden ilmoituksen sekä täydellisempien ja asianmukaisempien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(175)

Komissio ei voi pelkästään käytettävissään olevien tietojen perusteella katsoa, että lain 124 pykälässä tarkoitettu kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuisi yhteismarkkinoille. Tätä huomiota voidaan tarvittaessa tarkastella uudelleen tulevassa komission päätöksessä, joka tehdään uuden ilmoituksen sekä täydellisempien ja asianmukaisempien tietojen perusteella.

| (176) | Komissio katsoo toisaalta, että kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että vetoisuuteen perustuva verokanta on sama kuin merenkulkualan yrityksiin sovellettava ja että kyseinen hallintoyritys vastaa samaan aikaan sekä miehistön että teknisestä hallinnoinnista meriliikenteen valtiontukia koskevien 17 päivänä tammikuuta 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(176)

Komissio katsoo toisaalta, että kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että vetoisuuteen perustuva verokanta on sama kuin merenkulkualan yrityksiin sovellettava ja että kyseinen hallintoyritys vastaa samaan aikaan sekä miehistön että teknisestä hallinnoinnista meriliikenteen valtiontukia koskevien 17 päivänä tammikuuta 2004 annettujen yhteisön suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti.

| (177) | Tämä päätös, myös mahdollinen yksittäisten sääntöjenvastaisesti palautettujen tukien periminen, pannaan välittömästi täytäntöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta, että viimeksi mainittuja ei katsota valtiontuiksi sillä perusteella, etteivät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa esitetyt perusteet täyty tai ne katsotaan ominaisuuksiensa vuoksi yhteismarkkinoille soveltuviksi, |
| --- | --- |

(177)

Tämä päätös, myös mahdollinen yksittäisten sääntöjenvastaisesti palautettujen tukien periminen, pannaan välittömästi täytäntöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta, että viimeksi mainittuja ei katsota valtiontuiksi sillä perusteella, etteivät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa esitetyt perusteet täyty tai ne katsotaan ominaisuuksiensa vuoksi yhteismarkkinoille soveltuviksi,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

2 päivänä elokuuta 2002 annettuun Belgian lakiin sisältyvät verotoimenpiteet, joista on aloitettu muodollinen tutkimusmenettely 19 päivänä maaliskuuta 2003, ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia.

2 artikla

Alennetun veron (0,05 euroa 100 tonnia kohti 40 000 tonnia ylittävältä osalta) käyttöön ottaminen varustajia koskevassa kiinteässä verotuksessa soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset alennetun veron piiriin kuuluvat vetoisuudeltaan yli 40 000 tonnin alukset ovat uusia tai ovat olleet rekisteröityinä muuhun kuin yhteisön rekisteriin viiden vuoden ajan ennen niiden ottamista kiinteän verotuksen järjestelmään.

3 artikla

1.   Seuraavista toiminnoista saatavat tulot eivät ole tukikelpoisia varustajia koskevassa kiinteän verotuksen järjestelmässä:

| a) | väliaikaiset liitännäistoiminnot; |
| --- | --- |

a)

väliaikaiset liitännäistoiminnot;

| b) | sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestettävät retket; |
| --- | --- |

b)

sellaisten tuotteiden myynti, joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi aluksessa; näitä ovat ylellisyystuotteet ja palvelut, joilla ei ole suoraa yhteyttä meriliikenteeseen, esimerkiksi raha- ja pöytäpelit, kasinot ja matkustajille järjestettävät retket;

| c) | käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne eivät vastaa yrityksen tukikelpoisista toiminnoista saamia kassavaroja; |
| --- | --- |

c)

käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot, jos ne eivät vastaa yrityksen tukikelpoisista toiminnoista saamia kassavaroja;

| d) | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla; |
| --- | --- |

d)

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä ei ole mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla;

| e) | kolmansien tahojen alusten laivanselvitys; |
| --- | --- |

e)

kolmansien tahojen alusten laivanselvitys;

| f) | käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen. |
| --- | --- |

f)

käyttöomaisuuden luovutus, jos se ei kuulu luonteeltaan meriliikenteeseen.

Näiden sisällyttäminen varustajia koskevaan kiinteään verotukseen ei sovellu yhteismarkkinoille.

2.   Seuraavista toiminnoista saatavat tulot ovat tukikelpoisia varustajia koskevassa kiinteän verotuksen järjestelmässä:

| a) | käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot siltä osin kuin ne vastaavat yrityksen tukikelpoisista toiminnoista saamia kassavaroja; |
| --- | --- |

a)

käyttöpääoman lyhyen ajan investointitulot siltä osin kuin ne vastaavat yrityksen tukikelpoisista toiminnoista saamia kassavaroja;

| b) | mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla; |
| --- | --- |

b)

mainonta ja markkinointi siltä osin kuin kyseessä on mainostilan myynti tukikelpoisilla aluksilla;

| c) | omien alusten laivanselvitys; |
| --- | --- |

c)

omien alusten laivanselvitys;

| d) | käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen. |
| --- | --- |

d)

käyttöomaisuuden luovutus, jos se kuuluu luonteeltaan meriliikenteeseen.

Niiden sisällyttäminen varustajia koskevaan kiinteän verotuksen järjestelmään soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että tässä kohdassa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

4 artikla

Verotetun yrityksen muiden osastojen, joihin ei sovelleta kiinteää verotusta, tappioiden vähentäminen vetoisuuden perusteella varustajia koskevasta kiinteästi määritellystä verosta ei sovellu yhteismarkkinoille.

5 artikla

Varustajia koskevan kiinteän verotuksen järjestelmän veronalennukset alle 10 vuoden ikäisille aluksille eivät sovellu yhteismarkkinoille.

6 artikla

Nopeutettujen poistojen järjestelmä aluksille, jotka eivät luonteeltaan ole tarkoitettuja meriliikenteeseen, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Aiheellisena toimenpiteenä ehdotetaan, että Belgia lopettaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2005 poistoihin sovellettavan valinnaisen erityisjärjestelyn kaikilta aluksilta, jotka eivät ole luonteeltaan tarkoitettuja merenkulkuun.

Belgian on ilmoitettava komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2004 päätöksestään soveltaa mainittuja aiheellisia toimenpiteitä.

7 artikla

Muiden kuin luonteeltaan meriliikenteeseen tarkoitettujen alusten kiinnitysten rekisteröintimaksujen alentaminen tai näistä maksuista vapauttaminen ei sovellu yhteismarkkinoille.

8 artikla

Hallinnoitavien alusten vetoisuuteen perustuva kiinteä verotus aluksia kolmansien tahojen puolesta hallinnoivien hallintoyritysten hyväksi soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että kyseiset hallintoyritykset huolehtivat samanaikaisesti miehistön hallinnosta ja teknisestä hallinnoinnista voimassa olevien meriliikenteen valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti ja että vetoisuuteen perustuva verokanta on sama kuin merenkulkualan yrityksiin sovellettava verokanta.

9 artikla

Belgian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen ilmoittamisesta tieto toimenpiteistä, joilla 2 päivänä elokuuta 2002 annettu laki saatetaan tämän päätöksen mukaiseksi ja joilla tarvittaessa korvataan soveltumattomat tuet, jotka on myönnetty sääntöjenvastaisesti kyseisen lain soveltamiseksi. Korko on laskettava komission asetuksen (EY) N:o 794/2003 (46) ja erityisesti sen 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti.

10 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2004.

Komission puolesta

Loyola DE PALACIO

Komission varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 145, 21.6.2003, s. 4.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.

3

(4)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

4

(5)  Nk. tonnistovero; englanniksi Tonnage Tax.

5

Tonnage Tax

(6)  Ks. 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn komission päätöksen kohta 2.8.

6

(7)  Ks. alaviite 6.

7

(8)  2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 121 pykälässä säädetyt toimenpiteet:

8

”121 pykälä

1.   Jos tässä jaksossa mainituista poikkeuksista ei muuta johdu, uusien tai käytettyjen alusten poistoista päätetään vuonna 1992 annetun tuloverolain 61–64 pykälän mukaisesti.

2.   Uusille aluksille, uusien alusten osaomistusosuuksille ja osuuksille uusiin aluksiin sallitaan seuraavat poistoprosenttiosuudet: tilivuonna, jona alus on otettu käyttöön, 20 prosenttia ja seuraavina kahtena tilivuotena 15 prosenttia. Tämän jälkeen kaikkina tilivuosina 10 prosenttia täysimääräiseen poistoon asti.

3.   Liian vähäiset poistot ensimmäisten kolmen tilivuoden ajalta siitä tilivuodesta laskien, jonka aikana alus on otettu käyttöön, peritään takaisin verokautta, jonka aikana poistoja on ollut liian vähän, seuraavien verokausien aikana. Näin menetellään myös muulloin kuin 2 momentissa tarkoitettuna tavanomaisena poistojaksona edellyttäen, että vuotuinen aluskohtainen kokonaispoisto ei missään tapauksessa ylitä 20 prosenttia investoinnin tai kustannuksen arvosta.

4.   Alukset, joiden osalta poistot tehdään tässä pykälässä tarkoitetun järjestelmän mukaisesti, eivät voi kuulua vuonna 1992 annetun tuloverolain 64 pykälässä tarkoitettuun degressiivisten poistojen järjestelmään.

5.   Alukset, alusten osaomistusosuudet ja osuudet aluksiin, joita ei ole hankittu uusina, voivat kuulua 1–4 momentissa tarkoitettuun poistojärjestelmään, kun ne tulevat ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen. Alusten, joita ei ole hankittu uusina ja jotka eivät voi ensimmäisen alakohdan mukaisesti osallistua 1–4 momentissa tarkoitettuun poistojärjestelmään, poistot voidaan tehdä tasapoistoina tavanomaisen käytön aikana. Edellä 1–4 momentissa tarkoitettuja poistoja sovelletaan myös kustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet laajoista korjaustöistä ja kunnostuksesta käytettyjen alusten hankinnan yhteydessä.

6.   Tämän pykälän säännöksiä ei sovelleta jaksolla, jonka aikana merenkulusta aiheutuvat voitot määräytyvät vetoisuuden perusteella.

7.   Jos aluksen omistaja vaihtuu sen jakson jälkeen, jonka aikana merenkulusta aiheutuneet voitot ovat määräytyneet vetoisuuden perusteella, nettoverotusarvo 122 pykälässä tarkoitetun arvonnousun laskemiseksi määritellään tavanomaisten verotuksessa käytettyjen poistoja koskevien sääntöjen perusteella. Näin menetellään myös jaksona, jonka aikana merenkulusta aiheutuneet voitot määräytyvät vetoisuuden perusteella.”

(9)  2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 122 pykälässä säädetyt toimenpiteet:

9

”122 pykälä

1.   Jos tässä jaksossa mainituista poikkeuksista ei muuta johdu, vuonna 1992 annetun tuloverolain 190 pykälän säännöksiä sovelletaan myyntivoittoon, jota ainoastaan 115 pykälän 2 momentissa kuvattua toimintaa harjoittavat kotimaiset yhtiöt tai ulkomaisten yhtiöiden belgialaiset osat saavat aluksista.

2.   Omistajanvaihdoksen yhteydessä saatu myyntivoitto vapautetaan verosta, jos myynnin arvoa vastaava määrä käytetään jäljempänä esitetyllä tavalla ja jäljempänä esitetyssä määräajassa ja jos myydyt alukset ovat olleet käyttöomaisuutena yli 5 vuoden ajan.

3.   Määrä on käytettävä uudelleen aluksiin, alusten osaomistuosuuksiin, osuuksiin aluksista tai sellaisen merenkulkualan yrityksen osakkeisiin tai osuuksiin, jonka kotipaikka on Euroopan unionissa.

4.   Määrä on käytettävä uudelleen viimeistään ammattitoiminnan päättyessä ja 5 vuoden kuluessa sen verokauden ensimmäisestä päivästä, jonka aikana myyntivoitto on saatu, tai myyntiä edeltävää verokautta edeltävän verokauden ensimmäisestä päivästä.

5.   Verovelvollisen on liitettävä veroilmoitukseensa valtiovarainministeriön tai sen valtuuttaman tahon antaman mallin mukainen selvitys 1 momentissa tarkoitetun verotusjärjestelmän perusteluksi ilmoittaessaan tuloja sen verokauden verovuodelta, jonka aikana myyntivoitto on saatu, ja kunakin verovuonna tämän jälkeen siihen asti, kun määrä on kokonaan käytetty 2–4 momentin mukaisesti.

6.   Jos määrää ei käytetä uudelleen 1–4 momentissa säädettyjä malleja ja määräaikoja noudattaen, realisoitu arvonnousu katsotaan myyntivoitoksi siltä verokaudelta, jonka aikana uudelleen käyttämisen määräaika on päättynyt.

7.   Uusi investointi on kirjattava käyttöomaisuudeksi vähintään viiden vuoden ajan. Sen tilalle voidaan kuitenkin hankkia korvaavaa käyttöomaisuutta kolmen kuukauden kuluessa. Jos näin tehdään, sen myynnistä saatavaan voittoon voidaan soveltaa samoja sääntöjä kuin alkuperäisen käyttöomaisuuden myyntivoittoon.

8.   Tämän pykälän säännöksiä ei sovelleta jaksolla, jonka aikana merenkulusta aiheutuvat voitot määräytyvät vetoisuuden perusteella.”

(10)  Ks. 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn komission päätöksen kohta 2.8.2.

10

(11)  2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 123 pykälässä säädetty toimenpide:

11

”123 pykälä

1.   Vuonna 1992 annetun tuloverolain 68 ja 201 pykälästä poiketen kotimaiset yhtiöt tai ulkomaisten yhtiöiden belgialaiset osat, jotka harjoittavat yksinomaan 115 pykälässä kuvattua toimintaa ja joilla on uusina tai käytettyinä hankittuja, ensimmäistä kertaa belgialaisen verovelvollisen omistukseen tulevia aluksia, voivat saada investointivähennyksen, joka vastaa 30 prosenttia kyseisten alusten hankintahinnasta.

2.   Tämän pykälän säännöksiä ei sovelleta jaksolla, jonka aikana merenkulusta aiheutuvat voitot määräytyvät vetoisuuden perusteella.

3.   Jos verokautena, jonka osalta investointia koskeva vähennys voidaan tehdä, ei ole saatu voittoa lainkaan tai riittävästi, kyseiseltä verokaudelta myöntämättä jäänyt verovapaus siirretään seuraavien verokausien voittoihin.

4.   Investoinneista tehtävien vähennysten mahdollista kattamatonta osuutta, joka on jäljellä, kun merenkulusta saatavan voiton perustana oleva määrä määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan käyttää uudelleen voittojen vähentämiseen sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana voitto on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt.”

(12)  Ks. alaviite 10.

12

(13)  Sellaisena kuin se on muutettuna 18 päivänä huhtikuuta 1967 annetun asetuksen nro 12 17 pykälällä ja 22 päivänä joulukuuta 1998 annetun lain 64 pykälällä.

13

(14)  2 päivänä elokuuta 2002 annetun lain 124 pykälä.

14

(15)  Kirje SG(98) D/1660. Asia NN 98/97.

15

(16)  Kirje SG(99) D/4583. Asia NN 35/99.

16

(17)  Kirje SG(2000) D/105460. Asia N 142/2000.

17

(18)  253 430 610 nettotonnia koko maailman aluskannan 741 600 000 nettotonnista.

18

19

”120 pykälä

1.   119 pykälän mukaisesti kiinteästi verokaudeksi vahvistetuista voitoista voidaan vähentää ammattitoiminnasta johtuvat tappiot, jotka ovat aiheutuneet saman verokauden aikana kyseisen yhtiön toiselle osastolle, siltä osin ja siinä määrin kun näitä ammattitoiminnasta johtuvia tappioita ei ole voitu vähentää yhtiön minkään muun osaston voitoista.”

(20)  EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 543/97 (EYVL L 84, 26.3.1997, s. 6).

20

(21)  Yhteisön suuntaviivojen kohdassa 3.1 ”Varustamoiden verotuskohtelu” viitataan varustamojen verotusjärjestelyihin.

21

22

”124 pykälä

1.   Vuonna 1992 annetun tuloverolain 183, 185, 189–207 pykälästä, 233 pykälän 1 alamomentista ja 235–240 pykälästä poiketen alusten hallinnoinnista kolmansien tahojen puolesta saatava verotettava voitto määritellään verovelvollisen pyynnöstä hallinnoitavien alusten vetoisuuden perusteella kiinteästi.

2.   Verovelvollisen on tehtävä edellä 1 momentissa tarkoitettu pyyntö veroviranomaisille, jotka tekevät sitä koskevan päätöksen kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan pidentää verovelvollisen ja veroviranomaisten yhteisellä sopimuksella. Viranomaiset tekevät pyyntöä koskevan päätöksen, josta voidaan valittaa.

3.   Jos edellä 1 momentissa tarkoitettu pyyntö hyväksytään, tässä pykälässä tarkoitettua järjestelmää, jossa merenkulusta aiheutuneet voitot määräytyvät vetoisuuden perusteella, aletaan soveltaa sitä verokautta seuraavana verokautena, jonka aikana pyyntö on tehty. Verovelvollinen voi lopettaa edellä selostetun järjestelmän soveltamisen viimeistään kolme kuukautta ennen sen verokauden loppua, joka päättyy kymmenennen (tai joka kymmenennen) kalenterivuoden aikana siitä verokaudesta, jonka aikana pyyntö on tehty.

4.   Alusten hallinnoinnista kolmansien tahojen puolesta saatu verokauden voitto määräytyy seuraavasti alusta, päivää ja 1 000 nettotonnia kohti:

| | 1,00 euro 1 000 nettotonniin asti, |
| --- | --- |

1,00 euro 1 000 nettotonniin asti,

| | 0,60 euroa 1 000—10 000 nettotonnilta, |
| --- | --- |

0,60 euroa 1 000—10 000 nettotonnilta,

| | 0,40 euroa 10 000—20 000 nettotonnilta, |
| --- | --- |

0,40 euroa 10 000—20 000 nettotonnilta,

| | 0,20 euroa 20 000—40 000 nettotonnilta, |
| --- | --- |

0,20 euroa 20 000—40 000 nettotonnilta,

| | 0,05 euroa yli 40 000 nettotonnilta. |
| --- | --- |

0,05 euroa yli 40 000 nettotonnilta.

5.   Alusten hallinnoinnista kolmansien tahojen puolesta aiheutuneiden tappioiden mahdollista kohdentamatonta osuutta, joka on jäljellä, kun voitto määritellään ensimmäisen kerran vetoisuuden perusteella, voidaan käyttää uudelleen voittojen vähentämiseen sen jälkeen, kun jakso, jonka aikana voitto on määritelty kyseisellä tavalla, on päättynyt.

6.   Tässä pykälässä tarkoitettu järjestelmä on tarkoitettu yksinomaan niille verovelvollisille, jotka hallinnoivat aluksia kolmannen tahon puolesta ja joiden kolmansien tahojen puolesta hallinnoimista aluksista vähintään 75 prosenttia on rekisteröity Belgian alusrekisteriin. Ne yritykset, jotka haluavat käyttää tässä pykälässä tarkoitettua järjestelmää, eivät saa harjoittaa mitään muita toimintaa kuin alusten hallinnointia.”

(23)  Lain 119 artiklan 1 momentti.

23

(24)  Vanhat suuntaviivat (EYVL C 205, 5.7.1997, s. 5).

24

(25)  2 päivänä elokuuta 2000 tehty komission päätös, asia N 790/99.

25

(26)

26

| ”7. | Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä. |
| --- | --- |

”7.

Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä.

| ”7. | Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä. |
| --- | --- |

”7.

Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä.

| 8. | Säännöstä sovelletaan erityisesti seuraaviin toimintoihin:
  [...]






  c) | mainonta ja kaupallinen tiedottaminen, |
| --- | --- | --- |

8.

Säännöstä sovelletaan erityisesti seuraaviin toimintoihin:

[...]

c)

mainonta ja kaupallinen tiedottaminen,

[...]”

26

| ”7. | Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä. |
| --- | --- |

”7.

Merenkulkualan yritykset tarjoavat usein ylimääräisiä toimintoja, jotka ovat enemmän tai vähemmän suoraan yhteydessä alusten käyttöön. Vaikka kaikkia säännöksen kattamia liitännäistoimintoja ei kannatakaan luetella, niistä kannattaa antaa muutamia esimerkkejä.

| 8. | Säännöstä sovelletaan erityisesti seuraaviin toimintoihin:
  [...]






  c) | mainonta ja kaupallinen tiedottaminen, |
| --- | --- | --- |

8.

Säännöstä sovelletaan erityisesti seuraaviin toimintoihin:

[...]

c)

mainonta ja kaupallinen tiedottaminen,

[...]”

(27)  20 päivänä maaliskuuta 1996 tehty komission päätös, asia N 738/95.

27

(28)  Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995–1996, 24 482, nr. 3. Käännös Belgian hallintoviranomaisten hollanninkielisestä perusteluosasta tekemän epävirallisen ranskankielisen käännöksen perusteella: Tämän pykälän soveltamiseksi merenkulusta saataviin voittoihin sisältyvät sellaisista toiminnoista saadut voitot, joilla on suora yhteys edellä mainittuun alusten käyttöön. Näihin toimintoihin kuuluu varustajan omien alusten lastaaminen ja purkaminen sekä laivanselvitys. Toiminnot voivat kuulua järjestelmään ainoastaan, jos ne toteutetaan verovelvollisen käyttämien alusten hyväksi. Myös tavaran omistajan vaihtuminen katsotaan suoraksi yhteydeksi, jos verovelvollinen käyttää tavaraa alusten käytön yhteydessä. Tämä koskee paitsi verovelvollisen käyttämiä aluksia, myös esimerkiksi kiinteistöjä, joissa hallinnointi tapahtuu, ja yrityksen varoja, joita käytetään alusten lastaamiseen ja purkamiseen.

28

(29)  Hollanniksi cargadoor, ranskaksi shipbrokerage.

29

cargadoor

shipbrokerage

(30)  UNCTADin sihteeristön raportti UNCTAD/RMT/2002 UNITED NATIONS PUBLICATION Sales n° E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682.

30

(31)  Lain 124 pykälä.

31

(32)  Ks. alaviite 4.

32

(33)  Ks. yhteisön suuntaviivojen kohta 3.1.

33

(34)  11 päivänä joulukuuta 2002 tehty komission päätös, asia N 504/02. Ks. erityisesti kohta 29.

34

(35)  16 päivänä lokakuuta 2002 tehty komission päätös, asia N 195/02. Ks. erityisesti kohta 2.8.2.

35

(36)  13 päivänä toukokuuta 2003 tehty komission päätös, asia N 737/02. Ks. erityisesti kohta 26.

36

(37)  Ks. alaviite 29.

37

(38)  Ks. 3.1 kohdan 70 alakohta.

38

(39)  Ks. kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevat suuntaviivat (EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7).

39

(40)  Ks. alaviite 20.

40

(41)  Ks. alaviite 39.

41

(42)  Ks. erityisesti yhteisön suuntaviivojen 3.1 kohta: ”On myös syytä tarkentaa, että vaikka yhteisöön sijoittautuneet varustamot ovat luonnollisia tuensaajia edellä mainittujen verotusjärjestelyjen osalta, myös tietyt yhteisöön sijoittautuneet alusten hallintoyritykset voivat olla tukikelpoisia samojen säännösten nojalla. Alusten hallintoyritykset ovat yrityksiä, jotka tarjoavat varustamoille erilaisia palveluja, joita ovat esimerkiksi katsastukset, miehistön palkkaaminen ja koulutus, miehistön hallinto ja alusliikenne. Joissain tapauksissa alusten hallintoyritysten tehtäväksi on annettu sekä tekninen että miehistöhallinto. Tässä tapauksessa ne toimivat perinteisinä varustamoina ainakin liikennetoimintojen suhteen. Samoin kuin varustamoalalla, tähän alaan kohdistuu yhä kiristyvää kansainvälistä kilpailua. Näistä syistä vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta, että verohelpotuksia voidaan myöntää myös mainitunlaisille alusten hallintoyrityksille.”

42

(43)  ISM-säännöstö on laivojen turvallista toimintaa ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskeva kansainvälinen johtamissäännöstö, jonka on antanut Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO päätöslauselmalla A.741(18).

43

(44)  Tukikelpoiset toiminnot on kuvattu 19 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn päätöksen 2.8.2 kohdan 66–75 alakohdassa sekä tämän päätöksen 173 kohdan c alakohdassa.

44

(45)  Ks. alaviite 44.

45

(46)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

46

---

| 10.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 150/24

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä heinäkuuta 2004,

tukitoimenpiteistä, jotka Ranska on toteuttanut Alstomin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2532)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/418/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi kesällä 2003 ilmestyneiden lehtiartikkeleiden johdosta Ranskalta tietoja ydinvoimayhtiö Arevan tekemästä ostotarjouksesta, joka koski Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikköä, ja kaikista toimenpiteistä suurissa taloudellisissa vaikeuksissa olleen Alstomin tukemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi kesällä 2003 ilmestyneiden lehtiartikkeleiden johdosta Ranskalta tietoja ydinvoimayhtiö Arevan tekemästä ostotarjouksesta, joka koski Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikköä, ja kaikista toimenpiteistä suurissa taloudellisissa vaikeuksissa olleen Alstomin tukemiseksi.

| (2) | Ranska ilmoitti komissiolle kirjeitse 8 ja 14 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt 2 päivänä elokuuta 2003 Alstomin ja 32 pankin kanssa sopimuksen tukitoimenpiteistä kyseisen, konkurssin partaalla olevan yhtiön hyväksi sen pelastamis- ja rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. |
| --- | --- |

(2)

Ranska ilmoitti komissiolle kirjeitse 8 ja 14 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt 2 päivänä elokuuta 2003 Alstomin ja 32 pankin kanssa sopimuksen tukitoimenpiteistä kyseisen, konkurssin partaalla olevan yhtiön hyväksi sen pelastamis- ja rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä.

| (3) | Komissio ilmoitti 27 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Ranskalle, että se aikoi antaa eräiden Ranskan ilmoittamien tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevan välipäätöksen. Elokuun 28 päivänä 2003 komissio pyysi tietoja useista muista toimenpiteistä, jotka eivät kuuluneet Ranskan esittämään toimenpidekokonaisuuteen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 27 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Ranskalle, että se aikoi antaa eräiden Ranskan ilmoittamien tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevan välipäätöksen. Elokuun 28 päivänä 2003 komissio pyysi tietoja useista muista toimenpiteistä, jotka eivät kuuluneet Ranskan esittämään toimenpidekokonaisuuteen.

| (4) | Ranska vastasi komission kirjeisiin 4 päivänä syyskuuta 2003. Syyskuun 10 päivänä 2003 Ranska pyysi lisäaikaa vastata komission 28 päivänä elokuuta 2003 esittämiin kysymyksiin, jotka koskivat muita tukitoimia. Komissio ilmoitti 15 päivänä syyskuuta 2003 hylkäävänsä pyynnön. |
| --- | --- |

(4)

Ranska vastasi komission kirjeisiin 4 päivänä syyskuuta 2003. Syyskuun 10 päivänä 2003 Ranska pyysi lisäaikaa vastata komission 28 päivänä elokuuta 2003 esittämiin kysymyksiin, jotka koskivat muita tukitoimia. Komissio ilmoitti 15 päivänä syyskuuta 2003 hylkäävänsä pyynnön.

| (5) | Ranska ja komissio järjestivät syyskuussa 2003 useita neuvottelukokouksia, joiden yhteydessä Ranska toimitti komissiolle valmisteluasiakirjoja. |
| --- | --- |

(5)

Ranska ja komissio järjestivät syyskuussa 2003 useita neuvottelukokouksia, joiden yhteydessä Ranska toimitti komissiolle valmisteluasiakirjoja.

| (6) | Komissio teki 17 päivänä syyskuuta 2003 päätöksen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koskee kaikkia Ranskan ilmoittamia toimenpiteitä ja muita komission tietoon tulleita toimia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio teki 17 päivänä syyskuuta 2003 päätöksen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koskee kaikkia Ranskan ilmoittamia toimenpiteitä ja muita komission tietoon tulleita toimia.

| (7) | Komissio totesi, että vaaditut ehdot täyttyvät ja Ranskaa voidaan vaatia luopumaan aikeestaan hankkia osuus Alstomin pääomasta ja osallistua etuoikeudettomaan lainaan. Komissio päätti valtuuttaa kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen tekemään yhdessä komission puheenjohtajan kanssa eräiden tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevan välipäätöksen ja ilmoittamaan päätöksestä Ranskalle viimeistään 22 päivänä syyskuuta 2003, elleivät Ranskan viranomaiset lupaisi julkisesti olla toteuttamatta toimenpiteitä, joiden välittömänä ja peruuttamattomana seurauksena on valtion varojen osoittaminen Alstom-konsernin omiin varoihin ilman komission ennakolta antamaa hyväksyntää, jota valtiontukisäännöt edellyttävät. |
| --- | --- |

(7)

Komissio totesi, että vaaditut ehdot täyttyvät ja Ranskaa voidaan vaatia luopumaan aikeestaan hankkia osuus Alstomin pääomasta ja osallistua etuoikeudettomaan lainaan. Komissio päätti valtuuttaa kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen tekemään yhdessä komission puheenjohtajan kanssa eräiden tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevan välipäätöksen ja ilmoittamaan päätöksestä Ranskalle viimeistään 22 päivänä syyskuuta 2003, elleivät Ranskan viranomaiset lupaisi julkisesti olla toteuttamatta toimenpiteitä, joiden välittömänä ja peruuttamattomana seurauksena on valtion varojen osoittaminen Alstom-konsernin omiin varoihin ilman komission ennakolta antamaa hyväksyntää, jota valtiontukisäännöt edellyttävät.

| (8) | Ranska ilmoitti komissiolle 19 päivänä syyskuuta 2003 uudesta sopimuksesta, josta Alstom, sen velkojapankit ja valtio kävivät parhaillaan neuvotteluja ja jonka oli tarkoitus korvata 2 päivänä elokuuta 2003 tehty sopimus. Komissio totesi kyseiset asiat 22 päivänä syyskuuta 2003 lähettämässään kirjeessä ja ilmoitti Ranskalle, että koska komission 17 päivänä syyskuuta 2003 asettamat ehdot täyttyivät, tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevaa välipäätöstä ei ollut enää tarvetta panna täytäntöön. |
| --- | --- |

(8)

Ranska ilmoitti komissiolle 19 päivänä syyskuuta 2003 uudesta sopimuksesta, josta Alstom, sen velkojapankit ja valtio kävivät parhaillaan neuvotteluja ja jonka oli tarkoitus korvata 2 päivänä elokuuta 2003 tehty sopimus. Komissio totesi kyseiset asiat 22 päivänä syyskuuta 2003 lähettämässään kirjeessä ja ilmoitti Ranskalle, että koska komission 17 päivänä syyskuuta 2003 asettamat ehdot täyttyivät, tukitoimenpiteiden keskeyttämistä koskevaa välipäätöstä ei ollut enää tarvetta panna täytäntöön.

| (9) | Ranska ilmoitti lopullisesta sopimuksesta komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Muutetun tukiohjelman yksityiskohdista luvattiin ilmoittaa myöhemmin. |
| --- | --- |

(9)

Ranska ilmoitti lopullisesta sopimuksesta komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Muutetun tukiohjelman yksityiskohdista luvattiin ilmoittaa myöhemmin.

| (10) | Lokakuun 15 päivänä 2003 komissio teki päätöksen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta koskemaan ilmoitettuja uusia toimenpiteitä. (2) |
| --- | --- |

(10)

Lokakuun 15 päivänä 2003 komissio teki päätöksen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisesta koskemaan ilmoitettuja uusia toimenpiteitä. (2)

| (11) | Komission 17 päivänä syyskuuta ja 15 päivänä lokakuuta 2003 tekemät päätökset julkaistiin samanaikaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (3) Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(11)

Komission 17 päivänä syyskuuta ja 15 päivänä lokakuuta 2003 tekemät päätökset julkaistiin samanaikaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (3) Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.

| (12) | Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Marraskuun 11 päivänä 2003 lähettämässään kirjeessä komissio huomautti Ranskalle, että tämä ei ollut toimittanut määräajassa kaikkia asiakirjoja, joita komissio tarvitsi arvioinnissa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Marraskuun 11 päivänä 2003 lähettämässään kirjeessä komissio huomautti Ranskalle, että tämä ei ollut toimittanut määräajassa kaikkia asiakirjoja, joita komissio tarvitsi arvioinnissa.

| (13) | Ranska toimitti komissiolle 24 ja 25 päivänä marraskuuta 2003 ensimmäiset tiedot Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnistä ja siihen liittyvistä ylimääräisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(13)

Ranska toimitti komissiolle 24 ja 25 päivänä marraskuuta 2003 ensimmäiset tiedot Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnistä ja siihen liittyvistä ylimääräisistä toimenpiteistä.

| (14) | Komission 2 päivänä joulukuuta 2003 lähettämän muistutuksen johdosta Ranska toimitti 5 päivänä joulukuuta 2003 täydentäviä tietoja 8 ja 14 päivänä elokuuta ja 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämiinsä kirjeisiin ja vastaukset komission 31 päivänä lokakuuta 2003 esittämiin lisäkysymyksiin. |
| --- | --- |

(14)

Komission 2 päivänä joulukuuta 2003 lähettämän muistutuksen johdosta Ranska toimitti 5 päivänä joulukuuta 2003 täydentäviä tietoja 8 ja 14 päivänä elokuuta ja 26 päivänä syyskuuta 2003 lähettämiinsä kirjeisiin ja vastaukset komission 31 päivänä lokakuuta 2003 esittämiin lisäkysymyksiin.

| (15) | Komissio pyysi 3 päivänä joulukuuta 2003 Ranskaa toimittamaan tarkemmat tiedot muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio pyysi 3 päivänä joulukuuta 2003 Ranskaa toimittamaan tarkemmat tiedot muista toimenpiteistä.

| (16) | Joulukuun 3 ja 8 päivän 2003 välisenä aikana komissio vastaanotti 46 lausuntoa asianomaisilta osapuolilta. Lausunnot toimitettiin Ranskalle kommentointia varten 22 päivänä joulukuuta 2003 ja 12 ja 16 päivänä tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

(16)

Joulukuun 3 ja 8 päivän 2003 välisenä aikana komissio vastaanotti 46 lausuntoa asianomaisilta osapuolilta. Lausunnot toimitettiin Ranskalle kommentointia varten 22 päivänä joulukuuta 2003 ja 12 ja 16 päivänä tammikuuta 2004.

| (17) | Joulukuun 24 päivänä 2003 Ranska pyysi 20 työpäivää lisää aikaa vastata komission 3 päivänä joulukuuta 2003 esittämiin kysymyksiin. Komissio ilmoitti 13 päivänä tammikuuta 2004 hyväksyvänsä pyynnön. |
| --- | --- |

(17)

Joulukuun 24 päivänä 2003 Ranska pyysi 20 työpäivää lisää aikaa vastata komission 3 päivänä joulukuuta 2003 esittämiin kysymyksiin. Komissio ilmoitti 13 päivänä tammikuuta 2004 hyväksyvänsä pyynnön.

| (18) | Tammikuun 12 päivänä 2004 komissio ilmoitti Ranskalle, että se oli palkannut järjestämänsä tarjouskilpailun perusteella riippumattoman BearingPoint France SAS -yhtiön avustamaan sitä Alstomin rakenneuudistussuunnitelman analysoinnissa. |
| --- | --- |

(18)

Tammikuun 12 päivänä 2004 komissio ilmoitti Ranskalle, että se oli palkannut järjestämänsä tarjouskilpailun perusteella riippumattoman BearingPoint France SAS -yhtiön avustamaan sitä Alstomin rakenneuudistussuunnitelman analysoinnissa.

| (19) | Tammikuun 22 päivänä 2004 Ranska pyysi, että määräaikaa, jonka kuluessa sen oli vastattava asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin, pidennettäisiin noin kuukaudella. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 27 päivänä tammikuuta 2004. |
| --- | --- |

(19)

Tammikuun 22 päivänä 2004 Ranska pyysi, että määräaikaa, jonka kuluessa sen oli vastattava asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin, pidennettäisiin noin kuukaudella. Komissio hyväksyi määräajan pidentämisen 27 päivänä tammikuuta 2004.

| (20) | Tammikuun 30 päivänä 2004 komissio pyysi Ranskalta lisätietoja erityisesti Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnin laajuudesta. Ranska vastasi komission pyyntöön 16 päivänä helmikuuta 2004. |
| --- | --- |

(20)

Tammikuun 30 päivänä 2004 komissio pyysi Ranskalta lisätietoja erityisesti Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnin laajuudesta. Ranska vastasi komission pyyntöön 16 päivänä helmikuuta 2004.

| (21) | Helmikuun 11 päivänä 2004 Ranska vastasi komission 3 päivänä joulukuuta 2003 lähettämään tiedusteluun muista toimenpiteistä. Koska tiedot eivät olleet vieläkään täysin kattavat, komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta 2004 jälleen Ranskaa tarkentamaan tietoja. Ranska toimitti pyydetyt tiedot 9 päivänä maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

(21)

Helmikuun 11 päivänä 2004 Ranska vastasi komission 3 päivänä joulukuuta 2003 lähettämään tiedusteluun muista toimenpiteistä. Koska tiedot eivät olleet vieläkään täysin kattavat, komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta 2004 jälleen Ranskaa tarkentamaan tietoja. Ranska toimitti pyydetyt tiedot 9 päivänä maaliskuuta 2004.

| (22) | Komissio muistutti 10 päivänä maaliskuuta 2004 lähettämässään kirjeessä Ranskaa siitä, että se odotti edelleen Ranskan kantaa asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin ja että Ranska oli luvannut toimittaa vastauksensa viimeistään 1 päivänä maaliskuuta. Ranska lähetti vastauksensa 15 päivänä maaliskuuta 2004. Se oli liittänyt vastaukseen tietoja eräistä rakenneuudistussuunnitelman muutoksista. |
| --- | --- |

(22)

Komissio muistutti 10 päivänä maaliskuuta 2004 lähettämässään kirjeessä Ranskaa siitä, että se odotti edelleen Ranskan kantaa asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin ja että Ranska oli luvannut toimittaa vastauksensa viimeistään 1 päivänä maaliskuuta. Ranska lähetti vastauksensa 15 päivänä maaliskuuta 2004. Se oli liittänyt vastaukseen tietoja eräistä rakenneuudistussuunnitelman muutoksista.

| (23) | Huhti- ja toukokuussa 2004 komissio ja Ranska järjestivät useita neuvottelukokouksia, joissa ne keskustelivat Ranskan alun perin ehdottaman rahoituspaketin muuttamisesta ja tukitoimenpiteiden hyväksymisen edellyttämistä vastasuoritteista. Kokousten jälkeen Ranska antoi 21 ja 26 päivänä toukokuuta 2004 komissiolle lähettämissään kirjeissä useita toimenpiteisiin liittyviä sitoumuksia ja ilmoitti alkuperäisiin toimenpiteisiin tehtävistä muutoksista. Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 7, 9, 10, 18 ja 25 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(23)

Huhti- ja toukokuussa 2004 komissio ja Ranska järjestivät useita neuvottelukokouksia, joissa ne keskustelivat Ranskan alun perin ehdottaman rahoituspaketin muuttamisesta ja tukitoimenpiteiden hyväksymisen edellyttämistä vastasuoritteista. Kokousten jälkeen Ranska antoi 21 ja 26 päivänä toukokuuta 2004 komissiolle lähettämissään kirjeissä useita toimenpiteisiin liittyviä sitoumuksia ja ilmoitti alkuperäisiin toimenpiteisiin tehtävistä muutoksista. Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 7, 9, 10, 18 ja 25 päivänä kesäkuuta 2004.

II   KUVAUS

1.   Alstom-konserni

| (24) | Alstom on Ranskan lainsäännön mukainen osakeyhtiö, joka on noteerattu Pariisin, Lontoon ja New Yorkin pörssissä. Tilikaudella 2002–2003 konsernin liikevaihto oli 21,4 miljardia euroa, liiketoiminnan tulos oli 507 miljoonaa euroa tappiolla ja tilikauden nettotappio oli 1,38 miljardia euroa. Maaliskuun 31 päivänä 2003 Alstomin palveluksessa oli 70 maassa noin 110 000 työntekijää, joista 62 000 Euroopassa. |
| --- | --- |

(24)

Alstom on Ranskan lainsäännön mukainen osakeyhtiö, joka on noteerattu Pariisin, Lontoon ja New Yorkin pörssissä. Tilikaudella 2002–2003 konsernin liikevaihto oli 21,4 miljardia euroa, liiketoiminnan tulos oli 507 miljoonaa euroa tappiolla ja tilikauden nettotappio oli 1,38 miljardia euroa. Maaliskuun 31 päivänä 2003 Alstomin palveluksessa oli 70 maassa noin 110 000 työntekijää, joista 62 000 Euroopassa.

| (25) | Ennen käynnissä olevaa rakenneuudistusta Alstom suunnitteli, valmisti ja huolsi seuraavien alojen tuotteita ja järjestelmiä: energia (”Power”), voimansiirto ja jakelu (”Transmission & Distribution”, ”T&D”), rautatieliikenne (”Transport”) ja laivanrakennus (”Marine”):






  — | tilikaudella 2002–2003 energia-alan liikevaihto oli 10,9 miljardia euroa, ja sen palveluksessa oli 46 000 henkilöä ympäri maailmaa, |
| --- | --- | --- |

(25)

Ennen käynnissä olevaa rakenneuudistusta Alstom suunnitteli, valmisti ja huolsi seuraavien alojen tuotteita ja järjestelmiä: energia (”Power”), voimansiirto ja jakelu (”Transmission & Distribution”, ”T&D”), rautatieliikenne (”Transport”) ja laivanrakennus (”Marine”):

—

tilikaudella 2002–2003 energia-alan liikevaihto oli 10,9 miljardia euroa, ja sen palveluksessa oli 46 000 henkilöä ympäri maailmaa,

| — | voimansiirto- ja jakelualalla, jonka toiminnoista suuri osa myytiin ranskalaiselle Areva-yhtiölle 25 päivänä syyskuuta 2003, tilikauden 2002–2003 liikevaihto ennen myyntiä oli 3,6 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 28 000, |
| --- | --- |

—

voimansiirto- ja jakelualalla, jonka toiminnoista suuri osa myytiin ranskalaiselle Areva-yhtiölle 25 päivänä syyskuuta 2003, tilikauden 2002–2003 liikevaihto ennen myyntiä oli 3,6 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 28 000,

| — | rautatieliikenteen alalla tilikauden 2002–2003 liikevaihto oli 5 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 28 500, |
| --- | --- |

—

rautatieliikenteen alalla tilikauden 2002–2003 liikevaihto oli 5 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 28 500,

| — | laivanrakennusalan liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 1,5 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 4 500. |
| --- | --- |

—

laivanrakennusalan liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 1,5 miljardia euroa ja työntekijöiden määrä 4 500.

| (26) | Tilikaudella 2003–2004 Alstomin liikevaihto oli 16,7 miljardia euroa eli 10 prosenttia edellisen tilikauden vertailukelpoista lukua vähemmän. Vaikka Alstomin liiketoiminnan tulos oli 300 miljoonaa euroa voiton puolella ja kate 1,8 prosenttia, Alstomin nettotappio kasvoi 1,86 miljardiin euroon, josta 655 miljoonaa oli peräisin rakenneuudistuksen kustannuksista ja 460 miljoonaa rahoituskuluista. |
| --- | --- |

(26)

Tilikaudella 2003–2004 Alstomin liikevaihto oli 16,7 miljardia euroa eli 10 prosenttia edellisen tilikauden vertailukelpoista lukua vähemmän. Vaikka Alstomin liiketoiminnan tulos oli 300 miljoonaa euroa voiton puolella ja kate 1,8 prosenttia, Alstomin nettotappio kasvoi 1,86 miljardiin euroon, josta 655 miljoonaa oli peräisin rakenneuudistuksen kustannuksista ja 460 miljoonaa rahoituskuluista.

| (27) | Taulukossa 1 esitetään liiketoiminnan tuloksen kehitystä aloittain.
  Taulukko 1
  Yhtiön tiedot









  (liikevaihto ja liiketoiminnan tulos, milj. euroa) |
| --- | --- |
| | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 |
| Vuotuinen liikevaihto | 24 550 | 23 453 | 21 351 | 16 688 |
| Liiketoiminnan tulos | 1 151 | 941 | (507) | 300 |
| jakauma yksiköittäin: Power | 448 | 572 | (690) | 178 |
| T & D | 275 | 226 | 227 | 136 |
| Transport | 266 | 101 | (24) | 64 |
| Marine | 80 | 47 | 24 | (19) |
| Corporate | (41) | (35) | (44) | (59) |
| Työntekijät | 143 014 | 118 995 | 109 671 | 78 811 |

(27)

Taulukossa 1 esitetään liiketoiminnan tuloksen kehitystä aloittain.

Taulukko 1

Yhtiön tiedot

(liikevaihto ja liiketoiminnan tulos, milj. euroa)

2000–2001

2001–2002

2002–2003

2003–2004

Vuotuinen liikevaihto

24 550

23 453

21 351

16 688

Liiketoiminnan tulos

1 151

941

(507)

300

jakauma yksiköittäin: Power

448

572

(690)

178

T & D

275

226

227

136

Transport

266

101

(24)

64

Marine

80

47

24

(19)

Corporate

(41)

(35)

(44)

(59)

Työntekijät

143 014

118 995

109 671

78 811

2.   Alstomin vaikeudet ennen rakenneuudistussuunnitelmaa

| (28) | Ranskan mukaan Alstomin vaikeudet johtuvat usean tekijän yhteisvaikutuksesta. Ensinnäkin konserni on kärsinyt talouden yleisestä hiipumisesta 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumien jälkeen. Ranska huomauttaa lisäksi, että eräiden markkinoiden vapauttaminen (erityisesti sähkömarkkinat ja jossakin määrin liikennemarkkinat) on pahentanut yrityksen vaikeuksia. |
| --- | --- |

(28)

Ranskan mukaan Alstomin vaikeudet johtuvat usean tekijän yhteisvaikutuksesta. Ensinnäkin konserni on kärsinyt talouden yleisestä hiipumisesta 11 päivän syyskuuta 2001 tapahtumien jälkeen. Ranska huomauttaa lisäksi, että eräiden markkinoiden vapauttaminen (erityisesti sähkömarkkinat ja jossakin määrin liikennemarkkinat) on pahentanut yrityksen vaikeuksia.

| (29) | Konserni on myös kärsinyt ruotsalaiselta ABB-yhtymältä ostettujen suurten kaasuturbiinien (GT24 ja GT26) vakavista teknisistä ongelmista. Myös ongelmat, joita on esiintynyt junien myynnissä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ovat entisestään vaikeuttaneet Alstomin tilannetta. Konserni on kärsinyt risteilyalustilausten tyrehtymisestä vuosina 2001–2002 ja 2002–2003 sekä tappioista, jotka johtuivat Renaissance Cruises -yhtiön ajautumisesta konkurssiin. |
| --- | --- |

(29)

Konserni on myös kärsinyt ruotsalaiselta ABB-yhtymältä ostettujen suurten kaasuturbiinien (GT24 ja GT26) vakavista teknisistä ongelmista. Myös ongelmat, joita on esiintynyt junien myynnissä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ovat entisestään vaikeuttaneet Alstomin tilannetta. Konserni on kärsinyt risteilyalustilausten tyrehtymisestä vuosina 2001–2002 ja 2002–2003 sekä tappioista, jotka johtuivat Renaissance Cruises -yhtiön ajautumisesta konkurssiin.

| (30) | Sen jälkeen kun Alstom ilmoitti keväällä 2003 vaikeuksistaan ja paljasti tappioidensa määrän, se on kärsinyt pahasta luottamuspulasta. Tilausten määrä on vähentynyt, sillä asiakkaat eivät ole enää luottaneet yrityksen kykyyn täyttää velvoitteensa tulevina vuosina. Tavaran toimittajat ovat määränneet tiukemmat maksuehdot, ja rahoituslaitokset ovat päättäneet laskea Alstomin tilauksille myönnettyjen vakuuksien arvoa. |
| --- | --- |

(30)

Sen jälkeen kun Alstom ilmoitti keväällä 2003 vaikeuksistaan ja paljasti tappioidensa määrän, se on kärsinyt pahasta luottamuspulasta. Tilausten määrä on vähentynyt, sillä asiakkaat eivät ole enää luottaneet yrityksen kykyyn täyttää velvoitteensa tulevina vuosina. Tavaran toimittajat ovat määränneet tiukemmat maksuehdot, ja rahoituslaitokset ovat päättäneet laskea Alstomin tilauksille myönnettyjen vakuuksien arvoa.

| (31) | Lisäksi syyskuun 11 päivän 2001 tapahtumien jälkeen useat vakuutusyhtiöt ovat siirtäneet riskejä asiakkaille ja asettaneet siksi tiukemmat ehdot vakuuksien myöntämiselle Alstomille. Voidakseen edelleen toimia aktiivisesti markkinoilla Alstom on kuitenkin riippuvainen vakuuksista, jotka takaavat sopimusten täytäntöönpanon pitkällä aikavälillä. Ilman vakuuksia Alstom ei kykene selviytymään uusista tilauksista. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi syyskuun 11 päivän 2001 tapahtumien jälkeen useat vakuutusyhtiöt ovat siirtäneet riskejä asiakkaille ja asettaneet siksi tiukemmat ehdot vakuuksien myöntämiselle Alstomille. Voidakseen edelleen toimia aktiivisesti markkinoilla Alstom on kuitenkin riippuvainen vakuuksista, jotka takaavat sopimusten täytäntöönpanon pitkällä aikavälillä. Ilman vakuuksia Alstom ei kykene selviytymään uusista tilauksista.

3.   Rakenneuudistussuunnitelma

| (32) | Maaliskuussa 2002 laadittiin Alstomin ensimmäinen rakenneuudistussuunnitelma (Restore value), joka kuitenkin toteutettiin vain osittain. Maaliskuussa 2003 laadittiin toinen, kunnianhimoisempi suunnitelma, joka sisälsi myös alkuperäiset toimenpiteet. Suunnitelmaa muutettiin vielä tammikuussa 2004. Ranskan mukaan jälkimmäinen suunnitelma on varsinainen rakenneuudistussuunnitelma, joka kattaa tilikausien 2002–2003 ja 2005–2006 välisen ajan. Suunnitelman toimenpiteet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: omaisuuserien myynnit, joiden tavoitteena on keskittyminen ydintoimintoihin, liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestely ja rahoitusrakenteen uudistaminen. |
| --- | --- |

(32)

Maaliskuussa 2002 laadittiin Alstomin ensimmäinen rakenneuudistussuunnitelma (Restore value), joka kuitenkin toteutettiin vain osittain. Maaliskuussa 2003 laadittiin toinen, kunnianhimoisempi suunnitelma, joka sisälsi myös alkuperäiset toimenpiteet. Suunnitelmaa muutettiin vielä tammikuussa 2004. Ranskan mukaan jälkimmäinen suunnitelma on varsinainen rakenneuudistussuunnitelma, joka kattaa tilikausien 2002–2003 ja 2005–2006 välisen ajan. Suunnitelman toimenpiteet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: omaisuuserien myynnit, joiden tavoitteena on keskittyminen ydintoimintoihin, liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestely ja rahoitusrakenteen uudistaminen.

| (33) | Keskittääkseen konsernin liiketoiminnan ydinsektoreille Alstom on myynyt useita omaisuuseriä, minkä seurauksena konsernin liikevaihto on supistunut 4,3 miljardia euroa (– 20 prosenttia tilikauteen 2002–2003 verrattuna) ja työntekijöiden määrä on vähentynyt 30 000 henkilöä (– 27 prosenttia).
  Seuraavat omaisuuserät on myyty:






  — | Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien tuotanto myytiin Siemensille huhtikuussa 2003. Kaupan nettotuotto oli 950 miljoonaa euroa. Kyseisen toiminnan liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 1,25 miljardia euroa (noin 6 prosenttia Alstomin koko liikevaihdosta) ja työntekijöiden määrä 6 000 (4). |
| --- | --- | --- |

(33)

Keskittääkseen konsernin liiketoiminnan ydinsektoreille Alstom on myynyt useita omaisuuseriä, minkä seurauksena konsernin liikevaihto on supistunut 4,3 miljardia euroa (– 20 prosenttia tilikauteen 2002–2003 verrattuna) ja työntekijöiden määrä on vähentynyt 30 000 henkilöä (– 27 prosenttia).

Seuraavat omaisuuserät on myyty:

—

Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien tuotanto myytiin Siemensille huhtikuussa 2003. Kaupan nettotuotto oli 950 miljoonaa euroa. Kyseisen toiminnan liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 1,25 miljardia euroa (noin 6 prosenttia Alstomin koko liikevaihdosta) ja työntekijöiden määrä 6 000 (4).

| — | Voimansiirto- ja jakelutoiminta myytiin Power Conversion -yksikköä lukuun ottamatta Arevalle syyskuussa 2003. Kaupan nettotuotto oli 920 miljoonaa euroa. Myytyjen toimintojen liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 3 miljardia euroa (noin 14 prosenttia Alstomin koko liikevaihdosta) ja työntekijöiden määrä 24 000 (5). |
| --- | --- |

—

Voimansiirto- ja jakelutoiminta myytiin Power Conversion -yksikköä lukuun ottamatta Arevalle syyskuussa 2003. Kaupan nettotuotto oli 920 miljoonaa euroa. Myytyjen toimintojen liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 3 miljardia euroa (noin 14 prosenttia Alstomin koko liikevaihdosta) ja työntekijöiden määrä 24 000 (5).

| — | Kiinteistöjä myytiin yhteensä 415 miljoonalla eurolla (267 miljoonaa euroa ennen maaliskuuta 2003 ja 148 miljoonaa euroa maaliskuun ja elokuun 2003 välisenä aikana). Joulukuussa 2003 käytiin neuvotteluja 50 miljoonan euron arvoisista lisäkaupoista. |
| --- | --- |

—

Kiinteistöjä myytiin yhteensä 415 miljoonalla eurolla (267 miljoonaa euroa ennen maaliskuuta 2003 ja 148 miljoonaa euroa maaliskuun ja elokuun 2003 välisenä aikana). Joulukuussa 2003 käytiin neuvotteluja 50 miljoonan euron arvoisista lisäkaupoista.

| (34) | Rakenneuudistussuunnitelman toinen osa koskee Alstomin keskeisten liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestelyä kolmeksi yksiköksi, joiden kokonaisliikevaihdon arvioidaan olevan 16 miljardia euroa tiilikaudella 2005–2006:






  — | energia-ala, joka koostuu seuraavista yksiköistä: ”Power Turbo-Systems” (kaasu- ja höyryturbiinit), jonka liikevaihto on noin 3,6 miljardia euroa, ”Power Service”, jonka liikevaihdoksi arvioidaan 3,1 miljardia euroa, ja ”Power Environment” (kattilat ja hydrauliset turbiinit), jonka liikevaihto on noin 3,1 miljardia euroa, |
| --- | --- | --- |

(34)

Rakenneuudistussuunnitelman toinen osa koskee Alstomin keskeisten liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestelyä kolmeksi yksiköksi, joiden kokonaisliikevaihdon arvioidaan olevan 16 miljardia euroa tiilikaudella 2005–2006:

—

energia-ala, joka koostuu seuraavista yksiköistä: ”Power Turbo-Systems” (kaasu- ja höyryturbiinit), jonka liikevaihto on noin 3,6 miljardia euroa, ”Power Service”, jonka liikevaihdoksi arvioidaan 3,1 miljardia euroa, ja ”Power Environment” (kattilat ja hydrauliset turbiinit), jonka liikevaihto on noin 3,1 miljardia euroa,

| — | rautatieliikenne, jonka liikevaihto on noin 5,5 miljardia euroa, |
| --- | --- |

—

rautatieliikenne, jonka liikevaihto on noin 5,5 miljardia euroa,

| — | laivanrakennusala, jonka liikevaihto on noin miljardi euroa. |
| --- | --- |

—

laivanrakennusala, jonka liikevaihto on noin miljardi euroa.

Kokonaisliikevaihtoon sisältyy lisäksi Power Conversion -yksikkö (liikevaihto 0,5 miljardia euroa), Corporate-osuus (0,2 miljardia euroa) ja konsernitasolla tehtävä miljardin euron oikaisu alaspäin (”corporate buffer”).

| (35) | Rakenneuudistus toteutetaan mainituilla aloilla seuraavasti:






  — | Power Environment- ja Power Turbo-Systems -yksiköiden toiminnan uudelleenjärjestely käsittää eräiden tuotantolaitosten pienentämisen tai sulkemisen, jonka tarkoituksena on ensisijaisesti työntekijämäärän vähentäminen ja toimintojen maantieteellisen jakautumisen järkeistäminen. |
| --- | --- | --- |

(35)

Rakenneuudistus toteutetaan mainituilla aloilla seuraavasti:

—

Power Environment- ja Power Turbo-Systems -yksiköiden toiminnan uudelleenjärjestely käsittää eräiden tuotantolaitosten pienentämisen tai sulkemisen, jonka tarkoituksena on ensisijaisesti työntekijämäärän vähentäminen ja toimintojen maantieteellisen jakautumisen järkeistäminen.

| — | luopuminen teollisuuskäyttöön tarkoitettujen höyryturbiinien (Industrial Steam Turbines, IST, osa Power Turbo-Systems -yksikköä) tuotannosta ja Ranskassa toimivan La Courneuven tuotantoyksikön lakkauttaminen, |
| --- | --- |

—

luopuminen teollisuuskäyttöön tarkoitettujen höyryturbiinien (Industrial Steam Turbines, IST, osa Power Turbo-Systems -yksikköä) tuotannosta ja Ranskassa toimivan La Courneuven tuotantoyksikön lakkauttaminen,

| — | rautatieliikennesektorin uudelleenjärjestely, joka käsittää eräiden tuotantoyksiköiden supistamisen tai sulkemisen ja työntekijöiden määrän vähentämisen, |
| --- | --- |

—

rautatieliikennesektorin uudelleenjärjestely, joka käsittää eräiden tuotantoyksiköiden supistamisen tai sulkemisen ja työntekijöiden määrän vähentämisen,

| — | laivanrakennusalan toiminnan supistaminen sen jälkeen, kun Saint-Malon telakat on suljettu vuoden 2003 alussa tehdyn päätöksen mukaisesti. Päätoimipaikassa Saint-Nazairessa on tarkoitus vähentää työntekijöiden määrää varhaiseläkkeiden avulla. |
| --- | --- |

—

laivanrakennusalan toiminnan supistaminen sen jälkeen, kun Saint-Malon telakat on suljettu vuoden 2003 alussa tehdyn päätöksen mukaisesti. Päätoimipaikassa Saint-Nazairessa on tarkoitus vähentää työntekijöiden määrää varhaiseläkkeiden avulla.

| (36) | Taulukossa 2 kuvataan mainittujen toimenpiteiden vaikutusta kullakin liiketoiminta-alueella kyseisinä tilikausina (vuodesta 2003 vuoteen 2006). Rakenneuudistusten avulla saatavien säästöjen arvellaan olevan seuraavina vuosina [...] (6) miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(36)

Taulukko 2

Yhteenveto toimintojen uudelleenjärjestelystä kolmen vuoden aikana

| | Työntekijöiden
  (yksikköjen) määrän väheneminen | Rakenneuudistuksen kustannukset
  (milj. euroa) | Arvioitu säästö
  (milj. euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Power Environment | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] |
| Power Conversion | [...] | [...] | [...] |
| T&D | | [...] | |
| Power Services + IST | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] |
| Corporate | [...] | [...] | [...] |
| Yhteensä | [...] | [...] (7) | [...] |

Työntekijöiden

(yksikköjen) määrän väheneminen

Rakenneuudistuksen kustannukset

(milj. euroa)

Arvioitu säästö

(milj. euroa)

Power Environment

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

Power Conversion

[...]

[...]

[...]

T&D

[...]

Power Services + IST

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

Corporate

[...]

[...]

[...]

Yhteensä

[...]

[...] (7)

[...]

| (37) | Rahoitusrakenteen uudistamisen perustana on Alstomin, valtion ja pankkien toimenpiteistä koostuva rahoituspaketti. |
| --- | --- |

(37)

Rahoitusrakenteen uudistamisen perustana on Alstomin, valtion ja pankkien toimenpiteistä koostuva rahoituspaketti.

| (38) | Ensimmäinen rahoituspaketti saatiin valmiiksi 2 päivänä elokuuta 2003. Komission aloitettua muodollisen tutkintamenettelyn Ranska ilmoitti 26 päivänä syyskuuta 2003, että kyseistä rahoitussopimusta oli muutettu niin, ettei se enää sisältänyt toimenpiteitä, jotka olisivat merkinneet valtion automaattista ja peruuttamatonta osallistumista Alstomin pääomaan ilman komission ennakkohyväksyntää, jota valtiontukisäännöt edellyttävät. Uusi sopimus, jonka ehtoja kuvataan jäljempänä, korvasi 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyn sopimuksen. |
| --- | --- |

(38)

Ensimmäinen rahoituspaketti saatiin valmiiksi 2 päivänä elokuuta 2003. Komission aloitettua muodollisen tutkintamenettelyn Ranska ilmoitti 26 päivänä syyskuuta 2003, että kyseistä rahoitussopimusta oli muutettu niin, ettei se enää sisältänyt toimenpiteitä, jotka olisivat merkinneet valtion automaattista ja peruuttamatonta osallistumista Alstomin pääomaan ilman komission ennakkohyväksyntää, jota valtiontukisäännöt edellyttävät. Uusi sopimus, jonka ehtoja kuvataan jäljempänä, korvasi 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyn sopimuksen.

| (39) | Rahoituspaketti käsittää ensinnäkin Ranskan valtion antaman sitoumuksen merkitä 300 miljoonan euron arvosta etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita, jotka voidaan lunastaa osakkeina (Titres Subordonnés à Durée Déterminée Remboursables en Actions, TSDDRA) (toimenpide 1). Yksi tällainen arvopaperi vastaa yhtä osaketta, ja sen merkintähinta on 1,25 euroa. Arvopaperit ovat voimassa 20 vuotta, ja komission päätökseen saakka ne tuottivat vuosittain 2 prosentin kiinteän koron. Arvopaperit ovat luonteeltaan etuoikeudettomia lainoja, jotka ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin vaihtovelkakirjalainat (obligations remboursables en actions, ORA), määräaikaiset etuoikeudettomat lainat (prêts subordonnés à durée déterminée, PSDD) ja määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit (titres subordonnés à durée déterminée, TSDD). (8) |
| --- | --- |

(39)

Rahoituspaketti käsittää ensinnäkin Ranskan valtion antaman sitoumuksen merkitä 300 miljoonan euron arvosta etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita, jotka voidaan lunastaa osakkeina (Titres Subordonnés à Durée Déterminée Remboursables en Actions, TSDDRA) (toimenpide 1). Yksi tällainen arvopaperi vastaa yhtä osaketta, ja sen merkintähinta on 1,25 euroa. Arvopaperit ovat voimassa 20 vuotta, ja komission päätökseen saakka ne tuottivat vuosittain 2 prosentin kiinteän koron. Arvopaperit ovat luonteeltaan etuoikeudettomia lainoja, jotka ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin vaihtovelkakirjalainat (obligations remboursables en actions, ORA), määräaikaiset etuoikeudettomat lainat (prêts subordonnés à durée déterminée, PSDD) ja määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit (titres subordonnés à durée déterminée, TSDD). (8)

| (40) | Arvopaperien muuttamiseen osakkeiksi sovelletaan seuraavaa ehtoa: ”Yhtiön liikkeeseen laskemat ja valtion merkitsemät etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina, muutetaan yhtiön tavallisiksi osakkeiksi siten, että yksi etuoikeudeton määräaikainen arvopaperi vastaa yhtä tavallista osaketta, jonka nimellisarvo on 1,25 euroa, sillä ehdolla, että Euroopan komissio antaa päätöksen, jonka mukaan se, että valtio merkitsee Alstomin liikkeeseen laskemia etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita, jotka voidaan lunastaa osakkeina, ja että kyseiset arvopaperit lunastetaan osakkeina, on yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea tai ei ole lainkaan valtiontukea. Arvopaperit lunastetaan osakkeina niiden täydestä arvosta automaattisesti ensimmäisenä työpäivänä sen jälkeen, kun valtio on saanut komission päätöksen”. |
| --- | --- |

(40)

Arvopaperien muuttamiseen osakkeiksi sovelletaan seuraavaa ehtoa: ”Yhtiön liikkeeseen laskemat ja valtion merkitsemät etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina, muutetaan yhtiön tavallisiksi osakkeiksi siten, että yksi etuoikeudeton määräaikainen arvopaperi vastaa yhtä tavallista osaketta, jonka nimellisarvo on 1,25 euroa, sillä ehdolla, että Euroopan komissio antaa päätöksen, jonka mukaan se, että valtio merkitsee Alstomin liikkeeseen laskemia etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita, jotka voidaan lunastaa osakkeina, ja että kyseiset arvopaperit lunastetaan osakkeina, on yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea tai ei ole lainkaan valtiontukea. Arvopaperit lunastetaan osakkeina niiden täydestä arvosta automaattisesti ensimmäisenä työpäivänä sen jälkeen, kun valtio on saanut komission päätöksen”.

| (41) | Valtio on sitoutunut olemaan luovuttamatta arvopapereita tai niiden lunastamisesta saatuja osakkeita ennen yhtiön täydellistä elpymistä. |
| --- | --- |

(41)

Valtio on sitoutunut olemaan luovuttamatta arvopapereita tai niiden lunastamisesta saatuja osakkeita ennen yhtiön täydellistä elpymistä.

| (42) | Pankit puolestaan antoivat peruuttamattoman sitoumuksen, jonka mukaan ne merkitsevät 300 miljoonan euron pääomankorotuksen, joka hyväksyttiin yhtiökokouksessa 18 päivänä marraskuuta 2003. Yhden osakkeen merkintähinta on 1,25 euroa. |
| --- | --- |

(42)

Pankit puolestaan antoivat peruuttamattoman sitoumuksen, jonka mukaan ne merkitsevät 300 miljoonan euron pääomankorotuksen, joka hyväksyttiin yhtiökokouksessa 18 päivänä marraskuuta 2003. Yhden osakkeen merkintähinta on 1,25 euroa.

| (43) | Sopimus sisältää myös lyhyen aikavälin rahoitusjärjestelyjä, joiden arvo on yhteensä 1,5 miljardia euroa (toimenpide 2). Ranska sitoutui uusimaan joko suoraan tai Caisse des Dépôts et Consignationsin (”CDC”) välityksellä 300 miljoonan euron yritystodistukset siihen asti, kunnes 12 kuukautta on kulunut viimeisestä ennen helmikuun 8 päivää 2004 suoritetusta liikkeeseenlaskusta, ja merkitsemään tarvittaessa korkeintaan 900 miljoonan euron yritystodistukset. Näin ollen valtion rahoituksen arvo on yhteensä 1,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(43)

Sopimus sisältää myös lyhyen aikavälin rahoitusjärjestelyjä, joiden arvo on yhteensä 1,5 miljardia euroa (toimenpide 2). Ranska sitoutui uusimaan joko suoraan tai Caisse des Dépôts et Consignationsin (”CDC”) välityksellä 300 miljoonan euron yritystodistukset siihen asti, kunnes 12 kuukautta on kulunut viimeisestä ennen helmikuun 8 päivää 2004 suoritetusta liikkeeseenlaskusta, ja merkitsemään tarvittaessa korkeintaan 900 miljoonan euron yritystodistukset. Näin ollen valtion rahoituksen arvo on yhteensä 1,2 miljardia euroa.

| (44) | Valtio merkitsi yritystodistuksia koko 900 miljoonan euron arvosta. Alstom on jo maksanut lainan takaisin seuraavasti: 23 päivänä joulukuuta 2003 maksettiin 800 miljoonaa euroa, jotka olivat peräisin 39, 47 ja 48 kappaleessa kuvatuista pitkäaikaisista rahoitusjärjestelyistä (TSDDRA, TSDD ja PSDD), ja tammikuussa 2004 jäljelle jääneet 100 miljoonaa euroa voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnistä Arevalle saaduista tuloista. |
| --- | --- |

(44)

Valtio merkitsi yritystodistuksia koko 900 miljoonan euron arvosta. Alstom on jo maksanut lainan takaisin seuraavasti: 23 päivänä joulukuuta 2003 maksettiin 800 miljoonaa euroa, jotka olivat peräisin 39, 47 ja 48 kappaleessa kuvatuista pitkäaikaisista rahoitusjärjestelyistä (TSDDRA, TSDD ja PSDD), ja tammikuussa 2004 jäljelle jääneet 100 miljoonaa euroa voimansiirto- ja jakeluyksikön myynnistä Arevalle saaduista tuloista.

| (45) | Pankit puolestaan sitoutuivat merkitsemään 300 miljoonan euron yritystodistukset, jotka uusitaan siihen asti, kunnes 12 kuukautta on kulunut viimeisestä ennen helmikuun 8 päivää 2004 järjestystä liikkeeseenlaskusta. |
| --- | --- |

(45)

Pankit puolestaan sitoutuivat merkitsemään 300 miljoonan euron yritystodistukset, jotka uusitaan siihen asti, kunnes 12 kuukautta on kulunut viimeisestä ennen helmikuun 8 päivää 2004 järjestystä liikkeeseenlaskusta.

| (46) | Sopimus sisältää myös pankkien antamat 3,5 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3), joista 65 prosentille eli 2,275 miljardille eurolle valtio antoi vastatakauksen. Vakuusjärjestelmän oli tarkoitus olla voimassa siihen asti, kunnes yhteensä 3,5 miljardin euron vakuussumma olisi käytetty loppuun. Vakuuksien kattamien toimitussopimusten kesto saa olla enintään 7 vuotta. Vastatakaus annettiin Banques Populaires -konserniin kuuluvan teollisuuden kehittämisrahaston (Caisse Française de Développement Industriel, CFDI) välityksellä. Toimenpidettä koskevissa huomautuksissaan Ranska toteaa, että vastatakauksen on antanut valtio. |
| --- | --- |

(46)

Sopimus sisältää myös pankkien antamat 3,5 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3), joista 65 prosentille eli 2,275 miljardille eurolle valtio antoi vastatakauksen. Vakuusjärjestelmän oli tarkoitus olla voimassa siihen asti, kunnes yhteensä 3,5 miljardin euron vakuussumma olisi käytetty loppuun. Vakuuksien kattamien toimitussopimusten kesto saa olla enintään 7 vuotta. Vastatakaus annettiin Banques Populaires -konserniin kuuluvan teollisuuden kehittämisrahaston (Caisse Française de Développement Industriel, CFDI) välityksellä. Toimenpidettä koskevissa huomautuksissaan Ranska toteaa, että vastatakauksen on antanut valtio.

| (47) | Neljäs toimenpide on määräaikainen etuoikeudeton laina (Prêt Subordonné à Durée Déterminée, PSDD), jonka suuruus on 1,5 miljardia euroa ja laina-aika viisi vuotta. Valtion oli tarkoitus myöntää tästä summasta 300 miljoonaa ja pankkien 1,2 miljardia. Joulukuun 5 päivänä 2003 lähettämissään huomautuksissa Ranska totesi, että lainan myönsi lopulta CFDI. Valtio antoi CFDI:lle ainoastaan kyseisen lainasumman kattavan takauksen. Määräaikaisen etuoikeudettoman lainan korko on Euribor + 450 peruspistettä, joista 300 pistettä on maksettava kunkin korkokauden lopussa ja 150 pistettä pääomitetaan ja maksetaan loppumaksun yhteydessä. Laina on luonteeltaan etuoikeudeton velka, jonka etuoikeusasema on kuitenkin parempi kuin osakkeina lunastettavien etuoikeudettomien määräaikaisten arvopaperien (TSDDRA), määräaikaisten etuoikeudettomien arvopaperien (TSDD) ja vaihtovelkakirjalainojen (ORA). |
| --- | --- |

(47)

Neljäs toimenpide on määräaikainen etuoikeudeton laina (Prêt Subordonné à Durée Déterminée, PSDD), jonka suuruus on 1,5 miljardia euroa ja laina-aika viisi vuotta. Valtion oli tarkoitus myöntää tästä summasta 300 miljoonaa ja pankkien 1,2 miljardia. Joulukuun 5 päivänä 2003 lähettämissään huomautuksissa Ranska totesi, että lainan myönsi lopulta CFDI. Valtio antoi CFDI:lle ainoastaan kyseisen lainasumman kattavan takauksen. Määräaikaisen etuoikeudettoman lainan korko on Euribor + 450 peruspistettä, joista 300 pistettä on maksettava kunkin korkokauden lopussa ja 150 pistettä pääomitetaan ja maksetaan loppumaksun yhteydessä. Laina on luonteeltaan etuoikeudeton velka, jonka etuoikeusasema on kuitenkin parempi kuin osakkeina lunastettavien etuoikeudettomien määräaikaisten arvopaperien (TSDDRA), määräaikaisten etuoikeudettomien arvopaperien (TSDD) ja vaihtovelkakirjalainojen (ORA).

| (48) | Ranska on sitoutunut merkitsemään valtiolle suunnatussa annissa määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (Titres Subordonnés à Durée Déterminée, TSDD) 200 miljoonan euron arvosta 15 vuodeksi (toimenpide 5, entinen toimenpide 4a). Arvopapereihin sovelletaan viitekorkoa, jota korotetaan vuodessa 500 peruspisteellä, joista 350 pistettä on maksettava vuosittain ja 150 pistettä pääomitetaan ja maksetaan loppumaksun yhteydessä. Kyseiset arvopaperit ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin ORA- ja PSDD-muotoiset velat ja/tai etuoikeutetut velat. |
| --- | --- |

(48)

Ranska on sitoutunut merkitsemään valtiolle suunnatussa annissa määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (Titres Subordonnés à Durée Déterminée, TSDD) 200 miljoonan euron arvosta 15 vuodeksi (toimenpide 5, entinen toimenpide 4a). Arvopapereihin sovelletaan viitekorkoa, jota korotetaan vuodessa 500 peruspisteellä, joista 350 pistettä on maksettava vuosittain ja 150 pistettä pääomitetaan ja maksetaan loppumaksun yhteydessä. Kyseiset arvopaperit ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin ORA- ja PSDD-muotoiset velat ja/tai etuoikeutetut velat.

| (49) | Jo mainittujen tukitoimien lisäksi pankit takaavat vaihtovelkakirjalainojen (obligations remboursables en actions, ORA) liikkeeseenlaskun 1 miljardin euron arvosta. Ensisijainen merkintäoikeus on yhtiön nykyisillä osakkailla. Vaihtovelkakirjalainat, joiden arvoksi on vahvistettu 900 miljoonaa euroa, voidaan lunastaa osakkeina aikaisintaan viiden vuoden kuluttua operaation käynnistämisestä. Liikkeeseenlaskun ehdot ovat seuraavat: vuoden 2004 lopussa maksetaan korkoa 2 prosenttia, yksi vaihtovelkakirjalaina vastaa yhtä osaketta, merkintähinta on 1,40 euroa ja emissiovoitto 10–20 prosenttia. Kyseiset velat ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin PSDD-muotoiset velat mutta paremmassa asemassa kuin TSDDRA- ja TSDD-muotoiset velat. |
| --- | --- |

(49)

Jo mainittujen tukitoimien lisäksi pankit takaavat vaihtovelkakirjalainojen (obligations remboursables en actions, ORA) liikkeeseenlaskun 1 miljardin euron arvosta. Ensisijainen merkintäoikeus on yhtiön nykyisillä osakkailla. Vaihtovelkakirjalainat, joiden arvoksi on vahvistettu 900 miljoonaa euroa, voidaan lunastaa osakkeina aikaisintaan viiden vuoden kuluttua operaation käynnistämisestä. Liikkeeseenlaskun ehdot ovat seuraavat: vuoden 2004 lopussa maksetaan korkoa 2 prosenttia, yksi vaihtovelkakirjalaina vastaa yhtä osaketta, merkintähinta on 1,40 euroa ja emissiovoitto 10–20 prosenttia. Kyseiset velat ovat huonommassa etuoikeusasemassa kuin PSDD-muotoiset velat mutta paremmassa asemassa kuin TSDDRA- ja TSDD-muotoiset velat.

| (50) | Taulukossa 3 esitetään kaikki Alstomin tueksi laaditun rahoituspaketin toimenpiteet, joista Ranska ilmoitti komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003 ja jotka korvaavat 2 päivänä elokuuta 2003 sovitun paketin.
  Taulukko 3
  Syyskuussa 2003 laadittu tukipaketti







  (määrät ovat miljardeja euroja) |
| --- | --- |
| Toimenpide | Pankit/sijoittajat | Valtion sitoumukset (9) |
| Ensimmäinen pääoman korotus | 0,30 | — |
| Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1) | — | 0,30 |
| Lyhtyaikaiset likvidit varat (toimenpide 2) | 0,30 | 1,20 |
| 3,5 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3) | 3,5 | Vastatakaus 65 prosentille eli 2,275 miljardille |
| Etuoikeudettomat määräaikaiset lainat (toimenpide 4) | 1,20 | CFDI:lle annettu takaus, jonka määrä on 0,30 |
| Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit (toimenpide 5) | — | 0,20 |
| Vaihtovelkakirjalainat | 0,90 | — |

(50)

Taulukossa 3 esitetään kaikki Alstomin tueksi laaditun rahoituspaketin toimenpiteet, joista Ranska ilmoitti komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003 ja jotka korvaavat 2 päivänä elokuuta 2003 sovitun paketin.

Taulukko 3

Syyskuussa 2003 laadittu tukipaketti

(määrät ovat miljardeja euroja)

Toimenpide

Pankit/sijoittajat

Valtion sitoumukset (9)

Ensimmäinen pääoman korotus

0,30

—

Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1)

—

0,30

Lyhtyaikaiset likvidit varat (toimenpide 2)

0,30

1,20

3,5 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3)

3,5

Vastatakaus 65 prosentille eli 2,275 miljardille

Etuoikeudettomat määräaikaiset lainat (toimenpide 4)

1,20

CFDI:lle annettu takaus, jonka määrä on 0,30

Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit (toimenpide 5)

—

0,20

Vaihtovelkakirjalainat

0,90

—

| (51) | Toukokuussa 2004 Ranska ilmoitti komissiolle tukipaketin muutoksista, jotka valtion ja pankkien oli tarkoitus toteuttaa kesällä 2004. Uusi tukipaketti sisältää kaksi muutosta olemassa oleviin toimenpiteisiin ja yhden uuden toimenpiteen. |
| --- | --- |

(51)

Toukokuussa 2004 Ranska ilmoitti komissiolle tukipaketin muutoksista, jotka valtion ja pankkien oli tarkoitus toteuttaa kesällä 2004. Uusi tukipaketti sisältää kaksi muutosta olemassa oleviin toimenpiteisiin ja yhden uuden toimenpiteen.

| (52) | Ensinnäkin vakuuksille annettu valtion vastatakaus (toimenpide 3) vapautetaan ja tilalle asetetaan takausmekanismi, joka kattaa pankkien antamat, yhteensä 8 miljardin euron arvoiset uudet vakuudet. Uusia vakuuksia koskeva takausmekanismi toimii seuraavasti: Tappiot katetaan ensisijaisesti yrityksen asettamalla 700 miljoonan euron käteisvakuudella. Toissijaisesti tappiot katetaan 1,3 miljardin euron takauksella, johon osallistuvat tasavertaisesti (pari passu) valtio 1,25 miljardilla eurolla ja pankit 50 miljoonalla eurolla. Mikään takaus ei kata yli 2 miljardin euron tappioita, vaan ne jäävät kokonaisuudessaan vakuuksia antaneiden pankkien vastattaviksi. Vakuuksia voidaan antaa kahden vuoden ajan kyseisen vakuusohjelman käynnistämisestä. Ohjelman arvioitu alkamisaika oli kesällä 2004. Kyseisenä aikana vakuuksien yhteismäärä vähenee sitä mukaa, kun olemassa olevia vakuuksia poistetaan Alstomin saatua tuotteet valmiiksi ja toimitettua ne asiakkaille. Toisaalta samana aikana voidaan antaa uusia vakuuksia edellyttäen, että vakuuksien yhteismäärä ei ylitä 8 miljardia euroa. Heti kun vakuuksien antamisaika loppuu eikä uusia vakuuksia voi enää asettaa, vakuuksien yhteismäärä alkaa supistua sitä mukaa kuin niitä poistetaan. Samanaikaisesti takauksia poistetaan siten, että niiden arvo on aina vähintään 25 prosenttia vakuuksien yhteismäärästä. Ensin poistetaan toissijainen 1,3 miljardin euron vakuus ja sen jälkeen 700 miljoonan euron ensisijainen vakuus. Näin ollen riski, että valtio joutuu maksajaksi, poistuu todennäköisesti vuosien 2008 ja 2009 vaihteesta lähtien, kun taas aiemman takausmekanismin kohdalla näin olisi tapahtunut vasta vuosien 2011 ja 2012 vaihteessa, sillä aiemmassa järjestelmässä valtion vastatakauksen poistaminen ei ollut etusijalla. On huomattava, että mainittu 8 miljardin euron määrä ei vastaa pelkästään asetettavia uusia vakuuksia. Itse asiassa kaikki pankkien syyskuun 2003 jälkeen antamat vakuudet, joita valtion myöntämä 65 prosentin vastatakaus ei enää koske, ja eräin edellytyksin ja rajoituksin ennen syyskuuta 2003 annetut vakuudet, voidaan sisällyttää kyseiseen uuteen 8 miljardin euron vakuuspakettiin. Näin kyseiset vakuudet voivat myös hyötyä vastaavasta takausmekanismista. |
| --- | --- |

(52)

Ensinnäkin vakuuksille annettu valtion vastatakaus (toimenpide 3) vapautetaan ja tilalle asetetaan takausmekanismi, joka kattaa pankkien antamat, yhteensä 8 miljardin euron arvoiset uudet vakuudet. Uusia vakuuksia koskeva takausmekanismi toimii seuraavasti: Tappiot katetaan ensisijaisesti yrityksen asettamalla 700 miljoonan euron käteisvakuudella. Toissijaisesti tappiot katetaan 1,3 miljardin euron takauksella, johon osallistuvat tasavertaisesti (pari passu) valtio 1,25 miljardilla eurolla ja pankit 50 miljoonalla eurolla. Mikään takaus ei kata yli 2 miljardin euron tappioita, vaan ne jäävät kokonaisuudessaan vakuuksia antaneiden pankkien vastattaviksi. Vakuuksia voidaan antaa kahden vuoden ajan kyseisen vakuusohjelman käynnistämisestä. Ohjelman arvioitu alkamisaika oli kesällä 2004. Kyseisenä aikana vakuuksien yhteismäärä vähenee sitä mukaa, kun olemassa olevia vakuuksia poistetaan Alstomin saatua tuotteet valmiiksi ja toimitettua ne asiakkaille. Toisaalta samana aikana voidaan antaa uusia vakuuksia edellyttäen, että vakuuksien yhteismäärä ei ylitä 8 miljardia euroa. Heti kun vakuuksien antamisaika loppuu eikä uusia vakuuksia voi enää asettaa, vakuuksien yhteismäärä alkaa supistua sitä mukaa kuin niitä poistetaan. Samanaikaisesti takauksia poistetaan siten, että niiden arvo on aina vähintään 25 prosenttia vakuuksien yhteismäärästä. Ensin poistetaan toissijainen 1,3 miljardin euron vakuus ja sen jälkeen 700 miljoonan euron ensisijainen vakuus. Näin ollen riski, että valtio joutuu maksajaksi, poistuu todennäköisesti vuosien 2008 ja 2009 vaihteesta lähtien, kun taas aiemman takausmekanismin kohdalla näin olisi tapahtunut vasta vuosien 2011 ja 2012 vaihteessa, sillä aiemmassa järjestelmässä valtion vastatakauksen poistaminen ei ollut etusijalla. On huomattava, että mainittu 8 miljardin euron määrä ei vastaa pelkästään asetettavia uusia vakuuksia. Itse asiassa kaikki pankkien syyskuun 2003 jälkeen antamat vakuudet, joita valtion myöntämä 65 prosentin vastatakaus ei enää koske, ja eräin edellytyksin ja rajoituksin ennen syyskuuta 2003 annetut vakuudet, voidaan sisällyttää kyseiseen uuteen 8 miljardin euron vakuuspakettiin. Näin kyseiset vakuudet voivat myös hyötyä vastaavasta takausmekanismista.

| (53) | Toiseksi Ranska sitoutuu muuttamaan saatavansa Alstomilta pääomaksi vuoden 2004 aikana. Saatavien koostumus on seuraava: 300 miljoonan euron arvosta määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja, jotka CFDI on myöntänyt (toimenpide 4), ja 200 miljoonan euron arvosta määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (toimenpide 5). Myös pankit voivat muuttaa osan saatavistaan pääomaksi. |
| --- | --- |

(53)

Toiseksi Ranska sitoutuu muuttamaan saatavansa Alstomilta pääomaksi vuoden 2004 aikana. Saatavien koostumus on seuraava: 300 miljoonan euron arvosta määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja, jotka CFDI on myöntänyt (toimenpide 4), ja 200 miljoonan euron arvosta määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (toimenpide 5). Myös pankit voivat muuttaa osan saatavistaan pääomaksi.

| (54) | Kesällä 2004 pääomaa oli tarkoitus korottaa vielä 1–1,2 miljardia euroa (toimenpide 6). Valtion osallistuminen pääoman korotukseen vastaa sen osuutta yrityksen pääomasta sen jälkeen, kun etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit (TSDDRA) on muutettu osakkeiksi (17–18,5 prosenttia). Valtion osuus pääoman korotuksesta on siis 170–222 miljoonaa euroa. Loput uusista osakkeista lasketaan markkinoille, ja pankit sitoutuvat merkitsemään osakkeita. Pääoman korotuksen tarkoituksena on saada kokoon ensisijaisena vakuutena toimivan käteisvakuuden edellyttämät 700 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(54)

Kesällä 2004 pääomaa oli tarkoitus korottaa vielä 1–1,2 miljardia euroa (toimenpide 6). Valtion osallistuminen pääoman korotukseen vastaa sen osuutta yrityksen pääomasta sen jälkeen, kun etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit (TSDDRA) on muutettu osakkeiksi (17–18,5 prosenttia). Valtion osuus pääoman korotuksesta on siis 170–222 miljoonaa euroa. Loput uusista osakkeista lasketaan markkinoille, ja pankit sitoutuvat merkitsemään osakkeita. Pääoman korotuksen tarkoituksena on saada kokoon ensisijaisena vakuutena toimivan käteisvakuuden edellyttämät 700 miljoonaa euroa.

| (55) | Taulukossa 4 on yhteenveto tämän päätöksen kohteena olevaan uuteen tukipakettiin sisältyvistä toimenpiteistä.
  Taulukko 4
  Toukokuussa 2004 laadittu tukipaketti







  (määrät ovat miljardeja euroja) |
| --- | --- |
| Toimenpide | Pankit/sijoittajat | Valtion sitoumukset |
| Ensimmäinen pääoman korotus | 0,30 | — |
| Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1) | — | 0,30 |
| Lyhtyaikaiset likvidit varat (toimenpide 2) | 0,30 | 1,20 |
| 8 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3) | 8 | Toissijainen takaus 1,25 |
| Määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 4) | 1,20 | 0,30 |
| Määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 5) | — | 0,20 |
| Vaihtovelkakirjalainat | 0,90 | — |
| Toinen pääoman korotus (toimenpide 6) | 0,83/0,99 | 0,17/0,22 |

(55)

Taulukossa 4 on yhteenveto tämän päätöksen kohteena olevaan uuteen tukipakettiin sisältyvistä toimenpiteistä.

Taulukko 4

Toukokuussa 2004 laadittu tukipaketti

(määrät ovat miljardeja euroja)

Toimenpide

Pankit/sijoittajat

Valtion sitoumukset

Ensimmäinen pääoman korotus

0,30

—

Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1)

—

0,30

Lyhtyaikaiset likvidit varat (toimenpide 2)

0,30

1,20

8 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3)

8

Toissijainen takaus 1,25

Määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 4)

1,20

0,30

Määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 5)

—

0,20

Vaihtovelkakirjalainat

0,90

—

Toinen pääoman korotus (toimenpide 6)

0,83/0,99

0,17/0,22

| (56) | Ranska arvioi, että Alstom voi saada takaisin pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistussuunnitelman avulla. Arviot sisältyvät rahoitussuunnitelman (Three Year Treasury Plan) versioon W10. Kyseessä on viimeinen saatavilla oleva versio, jossa näkyvät kaikki tilikausien 2003–2004, 2004–2005 ja 2005–2006 ennakkoarviot. Suunnitelman keskeiset luvut esitetään taulukossa 5. |
| --- | --- |

(56)

Taulukko 5

Ote Alstomin kolmivuotisesta rahoitussuunnitelmasta – versio W10, syyskuu 2003

| (määrät ovat miljardeja euroja) |
| --- |
| Tilikausi | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 |
| Saadut tilaukset | 19,123 | [↘] (10) | [↗] | [↗] |
| Teollisuuskäyttöön tarkoitetut turbiinit | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (mukaan luettuna Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Corporate & muut | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liikkumavara | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Myynti | 21,351 | [↘] | [↘] | [↗] |
| Teollisuuskäyttöön tarkoitetut turbiinit | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (mukaan luettuna Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Corporate & muut | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liikkumavara | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Toiminnan tuotto
  liiketoiminnallinen kate | (0,507)
  – 2,4 % | [↗] | [↗] | [↗] |
| Voitto ennen korkoja ja veroja | (1,062) | [↗] | [↗] | [↗] |
| Nettokassavirta | (0,265) | [↘] | [↗] | [↘] |
| Kokonaisbruttovelka | 6,688 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Rahoitusvelka | 4,918 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Omat varat | 0,847 | [↗] | [↘] | [↗] |
| Velat/omat varat | 581 % | [↘] | [↗] | [↘] |

(määrät ovat miljardeja euroja)

Tilikausi

2002–2003

2003–2004

2004–2005

2005–2006

Saadut tilaukset

19,123

[↘] (10)

[↗]

[↗]

Teollisuuskäyttöön tarkoitetut turbiinit

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (mukaan luettuna Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Corporate & muut

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikkumavara

[...]

[...]

[...]

[...]

Myynti

21,351

[↘]

[↘]

[↗]

Teollisuuskäyttöön tarkoitetut turbiinit

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (mukaan luettuna Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Corporate & muut

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikkumavara

[...]

[...]

[...]

[...]

Toiminnan tuotto

liiketoiminnallinen kate

(0,507)

– 2,4 %

[↗]

[↗]

[↗]

Voitto ennen korkoja ja veroja

(1,062)

[↗]

[↗]

[↗]

Nettokassavirta

(0,265)

[↘]

[↗]

[↘]

Kokonaisbruttovelka

6,688

[↘]

[↘]

[↘]

Rahoitusvelka

4,918

[↘]

[↘]

[↘]

Omat varat

0,847

[↗]

[↘]

[↗]

Velat/omat varat

581 %

[↘]

[↗]

[↘]

| (57) | Toukokuussa 2004 ilmoitettujen tukipaketin muutosten johdosta Ranska on toimittanut komissiolle uudet rahoitusennusteet. Keskeiset luvut esitetään taulukossa 6. Taulukko käsittää kaksi arvoa: ensimmäinen vastaa tapausta, jossa pankit muuttavat pääomaksi toukokuussa 2004 ilmoitetussa tukipaketissa mainitun saatavien enimmäismäärän (700 miljoonaa euroa), ja toinen tapausta, jossa pankit eivät muuta saataviaan lainkaan pääomaksi. Ennusteissa ei ole otettu huomioon myyntejä, jotka yhtiön on toteutettava. |
| --- | --- |

(57)

Taulukko 6

Uudet ennusteet, joissa näkyvät uusien rahoitustoimenpiteiden vaikutukset

| (määrät ovat miljardeja euroja) |
| --- |
| Tilikausi | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 |
| Kokonaisbruttovelka | [...] | [↘] | [↘] |
| Rahoitusvelka | [...] | [↘] | [↘] |
| Omat varat | [...] | [↘] | [↗] |
| Velat/omat varat | [...] | [↘] | [↘] |

(määrät ovat miljardeja euroja)

Tilikausi

2004–2005

2005–2006

2006–2007

Kokonaisbruttovelka

[...]

[↘]

[↘]

Rahoitusvelka

[...]

[↘]

[↘]

Omat varat

[...]

[↘]

[↗]

Velat/omat varat

[...]

[↘]

[↘]

4.   Muut toimenpiteet

| (58) | Edellä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa mainittiin toimenpide, josta komissio oli kuullut lehdistön välityksellä ja jota koskeva tietopyyntö oli toimitettu Ranskalle 10 päivänä heinäkuuta 2003 (toimenpide 7, entinen toimenpide 5). Lehdistön mukaan ydinvoimayhtiö Areva oli tarjoutunut ostamaan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön oletettavasti yli miljardin euron hinnasta. Ranskan mukaan valtio antoi hallintoneuvoston kokouksessa 1 päivänä heinäkuuta 2003 hyväksyntänsä (11) Arevan johtokunnan ehdotukselle tehdä kyseinen ostotarjous. On huomattava, että kyseinen toimenpide mainitaan erikseen rakenneuudistussuunnitelmassa ja 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(58)

Edellä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa mainittiin toimenpide, josta komissio oli kuullut lehdistön välityksellä ja jota koskeva tietopyyntö oli toimitettu Ranskalle 10 päivänä heinäkuuta 2003 (toimenpide 7, entinen toimenpide 5). Lehdistön mukaan ydinvoimayhtiö Areva oli tarjoutunut ostamaan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön oletettavasti yli miljardin euron hinnasta. Ranskan mukaan valtio antoi hallintoneuvoston kokouksessa 1 päivänä heinäkuuta 2003 hyväksyntänsä (11) Arevan johtokunnan ehdotukselle tehdä kyseinen ostotarjous. On huomattava, että kyseinen toimenpide mainitaan erikseen rakenneuudistussuunnitelmassa ja 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa.

| (59) | Lisäksi komissio on saanut tietoonsa useita toimenpiteitä, joista Ranska ei ole ilmoittanut. Komissio pyysi 28 päivänä elokuuta ja 3 päivänä joulukuuta 2003 Ranskalta tietoja seuraavista toimenpiteistä: |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi komissio on saanut tietoonsa useita toimenpiteitä, joista Ranska ei ole ilmoittanut. Komissio pyysi 28 päivänä elokuuta ja 3 päivänä joulukuuta 2003 Ranskalta tietoja seuraavista toimenpiteistä:

III   VALITTUJEN MENETTELYTAPOJEN PERUSTELU

| (60) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn voidakseen tarkistaa, ovatko sen tietoon kesällä 2003 tulleet toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea. Vaikka kyseiset toimenpiteet oli myönnetty valtion varoista ja niiden ansiosta Alstom saattoi jatkaa toimintaansa asianomaisilla markkinoilla, mikä uhkasi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, Ranska kiisti eräiden toimenpiteiden (erityisesti toimenpiteen 1) olevan valtiontukea. Lisäksi Ranska ei toimittanut riittävästi tietoa toimenpiteistä 7–10 ja katsoi muiden toimenpiteiden olevan pelastamis- ja rakenneuudistustukia. Kaikki tuet eivät todennäköisesti täytä kriteerejä, jotka on määritelty yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12) (jäljempänä ”suuntaviivat”). Tämä koskee erityisesti Ranskan pelastamistueksi luokittelemia toimenpiteitä sikäli kuin rakenneuudistussuunnitelma oli jo pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(60)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn voidakseen tarkistaa, ovatko sen tietoon kesällä 2003 tulleet toimenpiteet yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea. Vaikka kyseiset toimenpiteet oli myönnetty valtion varoista ja niiden ansiosta Alstom saattoi jatkaa toimintaansa asianomaisilla markkinoilla, mikä uhkasi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, Ranska kiisti eräiden toimenpiteiden (erityisesti toimenpiteen 1) olevan valtiontukea. Lisäksi Ranska ei toimittanut riittävästi tietoa toimenpiteistä 7–10 ja katsoi muiden toimenpiteiden olevan pelastamis- ja rakenneuudistustukia. Kaikki tuet eivät todennäköisesti täytä kriteerejä, jotka on määritelty yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12) (jäljempänä ”suuntaviivat”). Tämä koskee erityisesti Ranskan pelastamistueksi luokittelemia toimenpiteitä sikäli kuin rakenneuudistussuunnitelma oli jo pantu täytäntöön.

| (61) | Ranska muutti myöhemmin alkuperäisiä toimenpiteitä tehtyään pankkien kanssa uuden sopimuksen. Näistä toimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Muodollista tutkintamenettelyä laajennettiin näissä olosuhteissa kattamaan lisäksi uudet toimenpiteet, jotka korvasivat osaltaan 2 päivänä elokuuta 2003 tehtyyn sopimukseen sisältyvät toimenpiteet ja kasvattivat tukipaketin kokonaisarvoa. |
| --- | --- |

(61)

Ranska muutti myöhemmin alkuperäisiä toimenpiteitä tehtyään pankkien kanssa uuden sopimuksen. Näistä toimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Muodollista tutkintamenettelyä laajennettiin näissä olosuhteissa kattamaan lisäksi uudet toimenpiteet, jotka korvasivat osaltaan 2 päivänä elokuuta 2003 tehtyyn sopimukseen sisältyvät toimenpiteet ja kasvattivat tukipaketin kokonaisarvoa.

| (62) | Toukokuussa 2004 laaditun uuden tukipaketin johdosta komissio katsoi, ettei ollut tarpeen eikä aiheellista laajentaa tutkintamenettelyä toista kertaa. Ensinnäkin on todettu, että tehdyt muutokset eivät lisää tukien kokonaismäärää vaan päinvastoin alentavat sitä. Vakuuksille annettava valtion takaus (toimenpide 3), joka korvaa vanhan vastatakauksen, itse asiassa alentaa valtion rahoitusosuutta miljardilla eurolla. Lisäksi käyttöön otettu takausmekanismi merkitsee sitä, että tappiot katetaan ensisijaisesti yrityksen itsensä asettamalla 700 miljoonan euron vakuudella, ja valtio joutuu maksajaksi vasta toissijaisesti. Tappioiden suuruudesta riippumatta valtion takaama määrä on alempi kuin aiemmassa tukipaketissa. Kuten tämän päätöksen VI.3 osassa selitetään, vakuuksia on pidettävä valtiontukena, joka voi olla jopa 100 prosenttia niiden arvosta. Näissä olosuhteissa valtion takaussitoumuksen jatkamista kompensoi tuen huomattava aleneminen, joka johtuu uuden takausmekanismin käyttöönotosta. Myöskään valtion velan muuttaminen pääomaksi (toimenpide 4 ja 5) toukokuussa 2004 tehtyjen muutosten mukaisesti ei merkitse tuen lisäystä. Itse asiassa heti kun lainat on myönnetty, niiden katsotaan olevan tukea, joka on suuruudeltaan 100 prosenttia lainan määrästä, kuten VI.3 osassa selitetään. Valtion osallistumisella uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6) ei juuri ole merkitystä, kun sitä verrataan yksityisten tahojen osuuteen. Se vastaa suuruudeltaan valtion merkitsemää pääomaa, ja siihen sovelletaan samoja ehtoja kuin muidenkin osakkaiden osuuksiin. Kun ajatellaan valtion sitoumuksia kokonaisuutena, vakuuksille annettavan valtion takauksen pieneneminen kompensoi valtion osallistumista pääoman korotukseen. |
| --- | --- |

(62)

Toukokuussa 2004 laaditun uuden tukipaketin johdosta komissio katsoi, ettei ollut tarpeen eikä aiheellista laajentaa tutkintamenettelyä toista kertaa. Ensinnäkin on todettu, että tehdyt muutokset eivät lisää tukien kokonaismäärää vaan päinvastoin alentavat sitä. Vakuuksille annettava valtion takaus (toimenpide 3), joka korvaa vanhan vastatakauksen, itse asiassa alentaa valtion rahoitusosuutta miljardilla eurolla. Lisäksi käyttöön otettu takausmekanismi merkitsee sitä, että tappiot katetaan ensisijaisesti yrityksen itsensä asettamalla 700 miljoonan euron vakuudella, ja valtio joutuu maksajaksi vasta toissijaisesti. Tappioiden suuruudesta riippumatta valtion takaama määrä on alempi kuin aiemmassa tukipaketissa. Kuten tämän päätöksen VI.3 osassa selitetään, vakuuksia on pidettävä valtiontukena, joka voi olla jopa 100 prosenttia niiden arvosta. Näissä olosuhteissa valtion takaussitoumuksen jatkamista kompensoi tuen huomattava aleneminen, joka johtuu uuden takausmekanismin käyttöönotosta. Myöskään valtion velan muuttaminen pääomaksi (toimenpide 4 ja 5) toukokuussa 2004 tehtyjen muutosten mukaisesti ei merkitse tuen lisäystä. Itse asiassa heti kun lainat on myönnetty, niiden katsotaan olevan tukea, joka on suuruudeltaan 100 prosenttia lainan määrästä, kuten VI.3 osassa selitetään. Valtion osallistumisella uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6) ei juuri ole merkitystä, kun sitä verrataan yksityisten tahojen osuuteen. Se vastaa suuruudeltaan valtion merkitsemää pääomaa, ja siihen sovelletaan samoja ehtoja kuin muidenkin osakkaiden osuuksiin. Kun ajatellaan valtion sitoumuksia kokonaisuutena, vakuuksille annettavan valtion takauksen pieneneminen kompensoi valtion osallistumista pääoman korotukseen.

| (63) | Lisäksi on huomattu, että uuteen tukipakettiin toukokuussa 2004 tehdyt muutokset ovat lisänneet huomattavasti yksityisten tahojen osuutta rakenneuudistuksessa ja parantaneet näin ollen merkittävästi Alstomin rahoitustilannetta. Vakuuksille annettavaa valtion takausta koskeva muutos merkitsee itse asiassa sitä, että pankkien osuus nousee 6 miljardiin euroon. Lisäksi pankit takaavat yli 80 prosenttia uudesta pääoman korotuksesta. On myös syytä huomata yhtiön merkittävä oma panos: Alstom rahoittaa itse uusia vakuuksia koskevan 700 miljoonan euron ensisijaisen käteisvakuuden. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi on huomattu, että uuteen tukipakettiin toukokuussa 2004 tehdyt muutokset ovat lisänneet huomattavasti yksityisten tahojen osuutta rakenneuudistuksessa ja parantaneet näin ollen merkittävästi Alstomin rahoitustilannetta. Vakuuksille annettavaa valtion takausta koskeva muutos merkitsee itse asiassa sitä, että pankkien osuus nousee 6 miljardiin euroon. Lisäksi pankit takaavat yli 80 prosenttia uudesta pääoman korotuksesta. On myös syytä huomata yhtiön merkittävä oma panos: Alstom rahoittaa itse uusia vakuuksia koskevan 700 miljoonan euron ensisijaisen käteisvakuuden.

| (64) | On myös pantava merkille, että tukipakettiin tehtyjen muutosten lisäksi Ranska on antanut johdanto-osan 96–103 kappaleessa kuvatut sitoumukset, joiden tarkoituksena on toisaalta kompensoida tukien mahdollisesti aiheuttamaa kilpailun vääristymää rajoittamalla valtion osallistumista ajallisesti ja toisaalta varmistaa yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(64)

On myös pantava merkille, että tukipakettiin tehtyjen muutosten lisäksi Ranska on antanut johdanto-osan 96–103 kappaleessa kuvatut sitoumukset, joiden tarkoituksena on toisaalta kompensoida tukien mahdollisesti aiheuttamaa kilpailun vääristymää rajoittamalla valtion osallistumista ajallisesti ja toisaalta varmistaa yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (65) | Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio arvioi, että tukipakettiin toukokuussa 2004 tehdyt muutokset pienentävät valtion osuutta ja kasvattavat yksityisten kumppaneiden osuutta. Ne rajoittavat näin toimenpiteiden aiheuttamaa kilpailun vääristymistä ja parantavat yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Muutokset eivät siis lisää komission epäilyjä tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille eivätkä aiheuta uusia epäilyjä tiettyjen tukien soveltuvuudesta. Päinvastoin muutokset auttavat hälventämään eräitä epäilyjä, jotka ilmenevät muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskevista päätöksistä. Menettelyn laajentaminen uudelleen ei ole oikeudellisesti välttämätöntä vaan päinvastoin hankaloittaisi ja viivästyttäisi väistämättä lopullisen päätöksen tekemistä, jolla on suuri merkitys rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

(65)

Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio arvioi, että tukipakettiin toukokuussa 2004 tehdyt muutokset pienentävät valtion osuutta ja kasvattavat yksityisten kumppaneiden osuutta. Ne rajoittavat näin toimenpiteiden aiheuttamaa kilpailun vääristymistä ja parantavat yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Muutokset eivät siis lisää komission epäilyjä tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille eivätkä aiheuta uusia epäilyjä tiettyjen tukien soveltuvuudesta. Päinvastoin muutokset auttavat hälventämään eräitä epäilyjä, jotka ilmenevät muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskevista päätöksistä. Menettelyn laajentaminen uudelleen ei ole oikeudellisesti välttämätöntä vaan päinvastoin hankaloittaisi ja viivästyttäisi väistämättä lopullisen päätöksen tekemistä, jolla on suuri merkitys rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon kannalta.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (66) | Julkaistuaan 17 päivänä syyskuuta 2003 päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja 15 päivänä lokakuuta 2003 päätöksen tutkintamenettelyn laajentamisesta komissio vastaanotti määräajassa useita huomautuksia asianomaisilta, asiakkailta, tavaran toimittajilta, alihankkijoilta, kilpailijoilta ja Alstomin työntekijöiden edustajilta. Huomautuksista 20 koski sähköalaa ja 19 rautatieliikennettä. Työntekijäjärjestöt puolestaan tekivät viisi huomautusta, jotka koskivat kumpaakin mainituista aloista. |
| --- | --- |

(66)

Julkaistuaan 17 päivänä syyskuuta 2003 päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja 15 päivänä lokakuuta 2003 päätöksen tutkintamenettelyn laajentamisesta komissio vastaanotti määräajassa useita huomautuksia asianomaisilta, asiakkailta, tavaran toimittajilta, alihankkijoilta, kilpailijoilta ja Alstomin työntekijöiden edustajilta. Huomautuksista 20 koski sähköalaa ja 19 rautatieliikennettä. Työntekijäjärjestöt puolestaan tekivät viisi huomautusta, jotka koskivat kumpaakin mainituista aloista.

| (67) | Suurin osa asiakkaista, tavaran toimittajista, alihankkijoista ja työntekijöiden edustajista ilmaisi huolensa Alstomin toiminnan jatkumisesta. Eräissä huomautuksissa todettiin, että Alstomin lopettaminen olisi suuri menetys Euroopan taloudelle. Niissä korostettiin erityisesti yrityksen teknologista osaamista ja sen vaikutusta tutkimukseen ja kehittämiseen. Useissa huomautuksissa todettiin myös, että Alstomin lopettamisella olisi haitalliset vaikutukset kyseisiin markkinoihin, jotka ovat jo hyvin keskittyneet. Alstomin lopettaminen vahvistaisi entisestään keskittymistä ja johtaisi tarjonnan vähenemiseen. Useat asiakkaat ilmaisivat huolensa toimitusten keskeytymisestä. Lisäksi asiakkaat epäilivät, että tuotteet ja myynnin jälkeinen huolto eivät olisi enää yhtä laadukkaita kuin aiemmin. Työntekijöiden edustajat ja alihankkijat korostivat yrityksen lopettamisen haitallisia sosiaalisia vaikutuksia yrityksen omaan henkilöstöön ja välilliseen työvoimaan. |
| --- | --- |

(67)

Suurin osa asiakkaista, tavaran toimittajista, alihankkijoista ja työntekijöiden edustajista ilmaisi huolensa Alstomin toiminnan jatkumisesta. Eräissä huomautuksissa todettiin, että Alstomin lopettaminen olisi suuri menetys Euroopan taloudelle. Niissä korostettiin erityisesti yrityksen teknologista osaamista ja sen vaikutusta tutkimukseen ja kehittämiseen. Useissa huomautuksissa todettiin myös, että Alstomin lopettamisella olisi haitalliset vaikutukset kyseisiin markkinoihin, jotka ovat jo hyvin keskittyneet. Alstomin lopettaminen vahvistaisi entisestään keskittymistä ja johtaisi tarjonnan vähenemiseen. Useat asiakkaat ilmaisivat huolensa toimitusten keskeytymisestä. Lisäksi asiakkaat epäilivät, että tuotteet ja myynnin jälkeinen huolto eivät olisi enää yhtä laadukkaita kuin aiemmin. Työntekijöiden edustajat ja alihankkijat korostivat yrityksen lopettamisen haitallisia sosiaalisia vaikutuksia yrityksen omaan henkilöstöön ja välilliseen työvoimaan.

| (68) | Nantesin ja Saint-Nazairen pormestarit esittivät laivanrakennusalaa koskevan huomautuksen, jossa ne ilmaisivat huolensa menettelyn sosiaalisista seurauksista. |
| --- | --- |

(68)

Nantesin ja Saint-Nazairen pormestarit esittivät laivanrakennusalaa koskevan huomautuksen, jossa ne ilmaisivat huolensa menettelyn sosiaalisista seurauksista.

| (69) | Alstomin tärkeimpien kilpailijoiden huomautuksia kuvataan tarkemmin 69–75 kappaleessa. |
| --- | --- |

(69)

Alstomin tärkeimpien kilpailijoiden huomautuksia kuvataan tarkemmin 69–75 kappaleessa.

| (70) | Siemensin mukaan Alstomin vaikeudet johtuvat ensisijaisesti suuritehoisten kaasuturbiinien (GT24/GT26) huomattavista teknisistä ongelmista. Vaikeudet liittyvät myös Alstomin kaikkien liiketoiminta-alueiden alhaiseen kassavirtaan, joka johtuu seuraavista seikoista:






  a) | useiden toteutettujen yritysostojen riittämätön integrointi; |
| --- | --- | --- |

(70)

Siemensin mukaan Alstomin vaikeudet johtuvat ensisijaisesti suuritehoisten kaasuturbiinien (GT24/GT26) huomattavista teknisistä ongelmista. Vaikeudet liittyvät myös Alstomin kaikkien liiketoiminta-alueiden alhaiseen kassavirtaan, joka johtuu seuraavista seikoista:

a)

useiden toteutettujen yritysostojen riittämätön integrointi;

| b) | liian voimakas hintakilpailu, jolla on pyritty tehostamaan kapasiteetin hyödyntämistä ja lisäämään kassavaroja saatujen etumaksujen ansiosta; |
| --- | --- |

b)

liian voimakas hintakilpailu, jolla on pyritty tehostamaan kapasiteetin hyödyntämistä ja lisäämään kassavaroja saatujen etumaksujen ansiosta;

| c) | hankkeiden ja riskien riittämätön hallinta. |
| --- | --- |

c)

hankkeiden ja riskien riittämätön hallinta.

| (71) | Siemens katsoo sen tähden, että edes rakenneuudistussuunnitelma ei riitä palauttamaan Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Siemens arvioi, että Alstom ei kykene ratkaisemaan GT24/GT26-turbiinien teknisiä puutteita ja että Alstomin marginaalit rautateiden liikkuvan kaluston tilauksissa ovat liian pienet. Lisäksi Siemens huomauttaa, että laivanrakennusmarkkinoiden tulevaisuudennäkymät ovat tällä hetkellä epäsuotuisat. Siemens pelkää myös, että rakenneuudistussuunnitelma ei riitä auttamaan Alstomia jatkamaan toimintaansa etenkään energiamarkkinoilla, joilla Siemensin mielestä vallitsee heikko kysyntä ja ylituotanto. |
| --- | --- |

(71)

Siemens katsoo sen tähden, että edes rakenneuudistussuunnitelma ei riitä palauttamaan Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Siemens arvioi, että Alstom ei kykene ratkaisemaan GT24/GT26-turbiinien teknisiä puutteita ja että Alstomin marginaalit rautateiden liikkuvan kaluston tilauksissa ovat liian pienet. Lisäksi Siemens huomauttaa, että laivanrakennusmarkkinoiden tulevaisuudennäkymät ovat tällä hetkellä epäsuotuisat. Siemens pelkää myös, että rakenneuudistussuunnitelma ei riitä auttamaan Alstomia jatkamaan toimintaansa etenkään energiamarkkinoilla, joilla Siemensin mielestä vallitsee heikko kysyntä ja ylituotanto.

| (72) | Lopuksi Siemens korostaa, että markkinoilla, joilla Alstom toimii, on riittävästi kilpailua osittain siksi, että markkinoilla järjestetään säännöllisesti tarjouskilpailuja. Alstomin toiminnan loppuminen ei sen mukaan muuttaisi tilannetta. Toiseksi Siemens huomauttaa, että komission olisi ennen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä vaadittava Alstomia luopumaan rakenteellisesti tappiollisista toiminnan osista ja myymään vielä muita omaisuuseriä ja tytäryhtiöitä. |
| --- | --- |

(72)

Lopuksi Siemens korostaa, että markkinoilla, joilla Alstom toimii, on riittävästi kilpailua osittain siksi, että markkinoilla järjestetään säännöllisesti tarjouskilpailuja. Alstomin toiminnan loppuminen ei sen mukaan muuttaisi tilannetta. Toiseksi Siemens huomauttaa, että komission olisi ennen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä vaadittava Alstomia luopumaan rakenteellisesti tappiollisista toiminnan osista ja myymään vielä muita omaisuuseriä ja tytäryhtiöitä.

| (73) | Toinen kilpailija, joka haluaa pysyä tuntemattomana, on huolestunut lähinnä valtion myöntämästä vastatakauksesta, joka kattaa 65 prosenttia 3,5 miljardin euron vakuuksista. Kilpailijan mukaan vastatakaus vääristää vakavalla tavalla kilpailua. Kilpailija toteaa, että vakuuksien myöntäminen on ominaista pitkäaikaisille sopimuksille niillä teollisuudenaloilla, joilla Alstom toimii. Valtion takaus antaa Alstomille mahdollisuuden saada erittäin suuret vakuudet, mistä on yritykselle kohtuutonta etua. Näin ollen kyseinen asianomainen on huolestunut kahdesta seikasta: ensinnäkin Alstom, joka hyötyisi paljon suuremmista vakuuksista kuin kilpailijansa ottaen huomioon tarjolla olevien vakuuksien yleisen vähenemisen vuodesta 2002 lähtien, voisi osallistua tarjouskilpailuihin paljon kilpailijoitaan useammin. Toisaalta Alstomin vakuuksienhankintakustannukset olisivat tavanomaista alemmat, mikä on merkittävä etu alan alhaiset voittomarginaalit huomioon ottaen. Kyseinen kilpailija arvioi Siemensin tapaan, että rautatieliikenteen alalla on tällä hetkellä ylituotantoa. Kilpailija ehdottaakin toimenpiteitä, joilla kolmansille osapuolille annettaisiin mahdollisuus hyödyntää suurnopeusjunia ja/tai merkinantojärjestelmiä koskevia teollisoikeuksia. |
| --- | --- |

(73)

Toinen kilpailija, joka haluaa pysyä tuntemattomana, on huolestunut lähinnä valtion myöntämästä vastatakauksesta, joka kattaa 65 prosenttia 3,5 miljardin euron vakuuksista. Kilpailijan mukaan vastatakaus vääristää vakavalla tavalla kilpailua. Kilpailija toteaa, että vakuuksien myöntäminen on ominaista pitkäaikaisille sopimuksille niillä teollisuudenaloilla, joilla Alstom toimii. Valtion takaus antaa Alstomille mahdollisuuden saada erittäin suuret vakuudet, mistä on yritykselle kohtuutonta etua. Näin ollen kyseinen asianomainen on huolestunut kahdesta seikasta: ensinnäkin Alstom, joka hyötyisi paljon suuremmista vakuuksista kuin kilpailijansa ottaen huomioon tarjolla olevien vakuuksien yleisen vähenemisen vuodesta 2002 lähtien, voisi osallistua tarjouskilpailuihin paljon kilpailijoitaan useammin. Toisaalta Alstomin vakuuksienhankintakustannukset olisivat tavanomaista alemmat, mikä on merkittävä etu alan alhaiset voittomarginaalit huomioon ottaen. Kyseinen kilpailija arvioi Siemensin tapaan, että rautatieliikenteen alalla on tällä hetkellä ylituotantoa. Kilpailija ehdottaakin toimenpiteitä, joilla kolmansille osapuolille annettaisiin mahdollisuus hyödyntää suurnopeusjunia ja/tai merkinantojärjestelmiä koskevia teollisoikeuksia.

| (74) | General Electrics (”GE”) on toimittanut tietoja markkinoista, joilla se kilpailee Alstomin kanssa, kommentoimatta suoraan rakenneuudistussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(74)

General Electrics (”GE”) on toimittanut tietoja markkinoista, joilla se kilpailee Alstomin kanssa, kommentoimatta suoraan rakenneuudistussuunnitelmaa.

| (75) | Lopuksi toinen kilpailija ilmoittaa vastustavansa ehtoja, joita sovelletaan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myyntiin Arevalle. Kilpailija pelkää erityisesti valtion omistaman Arevan tuloa uusille markkinoille. Kilpailija arvioi, että kyseinen myynti ei tapahtunut markkinaehtoisesti. Kilpailijan mukaan Alstom on lisäksi saattanut alentaa myyntihintaa Ranskan myöntämien tukien ansiosta. |
| --- | --- |

(75)

Lopuksi toinen kilpailija ilmoittaa vastustavansa ehtoja, joita sovelletaan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksikön myyntiin Arevalle. Kilpailija pelkää erityisesti valtion omistaman Arevan tuloa uusille markkinoille. Kilpailija arvioi, että kyseinen myynti ei tapahtunut markkinaehtoisesti. Kilpailijan mukaan Alstom on lisäksi saattanut alentaa myyntihintaa Ranskan myöntämien tukien ansiosta.

V   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (76) | Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska antoi tietoja yhdeksästä toimenpiteestä, joiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille komissio oli esittänyt epäilyksiä päätöksessä menettelyn aloittamisesta. Tietoja kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

(76)

Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska antoi tietoja yhdeksästä toimenpiteestä, joiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille komissio oli esittänyt epäilyksiä päätöksessä menettelyn aloittamisesta. Tietoja kuvataan jäljempänä.

| (77) | Ranska totesi toimenpiteistä 1, 2, 3 ja 4, että valtion mukaantulo oli välttämätöntä Alstomin konkurssin estämiseksi ja sen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Väitteensä tueksi Ranska toimitti lisätietoja Alstomin tilanteesta ennen valtion toimenpiteitä, rakenneuudistussuunnitelmasta ja konsernin omista, sen velkojien ja osakkaiden ja Ranskan toimenpiteistä. Erityisesti rakenneuudistusta koskevat tiedot on esitetty tämän päätöksen II osassa. |
| --- | --- |

(77)

Ranska totesi toimenpiteistä 1, 2, 3 ja 4, että valtion mukaantulo oli välttämätöntä Alstomin konkurssin estämiseksi ja sen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Väitteensä tueksi Ranska toimitti lisätietoja Alstomin tilanteesta ennen valtion toimenpiteitä, rakenneuudistussuunnitelmasta ja konsernin omista, sen velkojien ja osakkaiden ja Ranskan toimenpiteistä. Erityisesti rakenneuudistusta koskevat tiedot on esitetty tämän päätöksen II osassa.

| (78) | Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska on myös laskenut yritykselle maksetut tuet ja arvioinut niiden luonnetta. On huomattava, että laskelmat eivät koske toimenpiteitä sellaisina kuin ne olivat toukokuussa 2004 tehtyjen muutosten jälkeen vaan elokuussa ja syyskuussa 2003 toimeenpantuja tai suunniteltuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(78)

Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska on myös laskenut yritykselle maksetut tuet ja arvioinut niiden luonnetta. On huomattava, että laskelmat eivät koske toimenpiteitä sellaisina kuin ne olivat toukokuussa 2004 tehtyjen muutosten jälkeen vaan elokuussa ja syyskuussa 2003 toimeenpantuja tai suunniteltuja toimenpiteitä.

| (79) | Ranska arvioi, että etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), ovat rakenneuudistustukea, jonka nimellisarvo on 300 miljoonaa euroa. Ranska arvioi, että yhteensä 1,2 miljardin euron suuruisesta valtion rahoitusosuudesta (toimenpide 2) 300 miljoonaa euroa on alun perin myönnetty pelastamistukena. Koska takaisinmaksuaikaa on myöhemmin pidennetty, kyseinen määrä on katsottava lisäksi rakenneuudistustueksi. Sen sijaan 900 miljoonaa euroa, jotka lisättiin toimenpiteeseen 2 syyskuussa 2003 tehdyn sopimuksen jälkeen, on katsottava kokonaisuudessaan pelastamistueksi. Alstom maksoi kyseisen summan takaisin Ranskalle joulukuun 2003 ja tammikuun 2004 välisenä aikana. Kyse oli likvidien varojen muodossa annettavasta tuesta, jonka tarkoituksena oli estää Alstomin toiminnan välitön lakkaaminen ja joka oli määrä maksaa takaisin kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(79)

Ranska arvioi, että etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), ovat rakenneuudistustukea, jonka nimellisarvo on 300 miljoonaa euroa. Ranska arvioi, että yhteensä 1,2 miljardin euron suuruisesta valtion rahoitusosuudesta (toimenpide 2) 300 miljoonaa euroa on alun perin myönnetty pelastamistukena. Koska takaisinmaksuaikaa on myöhemmin pidennetty, kyseinen määrä on katsottava lisäksi rakenneuudistustueksi. Sen sijaan 900 miljoonaa euroa, jotka lisättiin toimenpiteeseen 2 syyskuussa 2003 tehdyn sopimuksen jälkeen, on katsottava kokonaisuudessaan pelastamistueksi. Alstom maksoi kyseisen summan takaisin Ranskalle joulukuun 2003 ja tammikuun 2004 välisenä aikana. Kyse oli likvidien varojen muodossa annettavasta tuesta, jonka tarkoituksena oli estää Alstomin toiminnan välitön lakkaaminen ja joka oli määrä maksaa takaisin kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen mukaisesti.

| (80) | Ranska on toimittanut komissiolle laskelmat 3,5 miljardin euron vakuuksille aiemmin myönnetystä vastatakauksesta. Ranskan arvion mukaan tuki olisi laskettava kertomalla valtion osuuden enimmäismäärä riskillä, että vastatakausta todella vaaditaan maksettavaksi, minkä jälkeen siitä olisi vähennettävä Alstomin maksamat kustannukset. Riski vastatakauksen lankeamisesta maksettavaksi puolestaan riippuu seuraavasta kahdesta seikasta: pystyykö Alstom noudattamaan tekemiään sopimuksia (täytäntöönpanoon liittyvä riski) ja pystyykö se maksamaan takauksen takaisin (takaisinmaksuun liittyvä riski). Ranskan laskelmien mukaan tuen määrä on 0–43 miljoonaa euroa. Lisäksi Ranska vahvistaa, että vastatakausta vastaavaa tuki olisi katsottava pelastamistueksi koko siltä ajalta, kun vakuudet ovat voimassa. Sen sijaan vastatakauksen voimassaolo koko sen ajan, kun vakuuksien kohteena olevia sopimuksia toteutetaan, olisi katsottava rakenneuudistustueksi. Ranska ei ole toimittanut komissiolle arviota noin 8 miljardin euron arvoisista uusista vakuuksista, jotka korvaavat kesällä 2003 myönnetyt vakuudet. |
| --- | --- |

(80)

Ranska on toimittanut komissiolle laskelmat 3,5 miljardin euron vakuuksille aiemmin myönnetystä vastatakauksesta. Ranskan arvion mukaan tuki olisi laskettava kertomalla valtion osuuden enimmäismäärä riskillä, että vastatakausta todella vaaditaan maksettavaksi, minkä jälkeen siitä olisi vähennettävä Alstomin maksamat kustannukset. Riski vastatakauksen lankeamisesta maksettavaksi puolestaan riippuu seuraavasta kahdesta seikasta: pystyykö Alstom noudattamaan tekemiään sopimuksia (täytäntöönpanoon liittyvä riski) ja pystyykö se maksamaan takauksen takaisin (takaisinmaksuun liittyvä riski). Ranskan laskelmien mukaan tuen määrä on 0–43 miljoonaa euroa. Lisäksi Ranska vahvistaa, että vastatakausta vastaavaa tuki olisi katsottava pelastamistueksi koko siltä ajalta, kun vakuudet ovat voimassa. Sen sijaan vastatakauksen voimassaolo koko sen ajan, kun vakuuksien kohteena olevia sopimuksia toteutetaan, olisi katsottava rakenneuudistustueksi. Ranska ei ole toimittanut komissiolle arviota noin 8 miljardin euron arvoisista uusista vakuuksista, jotka korvaavat kesällä 2003 myönnetyt vakuudet.

| (81) | Ranskan arvion mukaan 300 miljoonan euron määräaikaisesta etuoikeudettomasta lainasta (toimenpide 4) 140 miljoonaa euroa on julkista tukea, joka sisältyy CFDI:lle myönnettyyn takaukseen. Määrä on 50 prosenttia CFDI:n myöntämästä lainasummasta, ja siitä on vähennetty 10 miljoonan euron arvosta kustannuksia ja muita menoja. |
| --- | --- |

(81)

Ranskan arvion mukaan 300 miljoonan euron määräaikaisesta etuoikeudettomasta lainasta (toimenpide 4) 140 miljoonaa euroa on julkista tukea, joka sisältyy CFDI:lle myönnettyyn takaukseen. Määrä on 50 prosenttia CFDI:n myöntämästä lainasummasta, ja siitä on vähennetty 10 miljoonan euron arvosta kustannuksia ja muita menoja.

| (82) | Ranska vakuuttaa, että Alstom voi saada takaisin pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistussuunnitelman avulla. Lisäksi Ranska katsoo, että Alstomin toteuttamat omaisuuserien myynnit ja rakenneuudistustoimet, joita kuvataan päätöksen II.3 osassa, riittävät ehkäisemään kilpailun kohtuuttoman vääristymisen. |
| --- | --- |

(82)

Ranska vakuuttaa, että Alstom voi saada takaisin pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistussuunnitelman avulla. Lisäksi Ranska katsoo, että Alstomin toteuttamat omaisuuserien myynnit ja rakenneuudistustoimet, joita kuvataan päätöksen II.3 osassa, riittävät ehkäisemään kilpailun kohtuuttoman vääristymisen.

| (83) | Ranska väittää myös, että Alstomille myönnetty tuki on rajattu vähimmäismäärään, joka tarvittiin konsernin toiminnan jatkumiseksi lyhyellä aikavälillä (likvidit varat ja vastatakaus) ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi (rahoituksen uudelleenjärjestely ja toiminnan uudistaminen pitkällä aikavälillä). |
| --- | --- |

(83)

Ranska väittää myös, että Alstomille myönnetty tuki on rajattu vähimmäismäärään, joka tarvittiin konsernin toiminnan jatkumiseksi lyhyellä aikavälillä (likvidit varat ja vastatakaus) ja sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi (rahoituksen uudelleenjärjestely ja toiminnan uudistaminen pitkällä aikavälillä).

| (84) | Ranskan mukaan Alstomin konkurssin taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset voitaisiin mitata irtisanomisten määrällä. Ranska myöntää, että osa Alstomin toiminnasta siirtyisi muille yrityksille, mutta toteaa, että [...] (13) toiminta loppuisi kokonaan. Yhdessä toimintaansa jatkavien sektorien (arviolta 20 prosenttia) uudelleenjärjestelyjen kanssa tämä merkitsisi 53 600 työntekijän irtisanomista. |
| --- | --- |

(84)

Ranskan mukaan Alstomin konkurssin taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset voitaisiin mitata irtisanomisten määrällä. Ranska myöntää, että osa Alstomin toiminnasta siirtyisi muille yrityksille, mutta toteaa, että [...] (13) toiminta loppuisi kokonaan. Yhdessä toimintaansa jatkavien sektorien (arviolta 20 prosenttia) uudelleenjärjestelyjen kanssa tämä merkitsisi 53 600 työntekijän irtisanomista.

| (85) | Ranska ennakoi myös muita ongelmia, jotka johtuvat siitä, että Alstomin toiminnasta 75 prosenttia on annettu alihankkijoille. Tämä merkitsisi Ranskan mukaan 112 800 irtisanottua työntekijää. Lukuun olisi lisättävä noin 50 000 (epäsuoraan) menetettyä työpaikkaa pahiten kärsivillä alueilla. Ranskan arvion mukaan konkurssin takia irtisanottavien työntekijöiden määrä olisi yhteensä 216 400. |
| --- | --- |

(85)

Ranska ennakoi myös muita ongelmia, jotka johtuvat siitä, että Alstomin toiminnasta 75 prosenttia on annettu alihankkijoille. Tämä merkitsisi Ranskan mukaan 112 800 irtisanottua työntekijää. Lukuun olisi lisättävä noin 50 000 (epäsuoraan) menetettyä työpaikkaa pahiten kärsivillä alueilla. Ranskan arvion mukaan konkurssin takia irtisanottavien työntekijöiden määrä olisi yhteensä 216 400.

| (86) | Ranska arvioi lisäksi, että Alstomin konkurssi voisi aiheuttaa epäsuorasti [...]. |
| --- | --- |

(86)

Ranska arvioi lisäksi, että Alstomin konkurssi voisi aiheuttaa epäsuorasti [...].

| (87) | Ranska esittää, että tuotantokapasiteetti markkinoilla, joilla Alstom toimii, on hyvin joustava ja voidaan helposti mukauttaa kysyntään keskipitkällä aikavälillä, vaikka kysynnän suhdannevaihtelut voivat toki hetkittäin johtaa ylituotantoon. Tällainen tilanne vallitsee tällä hetkellä Power Turbo-Systems -sektorilla. Ranska katsoo kuitenkin, että ylituotanto poistuisi keskipitkällä aikavälillä työvoiman supistusten myötä. Kapasiteettia ei pidetä ongelmana myöskään rautatieliikenteen alalla, jolla tuotanto on helppo mukauttaa kysyntään. Laivanrakennusalan ja erityisesti risteilyalussektorin tämänhetkistä kriisiä pidetään tilapäisenä, sillä pitkän aikavälin kasvunäkymät ovat hyvät. |
| --- | --- |

(87)

Ranska esittää, että tuotantokapasiteetti markkinoilla, joilla Alstom toimii, on hyvin joustava ja voidaan helposti mukauttaa kysyntään keskipitkällä aikavälillä, vaikka kysynnän suhdannevaihtelut voivat toki hetkittäin johtaa ylituotantoon. Tällainen tilanne vallitsee tällä hetkellä Power Turbo-Systems -sektorilla. Ranska katsoo kuitenkin, että ylituotanto poistuisi keskipitkällä aikavälillä työvoiman supistusten myötä. Kapasiteettia ei pidetä ongelmana myöskään rautatieliikenteen alalla, jolla tuotanto on helppo mukauttaa kysyntään. Laivanrakennusalan ja erityisesti risteilyalussektorin tämänhetkistä kriisiä pidetään tilapäisenä, sillä pitkän aikavälin kasvunäkymät ovat hyvät.

| (88) | Ranska on toimittanut lisätietoja Alstomin kuljetus- ja jakelusektorin myynnistä Arevalle (toimenpide 7) osoittaakseen, että kauppaan ei sisältynyt valtiontukea. Ranskan mukaan hinnaksi oli sovittu 950 miljoonaa euroa, josta vähennettiin siirrettyjen omaisuuserien yhteenlaskettu nettovelka. Kauppa toteutettiin tammikuussa 2004, ja [...] hinta oli 920 miljoonaa euroa. Ranska on ilmoittanut, että Arevan tarjous oli alhaisempi kuin tarjoukset, joita muut potentiaaliset ostajat olisivat voineet tehdä, mutta Alstom piti Arevan tarjousta parhaimpana ennen kaikkea siksi, että Areva pystyi suorittamaan maksun lyhyessä ajassa eikä sen tarvinnut turvautua uusiin lainoihin tai pääoman korotukseen. Lisäksi toisin kuin muut potentiaaliset ostajat Areva ei pyytänyt, että Alstom jäisi luovutuksen jälkeenkin eräiden luovutettujen yksiköiden osakkaaksi. Ranska ilmoitti lisäksi, että Arevan tarjoama hinta vastasi useita Alstomin ja Arevan laatimia arvioita. Viimeisimmän, heinäkuussa 2003 tehdyn arvion mukaan hintahaarukka oli 1–1,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(88)

Ranska on toimittanut lisätietoja Alstomin kuljetus- ja jakelusektorin myynnistä Arevalle (toimenpide 7) osoittaakseen, että kauppaan ei sisältynyt valtiontukea. Ranskan mukaan hinnaksi oli sovittu 950 miljoonaa euroa, josta vähennettiin siirrettyjen omaisuuserien yhteenlaskettu nettovelka. Kauppa toteutettiin tammikuussa 2004, ja [...] hinta oli 920 miljoonaa euroa. Ranska on ilmoittanut, että Arevan tarjous oli alhaisempi kuin tarjoukset, joita muut potentiaaliset ostajat olisivat voineet tehdä, mutta Alstom piti Arevan tarjousta parhaimpana ennen kaikkea siksi, että Areva pystyi suorittamaan maksun lyhyessä ajassa eikä sen tarvinnut turvautua uusiin lainoihin tai pääoman korotukseen. Lisäksi toisin kuin muut potentiaaliset ostajat Areva ei pyytänyt, että Alstom jäisi luovutuksen jälkeenkin eräiden luovutettujen yksiköiden osakkaaksi. Ranska ilmoitti lisäksi, että Arevan tarjoama hinta vastasi useita Alstomin ja Arevan laatimia arvioita. Viimeisimmän, heinäkuussa 2003 tehdyn arvion mukaan hintahaarukka oli 1–1,5 miljardia euroa.

| (89) | Helmikuun 11 päivänä 2004 antamassaan vastauksessa Ranska kieltää toimenpiteiden 8, 9 ja 10 osalta antaneensa vakuuksia yhteenkään mainituista operaatioista. Sen sijaan Ranska myöntää antaneensa GdF:lle ja SNCF:lle jonkin verran avustusta alusten ostoa varten. Komission pyynnöstä Ranska lähetti jäljennökset kirjeistä, joissa kyseinen avustus mainitaan. Kirjeissä valtio vahvisti, että jos toimenpiteitä ei toteutettaisi, se käynnistäisi korvausmenettelyn. |
| --- | --- |

(89)

Helmikuun 11 päivänä 2004 antamassaan vastauksessa Ranska kieltää toimenpiteiden 8, 9 ja 10 osalta antaneensa vakuuksia yhteenkään mainituista operaatioista. Sen sijaan Ranska myöntää antaneensa GdF:lle ja SNCF:lle jonkin verran avustusta alusten ostoa varten. Komission pyynnöstä Ranska lähetti jäljennökset kirjeistä, joissa kyseinen avustus mainitaan. Kirjeissä valtio vahvisti, että jos toimenpiteitä ei toteutettaisi, se käynnistäisi korvausmenettelyn.

| (90) | Ranska toteaa, että huomautuksia ovat toimittaneet Alstomin kilpailijoiden lisäksi yrityksen työntekijöiden edustajat, tavaran toimittajat, asiakkaat ja alihankkijat. Ranskan mukaan epätavallisen monissa huomautuksissa vedotaan tukitoimenpiteiden puolesta ja useat kolmannet ilmaisevat huolensa siitä, että Alstomin toiminnan loppumisella olisi haitallinen vaikutus työllisyyteen, niin suoraan kuin epäsuorasti, Alstomin alihankkijoihin sekä voimassa olevien sopimusten jatkumiseen erityisesti teknologiansiirron osalta. Muita huomautuksia Ranska pitää puolueettomina. |
| --- | --- |

(90)

Ranska toteaa, että huomautuksia ovat toimittaneet Alstomin kilpailijoiden lisäksi yrityksen työntekijöiden edustajat, tavaran toimittajat, asiakkaat ja alihankkijat. Ranskan mukaan epätavallisen monissa huomautuksissa vedotaan tukitoimenpiteiden puolesta ja useat kolmannet ilmaisevat huolensa siitä, että Alstomin toiminnan loppumisella olisi haitallinen vaikutus työllisyyteen, niin suoraan kuin epäsuorasti, Alstomin alihankkijoihin sekä voimassa olevien sopimusten jatkumiseen erityisesti teknologiansiirron osalta. Muita huomautuksia Ranska pitää puolueettomina.

| (91) | Ranska huomauttaa, että lukuisista kolmansista ainoastaan kaksi, joista toinen on Siemens, on ilmoittanut vastustavansa toimenpiteitä. Ranska kiistää Siemensin väitteet, joiden mukaan erityisesti Alstomin rautatieliikennesektori olisi huonossa kunnossa. Ranskan mukaan kyseisen sektorin katteen aleneminen liittyy ainoastaan tilapäisiin ongelmiin, ja vuosien 2005–2006 kannattavuusnäkymät ovat suotuisat. Siemens arvioi lisäksi, että rautatieliikenteen alalla on ylikapasiteettia, kun taas toinen nimeltä mainitsematon taho katsoo, että ylikapasiteetti koskee ainoastaan liikkuvaa kalustoa. Ranska kiistää kummankin arvion ja huomauttaa, että toteutetut tuotantoyksiköiden sulkemiset johtuvat ainoastaan paikallisista ylikapasiteettiongelmista. Ranska toteaa myös, että Alstom jatkaa rakenneuudistustoimiaan. |
| --- | --- |

(91)

Ranska huomauttaa, että lukuisista kolmansista ainoastaan kaksi, joista toinen on Siemens, on ilmoittanut vastustavansa toimenpiteitä. Ranska kiistää Siemensin väitteet, joiden mukaan erityisesti Alstomin rautatieliikennesektori olisi huonossa kunnossa. Ranskan mukaan kyseisen sektorin katteen aleneminen liittyy ainoastaan tilapäisiin ongelmiin, ja vuosien 2005–2006 kannattavuusnäkymät ovat suotuisat. Siemens arvioi lisäksi, että rautatieliikenteen alalla on ylikapasiteettia, kun taas toinen nimeltä mainitsematon taho katsoo, että ylikapasiteetti koskee ainoastaan liikkuvaa kalustoa. Ranska kiistää kummankin arvion ja huomauttaa, että toteutetut tuotantoyksiköiden sulkemiset johtuvat ainoastaan paikallisista ylikapasiteettiongelmista. Ranska toteaa myös, että Alstom jatkaa rakenneuudistustoimiaan.

| (92) | Ranska korostaa Alstomin huipputeknologiaa energiasektorilla. Sen mukaan Siemensin ilmoittama marginaalien supistuminen vuosina 1999–2003 johtui GT24- ja GT26-kaasuturbiinien tilapäisistä teknisistä ongelmista, jotka tosin olivat huomattavia mutta jotka on sittemmin ratkaistu. Ranska toteaa lisäksi, että toisin kuin Siemens väittää, Power Turbo-Systems -sektorilla ei esiinny rakenteellisia ongelmia. Ranska muistuttaa myös, että teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien tuotannon myynti Siemensille ja voimansiirto- ja jakelutoiminnan myynti Arevalle supistivat huomattavasti kyseisen sektorin kapasiteettia. Ranska huomauttaa lisäksi, että konserni jatkaa rakenneuudistustoimiaan. |
| --- | --- |

(92)

Ranska korostaa Alstomin huipputeknologiaa energiasektorilla. Sen mukaan Siemensin ilmoittama marginaalien supistuminen vuosina 1999–2003 johtui GT24- ja GT26-kaasuturbiinien tilapäisistä teknisistä ongelmista, jotka tosin olivat huomattavia mutta jotka on sittemmin ratkaistu. Ranska toteaa lisäksi, että toisin kuin Siemens väittää, Power Turbo-Systems -sektorilla ei esiinny rakenteellisia ongelmia. Ranska muistuttaa myös, että teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien tuotannon myynti Siemensille ja voimansiirto- ja jakelutoiminnan myynti Arevalle supistivat huomattavasti kyseisen sektorin kapasiteettia. Ranska huomauttaa lisäksi, että konserni jatkaa rakenneuudistustoimiaan.

| (93) | Eräs kolmas osapuoli muistuttaa vakuuksien huomattavasta merkityksestä rautatieliikennesektorilla ja vastustaa voimakkaasti pankkivakuuksia, jotka Alstom on saanut valtion vastatakauksen ansiosta. Ranska arvioi, että pankkivakuuksia on sovellettu konsernin senhetkisten tarpeiden mukaisesti ja että Alstomin vakuuskäytäntöjä ei ole muutettu tarkasteltavana olevien tukien myöntämisen jälkeen. Ranska toteaa, että kyseisen kolmannen osapuolen ehdotus vakuuksien myöntämisestä sektorikohtaisesti ei ole mahdollinen Alstomin, GE:n tai Siemensin kaltaisten konsernien rahoitusrakenteen takia. |
| --- | --- |

(93)

Eräs kolmas osapuoli muistuttaa vakuuksien huomattavasta merkityksestä rautatieliikennesektorilla ja vastustaa voimakkaasti pankkivakuuksia, jotka Alstom on saanut valtion vastatakauksen ansiosta. Ranska arvioi, että pankkivakuuksia on sovellettu konsernin senhetkisten tarpeiden mukaisesti ja että Alstomin vakuuskäytäntöjä ei ole muutettu tarkasteltavana olevien tukien myöntämisen jälkeen. Ranska toteaa, että kyseisen kolmannen osapuolen ehdotus vakuuksien myöntämisestä sektorikohtaisesti ei ole mahdollinen Alstomin, GE:n tai Siemensin kaltaisten konsernien rahoitusrakenteen takia.

| (94) | Ranska kiistää myös Siemensin väitteet, joiden mukaan Alstomin rakenneuudistussuunnitelma ei olisi tehokas eikä takaisi konsernin elinkelpoisuuden palauttamista. Lisäksi Ranska kritisoi Siemensin toteamusta toimenpiteiden kilpailua vääristävästä vaikutuksesta ja vastustaa Siemensin ehdotusta muiden omaisuuserien myynnistä tukitoimenpiteiden kompensoimiseksi. Ranska vastustaa myös erään toisen kilpailijan vaatimusta suurnopeusjunia ja/tai merkinantojärjestelmiä koskevien teollisoikeuksien antamisesta muiden käyttöön. |
| --- | --- |

(94)

Ranska kiistää myös Siemensin väitteet, joiden mukaan Alstomin rakenneuudistussuunnitelma ei olisi tehokas eikä takaisi konsernin elinkelpoisuuden palauttamista. Lisäksi Ranska kritisoi Siemensin toteamusta toimenpiteiden kilpailua vääristävästä vaikutuksesta ja vastustaa Siemensin ehdotusta muiden omaisuuserien myynnistä tukitoimenpiteiden kompensoimiseksi. Ranska vastustaa myös erään toisen kilpailijan vaatimusta suurnopeusjunia ja/tai merkinantojärjestelmiä koskevien teollisoikeuksien antamisesta muiden käyttöön.

| (95) | Kolmas huomautuksia esittänyt kilpailija on ilmaissut kielteisen kantansa, joka koskee kuitenkin ainoastaan voimasiirto- ja jakelusektoria. Kyseisen kilpailijan mukaan sektori kärsii rakenteellisesta ylikapasiteetista. Kilpailija esittää lisäksi epäilyksiä ehdoista, joita sovellettiin voimansiirto- ja jakelutoiminnan myyntiin Arevalle. Ranska toteaa, että Alstom ei enää toimi kyseisellä sektorilla ja että Ranska on toimittanut todisteet siitä, että toiminnan myynti Arevalle ei sisältänyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(95)

Kolmas huomautuksia esittänyt kilpailija on ilmaissut kielteisen kantansa, joka koskee kuitenkin ainoastaan voimasiirto- ja jakelusektoria. Kyseisen kilpailijan mukaan sektori kärsii rakenteellisesta ylikapasiteetista. Kilpailija esittää lisäksi epäilyksiä ehdoista, joita sovellettiin voimansiirto- ja jakelutoiminnan myyntiin Arevalle. Ranska toteaa, että Alstom ei enää toimi kyseisellä sektorilla ja että Ranska on toimittanut todisteet siitä, että toiminnan myynti Arevalle ei sisältänyt valtiontukea.

| (96) | Ranska sitoutuu 26 päivänä toukokuuta 2004 komissiolle toimittamassaan kirjeessä huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman teollisuusalan kumppanuuden. Kumppanuudet koskevat huomattavaa osaa Alstomin toiminnasta. Kumppanuuksia ei muodosteta sellaisten yritysten kanssa, joissa valtio käyttää tosiasiallisesti tai oikeudellisesti yksinomaista tai osittaista määräysvaltaa, ellei komissio anna tähän etukäteen hyväksyntää. |
| --- | --- |

(96)

Ranska sitoutuu 26 päivänä toukokuuta 2004 komissiolle toimittamassaan kirjeessä huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman teollisuusalan kumppanuuden. Kumppanuudet koskevat huomattavaa osaa Alstomin toiminnasta. Kumppanuuksia ei muodosteta sellaisten yritysten kanssa, joissa valtio käyttää tosiasiallisesti tai oikeudellisesti yksinomaista tai osittaista määräysvaltaa, ellei komissio anna tähän etukäteen hyväksyntää.

| (97) | Lisäksi Ranska sitoutuu siihen, että Alstom perustaa yhden kumppanin kanssa yhteisyrityksen, jossa Alstomilla on yhteinen määräysvalta ja jonka pääomasta enintään 50 prosenttia on Alstomin hallussa. Yhteisyritys toimii Alstomin Hydro Power -sektorilla (14), jonka liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 879 miljoonaa euroa ja jonka palveluksessa oli 4 680 työntekijää. Tämä on tarkoitus toteuttaa kokonaisuudessaan [...] kuluessa. |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi Ranska sitoutuu siihen, että Alstom perustaa yhden kumppanin kanssa yhteisyrityksen, jossa Alstomilla on yhteinen määräysvalta ja jonka pääomasta enintään 50 prosenttia on Alstomin hallussa. Yhteisyritys toimii Alstomin Hydro Power -sektorilla (14), jonka liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 879 miljoonaa euroa ja jonka palveluksessa oli 4 680 työntekijää. Tämä on tarkoitus toteuttaa kokonaisuudessaan [...] kuluessa.

| (98) | Ranska sitoutuu lisäksi luopumaan osuudestaan Alstomin pääomaan vuoden kuluessa siitä, kun Alstom on saanut luottoluokituksen. Luopuminen tapahtuu joka tapauksessa neljän vuoden kuluessa tämän päätöksen antamisesta. [...]. |
| --- | --- |

(98)

Ranska sitoutuu lisäksi luopumaan osuudestaan Alstomin pääomaan vuoden kuluessa siitä, kun Alstom on saanut luottoluokituksen. Luopuminen tapahtuu joka tapauksessa neljän vuoden kuluessa tämän päätöksen antamisesta. [...].

| (99) | Ranska lupaa, että Alstom luopuu osasta energia- ja rautatieliikennealan toiminnastaan. Kyse on rahtijunien vetureita valmistavasta Valencen tehtaasta, jonka liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 92 miljoonaa euroa ja työntekijöiden määrä 380, koko rautatieliikennesektorista Australiassa ja Uudessa-Seelannissa (tilikauden 2003–2004 liikevaihto oli 227 miljoonaa euroa ja työntekijöiden määrä 2 172) sekä teollisuuskattiloiden sektorista (15) (tilikauden 2003–2004 liikevaihto oli 442 miljoonaa euroa). Luovutukset toteutetaan [...] kuluessa. Ranska lupaa, että Alstom nimittää johtoryhmän, jonka tehtävänä on varmistaa myytävien toimialojen tehokas hallinnointi, sekä yhden toimitsijamiehen, joka valvoo kyseisten kolmen yrityskaupan asianmukaista täytäntöönpanoa. Ranska lupaa myös, että Alstom myy eräitä muita konsernin liiketoiminta-alueita, joiden liikevaihto on yhteensä 800 miljoonaa euroa (tilikaudella 2002–2003). Myynti ei koske laivanrakennussektoria. Myynnit voidaan toteuttaa [...]. Ne on toteutettava [...] kuluessa. Lopuksi Ranska lupaa, että Alstom myy [...] [...] kuluessa. |
| --- | --- |

(99)

Ranska lupaa, että Alstom luopuu osasta energia- ja rautatieliikennealan toiminnastaan. Kyse on rahtijunien vetureita valmistavasta Valencen tehtaasta, jonka liikevaihto tilikaudella 2002–2003 oli 92 miljoonaa euroa ja työntekijöiden määrä 380, koko rautatieliikennesektorista Australiassa ja Uudessa-Seelannissa (tilikauden 2003–2004 liikevaihto oli 227 miljoonaa euroa ja työntekijöiden määrä 2 172) sekä teollisuuskattiloiden sektorista (15) (tilikauden 2003–2004 liikevaihto oli 442 miljoonaa euroa). Luovutukset toteutetaan [...] kuluessa. Ranska lupaa, että Alstom nimittää johtoryhmän, jonka tehtävänä on varmistaa myytävien toimialojen tehokas hallinnointi, sekä yhden toimitsijamiehen, joka valvoo kyseisten kolmen yrityskaupan asianmukaista täytäntöönpanoa. Ranska lupaa myös, että Alstom myy eräitä muita konsernin liiketoiminta-alueita, joiden liikevaihto on yhteensä 800 miljoonaa euroa (tilikaudella 2002–2003). Myynti ei koske laivanrakennussektoria. Myynnit voidaan toteuttaa [...]. Ne on toteutettava [...] kuluessa. Lopuksi Ranska lupaa, että Alstom myy [...] [...] kuluessa.

| (100) | Ranska sitoutuu lisäksi toimittamaan komissiolle neljän vuoden ajan vuosikertomuksen, jonka Alstomin palkkaama ja komission hyväksymä asiantuntija vahvistaa. Asiantuntijan tehtävänä on varmistaa, että yrityksen rautatieliikennesektorilla tekemien sopimusten keskimääräiset vuotuiset marginaalit vastaavat liiketoimintasuunnitelmaa kunkin alasektorin osalta ja, jos ne poikkeavat siitä, poikkeaminen ei johdu kilpailunvastaisesta hinnoittelusta. Ranska sitoutuu myös huolehtimaan siitä, että Alstom ei tee rautatieliikenteen alalla Euroopan talousalueella neljän vuoden aikana yritysostoja, joiden arvo ylittäisi 200 miljoonaa euroa (yrityksen arvo). |
| --- | --- |

(100)

Ranska sitoutuu lisäksi toimittamaan komissiolle neljän vuoden ajan vuosikertomuksen, jonka Alstomin palkkaama ja komission hyväksymä asiantuntija vahvistaa. Asiantuntijan tehtävänä on varmistaa, että yrityksen rautatieliikennesektorilla tekemien sopimusten keskimääräiset vuotuiset marginaalit vastaavat liiketoimintasuunnitelmaa kunkin alasektorin osalta ja, jos ne poikkeavat siitä, poikkeaminen ei johdu kilpailunvastaisesta hinnoittelusta. Ranska sitoutuu myös huolehtimaan siitä, että Alstom ei tee rautatieliikenteen alalla Euroopan talousalueella neljän vuoden aikana yritysostoja, joiden arvo ylittäisi 200 miljoonaa euroa (yrityksen arvo).

| (101) | Ranskan rautatiekaluston markkinoiden avaamista koskevien rakennetoimien osalta Ranska lupaa






  a) | toimittaa komissiolle tämän pyynnöstä Réseau Ferré de France -yhtiön lausunnon turvallisuustodistusten ja niihin liittyvien teknisten asiakirjojen antamisesta; |
| --- | --- | --- |

(101)

Ranskan rautatiekaluston markkinoiden avaamista koskevien rakennetoimien osalta Ranska lupaa

a)

toimittaa komissiolle tämän pyynnöstä Réseau Ferré de France -yhtiön lausunnon turvallisuustodistusten ja niihin liittyvien teknisten asiakirjojen antamisesta;

| b) | toimittaa komissiolle liikkuvaa kalustoa koskevan uuden päätösluonnoksen ja tarvittaessa perustelut niitä tapauksia varten, joissa päätöstä ei ole pakko soveltaa; päätös tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005; |
| --- | --- |

b)

toimittaa komissiolle liikkuvaa kalustoa koskevan uuden päätösluonnoksen ja tarvittaessa perustelut niitä tapauksia varten, joissa päätöstä ei ole pakko soveltaa; päätös tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005;

| c) | poistaa 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien oikeudellisen velvoitteen kuulla SNCF:tä turvallisuustodistusten antamisesta; |
| --- | --- |

c)

poistaa 1 päivästä tammikuuta 2005 lähtien oikeudellisen velvoitteen kuulla SNCF:tä turvallisuustodistusten antamisesta;

| d) | ilmoittaa komissiolle suorista sopimuksista, jotka SNCF ja Régie Autonome des Transports Parisiens (”RATP”) tekevät Alstomin kanssa; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa komissiolle suorista sopimuksista, jotka SNCF ja Régie Autonome des Transports Parisiens (”RATP”) tekevät Alstomin kanssa;

| e) | toimittaa komission pyynnöstä erittelyt tarjouksista, jotka on esitetty tarjouskilpailuissa SNCF:n hallintoneuvostolle hankintasopimusten tekemistä varten; |
| --- | --- |

e)

toimittaa komission pyynnöstä erittelyt tarjouksista, jotka on esitetty tarjouskilpailuissa SNCF:n hallintoneuvostolle hankintasopimusten tekemistä varten;

| f) | saattaa vesi- ja energianhuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hallintomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (16) osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004; |
| --- | --- |

f)

saattaa vesi- ja energianhuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hallintomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (16) osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004;

| g) | ottaa käyttöön vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/13/ETY (17) mukaisen välipäätösmenettelyn, joka tulee voimaan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004. |
| --- | --- |

g)

ottaa käyttöön vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/13/ETY (17) mukaisen välipäätösmenettelyn, joka tulee voimaan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004.

| (102) | Ranska sitoutuu toteuttamaan laivanrakennusalalla myös muita rakenneuudistustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on erityisesti supistaa alan kannattavuuskynnystä 4,5 aluksen (risteilyaluksina ilmaistuna) tilausmäärästä vuodessa (viiden viime vuoden keskiarvo) [...] alukseen. |
| --- | --- |

(102)

Ranska sitoutuu toteuttamaan laivanrakennusalalla myös muita rakenneuudistustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on erityisesti supistaa alan kannattavuuskynnystä 4,5 aluksen (risteilyaluksina ilmaistuna) tilausmäärästä vuodessa (viiden viime vuoden keskiarvo) [...] alukseen.

| (103) | Lopuksi Ranska [...] sitoutuu peruuttamaan [...] (18), jotka se on jo esittänyt komissiolle, jotta tämä hyväksyisi valtion uudet toimenpiteet Alstomin hyväksi. |
| --- | --- |

(103)

Lopuksi Ranska [...] sitoutuu peruuttamaan [...] (18), jotka se on jo esittänyt komissiolle, jotta tämä hyväksyisi valtion uudet toimenpiteet Alstomin hyväksi.

VI   ARVIOINTI

1.   Markkina-analyysi (19)

| (104) | Alstom on tekniikan alan konserni, joka kehittää, valmistaa ja huoltaa tuotteita ja järjestelmiä lähinnä kolmella alalla: energiantuotanto, rautatieliikenne ja laivanrakennus. (20) Komission arvio markkinoista perustuu sen omiin analyyseihin, teollisuusyritysten toimintakertomuksiin ja komission käyttämän BearingPoint France SAS -konsulttiyrityksen selvitykseen. Päätöksessä mainitut luvut ovat peräisin komission arvioista ja ovat suuntaa antavia. |
| --- | --- |

(104)

Alstom on tekniikan alan konserni, joka kehittää, valmistaa ja huoltaa tuotteita ja järjestelmiä lähinnä kolmella alalla: energiantuotanto, rautatieliikenne ja laivanrakennus. (20) Komission arvio markkinoista perustuu sen omiin analyyseihin, teollisuusyritysten toimintakertomuksiin ja komission käyttämän BearingPoint France SAS -konsulttiyrityksen selvitykseen. Päätöksessä mainitut luvut ovat peräisin komission arvioista ja ovat suuntaa antavia.

| (105) | Maailmanlaajuisten energiantuotannon infrastruktuuri- ja huoltopalvelumarkkinoiden arvo on tällä hetkellä noin 150 miljardia euroa vuodessa. Tärkeimmät markkina-alueet ovat Pohjois-Amerikka ja Aasia, joiden kummankin osuus on lähes 30 prosenttia maailmanmarkkinoista. Seuraavat neljä toimijaa tarjoavat laajan tuotevalikoiman ja hallitsevat huomattavaa osaa maailmanmarkkinoista: GE, Alstom, Siemens ja Mitsubishi HI. Myynnin arvolla mitattuna merkittävä yritys on myös Toshiba, joka tosin keskittyy lähinnä höyryturbiineihin. GE on yhä selvemmin markkinajohtaja, jonka osuus energiantuotantomarkkinoista vuosina 1992–2002 oli keskimäärin 23 prosenttia vuodessa. GE:n vahvinta markkina-aluetta on Pohjois-Amerikka, missä yritys hallitsee yli puolta markkinoista, ja vahvin sektori kaasuturbiinit, joista sen markkinaosuus on samoin yli 50 prosenttia. Kyseisellä ajanjaksolla Alstom oli toinen, ja sen osuus maailmanmarkkinoista oli 14 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Maailmanlaajuisten energiantuotannon infrastruktuuri- ja huoltopalvelumarkkinoiden arvo on tällä hetkellä noin 150 miljardia euroa vuodessa. Tärkeimmät markkina-alueet ovat Pohjois-Amerikka ja Aasia, joiden kummankin osuus on lähes 30 prosenttia maailmanmarkkinoista. Seuraavat neljä toimijaa tarjoavat laajan tuotevalikoiman ja hallitsevat huomattavaa osaa maailmanmarkkinoista: GE, Alstom, Siemens ja Mitsubishi HI. Myynnin arvolla mitattuna merkittävä yritys on myös Toshiba, joka tosin keskittyy lähinnä höyryturbiineihin. GE on yhä selvemmin markkinajohtaja, jonka osuus energiantuotantomarkkinoista vuosina 1992–2002 oli keskimäärin 23 prosenttia vuodessa. GE:n vahvinta markkina-aluetta on Pohjois-Amerikka, missä yritys hallitsee yli puolta markkinoista, ja vahvin sektori kaasuturbiinit, joista sen markkinaosuus on samoin yli 50 prosenttia. Kyseisellä ajanjaksolla Alstom oli toinen, ja sen osuus maailmanmarkkinoista oli 14 prosenttia.

| (106) | Voimalaitostilausten määrä on tällä hetkellä laskusuunnassa vuosien 1998–2001 huomattavan kasvuvaiheen jälkeen. Kyseisinä vuosina tilausten määrä kasvoi 136 gigawatista 219 gigawattiin vuodessa, kun taas vuonna 2002 tilausten määrä laski vuoden 1998 tasolle (138 gigawattia/vuosi). Kysynnän arvellaan säilyvän alhaisena keskipitkällä aikavälillä (keskimäärin noin [...] gigawattia vuodessa vuoteen 2005 saakka). Pidemmällä aikavälillä eli vuosina 2005–2010 kysynnän arvellaan kuitenkin nousevan noin [...] gigawattiin vuodessa. Palvelusektorin kasvupotentiaali on suurempi, ja vuotuisen kasvun arvellaan olevan [...] prosenttia (palvelusektorin arvo on noin kolmasosa koko markkinoista eli lähes [...] miljardia euroa). |
| --- | --- |

(106)

Voimalaitostilausten määrä on tällä hetkellä laskusuunnassa vuosien 1998–2001 huomattavan kasvuvaiheen jälkeen. Kyseisinä vuosina tilausten määrä kasvoi 136 gigawatista 219 gigawattiin vuodessa, kun taas vuonna 2002 tilausten määrä laski vuoden 1998 tasolle (138 gigawattia/vuosi). Kysynnän arvellaan säilyvän alhaisena keskipitkällä aikavälillä (keskimäärin noin [...] gigawattia vuodessa vuoteen 2005 saakka). Pidemmällä aikavälillä eli vuosina 2005–2010 kysynnän arvellaan kuitenkin nousevan noin [...] gigawattiin vuodessa. Palvelusektorin kasvupotentiaali on suurempi, ja vuotuisen kasvun arvellaan olevan [...] prosenttia (palvelusektorin arvo on noin kolmasosa koko markkinoista eli lähes [...] miljardia euroa).

| (107) | Alstom toimii energiantuotannon rakennus- ja palvelumarkkinoilla seuraavilla aloilla: yli 50 megawatin kaasuturbiinit (suuret kaasuturbiinit), yli 70 megawatin höyryturbiinit (suuret höyryturbiinit), hydrauliset turbiinit ja hydrauliset generaattorit, kattilat, palvelut ja avaimet käteen -periaatteella rakennettavat tuotantolaitokset. Komissio on arvioinut markkinoita kullakin sektorilla vuosina 1992–2002. Tärkeällä kaasuturbiinien sektorilla, jonka osuus energiantuotannon kokonaismarkkinoista on 28 prosenttia megawatteina mitattuna, GE on selvä markkinajohtaja, sillä sen markkinaosuus on [...] prosenttia. Siemens tulee toisena [...] prosentilla ja Alstom kolmantena [...] prosentilla. Laaja höyryturbiinisektori, joka muodostaa 32 prosenttia energiamarkkinoista, on hajanaisempi: kiinalaisten yritysten hallussa on [...] prosenttia markkinoista, Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia, Mitsubishi HI:n [...] prosenttia, Siemensin [...] prosenttia ja Toshiban [...] prosenttia. Hydraulisten turbiinien osuus koko energiantuotantomarkkinoista on 9 prosenttia, ja kyseisellä sektorilla sekä Alstomin että GE:n markkinaosuus on [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Hydraulisten generaattorien osuus energiamarkkinoista on 9 prosenttia, ja Alstomin osuus hydraulisten generaattorien markkinoista on [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia, kiinalaisten yritysten [...] prosenttia, VA Tech hydron [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Teollisuuskattilat muodostavat 22 prosenttia energiantuotantomarkkinoista, ja kyseisellä sektorilla kiinalaisten yritysten markkinaosuus on [...] prosenttia, joka kattaa 80 prosenttia Aasian kysynnästä, Mitsubishi HI:n [...] prosenttia, Alstomin [...] prosenttia, Babcock & Wilcoxin [...] prosenttia, Foster Wheelerin [...] prosenttia ja IHI:n [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(107)

Alstom toimii energiantuotannon rakennus- ja palvelumarkkinoilla seuraavilla aloilla: yli 50 megawatin kaasuturbiinit (suuret kaasuturbiinit), yli 70 megawatin höyryturbiinit (suuret höyryturbiinit), hydrauliset turbiinit ja hydrauliset generaattorit, kattilat, palvelut ja avaimet käteen -periaatteella rakennettavat tuotantolaitokset. Komissio on arvioinut markkinoita kullakin sektorilla vuosina 1992–2002. Tärkeällä kaasuturbiinien sektorilla, jonka osuus energiantuotannon kokonaismarkkinoista on 28 prosenttia megawatteina mitattuna, GE on selvä markkinajohtaja, sillä sen markkinaosuus on [...] prosenttia. Siemens tulee toisena [...] prosentilla ja Alstom kolmantena [...] prosentilla. Laaja höyryturbiinisektori, joka muodostaa 32 prosenttia energiamarkkinoista, on hajanaisempi: kiinalaisten yritysten hallussa on [...] prosenttia markkinoista, Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia, Mitsubishi HI:n [...] prosenttia, Siemensin [...] prosenttia ja Toshiban [...] prosenttia. Hydraulisten turbiinien osuus koko energiantuotantomarkkinoista on 9 prosenttia, ja kyseisellä sektorilla sekä Alstomin että GE:n markkinaosuus on [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Hydraulisten generaattorien osuus energiamarkkinoista on 9 prosenttia, ja Alstomin osuus hydraulisten generaattorien markkinoista on [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia, kiinalaisten yritysten [...] prosenttia, VA Tech hydron [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Teollisuuskattilat muodostavat 22 prosenttia energiantuotantomarkkinoista, ja kyseisellä sektorilla kiinalaisten yritysten markkinaosuus on [...] prosenttia, joka kattaa 80 prosenttia Aasian kysynnästä, Mitsubishi HI:n [...] prosenttia, Alstomin [...] prosenttia, Babcock & Wilcoxin [...] prosenttia, Foster Wheelerin [...] prosenttia ja IHI:n [...] prosenttia.

| (108) | Komissio arvioi rautatieliikenteen laitteistojen ja palvelujen maailmanmarkkinoiden arvoksi noin 30 miljardia euroa vuodessa, mikä vastaa Ranskan viranomaisten arviota. Markkinat jakautuvat seuraavasti: liikkuva kalusto [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa, infrastruktuuri [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa, merkinantojärjestelmät [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa ja palvelut [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa. Liikkuva kalusto voidaan jakaa seuraaviin alasektoreihin, joiden kunkin osalta esitetään niiden prosenttiosuus keskimääräisestä myynnistä Euroopan markkinoilla vuosina 2000–2002:






  — | sähkö-/dieselkäyttöiset yksiköt: [...] %, |
| --- | --- | --- |

(108)

Komissio arvioi rautatieliikenteen laitteistojen ja palvelujen maailmanmarkkinoiden arvoksi noin 30 miljardia euroa vuodessa, mikä vastaa Ranskan viranomaisten arviota. Markkinat jakautuvat seuraavasti: liikkuva kalusto [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa, infrastruktuuri [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa, merkinantojärjestelmät [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa ja palvelut [...] prosenttia eli [...] miljardia euroa. Liikkuva kalusto voidaan jakaa seuraaviin alasektoreihin, joiden kunkin osalta esitetään niiden prosenttiosuus keskimääräisestä myynnistä Euroopan markkinoilla vuosina 2000–2002:

—

sähkö-/dieselkäyttöiset yksiköt: [...] %,

| — | suurnopeusjunat ja huippunopeusjunat: [...] %, |
| --- | --- |

—

suurnopeusjunat ja huippunopeusjunat: [...] %,

| — | metrojunat: [...] %, |
| --- | --- |

—

metrojunat: [...] %,

| — | raitiovaunut ja pikaraitiovaunut: [...] %, |
| --- | --- |

—

raitiovaunut ja pikaraitiovaunut: [...] %,

| — | veturit: [...] %, |
| --- | --- |

—

veturit: [...] %,

| — | matkustajavaunut: [...] %. |
| --- | --- |

—

matkustajavaunut: [...] %.

| (109) | Myynnin määrällä mitattuna suurimpia toimijoita ovat Bombardier, Alstom ja Siemens, joiden jälkeen tulevat GE ja Ansaldo. Kyseisten yritysten yhteenlaskettu osuus rautatieliikenteen maailmanlaajuisista markkinoista vuonna 2002 oli [...] prosenttia, josta Bombardierin osuus oli [...] prosenttia, Alstomin [...] prosenttia, Siemensin [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia ja Ansaldon [...] prosenttia. Lisäksi Euroopan markkinoilla toimii pienempiä yrityksiä, kuten CAF, Talgo ja Vosslogh. Viime aikoina Alstom ja Bombardier ovat olleet markkinajohtajia keskeisillä liikkuvan kaluston alasektoreilla. Ne ovat jakaneet Euroopan markkinoiden johtopaikan Siemensin kanssa. Alstomin ja Siemensin asema on erityisen vahva korkean teknologian tuotteissa. |
| --- | --- |

(109)

Myynnin määrällä mitattuna suurimpia toimijoita ovat Bombardier, Alstom ja Siemens, joiden jälkeen tulevat GE ja Ansaldo. Kyseisten yritysten yhteenlaskettu osuus rautatieliikenteen maailmanlaajuisista markkinoista vuonna 2002 oli [...] prosenttia, josta Bombardierin osuus oli [...] prosenttia, Alstomin [...] prosenttia, Siemensin [...] prosenttia, GE:n [...] prosenttia ja Ansaldon [...] prosenttia. Lisäksi Euroopan markkinoilla toimii pienempiä yrityksiä, kuten CAF, Talgo ja Vosslogh. Viime aikoina Alstom ja Bombardier ovat olleet markkinajohtajia keskeisillä liikkuvan kaluston alasektoreilla. Ne ovat jakaneet Euroopan markkinoiden johtopaikan Siemensin kanssa. Alstomin ja Siemensin asema on erityisen vahva korkean teknologian tuotteissa.

| (110) | Markkina-alueista suurin on Eurooppa, jonka osuus kokonaismarkkinoista on [...] prosenttia. Tärkeimpiä markkina-alueita Euroopassa ovat Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden osuudet keskimääräisestä vuotuisesta myynnistä vuosina 2000–2002 olivat seuraavat: Ranska [...], Saksa [...] ja Yhdistynyt kuningaskunta [...] prosenttia. Seuraavina tulevat Italia ja Espanja, joiden kummankin osuus Euroopan markkinoista kyseisellä ajanjaksolla oli [...] prosenttia. Markkinoilla on paljon yrityksiä, joilla on paikallisia tuotantolaitoksia. Näiden kansallisten ja paikallisten toimijoiden asema markkinoilla on huomattava, sillä esimerkiksi Ranskassa ne muodostivat vuosina 2000–2002 yhteensä [...] prosenttia markkinoista, Saksassa [...] prosenttia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa [...] prosenttia, Espanjassa [...] prosenttia ja Italiassa [...] prosenttia. Siitä huolimatta yleinen kehityssuuntaus on selvästi markkinoiden eurooppalaistuminen. Arvioiden mukaan rautatieliikenteen markkinoilla on ylikapasiteettia noin [...] prosenttia siitä huolimatta, että kysynnän odotetaan kasvavan vuosittain [...] prosenttia. Kasvunäkymiä pidetään parhaina suurnopeusjunien, merkinantojärjestelmien ja palvelujen aloilla. |
| --- | --- |

(110)

Markkina-alueista suurin on Eurooppa, jonka osuus kokonaismarkkinoista on [...] prosenttia. Tärkeimpiä markkina-alueita Euroopassa ovat Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta, joiden osuudet keskimääräisestä vuotuisesta myynnistä vuosina 2000–2002 olivat seuraavat: Ranska [...], Saksa [...] ja Yhdistynyt kuningaskunta [...] prosenttia. Seuraavina tulevat Italia ja Espanja, joiden kummankin osuus Euroopan markkinoista kyseisellä ajanjaksolla oli [...] prosenttia. Markkinoilla on paljon yrityksiä, joilla on paikallisia tuotantolaitoksia. Näiden kansallisten ja paikallisten toimijoiden asema markkinoilla on huomattava, sillä esimerkiksi Ranskassa ne muodostivat vuosina 2000–2002 yhteensä [...] prosenttia markkinoista, Saksassa [...] prosenttia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa [...] prosenttia, Espanjassa [...] prosenttia ja Italiassa [...] prosenttia. Siitä huolimatta yleinen kehityssuuntaus on selvästi markkinoiden eurooppalaistuminen. Arvioiden mukaan rautatieliikenteen markkinoilla on ylikapasiteettia noin [...] prosenttia siitä huolimatta, että kysynnän odotetaan kasvavan vuosittain [...] prosenttia. Kasvunäkymiä pidetään parhaina suurnopeusjunien, merkinantojärjestelmien ja palvelujen aloilla.

| (111) | Ranskan markkinoita hallitsee Alstom, ja hyvänä kakkosena tulee Bombardier. Komissio arvioi Ranskan markkinoiden arvoksi 1,8 miljardia euroa vuosien 2000–2002 keskimääräisen myynnin (21) perusteella laskettuna. Tästä summasta sähkö- ja dieselyksiköiden osuus on [...] miljoonaa euroa, suurnopeusjunien [...] miljoonaa euroa, metrojunien [...] miljoonaa euroa, pikaraitiovaunujen [...] miljoonaa euroa ja vetureiden [...] miljoonaa euroa. Kyseisellä ajanjaksolla Alstomin osuus suurnopeusjunien markkinoista oli [...] prosenttia, pikaraitiovaunujen markkinoista [...] prosenttia ja vetureiden markkinoista [...] prosenttia (22). Sen sijaan Alstomilla on kilpailijoita sähkö- ja dieselyksiköiden sektorilla, jolla Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia ja Bombardierin [...] prosenttia, ja metrojunien sektorilla, jolla Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia, Bombardierin [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Alstomin osuus Ranskan koko markkinoista on noin [...] prosenttia. Vertailun vuoksi mainittakoon, että Saksassa Alstomin osuus koko markkinoista on [...] prosenttia huolimatta Siemensin erittäin vahvasta asemasta suurnopeusjunien sektorilla. Alstomin edellä on Bombardier, jonka osuus Saksan kokonaismarkkinoista on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(111)

Ranskan markkinoita hallitsee Alstom, ja hyvänä kakkosena tulee Bombardier. Komissio arvioi Ranskan markkinoiden arvoksi 1,8 miljardia euroa vuosien 2000–2002 keskimääräisen myynnin (21) perusteella laskettuna. Tästä summasta sähkö- ja dieselyksiköiden osuus on [...] miljoonaa euroa, suurnopeusjunien [...] miljoonaa euroa, metrojunien [...] miljoonaa euroa, pikaraitiovaunujen [...] miljoonaa euroa ja vetureiden [...] miljoonaa euroa. Kyseisellä ajanjaksolla Alstomin osuus suurnopeusjunien markkinoista oli [...] prosenttia, pikaraitiovaunujen markkinoista [...] prosenttia ja vetureiden markkinoista [...] prosenttia (22). Sen sijaan Alstomilla on kilpailijoita sähkö- ja dieselyksiköiden sektorilla, jolla Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia ja Bombardierin [...] prosenttia, ja metrojunien sektorilla, jolla Alstomin markkinaosuus on [...] prosenttia, Bombardierin [...] prosenttia ja Siemensin [...] prosenttia. Alstomin osuus Ranskan koko markkinoista on noin [...] prosenttia. Vertailun vuoksi mainittakoon, että Saksassa Alstomin osuus koko markkinoista on [...] prosenttia huolimatta Siemensin erittäin vahvasta asemasta suurnopeusjunien sektorilla. Alstomin edellä on Bombardier, jonka osuus Saksan kokonaismarkkinoista on [...] prosenttia.

| (112) | Laivanrakennusalan maailmanmarkkinoita hallitsevat Japani ja Etelä-Korea. Lisäksi Kiina vahvistaa jatkuvasti asemiaan. Eurooppalaiset telakat, Alstomin telakat mukaan luettuina, keskittyvät korkean teknologian tuotteisiin, joilla on suuri lisäarvo (risteilyalukset ja nestekaasusäiliöalukset). Eurooppalaisten telakoiden yhteenlaskettu osuus risteilyalusten markkinoista on [...] prosenttia, joka jakautuu neljän yrityksen kesken. Vuosina 1994–2003 Alstomin osuus risteilyalusten maailmanmarkkinoista oli keskimäärin [...] prosenttia, Fincantierin [...] prosenttia, Aker Kvaernerin [...] prosenttia ja Meyerin [...] prosenttia. Risteilyalusten ja nestekaasusäiliöalusten merkityksellisiksi markkinoiksi katsotaan maailmanmarkkinat. |
| --- | --- |

(112)

Laivanrakennusalan maailmanmarkkinoita hallitsevat Japani ja Etelä-Korea. Lisäksi Kiina vahvistaa jatkuvasti asemiaan. Eurooppalaiset telakat, Alstomin telakat mukaan luettuina, keskittyvät korkean teknologian tuotteisiin, joilla on suuri lisäarvo (risteilyalukset ja nestekaasusäiliöalukset). Eurooppalaisten telakoiden yhteenlaskettu osuus risteilyalusten markkinoista on [...] prosenttia, joka jakautuu neljän yrityksen kesken. Vuosina 1994–2003 Alstomin osuus risteilyalusten maailmanmarkkinoista oli keskimäärin [...] prosenttia, Fincantierin [...] prosenttia, Aker Kvaernerin [...] prosenttia ja Meyerin [...] prosenttia. Risteilyalusten ja nestekaasusäiliöalusten merkityksellisiksi markkinoiksi katsotaan maailmanmarkkinat.

| (113) | Risteilyalusten markkinoilla on tällä hetkellä hiljaista, ja tilauskanta on melko pieni vuoteen 2007 asti. Pidemmällä aikavälillä kasvunäkymät ovat sen sijaan hyvät matkailualan kehittymisen ansiosta. Risteilyalussektorin kasvuvauhdiksi vuoteen 2010 saakka arvioidaan [...] prosenttia vuodessa. Nestekaasusäiliöalusten markkinat kasvavat voimakkaasti, ja pitkän aikavälin näkymät ovat myönteiset. |
| --- | --- |

(113)

Risteilyalusten markkinoilla on tällä hetkellä hiljaista, ja tilauskanta on melko pieni vuoteen 2007 asti. Pidemmällä aikavälillä kasvunäkymät ovat sen sijaan hyvät matkailualan kehittymisen ansiosta. Risteilyalussektorin kasvuvauhdiksi vuoteen 2010 saakka arvioidaan [...] prosenttia vuodessa. Nestekaasusäiliöalusten markkinat kasvavat voimakkaasti, ja pitkän aikavälin näkymät ovat myönteiset.

2.   Tuen olemassaolo

| (114) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio tutkii ilmoitettuja toimenpiteitä arvioidakseen, ovatko ne valtiontukea. |
| --- | --- |

(114)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio tutkii ilmoitettuja toimenpiteitä arvioidakseen, ovatko ne valtiontukea.

| (115) | Kuten edellä on kuvattu, Alstom toimii ensisijaisesti energia-, liikenne- ja laivanrakennusalalla. Kyseiset tuotteet ja palvelut ovat jäsenvaltioiden välisen kaupan ja kilpailun kohteina. Edellä 1 osassa kuvatut tapahtumat osoittavat selvästi, että Alstomille myönnetty tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(115)

Kuten edellä on kuvattu, Alstom toimii ensisijaisesti energia-, liikenne- ja laivanrakennusalalla. Kyseiset tuotteet ja palvelut ovat jäsenvaltioiden välisen kaupan ja kilpailun kohteina. Edellä 1 osassa kuvatut tapahtumat osoittavat selvästi, että Alstomille myönnetty tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla.

| (116) | Lisäksi kaikki toteutetut toimenpiteet ovat Ranskan valtion tai sen hallitsemien organisaatioiden rahoittamia ja/tai kyseisten organisaatioiden mukanaolo tässä yhteydessä johtuu ilmiselvästi valtiosta. Tämä koskee esimerkiksi CDC:tä (23) ja CFDI:tä. Kyse on Alstomin hyväksyi toteutetuista tapauskohtaisista toimenpiteistä, jotka ovat luonteeltaan valikoivia. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi kaikki toteutetut toimenpiteet ovat Ranskan valtion tai sen hallitsemien organisaatioiden rahoittamia ja/tai kyseisten organisaatioiden mukanaolo tässä yhteydessä johtuu ilmiselvästi valtiosta. Tämä koskee esimerkiksi CDC:tä (23) ja CFDI:tä. Kyse on Alstomin hyväksyi toteutetuista tapauskohtaisista toimenpiteistä, jotka ovat luonteeltaan valikoivia.

a)   Toimenpiteet 1–6

| (117) | Päätöksissään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta komissio katsoi, että 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa mainitut valtion tukitoimet, joita on muutettu syyskuussa 2003 tehdyllä sopimuksella, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio muistuttaa, että Ranska vastusti aluksi ainoastaan alkuperäisen toimenpiteen 1 (valtion osallistuminen Alstomin pääoman korotukseen) luokittelemista valtiontueksi ja hyväksyi komission päätelmän, jonka mukaan muut 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa määritellyt toimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(117)

Päätöksissään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta komissio katsoi, että 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa mainitut valtion tukitoimet, joita on muutettu syyskuussa 2003 tehdyllä sopimuksella, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio muistuttaa, että Ranska vastusti aluksi ainoastaan alkuperäisen toimenpiteen 1 (valtion osallistuminen Alstomin pääoman korotukseen) luokittelemista valtiontueksi ja hyväksyi komission päätelmän, jonka mukaan muut 2 päivänä elokuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa määritellyt toimenpiteet ovat valtiontukea.

| (118) | On huomattava, että alkuperäinen toimenpide 1 on korvattu etuoikeudettomilla määräaikaisilla arvopapereilla, jotka voidaan lunastaa osakkeina (nykyinen toimenpide 1). Ranska ei myöskään enää vastusta sitä, että uusi toimenpide 1 tai muut syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvat toimenpiteet katsotaan valtiontueksi. Päinvastoin Ranska arvioi 4 päivänä syyskuuta 2003 lähettämässään kirjeessä, että valtion osallistuminen Alstomin tukemiseen oli ehdottoman välttämätöntä ja että yrityksen hyväksi toteutetut rahoitustoimet muodostavat kokonaisuuden, jonka osia ei voida erottaa toisistaan. On siis selvää, että valtion mukaantulo oli välttämätöntä Alstomin konkurssin estämiseksi ja että se muodosti keskeisen osan 2 päivänä elokuuta 2003 tehtyä sopimusta. Tämä ilmenee myös sopimuksen muutetusta versiosta, jonka Ranska toimitti komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Ilman valtion mukaantuloa pankit eivät olisi sitoutuneet tukemaan Alstomia. Ranska katsoo, että syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvat toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(118)

On huomattava, että alkuperäinen toimenpide 1 on korvattu etuoikeudettomilla määräaikaisilla arvopapereilla, jotka voidaan lunastaa osakkeina (nykyinen toimenpide 1). Ranska ei myöskään enää vastusta sitä, että uusi toimenpide 1 tai muut syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvat toimenpiteet katsotaan valtiontueksi. Päinvastoin Ranska arvioi 4 päivänä syyskuuta 2003 lähettämässään kirjeessä, että valtion osallistuminen Alstomin tukemiseen oli ehdottoman välttämätöntä ja että yrityksen hyväksi toteutetut rahoitustoimet muodostavat kokonaisuuden, jonka osia ei voida erottaa toisistaan. On siis selvää, että valtion mukaantulo oli välttämätöntä Alstomin konkurssin estämiseksi ja että se muodosti keskeisen osan 2 päivänä elokuuta 2003 tehtyä sopimusta. Tämä ilmenee myös sopimuksen muutetusta versiosta, jonka Ranska toimitti komissiolle 26 päivänä syyskuuta 2003. Ilman valtion mukaantuloa pankit eivät olisi sitoutuneet tukemaan Alstomia. Ranska katsoo, että syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvat toimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

| (119) | Tämä vahvistaa komission alustavan näkemyksen toimenpiteistä, joita päätökset muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta koskevat. Siksi ainoa asia, joka voi muuttaa komission alustavan näkemyksen, ovat eräisiin toimenpiteisiin tehdyt muutokset, joista Ranskan viranomaiset ilmoittivat toukokuussa 2004. |
| --- | --- |

(119)

Tämä vahvistaa komission alustavan näkemyksen toimenpiteistä, joita päätökset muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta koskevat. Siksi ainoa asia, joka voi muuttaa komission alustavan näkemyksen, ovat eräisiin toimenpiteisiin tehdyt muutokset, joista Ranskan viranomaiset ilmoittivat toukokuussa 2004.

| (120) | Valtio merkitsi osakkeina lunastettavia etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita (toimenpide 1) tilanteessa, jossa valtiota ei voida rinnastaa markkinataloudessa toimivaan yksityiseen sijoittajaan. Näin ollen Alstom on saanut kyseisestä järjestelystä etua, joka on peräisin valtion varoista. Myös lyhyen aikavälin rahoitusjärjestelyt (toimenpide 2) toteutettiin tilanteessa, jossa yksityinen markkinataloussijoittaja ei olisi toiminut samoin. On huomattava, että CDC:n toteuttamat rahoitusjärjestelyt perustuvat valtion esittämään pyyntöön ja johtuvat näin ollen valtiosta, mitä Ranska ei ole koskaan kiistänyt. |
| --- | --- |

(120)

Valtio merkitsi osakkeina lunastettavia etuoikeudettomia määräaikaisia arvopapereita (toimenpide 1) tilanteessa, jossa valtiota ei voida rinnastaa markkinataloudessa toimivaan yksityiseen sijoittajaan. Näin ollen Alstom on saanut kyseisestä järjestelystä etua, joka on peräisin valtion varoista. Myös lyhyen aikavälin rahoitusjärjestelyt (toimenpide 2) toteutettiin tilanteessa, jossa yksityinen markkinataloussijoittaja ei olisi toiminut samoin. On huomattava, että CDC:n toteuttamat rahoitusjärjestelyt perustuvat valtion esittämään pyyntöön ja johtuvat näin ollen valtiosta, mitä Ranska ei ole koskaan kiistänyt.

| (121) | Pankkien myöntämille vakuuksille annettu 1,25 miljardin euron suuruinen valtion toissijainen takaus (uusi toimenpide 3) sekä aiempi valtion vastatakaus (entinen toimenpide 3) ovat myös poikkeuksellisia toimenpiteitä, joita ei voida pitää rahoituslaitoksen normaalina toimintana, erityisesti Alstomin tilanne huomioon ottaen. Niissä on siis kyse edusta, joka on rahoitettu valtion varoista tässä tapauksessa CFDI:n välityksellä ja joka johtuu valtiosta. Huomattakoon, että Ranska ei erottele valtion suoraan toteuttamia toimia ja CFDI:n välityksellä toteutettuja toimia. Itse asiassa 27 päivänä toukokuuta 2004 tehdyssä sopimuspöytäkirjassa, jonka Ranska toimitti komissiolle 7 päivänä kesäkuuta 2004, todetaan, että ”valtio antaa (uusia vakuuksia koskevan) vastatakauksen suoraan tai CFDI:n välityksellä”. Lisäksi pöytäkirjassa todetaan, että toimenpiteen 3 muodostavan uuden takauksen ”antaa CFDI, valtio tai mikä tahansa muu valtion takaama taho”. Tämä osoittaa selvästi, että tässä tapauksessa CFDI:n varat ovat valtion varoja ja CFDI:n toiminta johtuu valtiosta, minkä takia CFDI:n toimenpiteet on katsottava valtiontueksi. |
| --- | --- |

(121)

Pankkien myöntämille vakuuksille annettu 1,25 miljardin euron suuruinen valtion toissijainen takaus (uusi toimenpide 3) sekä aiempi valtion vastatakaus (entinen toimenpide 3) ovat myös poikkeuksellisia toimenpiteitä, joita ei voida pitää rahoituslaitoksen normaalina toimintana, erityisesti Alstomin tilanne huomioon ottaen. Niissä on siis kyse edusta, joka on rahoitettu valtion varoista tässä tapauksessa CFDI:n välityksellä ja joka johtuu valtiosta. Huomattakoon, että Ranska ei erottele valtion suoraan toteuttamia toimia ja CFDI:n välityksellä toteutettuja toimia. Itse asiassa 27 päivänä toukokuuta 2004 tehdyssä sopimuspöytäkirjassa, jonka Ranska toimitti komissiolle 7 päivänä kesäkuuta 2004, todetaan, että ”valtio antaa (uusia vakuuksia koskevan) vastatakauksen suoraan tai CFDI:n välityksellä”. Lisäksi pöytäkirjassa todetaan, että toimenpiteen 3 muodostavan uuden takauksen ”antaa CFDI, valtio tai mikä tahansa muu valtion takaama taho”. Tämä osoittaa selvästi, että tässä tapauksessa CFDI:n varat ovat valtion varoja ja CFDI:n toiminta johtuu valtiosta, minkä takia CFDI:n toimenpiteet on katsottava valtiontueksi.

| (122) | CFDI:n merkitsemiä määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja (PSDD, toimenpide 4), jotka valtio takaa, ja valtion suoraan myöntämiä määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (toimenpide 5) ei myöskään voida pitää markkinataloudessa toimivien sijoittajien/velkojien normaalina toimintana. Yksikään tavallinen sijoittaja/velkoja ei olisi tukenut Alstomia, ellei se mahdollisesti olisi jo ollut Alstomin velkoja tai osakas. On jälleen todettava, että määräaikaisten etuoikeudettomien lainojen myöntäminen oli eräs valtion antamista sitoumuksista elokuussa ja syyskuussa 2003 tehdyissä sopimuksissa. Sitoumus merkitsi CFDI:lle annettua takausta, joka kattoi koko lainan. Valtion sitoumus muuttaa saatavansa osakkeiksi joko suoraan tai CFDI:n välityksellä oli peruuttamaton ja koski kaikkia pitkäaikaisia velkoja, kun taas muiden velkojien kohdalla saatavien muuttaminen osakkeiksi oli valinnaista. Tämänkin toimenpiteen tarkoituksena on vahvistaa Alstomin rahoitusrakennetta riippumatta konsernin tilanteesta hetkellä, jona arvopaperit muutetaan osakkeiksi. Lisäksi tarkoituksena on antaa valtiolle muista velkojista poikkeava rooli, joka puolestaan lisää sen riskejä. |
| --- | --- |

(122)

CFDI:n merkitsemiä määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja (PSDD, toimenpide 4), jotka valtio takaa, ja valtion suoraan myöntämiä määräaikaisia etuoikeudettomia arvopapereita (toimenpide 5) ei myöskään voida pitää markkinataloudessa toimivien sijoittajien/velkojien normaalina toimintana. Yksikään tavallinen sijoittaja/velkoja ei olisi tukenut Alstomia, ellei se mahdollisesti olisi jo ollut Alstomin velkoja tai osakas. On jälleen todettava, että määräaikaisten etuoikeudettomien lainojen myöntäminen oli eräs valtion antamista sitoumuksista elokuussa ja syyskuussa 2003 tehdyissä sopimuksissa. Sitoumus merkitsi CFDI:lle annettua takausta, joka kattoi koko lainan. Valtion sitoumus muuttaa saatavansa osakkeiksi joko suoraan tai CFDI:n välityksellä oli peruuttamaton ja koski kaikkia pitkäaikaisia velkoja, kun taas muiden velkojien kohdalla saatavien muuttaminen osakkeiksi oli valinnaista. Tämänkin toimenpiteen tarkoituksena on vahvistaa Alstomin rahoitusrakennetta riippumatta konsernin tilanteesta hetkellä, jona arvopaperit muutetaan osakkeiksi. Lisäksi tarkoituksena on antaa valtiolle muista velkojista poikkeava rooli, joka puolestaan lisää sen riskejä.

| (123) | Ranska ei ole määritellyt millään tavalla valtion osallistumista uuteen pääoman korotukseen, joka muodostaa toimenpiteen 6. Komissio arvioi, että valtion osallistuminen uuteen pääoman korotukseen sisältää valtiontukea. Kuten komissio toteaa asiakirjassa ETY:n [EY:n] perustamissopimuksen 92 [87] ja 93 [88] artiklan soveltamisesta valtion osakkuuksiin (24), eräissä olosuhteissa toimenpiteiden voidaan olettaa olevan valtiontukea. Tämä koskee esimerkiksi tapauksia, joissa ”julkiset rahoitustoimenpiteet liittävät osuuksien hankkimisen muihin sellaisiin tukitoimenpiteisiin, jotka on perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettava tiedoksi” tai kun osuuksien hankkiminen koskee sektoreita, joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia. Tässä tapauksessa komissio korostaa, että valtio on toteuttanut samanaikaisesti pääomasijoituksen kanssa myös muita toimenpiteitä, jotka katsotaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, ja että Alstom on vaikeuksissa oleva yritys. Lopuksi pääomasijoitusta on tarkasteltava yhdessä valtion muiden tukitoimenpiteiden kanssa. (25) Kaikki ovat osa samaa toimintaa, jonka tavoitteena on tukea Alstomin käynnissä olevaa rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(123)

Ranska ei ole määritellyt millään tavalla valtion osallistumista uuteen pääoman korotukseen, joka muodostaa toimenpiteen 6. Komissio arvioi, että valtion osallistuminen uuteen pääoman korotukseen sisältää valtiontukea. Kuten komissio toteaa asiakirjassa ETY:n [EY:n] perustamissopimuksen 92 [87] ja 93 [88] artiklan soveltamisesta valtion osakkuuksiin (24), eräissä olosuhteissa toimenpiteiden voidaan olettaa olevan valtiontukea. Tämä koskee esimerkiksi tapauksia, joissa ”julkiset rahoitustoimenpiteet liittävät osuuksien hankkimisen muihin sellaisiin tukitoimenpiteisiin, jotka on perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettava tiedoksi” tai kun osuuksien hankkiminen koskee sektoreita, joilla esiintyy erityisiä vaikeuksia. Tässä tapauksessa komissio korostaa, että valtio on toteuttanut samanaikaisesti pääomasijoituksen kanssa myös muita toimenpiteitä, jotka katsotaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, ja että Alstom on vaikeuksissa oleva yritys. Lopuksi pääomasijoitusta on tarkasteltava yhdessä valtion muiden tukitoimenpiteiden kanssa. (25) Kaikki ovat osa samaa toimintaa, jonka tavoitteena on tukea Alstomin käynnissä olevaa rakenneuudistusta.

| (124) | Komissio arvioi lopuksi, että toimenpiteet 1–6 ovat osa Alstomin tukemiseen tarkoitettua kokonaisratkaisua, jota ilman yritys olisi ollut suuressa vaarassa joutua konkurssiin. Lisäksi näyttää ilmeiseltä, että yksityinen markkinasijoittaja ei olisi toteuttanut kyseisiä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. Komissio katsoo näin ollen, että kukin toimenpiteistä 1–6 sisältää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(124)

Komissio arvioi lopuksi, että toimenpiteet 1–6 ovat osa Alstomin tukemiseen tarkoitettua kokonaisratkaisua, jota ilman yritys olisi ollut suuressa vaarassa joutua konkurssiin. Lisäksi näyttää ilmeiseltä, että yksityinen markkinasijoittaja ei olisi toteuttanut kyseisiä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla. Komissio katsoo näin ollen, että kukin toimenpiteistä 1–6 sisältää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

b)   Toimenpiteet 7—10

| (125) | Komissio pyysi 10 päivänä heinäkuuta 2003 Ranskalta lisätietoja toimenpiteestä 7 voidakseen päätellä, sisälsikö Arevan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksiköstä maksama 920 miljoonan euron kauppahinta valtiontukea. Komissio katsoo, että Ranskan 4 päivänä syyskuuta 2003 ja 16 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle lähettämiin kirjeisiin sisältyvät selkeät ja johdonmukaiset tiedot hälventävät kaikki epäilykset siitä, että kyseinen toimenpide olisi sisältänyt valtiontukea. Koska Alstomin ei voida osoittaa saaneen Arevalta etua, joka olisi kaiken lisäksi ollut peräisin valtiolta, ei myöskään voida todistaa, että kyseinen yrityskauppa olisi sisältänyt valtiontukea. Arevan toiminta kyseisessä kaupassa vastaa yksityisen markkinataloussijoittajan toimintaa. Vaikka oletettaisiin, että näin ei ollut, komissio arvioi, että mahdollinen valtiontuki olisi äärimmäisen vähäistä eikä vaikuttaisi mitenkään komission kokonaisarvioon Alstomin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(125)

Komissio pyysi 10 päivänä heinäkuuta 2003 Ranskalta lisätietoja toimenpiteestä 7 voidakseen päätellä, sisälsikö Arevan Alstomin voimansiirto- ja jakeluyksiköstä maksama 920 miljoonan euron kauppahinta valtiontukea. Komissio katsoo, että Ranskan 4 päivänä syyskuuta 2003 ja 16 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle lähettämiin kirjeisiin sisältyvät selkeät ja johdonmukaiset tiedot hälventävät kaikki epäilykset siitä, että kyseinen toimenpide olisi sisältänyt valtiontukea. Koska Alstomin ei voida osoittaa saaneen Arevalta etua, joka olisi kaiken lisäksi ollut peräisin valtiolta, ei myöskään voida todistaa, että kyseinen yrityskauppa olisi sisältänyt valtiontukea. Arevan toiminta kyseisessä kaupassa vastaa yksityisen markkinataloussijoittajan toimintaa. Vaikka oletettaisiin, että näin ei ollut, komissio arvioi, että mahdollinen valtiontuki olisi äärimmäisen vähäistä eikä vaikuttaisi mitenkään komission kokonaisarvioon Alstomin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (126) | Muista toimenpiteistä komissio toteaa, että on syytä tehdä ero toimenpiteen 8 ja toimenpiteiden 9 ja 10 välillä. |
| --- | --- |

(126)

Muista toimenpiteistä komissio toteaa, että on syytä tehdä ero toimenpiteen 8 ja toimenpiteiden 9 ja 10 välillä.

| (127) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan toimenpiteen 8 osalta vakuuksiin, jotka Ranskan arvellaan antaneen sähkövoimalan rakentamiseen Bahrainiin. Ranska kiistää antaneensa minkäänlaisia vakuuksia kyseistä puhtaasti kaupallista operaatiota varten. Komissio on tutkinut kirjeen, jonka Ranska on lähettänyt Bahrainin viranomaisille, ja arvioi, että kirjeen yleinen luonne ei sido Ranskaa millään tavalla, josta voitaisiin katsoa olleen Alstomille etua. Toimenpide 8 ei siis voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vaikka oletettaisiin, että kyse oli valtiontuesta, komissio arvioi, että tämä valtiontuki, jonka määrää olisi sitä paitsi hyvin vaikea arvioida, ei muuttaisi mitenkään komission yleisarviota Alstomin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(127)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan toimenpiteen 8 osalta vakuuksiin, jotka Ranskan arvellaan antaneen sähkövoimalan rakentamiseen Bahrainiin. Ranska kiistää antaneensa minkäänlaisia vakuuksia kyseistä puhtaasti kaupallista operaatiota varten. Komissio on tutkinut kirjeen, jonka Ranska on lähettänyt Bahrainin viranomaisille, ja arvioi, että kirjeen yleinen luonne ei sido Ranskaa millään tavalla, josta voitaisiin katsoa olleen Alstomille etua. Toimenpide 8 ei siis voi olla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vaikka oletettaisiin, että kyse oli valtiontuesta, komissio arvioi, että tämä valtiontuki, jonka määrää olisi sitä paitsi hyvin vaikea arvioida, ei muuttaisi mitenkään komission yleisarviota Alstomin hyväksi toteutetuista toimenpiteistä.

| (128) | Toimenpidettä 9 (nestekaasusäiliöaluksen myynti GdF:lle) ja toimenpidettä 10 (uuden aluksen myyminen SeaFrancelle) koskevissa huomautuksissaan Ranska toteaa ensinnäkin, että Alstom on saanut kyseiset tilaukset omilla ansioillaan, eikä valtio ole antanut sille asiassa lainkaan tukea. Sen sijaan Ranska myöntää antaneensa GdF:lle ja SeaFrancen emoyhtiölle SNCF:lle jonkin verran avustusta kyseisten yrityskauppojen yhteydessä. Tutkittuaan tarkkaan 89 kappaleessa mainitut kirjeet komissio katsoo, että kyseinen avustus on rinnastettava valtion myöntämään takaukseen. GdF:n tapauksesta (toimenpide 9) Ranska toteaa, että se sitoutuu ”[...] (26)”, ellei operaatiota pystytä saattamaan loppuun. SeaFrancen tapauksesta (toimenpide 10) Ranska toteaa, että se ”[...] (27)”, jotka olisivat välttämättömiä, jotta SeaFrance kykenee saattamaan operaation loppuun. |
| --- | --- |

(128)

Toimenpidettä 9 (nestekaasusäiliöaluksen myynti GdF:lle) ja toimenpidettä 10 (uuden aluksen myyminen SeaFrancelle) koskevissa huomautuksissaan Ranska toteaa ensinnäkin, että Alstom on saanut kyseiset tilaukset omilla ansioillaan, eikä valtio ole antanut sille asiassa lainkaan tukea. Sen sijaan Ranska myöntää antaneensa GdF:lle ja SeaFrancen emoyhtiölle SNCF:lle jonkin verran avustusta kyseisten yrityskauppojen yhteydessä. Tutkittuaan tarkkaan 89 kappaleessa mainitut kirjeet komissio katsoo, että kyseinen avustus on rinnastettava valtion myöntämään takaukseen. GdF:n tapauksesta (toimenpide 9) Ranska toteaa, että se sitoutuu ”[...] (26)”, ellei operaatiota pystytä saattamaan loppuun. SeaFrancen tapauksesta (toimenpide 10) Ranska toteaa, että se ”[...] (27)”, jotka olisivat välttämättömiä, jotta SeaFrance kykenee saattamaan operaation loppuun.

| (129) | Tukea koskevista kirjeistä käy selvästi ilmi, että valtio on myöntänyt Alstomille ratkaisevan edun antamalla sen asiakkaille korvaustakuun, joka kattaa Alstomilta tehtyjen alustilausten täytäntöönpanon. Kyseinen etu on epäilemättä ollut Alstomin kannalta ratkaiseva hetkellä, jolloin sen rahoitusasema oli niin huono, että jokainen järkevä toimija olisi varmasti epäröinyt tilata aluksia Alstomilta. Lisäksi on paljastavaa, että kyseiset kirjeet ovat itse asiassa korvanneet täysin vakuudet, joita tällaisissa operaatioissa tavallisesti käytetään ja jotka yleensä ovat muissa tapauksissa edellyttäneet valtion osallistumista (ks. alkuperäinen ja muutettu toimenpide 3), kuten Ranska myöhemmin ilmoitti komissiolle. |
| --- | --- |

(129)

Tukea koskevista kirjeistä käy selvästi ilmi, että valtio on myöntänyt Alstomille ratkaisevan edun antamalla sen asiakkaille korvaustakuun, joka kattaa Alstomilta tehtyjen alustilausten täytäntöönpanon. Kyseinen etu on epäilemättä ollut Alstomin kannalta ratkaiseva hetkellä, jolloin sen rahoitusasema oli niin huono, että jokainen järkevä toimija olisi varmasti epäröinyt tilata aluksia Alstomilta. Lisäksi on paljastavaa, että kyseiset kirjeet ovat itse asiassa korvanneet täysin vakuudet, joita tällaisissa operaatioissa tavallisesti käytetään ja jotka yleensä ovat muissa tapauksissa edellyttäneet valtion osallistumista (ks. alkuperäinen ja muutettu toimenpide 3), kuten Ranska myöhemmin ilmoitti komissiolle.

| (130) | Toimenpiteet on siis rinnastettava takauksiin siinä määrin kuin niiden vaikutus vastaa tavanomaisia vakuuksia. Niitä on pidettävä olennaisena osana tukia, jotka Ranska on myöntänyt Alstomin hyväksi tukeakseen konsernin rakenneuudistuspyrkimyksiä, jotka perustuvat maaliskuusta 2003 lähtien toteutettuun suunnitelmaan. Takaukset myönnettiin Alstomille kesäkuussa 2003, jolloin konsernin vaikeudet olivat jo hyvin tiedossa. Näissä olosuhteissa kyseisiä takauksia on pidettävä ensimmäisinä tukitoimenpiteinä Alstomin hyväksi. |
| --- | --- |

(130)

Toimenpiteet on siis rinnastettava takauksiin siinä määrin kuin niiden vaikutus vastaa tavanomaisia vakuuksia. Niitä on pidettävä olennaisena osana tukia, jotka Ranska on myöntänyt Alstomin hyväksi tukeakseen konsernin rakenneuudistuspyrkimyksiä, jotka perustuvat maaliskuusta 2003 lähtien toteutettuun suunnitelmaan. Takaukset myönnettiin Alstomille kesäkuussa 2003, jolloin konsernin vaikeudet olivat jo hyvin tiedossa. Näissä olosuhteissa kyseisiä takauksia on pidettävä ensimmäisinä tukitoimenpiteinä Alstomin hyväksi.

| (131) | Lopuksi komissio muistuttaa alustavan arvion yhteydessä esittämästään analyysistä, joka koskee pankkien antamaa toissijaista takausta Alstomin ensimmäistä pääoman korotusta varten sekä pankkien liikkeelle laskemia vaihtovelkakirjalainoja. Komissio vahvistaa, että kyseiset toimenpiteet eivät sisällä valtiontukea. |
| --- | --- |

(131)

Lopuksi komissio muistuttaa alustavan arvion yhteydessä esittämästään analyysistä, joka koskee pankkien antamaa toissijaista takausta Alstomin ensimmäistä pääoman korotusta varten sekä pankkien liikkeelle laskemia vaihtovelkakirjalainoja. Komissio vahvistaa, että kyseiset toimenpiteet eivät sisällä valtiontukea.

3.   Tuen määrä

| (132) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin antamassaan vastauksessa Ranska arvioi, että toimenpiteisiin 3 ja 4 sisältyvän valtiontuen määrä oli pienempi kuin kyseisten toimenpiteiden kattamien rahoitusjärjestelyjen arvo. Lisäksi Ranska suostuu siihen, että muut toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, jonka arvoksi voidaan katsoa jopa 100 prosenttia toimenpiteiden nimellisarvosta. On huomattava, että Ranskan esittämät huomautukset koskevat ainoastaan toimenpiteitä sellaisina kuin ne olivat ennen toukokuussa 2004 tehtyjä muutoksia. Ranska ei siis esitä minkäänlaisia arvioita niiden valtiontukien määrästä, jotka sisältyvät aiemman vastatakauksen korvaavaan, uusia vakuuksia koskevaan takaukseen (toimenpide 3) ja suunniteltuun uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6). |
| --- | --- |

(132)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin antamassaan vastauksessa Ranska arvioi, että toimenpiteisiin 3 ja 4 sisältyvän valtiontuen määrä oli pienempi kuin kyseisten toimenpiteiden kattamien rahoitusjärjestelyjen arvo. Lisäksi Ranska suostuu siihen, että muut toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, jonka arvoksi voidaan katsoa jopa 100 prosenttia toimenpiteiden nimellisarvosta. On huomattava, että Ranskan esittämät huomautukset koskevat ainoastaan toimenpiteitä sellaisina kuin ne olivat ennen toukokuussa 2004 tehtyjä muutoksia. Ranska ei siis esitä minkäänlaisia arvioita niiden valtiontukien määrästä, jotka sisältyvät aiemman vastatakauksen korvaavaan, uusia vakuuksia koskevaan takaukseen (toimenpide 3) ja suunniteltuun uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6).

| (133) | Valtion myöntämien tukien määrä on arvioitava ennakkoon eli niiden myöntämishetkellä, erityisesti kun on kyse yritysten arvopaperien merkitsemisestä (oma tai siihen rinnastettava pääoma), lyhyt- tai pitkäaikaisista lainoista tai takauksista. Ainoastaan tällä tavoin voidaan ottaa huomioon valtion riskit. Sen sijaan jälkiarviointi perustuu riskin toteutumiseen. Näitä periaatteita on sovellettava Alstomille myönnettyjen tukien määrän arvioimisessa. |
| --- | --- |

(133)

Valtion myöntämien tukien määrä on arvioitava ennakkoon eli niiden myöntämishetkellä, erityisesti kun on kyse yritysten arvopaperien merkitsemisestä (oma tai siihen rinnastettava pääoma), lyhyt- tai pitkäaikaisista lainoista tai takauksista. Ainoastaan tällä tavoin voidaan ottaa huomioon valtion riskit. Sen sijaan jälkiarviointi perustuu riskin toteutumiseen. Näitä periaatteita on sovellettava Alstomille myönnettyjen tukien määrän arvioimisessa.

| (134) | Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), ja määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit (toimenpide 5) ovat omaan pääomaan rinnastettavaa rahoitusta. Yksikään sijoittaja ei olisi valtion asemassa merkinnyt kyseisiä arvopapereita. Riski oli niin suuri (ongelmatilanteessa valtio ei olisi saanut rahojaan takaisin), että komissio katsoi tuen määrän vastaavan arvopapereiden nimellisarvoa. Ranska hyväksyi tämän arvion. Arvopapereiden muuttaminen pääomaksi ei olennaisesti muuta arviota. |
| --- | --- |

(134)

Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), ja määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit (toimenpide 5) ovat omaan pääomaan rinnastettavaa rahoitusta. Yksikään sijoittaja ei olisi valtion asemassa merkinnyt kyseisiä arvopapereita. Riski oli niin suuri (ongelmatilanteessa valtio ei olisi saanut rahojaan takaisin), että komissio katsoi tuen määrän vastaavan arvopapereiden nimellisarvoa. Ranska hyväksyi tämän arvion. Arvopapereiden muuttaminen pääomaksi ei olennaisesti muuta arviota.

| (135) | Lisäksi konsernin käyttöön asetettiin lyhytaikaisia likvidejä varoja (toimenpide 2) tilanteessa, jossa yksikään toinen pankki ei olisi ollut valmis toimimaan vastaavasti. Edellä mainittujen 300 miljoonan euron yritystodistusten kohdalla, jotka valtio on sitoutunut uusimaan helmikuuhun 2005 asti ja joissa on siis kyse keskipitkän aikavälin lainasta, tuen määrän voidaan katsoa olevan jopa 100 prosenttia todistusten nimellisarvosta. Sen sijaan valtion 900 miljoonan euron arvosta merkitsemissä yritystodistuksissa on kyse lyhytaikaisesta lainasta, jonka Alstom maksoi nopeasti takaisin. Kyseisestä summasta 800 miljoonaa euroa oli tarkoitettu kattamaan rahoitustarpeet siihen saakka, kunnes valtion myöntämä pitkäaikaisrahoitus (etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina, määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit ja määräaikaiset etuoikeudettomat lainat) olisi toteutunut. Komissio pitää kyseistä pitkäaikaisrahoitusta kokonaisuudessaan valtiontukena. Voidaan siis perustellusti katsoa, että valtion myöntämä tuki on peräisin jo 800 miljoonan euron arvoisten yritystodistusten merkitsemisestä. Kyse on niin ollen samansuuruisesta tuesta, joka on vain vaihtanut muotoa ja joka on siis otettava huomioon vain kerran. Yhteenvetotaulukossa 7 komissio soveltaa nollapainotusta 800 miljoonan euron lyhytaikaisiin lainoihin ja 100 prosentin painotusta pitkäaikaisrahoitukseen, jota on käytetty edellisten takaisinmaksuun. Lopuksi on arvioitava jäljelle jäävään 100 miljoonan euron erään sisältyvän tuen määrä. Tässä on otettava huomioon, että velkojan kannalta kyseisen lainan takaisinmaksuun liittyvä riski on pienempi kuin keskipitkän ja pitkän aikavälin lainojen kohdalla paitsi siksi, että laina-aika on lyhyt, myös siksi, että lainaa hyödynnetään pidempiaikaisten rahoitusjärjestelyjen toteuttamiseen. Tuen määrä on siis vain murto-osa lainasumman nimellisarvosta. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi konsernin käyttöön asetettiin lyhytaikaisia likvidejä varoja (toimenpide 2) tilanteessa, jossa yksikään toinen pankki ei olisi ollut valmis toimimaan vastaavasti. Edellä mainittujen 300 miljoonan euron yritystodistusten kohdalla, jotka valtio on sitoutunut uusimaan helmikuuhun 2005 asti ja joissa on siis kyse keskipitkän aikavälin lainasta, tuen määrän voidaan katsoa olevan jopa 100 prosenttia todistusten nimellisarvosta. Sen sijaan valtion 900 miljoonan euron arvosta merkitsemissä yritystodistuksissa on kyse lyhytaikaisesta lainasta, jonka Alstom maksoi nopeasti takaisin. Kyseisestä summasta 800 miljoonaa euroa oli tarkoitettu kattamaan rahoitustarpeet siihen saakka, kunnes valtion myöntämä pitkäaikaisrahoitus (etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina, määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit ja määräaikaiset etuoikeudettomat lainat) olisi toteutunut. Komissio pitää kyseistä pitkäaikaisrahoitusta kokonaisuudessaan valtiontukena. Voidaan siis perustellusti katsoa, että valtion myöntämä tuki on peräisin jo 800 miljoonan euron arvoisten yritystodistusten merkitsemisestä. Kyse on niin ollen samansuuruisesta tuesta, joka on vain vaihtanut muotoa ja joka on siis otettava huomioon vain kerran. Yhteenvetotaulukossa 7 komissio soveltaa nollapainotusta 800 miljoonan euron lyhytaikaisiin lainoihin ja 100 prosentin painotusta pitkäaikaisrahoitukseen, jota on käytetty edellisten takaisinmaksuun. Lopuksi on arvioitava jäljelle jäävään 100 miljoonan euron erään sisältyvän tuen määrä. Tässä on otettava huomioon, että velkojan kannalta kyseisen lainan takaisinmaksuun liittyvä riski on pienempi kuin keskipitkän ja pitkän aikavälin lainojen kohdalla paitsi siksi, että laina-aika on lyhyt, myös siksi, että lainaa hyödynnetään pidempiaikaisten rahoitusjärjestelyjen toteuttamiseen. Tuen määrä on siis vain murto-osa lainasumman nimellisarvosta.

| (136) | Edellä IV osassa kuvatuista vakuuksista (toimenpide 3) todetaan, että Ranska on toimittanut ainoastaan aiempaa 2,275 miljardin euron vastatakausta koskevat laskelmat. Kyseinen vastatakaus on kuitenkin poistettu ja korvattu uudella 1,25 miljardin euron takauksella. Kuten edellä on jo esitetty, Ranskan laskelmien lähtökohtana on arvioitu 5 prosentin tekninen riski, joka on laskettu aikaisempien tietojen perusteella. Poistettuun vastatakaukseen sisältyvän valtiontuen määräksi voidaan laskelmien perusteella arvioida 0–43 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(136)

Edellä IV osassa kuvatuista vakuuksista (toimenpide 3) todetaan, että Ranska on toimittanut ainoastaan aiempaa 2,275 miljardin euron vastatakausta koskevat laskelmat. Kyseinen vastatakaus on kuitenkin poistettu ja korvattu uudella 1,25 miljardin euron takauksella. Kuten edellä on jo esitetty, Ranskan laskelmien lähtökohtana on arvioitu 5 prosentin tekninen riski, joka on laskettu aikaisempien tietojen perusteella. Poistettuun vastatakaukseen sisältyvän valtiontuen määräksi voidaan laskelmien perusteella arvioida 0–43 miljoonaa euroa.

| (137) | Kuten 133 kappaleessa todetaan, tuen olemassaolo ja määrä on määritettävä etukäteen eli tuen myöntämishetkellä eikä sen jälkeen, kun vakuuksien vaikutus jo näkyy käytännössä, kuten Ranska esittää. Tuen määrää ei voitaisi jälkikäteen arvioida suhteessa niihin sopimusten riskeihin, jotka ovat todella toteutuneet. Takauksen myöntämishetkellä Ranska ei rajoittanut millään lailla takauksen käyttöä. Näin ollen vastatakausta voitiin käyttää mihin tahansa sopimukseen millä tahansa Alstomin toimialalla edellyttäen, ettei sopimuksen kesto ylittänyt seitsemää vuotta. Etukäteen arvioituna vastatakaukseen sisältyvä tuki saattoi olla jopa 100 prosenttia takauksen kattamasta määrästä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (28) mukaisesti. Tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan seuraavasti: ”Jos lainaa myönnettäessä on todennäköistä, että lainanottaja laiminlyö maksuja esimerkiksi taloudellisten vaikeuksien vuoksi, takauksen arvo saattaa olla sama kuin määrä, jonka takaus tosiasiassa kattaa.” Mikään yksityinen toimija ei voisi ottaa tällaista riskiä. Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska ilmoitti, että ”koska pankit eivät voineet enää yksin tarjota vakuuksia jo tehdyille sitoumuksille, valtio päätti huolehtia Alstomin toiminnan jatkumisen kannalta välttämättömistä vakuuksista”. Ranska siis myöntää, että ilman valtion vastatakausta Alstom ei olisi voinut saada pankeilta uusia vakuuksia. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että kyseinen vastatakaus toimi tosiasiallisesti takauksena, sillä pankit olisivat voineet vaatia takausta maksettavaksi heti, jos Alstom ei olisi toteuttanut yhtä tai useampaa pankkien takaamista hankkeista tai jos hankkeen toteuttaminen olisi viivästynyt. |
| --- | --- |

(137)

Kuten 133 kappaleessa todetaan, tuen olemassaolo ja määrä on määritettävä etukäteen eli tuen myöntämishetkellä eikä sen jälkeen, kun vakuuksien vaikutus jo näkyy käytännössä, kuten Ranska esittää. Tuen määrää ei voitaisi jälkikäteen arvioida suhteessa niihin sopimusten riskeihin, jotka ovat todella toteutuneet. Takauksen myöntämishetkellä Ranska ei rajoittanut millään lailla takauksen käyttöä. Näin ollen vastatakausta voitiin käyttää mihin tahansa sopimukseen millä tahansa Alstomin toimialalla edellyttäen, ettei sopimuksen kesto ylittänyt seitsemää vuotta. Etukäteen arvioituna vastatakaukseen sisältyvä tuki saattoi olla jopa 100 prosenttia takauksen kattamasta määrästä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (28) mukaisesti. Tiedonannon 3.2 kohdassa todetaan seuraavasti: ”Jos lainaa myönnettäessä on todennäköistä, että lainanottaja laiminlyö maksuja esimerkiksi taloudellisten vaikeuksien vuoksi, takauksen arvo saattaa olla sama kuin määrä, jonka takaus tosiasiassa kattaa.” Mikään yksityinen toimija ei voisi ottaa tällaista riskiä. Vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ja laajentamista koskeviin päätöksiin Ranska ilmoitti, että ”koska pankit eivät voineet enää yksin tarjota vakuuksia jo tehdyille sitoumuksille, valtio päätti huolehtia Alstomin toiminnan jatkumisen kannalta välttämättömistä vakuuksista”. Ranska siis myöntää, että ilman valtion vastatakausta Alstom ei olisi voinut saada pankeilta uusia vakuuksia. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että kyseinen vastatakaus toimi tosiasiallisesti takauksena, sillä pankit olisivat voineet vaatia takausta maksettavaksi heti, jos Alstom ei olisi toteuttanut yhtä tai useampaa pankkien takaamista hankkeista tai jos hankkeen toteuttaminen olisi viivästynyt.

| (138) | Komissio arvioi siis, että valtion potentiaalinen riski oli suuruudeltaan 100 prosenttia vastatakauksen kattamien vakuuksien määrästä, joka oli 2,275 miljardia euroa. Toukokuussa 2004 ilmoitettujen muutosten johdosta valtion antama vastatakaus on kuitenkin tarkoitus poistaa. On siis syytä ensinnäkin arvioida tuen määrä, joka sisältyy valtion 12 kuukauden ajaksi myöntämään vastatakaukseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella valtion myöntämään vastatakaukseen sisältyvän tuen määräksi mainitulla rajatulla ajanjaksolla saadaan tavanomaisten laskentamenetelmien mukaisesti enintään 411 miljoonaa euroa. Laskelma perustuu seuraaviin olettamuksiin: takauksen kattamat sopimukset ovat 3 vuoden mittaisia (sopimuksen keskimääräinen voimassaoloaika kyseisellä teollisuudenalalla), riski takauksen tulosta maksettavaksi jakautuu tasaisesti kyseiselle 3 vuoden ajanjaksolle, vakuudet on asetettu lineaarisesti 12 kuukaudelle (syyskuusta 2003 elokuuhun 2004) ja niiden yhteismäärä on 3,5 miljardia euroa ja syyskuusta 2004 lähtien vakuuksilta on poistettu valtion vastatakaus. Tuen määrän katsotaan olevan 100 prosenttia vastatakauksen määrästä kerrottuna takauksen kestolla (takauksen voimassaolokuukausien määrä suhteessa 3 vuoteen eli 36 kuukauteen). Kuten edellä on mainittu, vastatakauksen arvo oli 65 prosenttia vakuuksien määrästä (29). |
| --- | --- |

(138)

Komissio arvioi siis, että valtion potentiaalinen riski oli suuruudeltaan 100 prosenttia vastatakauksen kattamien vakuuksien määrästä, joka oli 2,275 miljardia euroa. Toukokuussa 2004 ilmoitettujen muutosten johdosta valtion antama vastatakaus on kuitenkin tarkoitus poistaa. On siis syytä ensinnäkin arvioida tuen määrä, joka sisältyy valtion 12 kuukauden ajaksi myöntämään vastatakaukseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella valtion myöntämään vastatakaukseen sisältyvän tuen määräksi mainitulla rajatulla ajanjaksolla saadaan tavanomaisten laskentamenetelmien mukaisesti enintään 411 miljoonaa euroa. Laskelma perustuu seuraaviin olettamuksiin: takauksen kattamat sopimukset ovat 3 vuoden mittaisia (sopimuksen keskimääräinen voimassaoloaika kyseisellä teollisuudenalalla), riski takauksen tulosta maksettavaksi jakautuu tasaisesti kyseiselle 3 vuoden ajanjaksolle, vakuudet on asetettu lineaarisesti 12 kuukaudelle (syyskuusta 2003 elokuuhun 2004) ja niiden yhteismäärä on 3,5 miljardia euroa ja syyskuusta 2004 lähtien vakuuksilta on poistettu valtion vastatakaus. Tuen määrän katsotaan olevan 100 prosenttia vastatakauksen määrästä kerrottuna takauksen kestolla (takauksen voimassaolokuukausien määrä suhteessa 3 vuoteen eli 36 kuukauteen). Kuten edellä on mainittu, vastatakauksen arvo oli 65 prosenttia vakuuksien määrästä (29).

| (139) | Kuten edellä 52 kappaleessa kuvataan, poistetun vastatakauksen tilalle tulee uusi toissijainen 1,25 miljardin euron takaus, joka koskee uusia vakuuksia. Vakuuksien kattamien velkojen yhteismäärä on 8 miljardia euroa (toimenpide 3). Uudessa järjestelmässä valtion potentiaalinen riski on 1,25 miljardia euroa, ja valtio joutuu maksajaksi heti, kun 700 miljoonan euron käteisvakuus ei enää riitä kattamaan mahdollisia tappioita. Uusi vastatakaus on otettava huomioon tukena, jonka määrä voi olla enintään 100 prosenttia takauksen arvosta. Kyseinen muutos vähentää valtion potentiaalista riskiä miljardilla eurolla. Kuten edellä III osassa todetaan, valtion riskin väheneminen vaikutti ratkaisevasti komission päätökseen olla laajentamatta muodollista tutkintamenettelyä toistamiseen. |
| --- | --- |

(139)

Kuten edellä 52 kappaleessa kuvataan, poistetun vastatakauksen tilalle tulee uusi toissijainen 1,25 miljardin euron takaus, joka koskee uusia vakuuksia. Vakuuksien kattamien velkojen yhteismäärä on 8 miljardia euroa (toimenpide 3). Uudessa järjestelmässä valtion potentiaalinen riski on 1,25 miljardia euroa, ja valtio joutuu maksajaksi heti, kun 700 miljoonan euron käteisvakuus ei enää riitä kattamaan mahdollisia tappioita. Uusi vastatakaus on otettava huomioon tukena, jonka määrä voi olla enintään 100 prosenttia takauksen arvosta. Kyseinen muutos vähentää valtion potentiaalista riskiä miljardilla eurolla. Kuten edellä III osassa todetaan, valtion riskin väheneminen vaikutti ratkaisevasti komission päätökseen olla laajentamatta muodollista tutkintamenettelyä toistamiseen.

| (140) | Lisäksi komissio arvioi, että tuen määrä ei oleellisesti muuttuisi, vaikka siitä vähennettäisiin kustannukset, jotka Alstomille koituivat takauksen saamisesta. Tästä syystä ja koska Ranskan toimittamiin tietoihin ei sisältynyt lukuja, joiden perusteella Alstomin valtiolle maksamat summat olisi voitu laskea tarkalleen, takauksiin sisältyvän tuen enimmäismäärää ei ole pienennetty. |
| --- | --- |

(140)

Lisäksi komissio arvioi, että tuen määrä ei oleellisesti muuttuisi, vaikka siitä vähennettäisiin kustannukset, jotka Alstomille koituivat takauksen saamisesta. Tästä syystä ja koska Ranskan toimittamiin tietoihin ei sisältynyt lukuja, joiden perusteella Alstomin valtiolle maksamat summat olisi voitu laskea tarkalleen, takauksiin sisältyvän tuen enimmäismäärää ei ole pienennetty.

| (141) | Samaa perustelua voidaan soveltaa valtion CFDI:lle myöntämään takaukseen, joka koskee Alstomille annettavia määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja (toimenpide 4). Ilman valtion takausta, joka kattoi määräaikaiset etuoikeudettomat lainat kokonaan, CFDI ei olisi myöntänyt lainoja. Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon mukaisesti, että takaus voidaan katsoa koko arvostaan valtiontueksi. Arviota vahvistaa Ranskan ilmoitus, jonka mukaan Alstomin velat valtiolle, myös määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, oli tarkoitus muuttaa pääomaksi kesällä 2004. Lainan muuttaminen pääomaksi osoittaa selvästi, että määräaikaiset etuoikeudettomat lainat rahoitetaan valtion varoista ja ovat peräisin valtiolta, minkä takia niitä on pidettävä valtiontukena, jonka määrä voi olla jopa 100 prosenttia lainan määrästä. |
| --- | --- |

(141)

Samaa perustelua voidaan soveltaa valtion CFDI:lle myöntämään takaukseen, joka koskee Alstomille annettavia määräaikaisia etuoikeudettomia lainoja (toimenpide 4). Ilman valtion takausta, joka kattoi määräaikaiset etuoikeudettomat lainat kokonaan, CFDI ei olisi myöntänyt lainoja. Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon mukaisesti, että takaus voidaan katsoa koko arvostaan valtiontueksi. Arviota vahvistaa Ranskan ilmoitus, jonka mukaan Alstomin velat valtiolle, myös määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, oli tarkoitus muuttaa pääomaksi kesällä 2004. Lainan muuttaminen pääomaksi osoittaa selvästi, että määräaikaiset etuoikeudettomat lainat rahoitetaan valtion varoista ja ovat peräisin valtiolta, minkä takia niitä on pidettävä valtiontukena, jonka määrä voi olla jopa 100 prosenttia lainan määrästä.

| (142) | Tässä osassa esitetyistä syistä komissio katsoo, että valtion osallistumista uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6) ei voida pitää markkinataloussijoittajan tavanomaisena toimintana, vaan kyse on valtiontuesta. Tällaisen tuen määrä voi olla jopa 100 prosenttia lainan määrästä. |
| --- | --- |

(142)

Tässä osassa esitetyistä syistä komissio katsoo, että valtion osallistumista uuteen pääoman korotukseen (toimenpide 6) ei voida pitää markkinataloussijoittajan tavanomaisena toimintana, vaan kyse on valtiontuesta. Tällaisen tuen määrä voi olla jopa 100 prosenttia lainan määrästä.

| (143) | Ranska myöntää, että GdF:lle ja SNCF:lle annettujen takausten (toimenpide 9 ja 10) tarkoituksena oli korvata vakuudet. Vakuuksille annettuun takaukseen sisältyvää tukea koskevan arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuen määrä voi olla jopa 100 prosenttia takauksen kattamasta määrästä. Koska on kuitenkin vaikea arvioida vakuuksien kattamien sopimusten täyttämättä jättämiseen tai puutteelliseen täytäntöönpanoon liittyvien riskien laajuutta ja todennäköisyyttä sekä sitä, miten todennäköisesti valtion takausta vaaditaan maksettavaksi, komission mielestä takauksiin sisältyvän tuen määrää on mahdotonta arvioida luotettavasti. |
| --- | --- |

(143)

Ranska myöntää, että GdF:lle ja SNCF:lle annettujen takausten (toimenpide 9 ja 10) tarkoituksena oli korvata vakuudet. Vakuuksille annettuun takaukseen sisältyvää tukea koskevan arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuen määrä voi olla jopa 100 prosenttia takauksen kattamasta määrästä. Koska on kuitenkin vaikea arvioida vakuuksien kattamien sopimusten täyttämättä jättämiseen tai puutteelliseen täytäntöönpanoon liittyvien riskien laajuutta ja todennäköisyyttä sekä sitä, miten todennäköisesti valtion takausta vaaditaan maksettavaksi, komission mielestä takauksiin sisältyvän tuen määrää on mahdotonta arvioida luotettavasti.

| (144) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että taulukossa 7 esitetään realistinen arvio Alstomin hyväksi toteutettuun tukipakettiin sisältyvän tuen enimmäismäärästä lukuun ottamatta toimenpiteitä 9 ja 10. On syytä tarkentaa, että seuraavassa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevassa arvioinnissa otetaan huomioon kaikki toimenpiteet erityispiirteineen eikä pelkästään toimenpiteiden kokonaisuutta. |
| --- | --- |

(144)

Taulukko 7

Tuen enimmäismäärä

| (miljardia euroa) |
| --- |
| Toimenpide | Tuen enimmäismäärä |
| Lyhytaikaiset likvidit varat 1,2 miljardia (toimenpide 2), | |
| joista — 300 miljoonaa uusittu, | 0,3 |
| — 900 miljoonaa maksettu takaisin (800 miljoonaa seuraavien kolmen toimenpiteen ansiosta) | 0,1 |
| Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1) | 0,3 |
| Määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 4) | 0,3 |
| Määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 5) | 0,2 |
| Toinen pääoman korotus (toimenpide 6) | 0,17/0,22 |
| Vakuuksille annettu takaus (toimenpide 3), | |
| joka — käsittää vuoden voimassa olevan vastatakauksen 65 %:lle 3,5 miljardin vakuuksista, ja | 0,411 |
| — toissijaisen takauksen 8 miljardin euron vakuuksille | 1,25 |
| Yhteensä | 3,03/3,08 |

(miljardia euroa)

Toimenpide

Tuen enimmäismäärä

Lyhytaikaiset likvidit varat 1,2 miljardia (toimenpide 2),

joista — 300 miljoonaa uusittu,

0,3

— 900 miljoonaa maksettu takaisin (800 miljoonaa seuraavien kolmen toimenpiteen ansiosta)

0,1

Etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1)

0,3

Määräaikaiset etuoikeudettomat lainat, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 4)

0,3

Määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka muutetaan pääomaksi (toimenpide 5)

0,2

Toinen pääoman korotus (toimenpide 6)

0,17/0,22

Vakuuksille annettu takaus (toimenpide 3),

joka — käsittää vuoden voimassa olevan vastatakauksen 65 %:lle 3,5 miljardin vakuuksista, ja

0,411

— toissijaisen takauksen 8 miljardin euron vakuuksille

1,25

Yhteensä

3,03/3,08

4.   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (145) | Edellä esitetyn perusteella valtion toimenpiteitä on tässä arvioitava tapauskohtaisina tukina. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan poikkeukset, joita 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontukien yleisestä soveltumattomuudesta yhteismarkkinoille voidaan myöntää. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyn perusteella valtion toimenpiteitä on tässä arvioitava tapauskohtaisina tukina. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan poikkeukset, joita 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontukien yleisestä soveltumattomuudesta yhteismarkkinoille voidaan myöntää.

| (146) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, sillä toimenpiteet eivät ole yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, toimenpiteiden tarkoituksena ei ole korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä niitä ole tarkoitettu Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joiden talouteen jako on vaikuttanut haitallisesti. |
| --- | --- |

(146)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, sillä toimenpiteet eivät ole yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, toimenpiteiden tarkoituksena ei ole korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä niitä ole tarkoitettu Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joiden talouteen jako on vaikuttanut haitallisesti.

| (147) | Muita poikkeuksia mainitaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa. Koska kyse ei ole aluetuesta eikä toimenpiteisiin voida selvästi soveltaa myöskään kyseisen kohdan b alakohdassa mainittuja poikkeuksia, ainoastaan c alakohdan poikkeukset tulevat kysymykseen. Kyseisen alakohdan mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen soveltuu yhteismarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tässä yhteydessä voidaan todeta, että tukien tarkoituksena on ollut palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Sen takia toimenpiteitä on arvioitava suuntaviivojen pohjalta. Tutkinnan jälkeen komissio katsoo, ettei tässä tapauksessa voida soveltaa muita yhteisön puitteita. Ranska ei ole myöskään vedonnut mihinkään muuhun perustamissopimuksessa mainittuun poikkeukseen vaan yksinomaan suuntaviivoihin puolustaessaan elokuussa 2003 komissiolle ilmoittamiensa toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(147)

Muita poikkeuksia mainitaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa. Koska kyse ei ole aluetuesta eikä toimenpiteisiin voida selvästi soveltaa myöskään kyseisen kohdan b alakohdassa mainittuja poikkeuksia, ainoastaan c alakohdan poikkeukset tulevat kysymykseen. Kyseisen alakohdan mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen soveltuu yhteismarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tässä yhteydessä voidaan todeta, että tukien tarkoituksena on ollut palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Sen takia toimenpiteitä on arvioitava suuntaviivojen pohjalta. Tutkinnan jälkeen komissio katsoo, ettei tässä tapauksessa voida soveltaa muita yhteisön puitteita. Ranska ei ole myöskään vedonnut mihinkään muuhun perustamissopimuksessa mainittuun poikkeukseen vaan yksinomaan suuntaviivoihin puolustaessaan elokuussa 2003 komissiolle ilmoittamiensa toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (148) | Ainoastaan vaikeuksissa oleva yritys voi hyötyä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta. Suuntaviivojen 2.1 kohdassa määritellään vaikeuksissa oleva yritys. Kyseisen kohdan 6 alakohdassa todetaan, että yrityksen vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. |
| --- | --- |

(148)

Ainoastaan vaikeuksissa oleva yritys voi hyötyä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta. Suuntaviivojen 2.1 kohdassa määritellään vaikeuksissa oleva yritys. Kyseisen kohdan 6 alakohdassa todetaan, että yrityksen vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä.

| (149) | Alstomin tulos vaihtui tilikauden 2000–2001 liikevoitosta paljon yli miljardin euron tappioksi tilikaudella 2002–2003. Samaan aikaan yrityksen omat varat vähenivät yli puolella 2 miljardista eurosta alle 800 miljoonaan euroon. Näin ollen Alstom voidaan katsoa suuntaviivojen 5 kohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Tätä ei ole kiistänyt Ranska eikä yksikään menettelyssä huomautuksia esittänyt kolmas osapuoli. |
| --- | --- |

(149)

Alstomin tulos vaihtui tilikauden 2000–2001 liikevoitosta paljon yli miljardin euron tappioksi tilikaudella 2002–2003. Samaan aikaan yrityksen omat varat vähenivät yli puolella 2 miljardista eurosta alle 800 miljoonaan euroon. Näin ollen Alstom voidaan katsoa suuntaviivojen 5 kohdassa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Tätä ei ole kiistänyt Ranska eikä yksikään menettelyssä huomautuksia esittänyt kolmas osapuoli.

a)   Pelastamistuki

| (150) | Ranska arvioi, että osa toimenpiteistä 2 ja 3 voidaan katsoa pelastamistueksi. Väitteensä tueksi Ranska esittää, että toimenpiteet vastaavat yrityksen lyhytaikaisten likvidien varojen tarpeeseen. |
| --- | --- |

(150)

Ranska arvioi, että osa toimenpiteistä 2 ja 3 voidaan katsoa pelastamistueksi. Väitteensä tueksi Ranska esittää, että toimenpiteet vastaavat yrityksen lyhytaikaisten likvidien varojen tarpeeseen.

| (151) | Toimenpiteestä 2 Ranska toteaa, että syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvia 900 miljoonan euron rahoitusjärjestelyjä on pidettävä suuntaviivojen mukaisena pelastamistukena. Alstom maksoi takaisin kyseisen lyhytaikaisten likvidien varojen muodossa annetun tuen, jonka tarkoituksena oli estää yrityksen toiminnan välitön lakkaaminen, kuuden kuukauden kuluessa sen antamisesta. |
| --- | --- |

(151)

Toimenpiteestä 2 Ranska toteaa, että syyskuussa 2003 tehtyyn sopimukseen perustuvia 900 miljoonan euron rahoitusjärjestelyjä on pidettävä suuntaviivojen mukaisena pelastamistukena. Alstom maksoi takaisin kyseisen lyhytaikaisten likvidien varojen muodossa annetun tuen, jonka tarkoituksena oli estää yrityksen toiminnan välitön lakkaaminen, kuuden kuukauden kuluessa sen antamisesta.

| (152) | Ranska arvioi, että vakuuksille myönnettyä valtion vastatakausta (toimenpide 3) on myös pidettävä pelastamistukena, joka on annettu samaan aikaan kun pankit antoivat vakuuksia ja valtio vastatakauksia, sillä kyseisten toimenpiteiden ansiosta Alstom kykeni jatkamaan toimintaansa. Ranskan mukaan vastatakausta olisi näissä olosuhteissa pidettävä pelastamistukena, joka on myönnetty yrityksen pelastamiseen tähtäävien toimenpiteiden ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna. On huomattava, että Ranska ei esitä arvioita siitä, mikä osuus tuesta olisi katsottava pelastamistueksi ja mikä rakenneuudistustueksi. Myöhemmän voimassaolonsa ajalta vastatakaus on puolestaan katsottava rakenneuudistustueksi. Ranska ei myöskään ole arvioinut millään lailla vastatakauksen antamista 8 miljardin arvoisille uusille vakuuksille. |
| --- | --- |

(152)

Ranska arvioi, että vakuuksille myönnettyä valtion vastatakausta (toimenpide 3) on myös pidettävä pelastamistukena, joka on annettu samaan aikaan kun pankit antoivat vakuuksia ja valtio vastatakauksia, sillä kyseisten toimenpiteiden ansiosta Alstom kykeni jatkamaan toimintaansa. Ranskan mukaan vastatakausta olisi näissä olosuhteissa pidettävä pelastamistukena, joka on myönnetty yrityksen pelastamiseen tähtäävien toimenpiteiden ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna. On huomattava, että Ranska ei esitä arvioita siitä, mikä osuus tuesta olisi katsottava pelastamistueksi ja mikä rakenneuudistustueksi. Myöhemmän voimassaolonsa ajalta vastatakaus on puolestaan katsottava rakenneuudistustueksi. Ranska ei myöskään ole arvioinut millään lailla vastatakauksen antamista 8 miljardin arvoisille uusille vakuuksille.

| (153) | On muistettava, että päätöksissään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta komissio katsoi, että toimenpiteiden täytäntöönpanohetkellä Alstom näytti jo aloittaneen rakenneuudistuksen. Näissä olosuhteissa osaa toimenpiteistä ei voida pitää pelastamistukena, sillä suuntaviivojen mukaan pelastamistukea ei saa myöntää enää sen jälkeen kun rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma on pantu täytäntöön, vaan ainoastaan ennen tällaisia suunnitelmia. Lisäksi suuntaviivojen 23 kohdassa määritetyt edellytykset pelastamistuen hyväksymiselle eivät näytä tässä tapauksessa täyttyvän. Sen takia komissio katsoi alustavasti, että kyseisiä tukia olisi arvioitava rakenneuudistustukien hyväksymiseen sovellettavien kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(153)

On muistettava, että päätöksissään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja laajentamisesta komissio katsoi, että toimenpiteiden täytäntöönpanohetkellä Alstom näytti jo aloittaneen rakenneuudistuksen. Näissä olosuhteissa osaa toimenpiteistä ei voida pitää pelastamistukena, sillä suuntaviivojen mukaan pelastamistukea ei saa myöntää enää sen jälkeen kun rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma on pantu täytäntöön, vaan ainoastaan ennen tällaisia suunnitelmia. Lisäksi suuntaviivojen 23 kohdassa määritetyt edellytykset pelastamistuen hyväksymiselle eivät näytä tässä tapauksessa täyttyvän. Sen takia komissio katsoi alustavasti, että kyseisiä tukia olisi arvioitava rakenneuudistustukien hyväksymiseen sovellettavien kriteerien perusteella.

| (154) | Epäilyt, jotka komissio esitti tutkintamenettelyn aloittamisen ja laajentamisen yhteydessä, eivät ole hälvenneet. Itse asiassa komission mielestä vaikuttaa edelleen keinotekoiselta jakaa kyseinen tukipaketti pelastamistukiin ja rakenneuudistustukiin, sillä ennen rakenneuudistussuunnitelman laatimista yrityksessä ei toteutettu minkäänlaisia pelastamistoimia. Tällainen jäsentely olisi myös vastoin pelastamistuen tarkoitusta. Tuella pyritään säilyttämään tilanne muuttumattomana, kunnes yritys kykenee päättämään tulevaisuudestaan. |
| --- | --- |

(154)

Epäilyt, jotka komissio esitti tutkintamenettelyn aloittamisen ja laajentamisen yhteydessä, eivät ole hälvenneet. Itse asiassa komission mielestä vaikuttaa edelleen keinotekoiselta jakaa kyseinen tukipaketti pelastamistukiin ja rakenneuudistustukiin, sillä ennen rakenneuudistussuunnitelman laatimista yrityksessä ei toteutettu minkäänlaisia pelastamistoimia. Tällainen jäsentely olisi myös vastoin pelastamistuen tarkoitusta. Tuella pyritään säilyttämään tilanne muuttumattomana, kunnes yritys kykenee päättämään tulevaisuudestaan.

| (155) | Riippumatta siitä, koskevatko tuet likviditeettitarvetta vai rakenteellisia toimia, ne liittyvät käynnissä olevaan rakenneuudistukseen. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että käynnissä olevan rakenneuudistuksen ensimmäisen puolen vuoden tai jopa ensimmäisen vuoden aikana myönnetyt tuet määritellään keinotekoisesti pelastustuiksi. Sillä, että tuet kattavat rakenneuudistuksen kohteena olevan yrityksen likviditeettitarpeet, ei ole tässä yhteydessä merkitystä, koska rakenneuudistustuet kattavat usein rakenneuudistustoimenpiteiden kohteena olevien yritysten likviditeettitarpeet samoin kuin investoinnit tai toiminnan supistamiseen liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

(155)

Riippumatta siitä, koskevatko tuet likviditeettitarvetta vai rakenteellisia toimia, ne liittyvät käynnissä olevaan rakenneuudistukseen. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että käynnissä olevan rakenneuudistuksen ensimmäisen puolen vuoden tai jopa ensimmäisen vuoden aikana myönnetyt tuet määritellään keinotekoisesti pelastustuiksi. Sillä, että tuet kattavat rakenneuudistuksen kohteena olevan yrityksen likviditeettitarpeet, ei ole tässä yhteydessä merkitystä, koska rakenneuudistustuet kattavat usein rakenneuudistustoimenpiteiden kohteena olevien yritysten likviditeettitarpeet samoin kuin investoinnit tai toiminnan supistamiseen liittyvät kustannukset.

| (156) | Lisäsi komissio katsoo, että toimenpiteeseen 2 sisältyvän tuen määrä on suureksi osaksi vähennetty kyseisen toimenpiteen korvanneisiin rakennetoimiin sisältyvistä tukimääristä ja että myös tästä syystä tätä toimenpidettä tulisi tarkastella rakenneuudistuksen yhteydessä. Vastatakaus (entinen toimenpide 3) ei täytä mitään kriteereistä, jotka suuntaviivoissa on määritelty pelastamistuen hyväksymiselle. Kyse ei ollut likvideistä varoista, sillä vastatakaus ei ollut minkään tietyn lainan vakuutena, kuten suuntaviivojen 23 kohdassa edellytetään. Lisäksi vastatakauksen on täytynyt olla voimassa paljon pidempään kuin suuntaviivoissa mainitut kuusi kuukautta, sillä sen oli tarkoitus kattaa jopa seitsemän vuotta kestäviä hankkeita. |
| --- | --- |

(156)

Lisäsi komissio katsoo, että toimenpiteeseen 2 sisältyvän tuen määrä on suureksi osaksi vähennetty kyseisen toimenpiteen korvanneisiin rakennetoimiin sisältyvistä tukimääristä ja että myös tästä syystä tätä toimenpidettä tulisi tarkastella rakenneuudistuksen yhteydessä. Vastatakaus (entinen toimenpide 3) ei täytä mitään kriteereistä, jotka suuntaviivoissa on määritelty pelastamistuen hyväksymiselle. Kyse ei ollut likvideistä varoista, sillä vastatakaus ei ollut minkään tietyn lainan vakuutena, kuten suuntaviivojen 23 kohdassa edellytetään. Lisäksi vastatakauksen on täytynyt olla voimassa paljon pidempään kuin suuntaviivoissa mainitut kuusi kuukautta, sillä sen oli tarkoitus kattaa jopa seitsemän vuotta kestäviä hankkeita.

| (157) | Edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että kaikkia toimenpiteitä on tarkasteltava rakenneuudistustuen yhteydessä. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että kaikkia toimenpiteitä on tarkasteltava rakenneuudistustuen yhteydessä.

b)   Rakenneuudistustuki

| (158) | Suuntaviivoissa määritellään neljä kumulatiivista edellytystä rakenneuudistustuen hyväksymiselle: suunnitelma, joka takaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, kilpailun vääristymisen välttäminen, tuen rajaaminen välttämättömään ja koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(158)

Suuntaviivoissa määritellään neljä kumulatiivista edellytystä rakenneuudistustuen hyväksymiselle: suunnitelma, joka takaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, kilpailun vääristymisen välttäminen, tuen rajaaminen välttämättömään ja koko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano.

| (159) | Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, joka komission on vahvistettava jokaisen yksittäisen tuen osalta. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt. Lisäksi suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu. |
| --- | --- |

(159)

Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, joka komission on vahvistettava jokaisen yksittäisen tuen osalta. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt. Lisäksi suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu.

| (160) | Komissio on tarkastellut ulkopuolisen konsultin avustuksella Ranskan esittämää rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidakseen, riittääkö se palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komission analyysi perustuu tietoihin, jotka Ranska toimitti sille elokuussa ja joulukuussa 2003 sekä helmikuussa 2004. Komissio on tarkastellut operatiivisen rakenneuudistuksen riittävyyttä, markkinanäkymiä ja niiden vaikutusta rakenneuudistussuunnitelmaan sekä yrityksen rahoitusasemaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen. |
| --- | --- |

(160)

Komissio on tarkastellut ulkopuolisen konsultin avustuksella Ranskan esittämää rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidakseen, riittääkö se palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komission analyysi perustuu tietoihin, jotka Ranska toimitti sille elokuussa ja joulukuussa 2003 sekä helmikuussa 2004. Komissio on tarkastellut operatiivisen rakenneuudistuksen riittävyyttä, markkinanäkymiä ja niiden vaikutusta rakenneuudistussuunnitelmaan sekä yrityksen rahoitusasemaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen.

| (161) | Rakenneuudistustoimenpiteitä analysoitaessa on otettava huomioon niiden sektorien erityispiirteet, joilla Alstom toimii. Erityisesti energia- ja liikennesektoreilla käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit ovat pienet suhteessa käyttöpääoman tarpeeseen. Tärkeintä ovat hankkeiden toteuttamiskyky ja tekniset taidot, kun taas aineellinen tuotantokapasiteetti on keskeinen tekijä vain muutamien tuotteiden kohdalla (30). Yritykset kykenevät yleensä lisäämään tuotantoaan suuren kysynnän kausina. Sen sijaan päinvastaisessa tilanteessa ei ole aina helppoa vähentää ylimääräistä työvoimaa alhaisen kysynnän kausina erityisesti maissa, joissa sosiaalilainsäädäntö on rajoittavampaa. Toinen Alstomin toiminnan erityispiirre koskee erilaisten tuotteiden (31) valmistamista samalla tuotantolinjalla tilauksista riippuen. Syynä tähän on tuotantokapasiteetin optimoiminen (”utilization runs”). |
| --- | --- |

(161)

Rakenneuudistustoimenpiteitä analysoitaessa on otettava huomioon niiden sektorien erityispiirteet, joilla Alstom toimii. Erityisesti energia- ja liikennesektoreilla käyttöomaisuuteen tehtävät investoinnit ovat pienet suhteessa käyttöpääoman tarpeeseen. Tärkeintä ovat hankkeiden toteuttamiskyky ja tekniset taidot, kun taas aineellinen tuotantokapasiteetti on keskeinen tekijä vain muutamien tuotteiden kohdalla (30). Yritykset kykenevät yleensä lisäämään tuotantoaan suuren kysynnän kausina. Sen sijaan päinvastaisessa tilanteessa ei ole aina helppoa vähentää ylimääräistä työvoimaa alhaisen kysynnän kausina erityisesti maissa, joissa sosiaalilainsäädäntö on rajoittavampaa. Toinen Alstomin toiminnan erityispiirre koskee erilaisten tuotteiden (31) valmistamista samalla tuotantolinjalla tilauksista riippuen. Syynä tähän on tuotantokapasiteetin optimoiminen (”utilization runs”).

| (162) | Tuotantokapasiteettia mitataan lähinnä tuotantoon käytettävissä olevan tilan (”roofed area”) ja työvoiman avulla, eikä tuotantolaitteisto ole yleensä keskeinen kriteeri muista tuotannonaloista poiketen. Lisäksi on vaikea mitata tuotekohtaista tuotantokapasiteettia, sillä kuten edellä on jo esitetty, samalla tuotantolinjalla voidaan valmistaa eri ajanjaksoina eri tuotteita. |
| --- | --- |

(162)

Tuotantokapasiteettia mitataan lähinnä tuotantoon käytettävissä olevan tilan (”roofed area”) ja työvoiman avulla, eikä tuotantolaitteisto ole yleensä keskeinen kriteeri muista tuotannonaloista poiketen. Lisäksi on vaikea mitata tuotekohtaista tuotantokapasiteettia, sillä kuten edellä on jo esitetty, samalla tuotantolinjalla voidaan valmistaa eri ajanjaksoina eri tuotteita.

| (163) | Komissio on siis analysoinut Alstomin sisäisiä rakenneuudistustoimia varmistaakseen, että yritys voi toimenpiteiden avulla organisoida uudelleen työvoiman käytön ja järkeistää tuotantolaitostensa sijaintia. |
| --- | --- |

(163)

Komissio on siis analysoinut Alstomin sisäisiä rakenneuudistustoimia varmistaakseen, että yritys voi toimenpiteiden avulla organisoida uudelleen työvoiman käytön ja järkeistää tuotantolaitostensa sijaintia.

| (164) | Komissio katsoo, että energiatuotanto- ja liikennesektorien rakenneuudistustoimet ovat riittävät velkasaneerauksen varmistamiseksi. Suunniteltujen työvoiman vähentämistoimien katsotaan olevan oikeassa suhteessa kyseisten alojen ylituotantokapasiteettiin. Kyseisten rakenneuudistustoimien kustannuksia ja toimista saatavia säästöjä koskevat arviot näyttävät realistisilta. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelman ennakoitua aikaisempi täytäntöönpano osoittaa, että rakenneuudistus on edennyt hyvin. Tämä puolestaan pienentää riskiä, että maaliskuulle 2006 suunniteltu tavoitteiden toteutuminen viivästyisi. |
| --- | --- |

(164)

Komissio katsoo, että energiatuotanto- ja liikennesektorien rakenneuudistustoimet ovat riittävät velkasaneerauksen varmistamiseksi. Suunniteltujen työvoiman vähentämistoimien katsotaan olevan oikeassa suhteessa kyseisten alojen ylituotantokapasiteettiin. Kyseisten rakenneuudistustoimien kustannuksia ja toimista saatavia säästöjä koskevat arviot näyttävät realistisilta. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelman ennakoitua aikaisempi täytäntöönpano osoittaa, että rakenneuudistus on edennyt hyvin. Tämä puolestaan pienentää riskiä, että maaliskuulle 2006 suunniteltu tavoitteiden toteutuminen viivästyisi.

| (165) | Power Turbo-Systems -sektorilla vähennetään työvoimaa [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Vähennys on sopusoinnussa yrityksen ylikapasiteetin kanssa, jota kuvaavat Ranskan esittämä arvio ([...] prosenttia elokuussa 2003) sekä komission käyttämän ulkopuolisen asiantuntijan arviot ([...] prosenttia vuonna 2002 ja [...] prosenttia vuonna 2003) Alstomin käyttöasteesta. Kyseinen työvoiman vähentäminen yhdessä tuotantolaitosten valikoivan vähentämisen kanssa auttaa osaltaan palauttamaan Alstomin kilpailukyvyn. Power Environment -sektorilla työvoiman supistaminen [...] prosentilla ([...] työntekijästä [...] työntekijään) [...] (32), jota komission käyttämä ulkopuolinen asiantuntija piti välttämättömänä. Lisäksi kyseinen vähennysprosentti on suurempi kuin sektorin ylikapasiteetti, joka perustuu Ranskan arvioon käyttöasteesta (noin [...] prosenttia tilikauden 2003–2004 ensimmäisellä puoliskolla). Työvoiman huomattava supistaminen selittyy osittain tuotantolaitosten sulkemisella, [...]. Power Services -sektorilla työvoimaa vähennetään [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Tuotantolaitoksia ei ole tarkoitus sulkea (33), mitä voidaan perustella sillä, että kyseinen toimiala edellyttää paikallista toimintaa. |
| --- | --- |

(165)

Power Turbo-Systems -sektorilla vähennetään työvoimaa [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Vähennys on sopusoinnussa yrityksen ylikapasiteetin kanssa, jota kuvaavat Ranskan esittämä arvio ([...] prosenttia elokuussa 2003) sekä komission käyttämän ulkopuolisen asiantuntijan arviot ([...] prosenttia vuonna 2002 ja [...] prosenttia vuonna 2003) Alstomin käyttöasteesta. Kyseinen työvoiman vähentäminen yhdessä tuotantolaitosten valikoivan vähentämisen kanssa auttaa osaltaan palauttamaan Alstomin kilpailukyvyn. Power Environment -sektorilla työvoiman supistaminen [...] prosentilla ([...] työntekijästä [...] työntekijään) [...] (32), jota komission käyttämä ulkopuolinen asiantuntija piti välttämättömänä. Lisäksi kyseinen vähennysprosentti on suurempi kuin sektorin ylikapasiteetti, joka perustuu Ranskan arvioon käyttöasteesta (noin [...] prosenttia tilikauden 2003–2004 ensimmäisellä puoliskolla). Työvoiman huomattava supistaminen selittyy osittain tuotantolaitosten sulkemisella, [...]. Power Services -sektorilla työvoimaa vähennetään [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Tuotantolaitoksia ei ole tarkoitus sulkea (33), mitä voidaan perustella sillä, että kyseinen toimiala edellyttää paikallista toimintaa.

| (166) | Rakenneuudistustoimia suoritetaan myös Power Conversion -sektorilla (ainoa voimansiirto- ja jakelualan yksikkö, jota ei myyty Arevalle): työvoimaa supistetaan [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään), ja sektorin rakennetta uudistetaan. |
| --- | --- |

(166)

Rakenneuudistustoimia suoritetaan myös Power Conversion -sektorilla (ainoa voimansiirto- ja jakelualan yksikkö, jota ei myyty Arevalle): työvoimaa supistetaan [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään), ja sektorin rakennetta uudistetaan.

| (167) | Rautatieliikenteen sektorilla työvoimaa on tarkoitus supistaa [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Työvoiman vähentäminen on sopusoinnussa ylikapasiteettia koskevien ulkopuolisen asiantuntijan arvioiden kanssa ([...]–[...] prosenttia). Sen sijaan se ei ole yhdenmukainen Ranskan ilmoittaman Alstomin tämänhetkisen käyttöasteen kanssa (yli [...] prosenttia). Tämä voi osaksi johtua siitä, että yli [...] prosenttia vähennettävästä työvoimasta (sekä suljettavista tuotantolaitoksista) on Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alstom Transportilla on ollut viime aikoina suuria vaikeuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä myös markkinanäkymät ovat vähemmän suotuisat kuin muissa maissa. Osa suunnitelluista työvoiman supistuksista voi puolestaan johtua siitä, että yrityksen tuotantotoiminnan optimoinnin odotetaan parantavan tuottavuutta. |
| --- | --- |

(167)

Rautatieliikenteen sektorilla työvoimaa on tarkoitus supistaa [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Työvoiman vähentäminen on sopusoinnussa ylikapasiteettia koskevien ulkopuolisen asiantuntijan arvioiden kanssa ([...]–[...] prosenttia). Sen sijaan se ei ole yhdenmukainen Ranskan ilmoittaman Alstomin tämänhetkisen käyttöasteen kanssa (yli [...] prosenttia). Tämä voi osaksi johtua siitä, että yli [...] prosenttia vähennettävästä työvoimasta (sekä suljettavista tuotantolaitoksista) on Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alstom Transportilla on ollut viime aikoina suuria vaikeuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä myös markkinanäkymät ovat vähemmän suotuisat kuin muissa maissa. Osa suunnitelluista työvoiman supistuksista voi puolestaan johtua siitä, että yrityksen tuotantotoiminnan optimoinnin odotetaan parantavan tuottavuutta.

| (168) | Komission arvio laivanrakennusalasta poikkeaa liikenne- ja energiantuotantosektoreita koskevasta arviosta, sillä komissio katsoo, että laivanrakennussektorin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimet eivät riitä poistamaan Alstomin telakoiden ylikapasiteettia. Suunnitelman mukaan työvoimaa vähennetään [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Tuotanto on tarkoitus keskittää tärkeimpään tuotantopisteeseen eli Saint-Nazairen telakoille, kun taas vähemmän tärkeät toimipaikat lakkautetaan. Näistä toimenpiteistä huolimatta komissio epäilee rakenneuudistustoimien riittävyyttä Alstomin telakoiden käyttöasteen nostamiseksi riittävälle tasolle vuonna 2006. Analyysin perusteita kuvataan seuraavissa 169 ja 170 kappaleessa. |
| --- | --- |

(168)

Komission arvio laivanrakennusalasta poikkeaa liikenne- ja energiantuotantosektoreita koskevasta arviosta, sillä komissio katsoo, että laivanrakennussektorin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimet eivät riitä poistamaan Alstomin telakoiden ylikapasiteettia. Suunnitelman mukaan työvoimaa vähennetään [...] prosenttia ([...] työntekijästä [...] työntekijään). Tuotanto on tarkoitus keskittää tärkeimpään tuotantopisteeseen eli Saint-Nazairen telakoille, kun taas vähemmän tärkeät toimipaikat lakkautetaan. Näistä toimenpiteistä huolimatta komissio epäilee rakenneuudistustoimien riittävyyttä Alstomin telakoiden käyttöasteen nostamiseksi riittävälle tasolle vuonna 2006. Analyysin perusteita kuvataan seuraavissa 169 ja 170 kappaleessa.

| (169) | Vaikka Alstomin laivanrakennussektorilla on tekniset valmiudet tuottaa erityyppisiä aluksia (risteilyaluksia, nestekaasusäiliöaluksia, rahtialuksia, purjeveneitä, tieteelliseen käyttöön tarkoitettuja aluksia, sotilasaluksia jne.), näyttää siltä, että tulevat tilaukset keskittyvät risteilyaluksiin. Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että uudet tilaukset tulevat lähinnä risteilyalusten markkinoilta, kun taas muiden alusten osuus uusista tilauksista jää pieneksi. Saint-Nazairen telakoiden tämänhetkinen tuotantokapasiteetti on noin 5–6 risteilyalusta vuodessa. Keskipitkän aikavälin näkymien perusteella vaikuttaa siltä, että jos Alstomin markkinaosuus säilyy nykyisellä tasolla, vuosina 2004–2006 yrityksen tilausten määrä jää enintään 3 risteilyalukseen vuodessa. Vaikka muuntyyppisten alusten tuotanto korvaisikin osaltaan risteilyalustilausten vähyyttä, tämä ei todennäköisesti riittäisi kasvattamaan kaikkien tilausten yhteismäärää 3 aluksen (risteilyaluksina ilmaistuna) yläpuolelle vuodessa. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka Alstomin laivanrakennussektorilla on tekniset valmiudet tuottaa erityyppisiä aluksia (risteilyaluksia, nestekaasusäiliöaluksia, rahtialuksia, purjeveneitä, tieteelliseen käyttöön tarkoitettuja aluksia, sotilasaluksia jne.), näyttää siltä, että tulevat tilaukset keskittyvät risteilyaluksiin. Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että uudet tilaukset tulevat lähinnä risteilyalusten markkinoilta, kun taas muiden alusten osuus uusista tilauksista jää pieneksi. Saint-Nazairen telakoiden tämänhetkinen tuotantokapasiteetti on noin 5–6 risteilyalusta vuodessa. Keskipitkän aikavälin näkymien perusteella vaikuttaa siltä, että jos Alstomin markkinaosuus säilyy nykyisellä tasolla, vuosina 2004–2006 yrityksen tilausten määrä jää enintään 3 risteilyalukseen vuodessa. Vaikka muuntyyppisten alusten tuotanto korvaisikin osaltaan risteilyalustilausten vähyyttä, tämä ei todennäköisesti riittäisi kasvattamaan kaikkien tilausten yhteismäärää 3 aluksen (risteilyaluksina ilmaistuna) yläpuolelle vuodessa.

| (170) | Tässä yhteydessä komissio pitää tervetulleena Ranskan äskettäistä sitoumusta toteuttaa tarvittavat toimet mahdollisimman pian, [...], Alstomin laivanrakennustoiminnan kannattavuusrajan laskemiseksi 4,5 aluksen tilausmäärästä (risteilyaluksina ilmaistuna) vuodessa (viiden viime vuoden keskiarvo) [...] alukseen. Komissio katsoo, että tämä lisätoimi [...] on ehdottoman välttämätön sektorin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja että se on pantava täytäntöön. |
| --- | --- |

(170)

Tässä yhteydessä komissio pitää tervetulleena Ranskan äskettäistä sitoumusta toteuttaa tarvittavat toimet mahdollisimman pian, [...], Alstomin laivanrakennustoiminnan kannattavuusrajan laskemiseksi 4,5 aluksen tilausmäärästä (risteilyaluksina ilmaistuna) vuodessa (viiden viime vuoden keskiarvo) [...] alukseen. Komissio katsoo, että tämä lisätoimi [...] on ehdottoman välttämätön sektorin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja että se on pantava täytäntöön.

| (171) | Komissio on arvioinut yksityiskohtaisesti rakenneuudistussuunnitelman ennusteita, jotka koskevat tilausten lisäksi sektorikohtaisia liikennetoiminnan tuottoja. Komissio on varmistanut, että ne vastaavat kyseisiä markkinoita koskevia ennusteita. Komissio katsoo, että tilausennusteet ovat yleisesti ottaen realistiset ja että markkinaosuuksia ja teollisuuden kasvua koskevat ennusteet ovat riittävän varovaiset. Seuraavat sektorit muodostavat poikkeuksen: Power Turbo-Systems ja laivanrakennusala. |
| --- | --- |

(171)

Komissio on arvioinut yksityiskohtaisesti rakenneuudistussuunnitelman ennusteita, jotka koskevat tilausten lisäksi sektorikohtaisia liikennetoiminnan tuottoja. Komissio on varmistanut, että ne vastaavat kyseisiä markkinoita koskevia ennusteita. Komissio katsoo, että tilausennusteet ovat yleisesti ottaen realistiset ja että markkinaosuuksia ja teollisuuden kasvua koskevat ennusteet ovat riittävän varovaiset. Seuraavat sektorit muodostavat poikkeuksen: Power Turbo-Systems ja laivanrakennusala.

| (172) | Alstomin Power Turbo-Systems -toiminta on kärsinyt suuria tappioita, jotka johtuivat Alstomin tämän sektorin tärkeimmän kaupallisen mallin eli suuritehoisten GT24/GT26-kaasuturbiinien toimintahäiriöistä vuonna 2000. Alstom on parantanut turbiinien toimivuutta ja päässyt sopimukseen tyytymättömien asiakkaiden kanssa. Ranska toteaa, että kyseiset turbiinit ovat nykyään täysin toimintakykyiset ja että eräs espanjalainen yritys on juuri tilannut Alstomilta kolme turbiinia. Tämän on tarkoitus osoittaa, että Alstomin asiakkaiden luottamus huipputeknologiaa edustavien turbiinien laatuun ja toimintakykyyn on palannut. |
| --- | --- |

(172)

Alstomin Power Turbo-Systems -toiminta on kärsinyt suuria tappioita, jotka johtuivat Alstomin tämän sektorin tärkeimmän kaupallisen mallin eli suuritehoisten GT24/GT26-kaasuturbiinien toimintahäiriöistä vuonna 2000. Alstom on parantanut turbiinien toimivuutta ja päässyt sopimukseen tyytymättömien asiakkaiden kanssa. Ranska toteaa, että kyseiset turbiinit ovat nykyään täysin toimintakykyiset ja että eräs espanjalainen yritys on juuri tilannut Alstomilta kolme turbiinia. Tämän on tarkoitus osoittaa, että Alstomin asiakkaiden luottamus huipputeknologiaa edustavien turbiinien laatuun ja toimintakykyyn on palannut.

| (173) | Komission mukaan todisteet riittävät osoittamaan, että kyseinen sektori on elpymässä. On osoitettu, että Alstom on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet saavuttaakseen odotetun suorituskyvyn ja että kiistat tyytymättömien asiakkaiden kanssa ovat ratkeamassa. Komissio katsoo lisäksi, että varaukset, jotka kirjanpitoon on tehty jäljellä olevien riskien kattamiseksi, ovat riittävät. Joka tapauksessa Ranskan ilmoittama joulukuussa 2003 tehty tilaus kolmesta turbiinista osoittaa, että kyseinen sektori voi saada kilpailukykynsä takaisin. |
| --- | --- |

(173)

Komission mukaan todisteet riittävät osoittamaan, että kyseinen sektori on elpymässä. On osoitettu, että Alstom on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet saavuttaakseen odotetun suorituskyvyn ja että kiistat tyytymättömien asiakkaiden kanssa ovat ratkeamassa. Komissio katsoo lisäksi, että varaukset, jotka kirjanpitoon on tehty jäljellä olevien riskien kattamiseksi, ovat riittävät. Joka tapauksessa Ranskan ilmoittama joulukuussa 2003 tehty tilaus kolmesta turbiinista osoittaa, että kyseinen sektori voi saada kilpailukykynsä takaisin.

| (174) | Huolimatta rohkaisevista merkeistä komissio kuitenkin katsoo, että Ranska yliarvioi Alstomin kyvyn saada menettämänsä markkinaosuudet takaisin lähivuosina. Vaikka Alstomin markkinaosuus todennäköisesti onkin suunnilleen samalla tasolla kuin se oli keskimäärin vuosina 1992–2002, komissio arvioi, että yrityksen riskitilausten määrä on noin [...] prosenttia arvioiduista tilauksista. Komission arvion mukaan vuosina 2004–2005 ja 2005–2006 riskitilausten arvo on [...] euroa vuodessa, kun kaikkien tilausten arvo on [...] euroa. |
| --- | --- |

(174)

Huolimatta rohkaisevista merkeistä komissio kuitenkin katsoo, että Ranska yliarvioi Alstomin kyvyn saada menettämänsä markkinaosuudet takaisin lähivuosina. Vaikka Alstomin markkinaosuus todennäköisesti onkin suunnilleen samalla tasolla kuin se oli keskimäärin vuosina 1992–2002, komissio arvioi, että yrityksen riskitilausten määrä on noin [...] prosenttia arvioiduista tilauksista. Komission arvion mukaan vuosina 2004–2005 ja 2005–2006 riskitilausten arvo on [...] euroa vuodessa, kun kaikkien tilausten arvo on [...] euroa.

| (175) | Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät laivanrakennussektorin tilauksia koskevat ennusteet ovat liian optimistiset, vaikka risteilyalusten markkinoiden oletettaisiinkin pitkällä aikavälillä elpyvän ja vaikka Atlantin valtameren telakat voisivat tuottaa muitakin huipputeknologian tuotteita, kuten nestekaasusäiliöaluksia. Komission arvion mukaan vuosina 2004–2005 ja 2005–2006 riskitilausten arvo on [...] euroa vuodessa, kun kaikkien tilausten ennakoitu arvo on [...] euroa. |
| --- | --- |

(175)

Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät laivanrakennussektorin tilauksia koskevat ennusteet ovat liian optimistiset, vaikka risteilyalusten markkinoiden oletettaisiinkin pitkällä aikavälillä elpyvän ja vaikka Atlantin valtameren telakat voisivat tuottaa muitakin huipputeknologian tuotteita, kuten nestekaasusäiliöaluksia. Komission arvion mukaan vuosina 2004–2005 ja 2005–2006 riskitilausten arvo on [...] euroa vuodessa, kun kaikkien tilausten ennakoitu arvo on [...] euroa.

| (176) | Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että riskitilausten yhteenlaskettu arvo on [...] euroa. Tilauksiin sovellettava [...] euron liikkumavara (”corporate buffer”) kompensoi mainittua summaa vain osittain. Rakenneuudistussuunnitelma näyttää siis ylioptimistiselta, sillä komission arvion mukaan liikkumavara ei kata [...] euron osuutta riskitilauksista. |
| --- | --- |

(176)

Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että riskitilausten yhteenlaskettu arvo on [...] euroa. Tilauksiin sovellettava [...] euron liikkumavara (”corporate buffer”) kompensoi mainittua summaa vain osittain. Rakenneuudistussuunnitelma näyttää siis ylioptimistiselta, sillä komission arvion mukaan liikkumavara ei kata [...] euron osuutta riskitilauksista.

| (177) | Komissio on tarkastellut yrityksen liikevoittoa koskevia ennusteita. Komissio arvioi, että rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet voidaan todennäköisesti saavuttaa. Liiketoiminnan tulosta koskevat odotukset ovat niin varovaiset, että ne riittävät kompensoimaan tilausennusteiden ylioptimistisuutta. Siksi komissio katsoo, että tilausennusteiden yliarviointi ei todennäköisesti vaaranna Alstomille asetettua tavoitetta, jonka mukaan yrityksen toiminnan tulisi olla kannattavaa vuonna 2006. |
| --- | --- |

(177)

Komissio on tarkastellut yrityksen liikevoittoa koskevia ennusteita. Komissio arvioi, että rakenneuudistussuunnitelman tavoitteet voidaan todennäköisesti saavuttaa. Liiketoiminnan tulosta koskevat odotukset ovat niin varovaiset, että ne riittävät kompensoimaan tilausennusteiden ylioptimistisuutta. Siksi komissio katsoo, että tilausennusteiden yliarviointi ei todennäköisesti vaaranna Alstomille asetettua tavoitetta, jonka mukaan yrityksen toiminnan tulisi olla kannattavaa vuonna 2006.

| (178) | Komissio on tarkastellut rakenneuudistussuunnitelman muita keskeisiä osia arvioidakseen, pitävätkö Alstomin kannattavuutta vuonna 2006 koskevat ennusteet paikkansa. Tarkastelun perusteella komissio katsoo ennusteiden olevan realistiset. Yrityksen kannattavuuden parantaminen edellyttää ensinnäkin edellä II.3 osassa kuvattujen rakenneuudistustoimien yhteydessä toteutettavia säästötoimia. Kustannusten järkeistämiseen tähtäävät säästötoimet vaikuttavat realistisilta, ja niiden täytäntöönpanovauhdin perusteella voidaan päätellä, että rakenneuudistus ja elinkelpoisuuden palauttaminen toteutuvat suunnitellussa aikataulussa. |
| --- | --- |

(178)

Komissio on tarkastellut rakenneuudistussuunnitelman muita keskeisiä osia arvioidakseen, pitävätkö Alstomin kannattavuutta vuonna 2006 koskevat ennusteet paikkansa. Tarkastelun perusteella komissio katsoo ennusteiden olevan realistiset. Yrityksen kannattavuuden parantaminen edellyttää ensinnäkin edellä II.3 osassa kuvattujen rakenneuudistustoimien yhteydessä toteutettavia säästötoimia. Kustannusten järkeistämiseen tähtäävät säästötoimet vaikuttavat realistisilta, ja niiden täytäntöönpanovauhdin perusteella voidaan päätellä, että rakenneuudistus ja elinkelpoisuuden palauttaminen toteutuvat suunnitellussa aikataulussa.

| (179) | Toiseksi komissio huomauttaa, että suuritehoisten GT24/GT26-kaasuturbiinien vakavista toimintahäiriöistä johtuneet huomattavat tappiot olivat poikkeuksellisia. Lisäksi Alstom on tehnyt joidenkin asiakkaidensa kanssa sopimuksia päättääkseen kiistat. Tämäntyyppiset ainutkertaiset ongelmat eivät todennäköisesti toistu tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(179)

Toiseksi komissio huomauttaa, että suuritehoisten GT24/GT26-kaasuturbiinien vakavista toimintahäiriöistä johtuneet huomattavat tappiot olivat poikkeuksellisia. Lisäksi Alstom on tehnyt joidenkin asiakkaidensa kanssa sopimuksia päättääkseen kiistat. Tämäntyyppiset ainutkertaiset ongelmat eivät todennäköisesti toistu tulevaisuudessa.

| (180) | Kolmas tärkeä seikka on ennuste, jonka mukaan jo nyt kannattavien alojen hyvä tuottavuus säilyy. Kyse on erityisesti Power Services -yksiköstä, jonka liiketoiminnan tuoton arvioidaan vuonna 2006 olevan [...] prosenttia. Nämä ennusteet näyttävät mainittujen sektorien erityispiirteiden ja kasvuvauhdin näkökulmasta arvioituna kohtuullisilta. |
| --- | --- |

(180)

Kolmas tärkeä seikka on ennuste, jonka mukaan jo nyt kannattavien alojen hyvä tuottavuus säilyy. Kyse on erityisesti Power Services -yksiköstä, jonka liiketoiminnan tuoton arvioidaan vuonna 2006 olevan [...] prosenttia. Nämä ennusteet näyttävät mainittujen sektorien erityispiirteiden ja kasvuvauhdin näkökulmasta arvioituna kohtuullisilta.

| (181) | Edellä esitettyjä seikkoja harkittuaan komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa koko konsernin liiketoiminnan tuotolle vuodeksi 2006 asetettu 6 prosentin tavoite on toteutettavissa. |
| --- | --- |

(181)

Edellä esitettyjä seikkoja harkittuaan komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmassa koko konsernin liiketoiminnan tuotolle vuodeksi 2006 asetettu 6 prosentin tavoite on toteutettavissa.

| (182) | Komissio on tutkinut, voidaanko Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimilla. Kuten edellä on esitetty, komissio katsoo toimenpiteiden yleisesti ottaen riittävän suunnitelmaan sisältyvien kannattavuustavoitteiden saavuttamiseen. Lisäksi on useita merkkejä siitä, että raskaita tilapäisiä tappioita aiemmin aiheuttaneet tekniset ongelmat on nyt ratkaistu. |
| --- | --- |

(182)

Komissio on tutkinut, voidaanko Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimilla. Kuten edellä on esitetty, komissio katsoo toimenpiteiden yleisesti ottaen riittävän suunnitelmaan sisältyvien kannattavuustavoitteiden saavuttamiseen. Lisäksi on useita merkkejä siitä, että raskaita tilapäisiä tappioita aiemmin aiheuttaneet tekniset ongelmat on nyt ratkaistu.

| (183) | Komissiolla oli kuitenkin edelleen epäilyksiä rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kyvystä palauttaa Alstomin vakavaraisuus pitkällä aikavälillä maaliskuun 2006 jälkeen. Komissio ei voinut siis katsoa, että yritys pystyisi rakenneuudistuksen jälkeen toimimaan markkinoilla omien varojensa turvin, kuten suuntaviivoissa edellytetään. Komission epäilykset johtuivat seuraavista seikoista. |
| --- | --- |

(183)

Komissiolla oli kuitenkin edelleen epäilyksiä rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden kyvystä palauttaa Alstomin vakavaraisuus pitkällä aikavälillä maaliskuun 2006 jälkeen. Komissio ei voinut siis katsoa, että yritys pystyisi rakenneuudistuksen jälkeen toimimaan markkinoilla omien varojensa turvin, kuten suuntaviivoissa edellytetään. Komission epäilykset johtuivat seuraavista seikoista.

| (184) | Ensinnäkin tilikaudelle 2005–2006 arvioitu 6 prosentin tuotto, joka vastaa [...] euron suuruista liikevoittoa, ei näyttänyt riittävän suurelta takaamaan yrityksen pitkäaikaista elinkelpoisuutta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tilikauden 2005–2006 voiton on tarkoitus olla [...] euroa eli [...] prosenttia myynnistä. |
| --- | --- |

(184)

Ensinnäkin tilikaudelle 2005–2006 arvioitu 6 prosentin tuotto, joka vastaa [...] euron suuruista liikevoittoa, ei näyttänyt riittävän suurelta takaamaan yrityksen pitkäaikaista elinkelpoisuutta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tilikauden 2005–2006 voiton on tarkoitus olla [...] euroa eli [...] prosenttia myynnistä.

| (185) | Sitten komissio arvioi, että velan suhde omiin varoihin vuonna 2006 olisi liian korkea: [...] euroa suhteessa [...] euroon. Velkapääoman suhde omaan pääomaan (”gearing ratio”) olisi siis [...]. Tämä tarkoittaa, että Alstomin pitäisi käyttää huomattava osuus tuloistaan velkojensa korkomaksuihin. Rahoituskulut olisivat [...] euroa, kun taas tulojen ennen korkomaksuja, veroja, poistoja ja kuoletuksia (Earnings Before Interest, Taxes, Depreciation and Amortization, EBIDTA) pitäisi olla yhteensä [...] euroa ja mainittujen tulojen suhteen korkomaksuihin (”interest cover”) [...]. Tällaiset luvut osoittivat selvästi, että Alstomin taloudellinen asema on epävakaa ja pitkällä aikavälillä kestämätön. |
| --- | --- |

(185)

Sitten komissio arvioi, että velan suhde omiin varoihin vuonna 2006 olisi liian korkea: [...] euroa suhteessa [...] euroon. Velkapääoman suhde omaan pääomaan (”gearing ratio”) olisi siis [...]. Tämä tarkoittaa, että Alstomin pitäisi käyttää huomattava osuus tuloistaan velkojensa korkomaksuihin. Rahoituskulut olisivat [...] euroa, kun taas tulojen ennen korkomaksuja, veroja, poistoja ja kuoletuksia (Earnings Before Interest, Taxes, Depreciation and Amortization, EBIDTA) pitäisi olla yhteensä [...] euroa ja mainittujen tulojen suhteen korkomaksuihin (”interest cover”) [...]. Tällaiset luvut osoittivat selvästi, että Alstomin taloudellinen asema on epävakaa ja pitkällä aikavälillä kestämätön.

| (186) | Lisäksi komissio katsoi, että Alstomilla ei ole riittävää lyhytaikaista rahoitusvalmiutta, joka kattaisi likvidien varojen tarpeet rakenneuudistuksen aikana. Ulkopuolinen asiantuntija katsoi Alstomin rahoitussuunnitelmaa arvioidessaan, että liikkumavaran (käytettävissä olevat luottojärjestelyt, joista on vähennetty jo käyttöön otetut luotot) tulisi olla vähintään [...] euroa. Komissio pitää tätä tasoa riittävänä edellyttäen, ettei odottamattomia ongelmia esiinny. Rahoitussuunnitelman perusteella liikkumavaran arvioidaan kuitenkin olevan [...] euron viitetason alapuolella tilikauden 2005–2006 ensimmäisellä ja toisella vuosineljänneksellä. |
| --- | --- |

(186)

Lisäksi komissio katsoi, että Alstomilla ei ole riittävää lyhytaikaista rahoitusvalmiutta, joka kattaisi likvidien varojen tarpeet rakenneuudistuksen aikana. Ulkopuolinen asiantuntija katsoi Alstomin rahoitussuunnitelmaa arvioidessaan, että liikkumavaran (käytettävissä olevat luottojärjestelyt, joista on vähennetty jo käyttöön otetut luotot) tulisi olla vähintään [...] euroa. Komissio pitää tätä tasoa riittävänä edellyttäen, ettei odottamattomia ongelmia esiinny. Rahoitussuunnitelman perusteella liikkumavaran arvioidaan kuitenkin olevan [...] euron viitetason alapuolella tilikauden 2005–2006 ensimmäisellä ja toisella vuosineljänneksellä.

| (187) | Lopuksi komissio katsoi, että Alstomin olisi ehdottomasti lisättävä omaa rahoitustaan keskipitkällä aikavälillä. Suunnitelman mukaan omien varojen määrän oletetaan vuonna 2006 olevan [...] euroa eli [...] prosenttia myynnistä, kun vuosina 1998–2000 omien varojen osuus myynnistä oli 12 prosenttia. Komission mukaan yrityksen taseen olisi oltava vahvempi kuin vuodelle 2006 on ennustettu, jotta yritys voisi houkutella investointeja ja rahoittaa toimintansa markkinoilla itsenäisesti. |
| --- | --- |

(187)

Lopuksi komissio katsoi, että Alstomin olisi ehdottomasti lisättävä omaa rahoitustaan keskipitkällä aikavälillä. Suunnitelman mukaan omien varojen määrän oletetaan vuonna 2006 olevan [...] euroa eli [...] prosenttia myynnistä, kun vuosina 1998–2000 omien varojen osuus myynnistä oli 12 prosenttia. Komission mukaan yrityksen taseen olisi oltava vahvempi kuin vuodelle 2006 on ennustettu, jotta yritys voisi houkutella investointeja ja rahoittaa toimintansa markkinoilla itsenäisesti.

| (188) | Komissio arvioi lopuksi, että Alstomin rakenneuudistussuunnitelman rahoitusosuus oli riittämätön lähinnä velan suuren määrän ja omien varojen alhaisen osuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(188)

Komissio arvioi lopuksi, että Alstomin rakenneuudistussuunnitelman rahoitusosuus oli riittämätön lähinnä velan suuren määrän ja omien varojen alhaisen osuuden vuoksi.

| (189) | Ranska ilmoitti komissiolle toukokuussa 2004, että Alstom aikoi korottaa pääomaa ja muuntaa osan velastaan pääomaksi. Näiden kahden toimenpiteen ansiosta Alstomin omat varat ovat maaliskuussa 2006 todennäköisesti [...]–[...] euroa ja velka [...]–[...] euroa riippuen siitä, miten pankit osallistuvat velkojen muuntamiseen pääomaksi. Kyseinen osuus myynnistä on [...]–[...] prosenttia. Velan suhteen omaan pääomaan (”gearing ratio”) arvellaan vuonna 2006 olevan [...]–[...], mikä merkitsee huomattavaa kehitystä edelliseen rahoitussuunnitelmaan perustuviin ennusteisiin verrattuna. Lisäksi velan supistuminen merkitsee rahoituskulujen pienenemistä: vuonna 2006 rahoituskulujen arvioidaan olevan [...]–[...] euroa. Jos tulot ennen korkomaksuja, veroja, poistoja ja kuoletuksia ovat [...] euroa, mainittujen tulojen suhde korkomaksuihin on [...]–[...], mikä osoittaa kestävää taloudellista asemaa. |
| --- | --- |

(189)

Ranska ilmoitti komissiolle toukokuussa 2004, että Alstom aikoi korottaa pääomaa ja muuntaa osan velastaan pääomaksi. Näiden kahden toimenpiteen ansiosta Alstomin omat varat ovat maaliskuussa 2006 todennäköisesti [...]–[...] euroa ja velka [...]–[...] euroa riippuen siitä, miten pankit osallistuvat velkojen muuntamiseen pääomaksi. Kyseinen osuus myynnistä on [...]–[...] prosenttia. Velan suhteen omaan pääomaan (”gearing ratio”) arvellaan vuonna 2006 olevan [...]–[...], mikä merkitsee huomattavaa kehitystä edelliseen rahoitussuunnitelmaan perustuviin ennusteisiin verrattuna. Lisäksi velan supistuminen merkitsee rahoituskulujen pienenemistä: vuonna 2006 rahoituskulujen arvioidaan olevan [...]–[...] euroa. Jos tulot ennen korkomaksuja, veroja, poistoja ja kuoletuksia ovat [...] euroa, mainittujen tulojen suhde korkomaksuihin on [...]–[...], mikä osoittaa kestävää taloudellista asemaa.

| (190) | Uusi pääoman korotus ja vastaava velan supistaminen poistavat lähes kokonaan komission epäilykset yrityksen elinkelpoisuudesta keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(190)

Uusi pääoman korotus ja vastaava velan supistaminen poistavat lähes kokonaan komission epäilykset yrityksen elinkelpoisuudesta keskipitkällä aikavälillä.

| (191) | Lisäksi komissio panee merkille, että kuten päätöksen V osassa kuvataan, Ranska on sitoutunut huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman teollisuusalan kumppanuuden. |
| --- | --- |

(191)

Lisäksi komissio panee merkille, että kuten päätöksen V osassa kuvataan, Ranska on sitoutunut huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman teollisuusalan kumppanuuden.

| (192) | Komissio katsoo, että Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden lujittamiseksi yrityksen on ehdottomasti muodostettava vähintään yksi kumppanuus. Valitun kumppanin tai valittujen kumppaneiden taloudellisen aseman olisi oltava riittävän vakaa, ja kumppaneiden olisi osaltaan tuettava muodostettua kumppanuutta taloudellisesti ja toiminnallisesti. Yhteisen tuotantotoiminnan on kuitenkin tarkoitus olla sellaista, että komissio voi hyväksyä kumppanuudet perustamissopimuksen kilpailusääntöjen perusteella. Kumppanuuksien on tarkoitus olla pitkäaikaisia ja perustua rakenteellisiin ja strategisiin sopimuksiin, jotka eivät koske pelkästään tietyn yhteistyöhankkeen toteuttamista, kuten tarjouspyyntöön vastaamista. Jotta kumppanuuksilla olisi selvä vaikutus Alstomin teolliseen ja taloudelliseen kehitykseen, niiden olisi koskettava huomattavaa osaa yrityksen keskeisistä liiketoiminta-alueista eli liikenteestä ja energia-alasta, joilla ei ole muodostettu yhteisyrityksiä (ks. 206 ja 207 kappale). Kumppanuuksien ansiosta Alstom voisi hyödyntää parhaiten teknologisia ja tuotannollisia etujaan, sillä kumppanit helpottaisivat Alstomiin kohdistuvia taloudellisia rajoitteita. (34) |
| --- | --- |

(192)

Komissio katsoo, että Alstomin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden lujittamiseksi yrityksen on ehdottomasti muodostettava vähintään yksi kumppanuus. Valitun kumppanin tai valittujen kumppaneiden taloudellisen aseman olisi oltava riittävän vakaa, ja kumppaneiden olisi osaltaan tuettava muodostettua kumppanuutta taloudellisesti ja toiminnallisesti. Yhteisen tuotantotoiminnan on kuitenkin tarkoitus olla sellaista, että komissio voi hyväksyä kumppanuudet perustamissopimuksen kilpailusääntöjen perusteella. Kumppanuuksien on tarkoitus olla pitkäaikaisia ja perustua rakenteellisiin ja strategisiin sopimuksiin, jotka eivät koske pelkästään tietyn yhteistyöhankkeen toteuttamista, kuten tarjouspyyntöön vastaamista. Jotta kumppanuuksilla olisi selvä vaikutus Alstomin teolliseen ja taloudelliseen kehitykseen, niiden olisi koskettava huomattavaa osaa yrityksen keskeisistä liiketoiminta-alueista eli liikenteestä ja energia-alasta, joilla ei ole muodostettu yhteisyrityksiä (ks. 206 ja 207 kappale). Kumppanuuksien ansiosta Alstom voisi hyödyntää parhaiten teknologisia ja tuotannollisia etujaan, sillä kumppanit helpottaisivat Alstomiin kohdistuvia taloudellisia rajoitteita. (34)

| (193) | On huomattava, että ellei komissio ole muuta hyväksynyt, kumppanuuksia muodostetaan pääasiallisesti sellaisten yritysten kanssa, jotka eivät ole oikeudellisesti tai tosiasiallisesti Ranskan valtion yksinomaisessa tai osittaisessa määräysvallassa. Muuten kumppanuudet saattaisivat vakiinnuttaa valtion tuen Alstomille. Tämä olisi räikeässä ristiriidassa Ranskan antaman toisen sitoumuksen kanssa, jonka mukaan valtio aikoo luopua osuudestaan Alstomin pääomaan ja lopettaa myös siihen sisältyvän valtiontuen. |
| --- | --- |

(193)

On huomattava, että ellei komissio ole muuta hyväksynyt, kumppanuuksia muodostetaan pääasiallisesti sellaisten yritysten kanssa, jotka eivät ole oikeudellisesti tai tosiasiallisesti Ranskan valtion yksinomaisessa tai osittaisessa määräysvallassa. Muuten kumppanuudet saattaisivat vakiinnuttaa valtion tuen Alstomille. Tämä olisi räikeässä ristiriidassa Ranskan antaman toisen sitoumuksen kanssa, jonka mukaan valtio aikoo luopua osuudestaan Alstomin pääomaan ja lopettaa myös siihen sisältyvän valtiontuen.

| (194) | Komissio pitää kumppanuuksien muodostamista koskevan sitoumuksen täytäntöönpanoa olennaisen tärkeänä viimeistenkin yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen kohdistuvien epäilyjen hälventämiseksi. |
| --- | --- |

(194)

Komissio pitää kumppanuuksien muodostamista koskevan sitoumuksen täytäntöönpanoa olennaisen tärkeänä viimeistenkin yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen kohdistuvien epäilyjen hälventämiseksi.

| (195) | Toinen ehto rakenneuudistustuen hyväksymiselle on, että kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan ”ristiriidassa yhteisen edun kanssa” ja sen vuoksi soveltumatonta yhteismarkkinoille. Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. |
| --- | --- |

(195)

Toinen ehto rakenneuudistustuen hyväksymiselle on, että kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Muutoin tuen on katsottava olevan ”ristiriidassa yhteisen edun kanssa” ja sen vuoksi soveltumatonta yhteismarkkinoille. Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan.

| (196) | Kuten edellä on jo esitetty, Alstom toimi vuoteen 2003 saakka seuraavilla aloilla: energia, voimansiirto ja jakelu, rautatieliikenne ja laivanrakennus. Siksi kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisuuksien mukaan kaikilla mainituilla aloilla. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Alstom keskittyy jatkossa perustoimintoihinsa. On tärkeää, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan sellaisena kuin Ranska siitä ilmoitti komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2003 ja 15 päivänä maaliskuuta 2004. Tämä koskee myös omaisuuseriä, jotka on tarkoitus myydä. |
| --- | --- |

(196)

Kuten edellä on jo esitetty, Alstom toimi vuoteen 2003 saakka seuraavilla aloilla: energia, voimansiirto ja jakelu, rautatieliikenne ja laivanrakennus. Siksi kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisuuksien mukaan kaikilla mainituilla aloilla. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Alstom keskittyy jatkossa perustoimintoihinsa. On tärkeää, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan sellaisena kuin Ranska siitä ilmoitti komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2003 ja 15 päivänä maaliskuuta 2004. Tämä koskee myös omaisuuseriä, jotka on tarkoitus myydä.

| (197) | Energia-alalla on huomattava, että yritys on jo myynyt Siemensille teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien valmistuksen, joka käsittää enintään 50 megawatin pienet kaasuturbiinit ja enintään 100 megawatin höyryturbiinit, ja Arevalle voimansiirto- ja jakelusektorin. Myytyjen liiketoiminta-alueiden osuus Alstomin koko liikevaihdosta tilikaudella 2002–2003 oli 20 prosenttia. Lisäksi päätöksen V osassa esitettyihin Ranskan antamiin sitoumuksiin sisältyy työvoiman vähentäminen energiasektorilla, erityisesti teollisuuskattiloiden alalla, ja yhteisyrityksen perustaminen hydrauliikan alalla. |
| --- | --- |

(197)

Energia-alalla on huomattava, että yritys on jo myynyt Siemensille teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien valmistuksen, joka käsittää enintään 50 megawatin pienet kaasuturbiinit ja enintään 100 megawatin höyryturbiinit, ja Arevalle voimansiirto- ja jakelusektorin. Myytyjen liiketoiminta-alueiden osuus Alstomin koko liikevaihdosta tilikaudella 2002–2003 oli 20 prosenttia. Lisäksi päätöksen V osassa esitettyihin Ranskan antamiin sitoumuksiin sisältyy työvoiman vähentäminen energiasektorilla, erityisesti teollisuuskattiloiden alalla, ja yhteisyrityksen perustaminen hydrauliikan alalla.

| (198) | Toisen Alstomin perustoiminnon eli rautatieliikenteen alalla Ranska on sitoutunut siihen, että Alstom myy muun muassa rahtijunien vetureja valmistavan Valencen tehtaan ja koko Australian ja Uuden-Seelannin liikennetoimintansa. |
| --- | --- |

(198)

Toisen Alstomin perustoiminnon eli rautatieliikenteen alalla Ranska on sitoutunut siihen, että Alstom myy muun muassa rahtijunien vetureja valmistavan Valencen tehtaan ja koko Australian ja Uuden-Seelannin liikennetoimintansa.

| (199) | Alstomin on hoidettava kahta viimeksi mainittua liiketoiminta-aluetta samoin kuin teollisuuskattiloiden yksikköä hyvää päätöksenteko- ja hallinnointijärjestelmää noudattaen ja varmistettava niiden normaalit kehitysmahdollisuudet sekä pidättäydyttävä toimista, jotka saattaisivat vähentää niiden arvoa, kuten aineettoman omaisuuden (patentit, toimiluvat, liiketoimintasopimukset jne.), henkilöstön, asiakkaiden tai myyntikapasiteetin siirto emoyhtiöön tai mihin tahansa muuhun konsernin osaan. Tätä varten Ranska sitoutuu huolehtimaan siitä, että Alstom nimittää kullakin myytävällä toimialalla johtoryhmän, joka vastaa toimialan päätöksenteko- ja hallinnointijärjestelmästä. Ranskan nimittämä ja komission hyväksymä toimitsijamies puolestaan valvoo liikkeenjohdon kehittämistä ja liiketoiminta-alueiden myyntiä. |
| --- | --- |

(199)

Alstomin on hoidettava kahta viimeksi mainittua liiketoiminta-aluetta samoin kuin teollisuuskattiloiden yksikköä hyvää päätöksenteko- ja hallinnointijärjestelmää noudattaen ja varmistettava niiden normaalit kehitysmahdollisuudet sekä pidättäydyttävä toimista, jotka saattaisivat vähentää niiden arvoa, kuten aineettoman omaisuuden (patentit, toimiluvat, liiketoimintasopimukset jne.), henkilöstön, asiakkaiden tai myyntikapasiteetin siirto emoyhtiöön tai mihin tahansa muuhun konsernin osaan. Tätä varten Ranska sitoutuu huolehtimaan siitä, että Alstom nimittää kullakin myytävällä toimialalla johtoryhmän, joka vastaa toimialan päätöksenteko- ja hallinnointijärjestelmästä. Ranskan nimittämä ja komission hyväksymä toimitsijamies puolestaan valvoo liikkeenjohdon kehittämistä ja liiketoiminta-alueiden myyntiä.

| (200) | Muita kuin laivanrakennusalaa koskevan toiminnan myynnin, jonka arvoksi on määritetty 800 miljoonaa euroa (tilikauden 2002–2003 liikevaihdon perusteella), on ehdottomasti täytettävä seuraavat ehdot. Ensinnäkin myytävä liiketoiminta ei saa olla tämän päätöksen puitteissa jo tapahtuneen tai suunnitteilla olevan myynnin kohteena tai sisältyä 207 kappaleessa kuvattuun yhteisyritykseen. Toiseksi, myytävän liiketoiminta-alueen on oltava elinkelpoinen ja käsitettävä käyttöpääomaa ja henkilöstöä, ja sen tilikauden 2002–2003 liikevaihdon on vastattava toiminnan arvoa myyntihetkellä. [...]. |
| --- | --- |

(200)

Muita kuin laivanrakennusalaa koskevan toiminnan myynnin, jonka arvoksi on määritetty 800 miljoonaa euroa (tilikauden 2002–2003 liikevaihdon perusteella), on ehdottomasti täytettävä seuraavat ehdot. Ensinnäkin myytävä liiketoiminta ei saa olla tämän päätöksen puitteissa jo tapahtuneen tai suunnitteilla olevan myynnin kohteena tai sisältyä 207 kappaleessa kuvattuun yhteisyritykseen. Toiseksi, myytävän liiketoiminta-alueen on oltava elinkelpoinen ja käsitettävä käyttöpääomaa ja henkilöstöä, ja sen tilikauden 2002–2003 liikevaihdon on vastattava toiminnan arvoa myyntihetkellä. [...].

| (201) | Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien ja voimansiirto- ja jakelutoiminnan myynti on jo pienentänyt liikevaihtoa 20 prosenttia, ja mainitut myynnit alentavat sitä edelleen noin 10 prosenttia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti myynnit täydentävät aiemmin mainittuja huomattavia toiminnan supistuksia (esimerkiksi joidenkin tuotantolaitosten sulkeminen osittain tai kokonaan) ja työvoiman vähentämistoimia (ks. taulukko 2). |
| --- | --- |

(201)

Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien ja voimansiirto- ja jakelutoiminnan myynti on jo pienentänyt liikevaihtoa 20 prosenttia, ja mainitut myynnit alentavat sitä edelleen noin 10 prosenttia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti myynnit täydentävät aiemmin mainittuja huomattavia toiminnan supistuksia (esimerkiksi joidenkin tuotantolaitosten sulkeminen osittain tai kokonaan) ja työvoiman vähentämistoimia (ks. taulukko 2).

| (202) | Komissio arvioi tässä yhteydessä, että Alstomin jo toteuttamien sekä myöhemmin täytäntöön pantavien vastasuoritteiden ansiosta vältetään suuntaviivojen 35–39 kohdassa mainittu kilpailun kohtuuton vääristyminen. Vastasuoritteisiin kuuluu sekä tuotantolaitosten sulkeminen että liiketoiminta-alueiden myynti. Koska läsnäolo markkinoilla ja tuotantokapasiteetti eivät kyseisillä markkinoilla ole juurikaan riippuvaisia olemassa olevista tuotantolinjoista, komissio on tässä tapauksessa asettanut myynnin etusijalle ennen tuotantolaitosten supistamista. |
| --- | --- |

(202)

Komissio arvioi tässä yhteydessä, että Alstomin jo toteuttamien sekä myöhemmin täytäntöön pantavien vastasuoritteiden ansiosta vältetään suuntaviivojen 35–39 kohdassa mainittu kilpailun kohtuuton vääristyminen. Vastasuoritteisiin kuuluu sekä tuotantolaitosten sulkeminen että liiketoiminta-alueiden myynti. Koska läsnäolo markkinoilla ja tuotantokapasiteetti eivät kyseisillä markkinoilla ole juurikaan riippuvaisia olemassa olevista tuotantolinjoista, komissio on tässä tapauksessa asettanut myynnin etusijalle ennen tuotantolaitosten supistamista.

| (203) | Tämän johtopäätöksen tueksi komissio esittää suuntaviivojen 42 kohdassa mainitut erityisedellytykset tai -sitoumukset, joita tässä tapauksessa sovelletaan tuen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(203)

Tämän johtopäätöksen tueksi komissio esittää suuntaviivojen 42 kohdassa mainitut erityisedellytykset tai -sitoumukset, joita tässä tapauksessa sovelletaan tuen hyväksymiseen.

| (204) | Liikenteen alalla Ranska sitoutuu toteuttamaan useita rakennetoimia, joiden tavoitteena on avata Ranskan rautatiekaluston markkinoita muille toimijoille kilpailun lisäämiseksi kuluttajien eduksi. Tämä sitoumus on merkittävä markkinoilla, joilla on saatavilla olevien tietojen perusteella yleensä annettu etusija kansallisille yrityksille, ja se vastaa suuntaviivojen 42 kohdan i alakohtaa. |
| --- | --- |

(204)

Liikenteen alalla Ranska sitoutuu toteuttamaan useita rakennetoimia, joiden tavoitteena on avata Ranskan rautatiekaluston markkinoita muille toimijoille kilpailun lisäämiseksi kuluttajien eduksi. Tämä sitoumus on merkittävä markkinoilla, joilla on saatavilla olevien tietojen perusteella yleensä annettu etusija kansallisille yrityksille, ja se vastaa suuntaviivojen 42 kohdan i alakohtaa.

| (205) | Alstomin hinta- ja hankintapolitiikkaa liikennesektorilla rajoitetaan kilpailun vääristymisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

(205)

Alstomin hinta- ja hankintapolitiikkaa liikennesektorilla rajoitetaan kilpailun vääristymisen välttämiseksi.

| (206) | Komissio muistuttaa, että Ranska on sitoutunut huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman kumppanuuden jollakin konsernin keskeisellä toimialalla. Sitoumus kumppanuuksien muodostamisesta paitsi parantaa yrityksen elinkelpoisuutta myös toimii korvaavana toimenpiteenä kilpailijoiden kannalta. Se pakottaa Alstomin hankkimaan kumppaneita tärkeillä toimialoilla ja antamaan näiden osallistua toimintaan. Komissio arvioi, että kumppanuuksia tarvitaan lähinnä liikenne- ja energia-alalla, joilla on suurin vaara tukien aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä. |
| --- | --- |

(206)

Komissio muistuttaa, että Ranska on sitoutunut huolehtimaan siitä, että Alstom muodostaa neljän vuoden kuluessa yhden tai useamman kumppanuuden jollakin konsernin keskeisellä toimialalla. Sitoumus kumppanuuksien muodostamisesta paitsi parantaa yrityksen elinkelpoisuutta myös toimii korvaavana toimenpiteenä kilpailijoiden kannalta. Se pakottaa Alstomin hankkimaan kumppaneita tärkeillä toimialoilla ja antamaan näiden osallistua toimintaan. Komissio arvioi, että kumppanuuksia tarvitaan lähinnä liikenne- ja energia-alalla, joilla on suurin vaara tukien aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä.

| (207) | Samat perustelut koskevat yhteistyöyritystä, joka on tarkoitus perustaa hydrauliikka-alalle Ranskan antaman sitoumuksen mukaisesti. Komissio katsoo, että ”yhteisen määräysvallan” käsite on tässä yhteydessä määriteltävä yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (35) mukaisesti. |
| --- | --- |

(207)

Samat perustelut koskevat yhteistyöyritystä, joka on tarkoitus perustaa hydrauliikka-alalle Ranskan antaman sitoumuksen mukaisesti. Komissio katsoo, että ”yhteisen määräysvallan” käsite on tässä yhteydessä määriteltävä yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (35) mukaisesti.

| (208) | Kolme viimeksi mainittua seikkaa (hinta- ja hankintapolitiikan rajoittaminen, teollisuusalan kumppanuudet ja yhteisyrityksen perustaminen), joiden kesto on määritelty yksityiskohtaisesti, vastaavat suuntaviivojen 42 kohdan ii alakohtaa. |
| --- | --- |

(208)

Kolme viimeksi mainittua seikkaa (hinta- ja hankintapolitiikan rajoittaminen, teollisuusalan kumppanuudet ja yhteisyrityksen perustaminen), joiden kesto on määritelty yksityiskohtaisesti, vastaavat suuntaviivojen 42 kohdan ii alakohtaa.

| (209) | Ranskan viranomaisten sitoumus peruuttaa laivanrakennusalan innovaatiotukia koskeva ilmoitus ja olla ilmoittamatta laivanrakennusalan rakenneuudistustuista vastaa suuntaviivojen 42 kohdan iii alakohtaa. Lisäksi komissio katsoo tässä yhteydessä tarpeelliseksi vaatia, että Alstomille ei saa myöntää enää muita tukia siihen saakka, kunnes rakenneuudistus on saatettu loppuun ja joka tapauksessa kunnes 8 miljardin euron arvoisten uusien vakuuksien voimassaoloaika on päättynyt eli 30 päivään kesäkuuta 2006 asti. Tämä ehto ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia eikä tukia, jotka myönnetään Euroopan unionin tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä tai väliaikaisen suojamekanismin puitteissa (ks. 218 kappale). |
| --- | --- |

(209)

Ranskan viranomaisten sitoumus peruuttaa laivanrakennusalan innovaatiotukia koskeva ilmoitus ja olla ilmoittamatta laivanrakennusalan rakenneuudistustuista vastaa suuntaviivojen 42 kohdan iii alakohtaa. Lisäksi komissio katsoo tässä yhteydessä tarpeelliseksi vaatia, että Alstomille ei saa myöntää enää muita tukia siihen saakka, kunnes rakenneuudistus on saatettu loppuun ja joka tapauksessa kunnes 8 miljardin euron arvoisten uusien vakuuksien voimassaoloaika on päättynyt eli 30 päivään kesäkuuta 2006 asti. Tämä ehto ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia eikä tukia, jotka myönnetään Euroopan unionin tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä tai väliaikaisen suojamekanismin puitteissa (ks. 218 kappale).

| (210) | Ottaen huomioon Alstomin aseman Ranskan markkinoilla ja erityisesti rautatiekaluston sektorilla komissio panee tyytyväisenä merkille Ranskan antamat sitoumukset rakennetoimien toteuttamisesta markkinoiden avaamiseksi. Näiden toimien avulla poistetaan muita yrityksiä tällä hetkellä haittaavat esteet, jotka rajoittavat huomattavasti kilpailua kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(210)

Ottaen huomioon Alstomin aseman Ranskan markkinoilla ja erityisesti rautatiekaluston sektorilla komissio panee tyytyväisenä merkille Ranskan antamat sitoumukset rakennetoimien toteuttamisesta markkinoiden avaamiseksi. Näiden toimien avulla poistetaan muita yrityksiä tällä hetkellä haittaavat esteet, jotka rajoittavat huomattavasti kilpailua kyseisillä markkinoilla.

| (211) | Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, että toimenpiteet, joilla rajoitetaan tukien haitallisia vaikutuksia kilpailuun, kilpailijoihin ja kuluttajiin, ovat riittävät. |
| --- | --- |

(211)

Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, että toimenpiteet, joilla rajoitetaan tukien haitallisia vaikutuksia kilpailuun, kilpailijoihin ja kuluttajiin, ovat riittävät.

| (212) | Tuen hyväksymiselle asetetun kolmannen ehdon mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Komissiolle on joka tapauksessa syytä osoittaa, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan tuotantokapasiteetin lisäämistä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

(212)

Tuen hyväksymiselle asetetun kolmannen ehdon mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Komissiolle on joka tapauksessa syytä osoittaa, että tuki on suunnattu vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se mahdollista tuensaajan tuotantokapasiteetin lisäämistä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana.

| (213) | Alstomin tapauksessa komissio toteaa, että liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestelyn kustannukset, jotka mainitaan PricewaterhouseCoopersin (”PwC”) arvioimassa rakenneuudistussuunnitelmassa, ovat yhteensä [...] euroa (36). Tähän määrään lisätään pääomarahoitus, jota tarvitaan yrityksen taloudellisen aseman vahvistamiseksi. Omat varat ovat nimittäin kadonneet taseesta lähes kokonaan kahden viime vuoden poikkeuksellisten tappioiden johdosta. Lopuksi on myös otettava huomioon yrityksen tarvitsemat vakuudet ja likvidit varat. |
| --- | --- |

(213)

Alstomin tapauksessa komissio toteaa, että liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestelyn kustannukset, jotka mainitaan PricewaterhouseCoopersin (”PwC”) arvioimassa rakenneuudistussuunnitelmassa, ovat yhteensä [...] euroa (36). Tähän määrään lisätään pääomarahoitus, jota tarvitaan yrityksen taloudellisen aseman vahvistamiseksi. Omat varat ovat nimittäin kadonneet taseesta lähes kokonaan kahden viime vuoden poikkeuksellisten tappioiden johdosta. Lopuksi on myös otettava huomioon yrityksen tarvitsemat vakuudet ja likvidit varat.

| (214) | Komissio muistuttaa, että Ranskan valtio on toteuttanut tai toteuttaa seuraavat toimenpiteet: 300 miljoonan euron arvoiset etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), 1,2 miljardin euron lyhytaikaiset likvidit varat (toimenpide 2), 1,25 miljardin euron toissijainen takaus (toimenpide 3), 300 miljoonan euron takaus määräaikaiselle etuoikeudettomalle lainalle, joka muunnetaan pääomaksi (toimenpide 4), ja 200 miljoonan euron arvoiset määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka myös muunnetaan pääomaksi (toimenpide 5). Lisäksi valtio osallistuu Alstomin toiseen pääoman korotukseen noin 180–220 miljoonalla eurolla. Lopuksi valtio on luvannut antaa laivanrakennusalalla takauksia, joiden arvoa ei ole määritetty, ja on jo myöntänyt takaukset (entinen toimenpide 3), joiden arvo on noin 411 miljoonaa euroa. Valtio osallistuu Alstomin rahoittamiseen tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla yhteensä enintään 3,47 miljardilla eurolla. On kuitenkin huomattava, että koska yritys on jo maksanut takaisin 900 miljoonaa euroa (toimenpide 2), kuten edellä on esitetty, valtion potentiaalinen riski on 2,57 miljardia euroa. Kuten edellä on selitetty, tukien enimmäisarvoksi katsotaan 3,03–3,08 miljardia euroa (ks. taulukko 7). Toimenpiteisiin 9 ja 10 sisältyvän tuen arvoa ei ole määritetty. |
| --- | --- |

(214)

Komissio muistuttaa, että Ranskan valtio on toteuttanut tai toteuttaa seuraavat toimenpiteet: 300 miljoonan euron arvoiset etuoikeudettomat määräaikaiset arvopaperit, jotka voidaan lunastaa osakkeina (toimenpide 1), 1,2 miljardin euron lyhytaikaiset likvidit varat (toimenpide 2), 1,25 miljardin euron toissijainen takaus (toimenpide 3), 300 miljoonan euron takaus määräaikaiselle etuoikeudettomalle lainalle, joka muunnetaan pääomaksi (toimenpide 4), ja 200 miljoonan euron arvoiset määräaikaiset etuoikeudettomat arvopaperit, jotka myös muunnetaan pääomaksi (toimenpide 5). Lisäksi valtio osallistuu Alstomin toiseen pääoman korotukseen noin 180–220 miljoonalla eurolla. Lopuksi valtio on luvannut antaa laivanrakennusalalla takauksia, joiden arvoa ei ole määritetty, ja on jo myöntänyt takaukset (entinen toimenpide 3), joiden arvo on noin 411 miljoonaa euroa. Valtio osallistuu Alstomin rahoittamiseen tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla yhteensä enintään 3,47 miljardilla eurolla. On kuitenkin huomattava, että koska yritys on jo maksanut takaisin 900 miljoonaa euroa (toimenpide 2), kuten edellä on esitetty, valtion potentiaalinen riski on 2,57 miljardia euroa. Kuten edellä on selitetty, tukien enimmäisarvoksi katsotaan 3,03–3,08 miljardia euroa (ks. taulukko 7). Toimenpiteisiin 9 ja 10 sisältyvän tuen arvoa ei ole määritetty.

| (215) | Yrityksen oma panos kustannusten ja pääomatarpeiden kattamiseksi on huomattava. Alstom on jo myynyt useita omaisuuseriä ja aikoo vielä jatkaa myyntiä. Myynneistä saadut tulot kattavat osittain pääomatarpeet, ja niiden ansiosta yrityksen velkaantuminen ja tulevat taloudelliset rasitteet pysyvät kurissa. Sen lisäksi, että Alstom on jo maksanut takaisin 900 miljoonaa euroa, joita ei esitetä taulukossa 8 kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi, yritys tehostaa omaa panostaan rakenneuudistukseen rahoittamalla itse 700 miljoonan euron suuruisen käteistakauksen, jota tarvitaan uusien vakuuksien saamiseksi. |
| --- | --- |

(215)

Yrityksen oma panos kustannusten ja pääomatarpeiden kattamiseksi on huomattava. Alstom on jo myynyt useita omaisuuseriä ja aikoo vielä jatkaa myyntiä. Myynneistä saadut tulot kattavat osittain pääomatarpeet, ja niiden ansiosta yrityksen velkaantuminen ja tulevat taloudelliset rasitteet pysyvät kurissa. Sen lisäksi, että Alstom on jo maksanut takaisin 900 miljoonaa euroa, joita ei esitetä taulukossa 8 kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi, yritys tehostaa omaa panostaan rakenneuudistukseen rahoittamalla itse 700 miljoonan euron suuruisen käteistakauksen, jota tarvitaan uusien vakuuksien saamiseksi.

| (216) | Alstomin oman toiminnan ohella merkittävän yksityisen panoksen yrityksen tukemiseen antavat pankit ja sijoittajat. Pankit ovat taanneet Alstomin ensimmäisen pääoman korotuksen 300 miljoonan euron arvosta, antaneet 300 miljoonan euron verran lyhytaikaisia likvidejä varoja (toimenpide 2), antaneet vakuuksia yhteensä 6,05 miljardin euron arvosta (toimenpide 3), myöntäneet 1,2 miljardin euron määräaikaisen etuoikeudettoman lainan, 900 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainat ja taanneet uuden pääoman korotuksen 0,8–1 miljardin euron arvosta, josta 700 miljoonaa euroa käytetään käteisvakuuden rahoittamiseen. Alstomin ja yksityisen sektorin yhteenlaskettu osuus yrityksen rakenneuudistuksen rahoittamisesta on 10,3–10,4 miljardia euroa tai 9,6–9,7 miljardia euroa, jos pääoman korotuksella rahoitettua käteisvakuutta ei oteta huomioon. Yksityisen sektorin osuus rahoituksesta on siis huomattava.
  Taulukko 8
  Yksityisen sektorin rahoitusosuus toimintojen myynnistä saatuja tuloja lukuun ottamatta






  (miljardia euroa) |
| --- | --- |
| Toimenpide | Määrä |
| Pankit/sijoittajat |
| Ensimmäinen pääoman korotus | 0,3 |
| Vaihtovelkakirjalainat | 0,9 |
| Uusittavat lyhytaikaiset likvidit varat (toimenpide 2) | 0,3 |
| Määräaikainen etuoikeudeton laina, joka voidaan muuntaa pääomaksi (toimenpide 4) | 1,20 |
| 8 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3) | 6,05 |
| Toinen pääoman korotus (toimenpide 6) | 0,83—0,98 |
| Alstom |
| Ensisijaisen käteisvakuuden rahoittaminen (toimenpide 6) | 0,7 |
| Yhteensä | 10,3—10,4 |

(216)

Alstomin oman toiminnan ohella merkittävän yksityisen panoksen yrityksen tukemiseen antavat pankit ja sijoittajat. Pankit ovat taanneet Alstomin ensimmäisen pääoman korotuksen 300 miljoonan euron arvosta, antaneet 300 miljoonan euron verran lyhytaikaisia likvidejä varoja (toimenpide 2), antaneet vakuuksia yhteensä 6,05 miljardin euron arvosta (toimenpide 3), myöntäneet 1,2 miljardin euron määräaikaisen etuoikeudettoman lainan, 900 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainat ja taanneet uuden pääoman korotuksen 0,8–1 miljardin euron arvosta, josta 700 miljoonaa euroa käytetään käteisvakuuden rahoittamiseen. Alstomin ja yksityisen sektorin yhteenlaskettu osuus yrityksen rakenneuudistuksen rahoittamisesta on 10,3–10,4 miljardia euroa tai 9,6–9,7 miljardia euroa, jos pääoman korotuksella rahoitettua käteisvakuutta ei oteta huomioon. Yksityisen sektorin osuus rahoituksesta on siis huomattava.

Taulukko 8

Yksityisen sektorin rahoitusosuus toimintojen myynnistä saatuja tuloja lukuun ottamatta

(miljardia euroa)

Toimenpide

Määrä

Pankit/sijoittajat

Ensimmäinen pääoman korotus

0,3

Vaihtovelkakirjalainat

0,9

Uusittavat lyhytaikaiset likvidit varat (toimenpide 2)

0,3

Määräaikainen etuoikeudeton laina, joka voidaan muuntaa pääomaksi (toimenpide 4)

1,20

8 miljardin euron vakuudet (toimenpide 3)

6,05

Toinen pääoman korotus (toimenpide 6)

0,83—0,98

Alstom

Ensisijaisen käteisvakuuden rahoittaminen (toimenpide 6)

0,7

Yhteensä

10,3—10,4

| (217) | Lisäksi komission on varmistuttava siitä, että tuet rajataan määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. On muistettava, että osa tuista, kuten toimenpiteeseen 2 kuuluvat 900 miljoonaa euroa, on jo maksettu takaisin. Ranska on myös luvannut, että valtio luopuu osuudestaan yrityksen pääomaan vuoden kuluessa siitä, kun Alstom on saanut luottoluokituksen, ja joka tapauksessa viimeistään neljän vuoden kuluessa. [...]. Koska Ranska ei osallistu yrityksen pääomarahoitukseen yksityisenä sijoittajana vaan tuenantajana, Ranskan sitoumus on välttämätön, jotta komissio voi varmistua siitä, ettei valtio osallistu yhtään kauempaa kuin on ehdottoman välttämätöntä. Komissio pitää keskeisenä sitä, että valtio todella lopettaa pääoman rahoittamisen. |
| --- | --- |

(217)

Lisäksi komission on varmistuttava siitä, että tuet rajataan määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. On muistettava, että osa tuista, kuten toimenpiteeseen 2 kuuluvat 900 miljoonaa euroa, on jo maksettu takaisin. Ranska on myös luvannut, että valtio luopuu osuudestaan yrityksen pääomaan vuoden kuluessa siitä, kun Alstom on saanut luottoluokituksen, ja joka tapauksessa viimeistään neljän vuoden kuluessa. [...]. Koska Ranska ei osallistu yrityksen pääomarahoitukseen yksityisenä sijoittajana vaan tuenantajana, Ranskan sitoumus on välttämätön, jotta komissio voi varmistua siitä, ettei valtio osallistu yhtään kauempaa kuin on ehdottoman välttämätöntä. Komissio pitää keskeisenä sitä, että valtio todella lopettaa pääoman rahoittamisen.

| (218) | Komissio haluaa myös varmistua siitä, ettei yritykselle myönnetä enää muita tukia, jotka muuttaisivat tämän päätöksen kohteena olevien tukien osuutta. Tästä syystä yritykselle ei voida myöntää muita tukia kahteen vuoteen tämän päätöksen antamisesta. Kyseinen ajanjakso vastaa suurin piirtein rakenneuudistuksen kestoa ja ajanjaksoa, jolloin uusia vakuuksia voidaan vielä antaa. (37) Komissio katsoo, että Ranskan myöntämien tukien ansiosta Alstom voi toteuttaa rakenneuudistuksen ja jatkaa toimintaansa kyseisten kahden vuoden aikana tarvitsematta turvautua uusiin tukitoimiin. Tämä ehto ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia eikä tukia, jotka on myönnetty Euroopan unionin tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä tai väliaikaisen suojamekanismin puitteissa laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (38) mukaisesti. Viimeksi mainittujen tukien tarkoituksena on avustaa yhteisön telakoita niillä segmenteillä, jotka ovat kärsineet Korean epäterveiden kilpailukäytäntöjen aiheuttamista haittavaikutuksista. Tämä voi koskea myös Alstomia. Tässä yhteydessä komission on myös varmistuttava siitä, etteivät Alstomin tulevat kumppanit anna sille tukea. Samasta syystä Ranska on luvannut pyytää etukäteen komissiolta hyväksyntää, jos Alstom aikoisi muodostaa kumppanuuden sellaisen yrityksen kanssa, joka on oikeudellisesti tai tosiasiallisesti valtion yksinomaisessa tai osittaisessa määräysvallassa. |
| --- | --- |

(218)

Komissio haluaa myös varmistua siitä, ettei yritykselle myönnetä enää muita tukia, jotka muuttaisivat tämän päätöksen kohteena olevien tukien osuutta. Tästä syystä yritykselle ei voida myöntää muita tukia kahteen vuoteen tämän päätöksen antamisesta. Kyseinen ajanjakso vastaa suurin piirtein rakenneuudistuksen kestoa ja ajanjaksoa, jolloin uusia vakuuksia voidaan vielä antaa. (37) Komissio katsoo, että Ranskan myöntämien tukien ansiosta Alstom voi toteuttaa rakenneuudistuksen ja jatkaa toimintaansa kyseisten kahden vuoden aikana tarvitsematta turvautua uusiin tukitoimiin. Tämä ehto ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia eikä tukia, jotka on myönnetty Euroopan unionin tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä tai väliaikaisen suojamekanismin puitteissa laivanrakennusteollisuuden väliaikaisista suojajärjestelyistä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2002 (38) mukaisesti. Viimeksi mainittujen tukien tarkoituksena on avustaa yhteisön telakoita niillä segmenteillä, jotka ovat kärsineet Korean epäterveiden kilpailukäytäntöjen aiheuttamista haittavaikutuksista. Tämä voi koskea myös Alstomia. Tässä yhteydessä komission on myös varmistuttava siitä, etteivät Alstomin tulevat kumppanit anna sille tukea. Samasta syystä Ranska on luvannut pyytää etukäteen komissiolta hyväksyntää, jos Alstom aikoisi muodostaa kumppanuuden sellaisen yrityksen kanssa, joka on oikeudellisesti tai tosiasiallisesti valtion yksinomaisessa tai osittaisessa määräysvallassa.

| (219) | Suuntaviivojen 40 kohdassa kehotetaan myös välttämään senmuotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan tai sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(219)

Suuntaviivojen 40 kohdassa kehotetaan myös välttämään senmuotoisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan tai sellaisten uusien investointien rahoittamiseen, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (220) | Määräysten noudattamisen varmistamiseksi on toteutettu kaksi toimenpidettä. Ensinnäkin Ranska on sitoutunut valvomaan neljän vuoden ajan Alstomin keskimääräisiä katteita kullakin sektorilla estääkseen kilpailunvastaisen hinnoittelun. Toiseksi Ranska on sitoutunut rajoittamaan samalla ajanjaksolla huomattavasti Alstomin yritysostoja Euroopan talousalueella. Tämä ei kuitenkaan sulje täysin pois pieniä yrityskauppoja. Toimenpiteet koskevat pelkästään liikennesektoria. Alstomin toiminta tällä sektorilla ei ole ollut erityisen tappiollista, ja toteutuneet tuotot ovat olleet jatkuvasti tyydyttävät. Suurin osa tuesta on siis suunnattu yrityksen muun toiminnan rakenneuudistukseen. Mainittujen toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa, että Alstom ei hyödynnä tukea liikennesektorilla rahoittaakseen kilpailuvastaista hintapolitiikkaa tai sellaista ulkoiseen kasvuun tähtäävää toimintaa, josta olisi selvää haittaa kilpailijoille. Edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että vaikka tuet ovat huomattavat, ne on rajattu määrään, joka on ehdottomasti välttämätön yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että yksityisen sektorin osuus rakenneuudistuksessa on huomattava, kuten suuntaviivat edellyttävät. |
| --- | --- |

(220)

Määräysten noudattamisen varmistamiseksi on toteutettu kaksi toimenpidettä. Ensinnäkin Ranska on sitoutunut valvomaan neljän vuoden ajan Alstomin keskimääräisiä katteita kullakin sektorilla estääkseen kilpailunvastaisen hinnoittelun. Toiseksi Ranska on sitoutunut rajoittamaan samalla ajanjaksolla huomattavasti Alstomin yritysostoja Euroopan talousalueella. Tämä ei kuitenkaan sulje täysin pois pieniä yrityskauppoja. Toimenpiteet koskevat pelkästään liikennesektoria. Alstomin toiminta tällä sektorilla ei ole ollut erityisen tappiollista, ja toteutuneet tuotot ovat olleet jatkuvasti tyydyttävät. Suurin osa tuesta on siis suunnattu yrityksen muun toiminnan rakenneuudistukseen. Mainittujen toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa, että Alstom ei hyödynnä tukea liikennesektorilla rahoittaakseen kilpailuvastaista hintapolitiikkaa tai sellaista ulkoiseen kasvuun tähtäävää toimintaa, josta olisi selvää haittaa kilpailijoille. Edellä esitetyistä syistä komissio arvioi, että vaikka tuet ovat huomattavat, ne on rajattu määrään, joka on ehdottomasti välttämätön yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että yksityisen sektorin osuus rakenneuudistuksessa on huomattava, kuten suuntaviivat edellyttävät.

| (221) | Rakenneuudistussuunnitelma, joka koskee neljää Alstomin yksikköä (energia, liikenne, laivanrakennus ja Power Conversion) ja joka käsittää myös Ranskan antamat sitoumukset, on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan. Komissio panee merkille Ranskan sitoumuksen ja vaatii, että sille ilmoitetaan suunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten täytäntöönpanon edistymisestä. Kyseiset tiedot on annettava rakenneuudistuksen edistymistä koskevissa raporteissa. Lisäksi komissiolle on toimitettava PwC:n laatimat validointiraportit, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelmaa ja rahoitussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(221)

Rakenneuudistussuunnitelma, joka koskee neljää Alstomin yksikköä (energia, liikenne, laivanrakennus ja Power Conversion) ja joka käsittää myös Ranskan antamat sitoumukset, on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan. Komissio panee merkille Ranskan sitoumuksen ja vaatii, että sille ilmoitetaan suunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten täytäntöönpanon edistymisestä. Kyseiset tiedot on annettava rakenneuudistuksen edistymistä koskevissa raporteissa. Lisäksi komissiolle on toimitettava PwC:n laatimat validointiraportit, jotka koskevat liiketoimintasuunnitelmaa ja rahoitussuunnitelmaa.

| (222) | Lisäksi komissiolle on toimitettava tarpeen mukaan muita ilmoituksia, joiden perusteella komissio voi varmistua eräiden sitoumusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(222)

Lisäksi komissiolle on toimitettava tarpeen mukaan muita ilmoituksia, joiden perusteella komissio voi varmistua eräiden sitoumusten noudattamisesta.

VII   PÄÄTELMÄT

| (223) | Komissio toteaa, että Ranska on pannut suuren osan tämän päätöksen kohteena olevista tuista täytäntöön sääntöjenvastaisesti rikkoen siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tukien voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille edellyttäen, että kaikki asetetut ehdot täyttyvät, |
| --- | --- |

(223)

Komissio toteaa, että Ranska on pannut suuren osan tämän päätöksen kohteena olevista tuista täytäntöön sääntöjenvastaisesti rikkoen siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tukien voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille edellyttäen, että kaikki asetetut ehdot täyttyvät,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tukitoimenpiteet, jotka Ranska on toteuttanut Alstomin hyväksi, soveltuvat yhteismarkkinoille 2 artiklassa mainittujen sitoumusten ja ehtojen täyttyessä.

2 artikla

1.   Alstomin rakenneuudistussuunnitelma, josta Ranska ilmoitti komissiolle 5 päivänä joulukuuta 2003 ja 15 päivänä maaliskuuta 2004, pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan myös niiden omaisuuserien osalta, joita ei ole vielä myyty.

2.   Ranska luopuu osuudestaan Alstomin pääomaan vuoden kuluessa siitä, kun toinen kahdesta suurimmasta luokituslaitoksesta on myöntänyt yritykselle luottoluokituksen. Luopumisen on tapahduttava joka tapauksessa neljän vuoden kuluessa tämän päätöksen antamisesta. [...].

3.   Alstom muodostaa yhden tai useampia teollisuusalan kumppanuuksia neljän vuoden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä. Kumppanuudet koskevat merkittävää osaa Alstomin toiminnasta. Alstom ei muodosta kumppanuuksia sellaisten yritysten kanssa, jotka ovat oikeudellisesti tai tosiasiallisesti valtion yksinomaisessa tai osittaisessa määräysvallassa, ellei komissio ole ennakolta tätä hyväksynyt.

4.   Alstomin Hydro Power -sektorilla perustetaan [...] yhteisyritys, joka on yhteisessä määräysvallassa ja jonka pääomasta enintään 50 prosenttia on Alstomin hallussa.

5.   Seuraavat Alstomin omaisuuserät myydään Alstomista riippumattomalle ostajalle: rahtijunien moottoreita valmistava Valencen tehdas, Australian ja Uuden-Seelannin liikennetoiminta ja teollisuuskattilat [...].

Ranskan on toimitettava kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komission hyväksyttäväksi seuraavat asiat:

| a) | säännökset, joiden perusteella Alstom nimittää johtoryhmän, jonka tehtävänä on huolehtia ensimmäisessä alakohdassa mainittujen toimintojen tehokkaasta hallinnoinnista ja varmistaa niiden normaalit kehitysmahdollisuudet sekä pidättäytyä toimista, jotka saattaisivat vähentää niiden arvoa, kuten aineettoman omaisuuden (patentit, toimiluvat, liiketoimintasopimukset jne.), henkilöstön, asiakkaiden tai myyntikapasiteetin siirto emoyhtiöön tai mihin tahansa muuhun konsernin osaan; |
| --- | --- |

a)

säännökset, joiden perusteella Alstom nimittää johtoryhmän, jonka tehtävänä on huolehtia ensimmäisessä alakohdassa mainittujen toimintojen tehokkaasta hallinnoinnista ja varmistaa niiden normaalit kehitysmahdollisuudet sekä pidättäytyä toimista, jotka saattaisivat vähentää niiden arvoa, kuten aineettoman omaisuuden (patentit, toimiluvat, liiketoimintasopimukset jne.), henkilöstön, asiakkaiden tai myyntikapasiteetin siirto emoyhtiöön tai mihin tahansa muuhun konsernin osaan;

| b) | toimitsijamiehen toimeksianto ja riippumattoman toimitsijamiehen valinta; toimitsijamiehen on noudatettava salassapitovelvollisuutta ja valvottava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen omaisuuserien hallinnoinnin ja myynnin asianmukaista täytäntöönpanoa. Toimitsijamies aloittaa työnsä heti, kun hän on saanut toimeksiannon. Jos toimitsijamies havaitsee sääntöjenvastaisuuksia, hän ilmoittaa niistä välittömästi komissiolle. |
| --- | --- |

b)

toimitsijamiehen toimeksianto ja riippumattoman toimitsijamiehen valinta; toimitsijamiehen on noudatettava salassapitovelvollisuutta ja valvottava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen omaisuuserien hallinnoinnin ja myynnin asianmukaista täytäntöönpanoa. Toimitsijamies aloittaa työnsä heti, kun hän on saanut toimeksiannon. Jos toimitsijamies havaitsee sääntöjenvastaisuuksia, hän ilmoittaa niistä välittömästi komissiolle.

6.   Alstom myy laivanrakennusalaa lukuun ottamatta liiketoiminta-alueet, joiden osuus on 800 miljoonaa euroa koko konsernin liikevaihdosta (tilikauden 2002–2003 perusteella), [...] kuluessa. Myytävien liiketoiminta-alueiden on oltava elinkelpoisia ja käsitettävä käyttöpääomaa ja henkilöstöä, ja niiden tilikauden 2002–2003 liikevaihdon on vastattava toiminnan arvoa myyntihetkellä. Lisäksi myytävä liiketoiminta-alue ei saa olla tämän päätöksen puitteissa jo tapahtuneen tai suunnitteilla olevan myynnin kohteena tai sisältyä edellä 4 kohdassa kuvattuun yhteisyritykseen.

7.   [...] ja [...] myydään [...] kuluessa.

8.   Ranskan on toimitettava neljän vuoden ajan komissiolle vuosikertomus, jonka Alstomin palkkaama ja komission hyväksymä asiantuntija on validoinut. Kertomuksen tehtävänä on vahvistaa, että yrityksen liikennesektorilla tekemistä sopimuksista saamat keskimääräiset vuotuiset tuotot ovat kunkin alasektorin osalta yhdenmukaiset liiketoimintasuunnitelman kanssa ja, jos ne poikkeavat siitä, poikkeaminen ei johdu kilpailunvastaisesta hinnoittelusta.

9.   Alstomin liikennesektorilla Euroopan talousalueella neljän vuoden aikana tekemien yritysostojen arvo ei saa ylittää 200:aa miljoonaa euroa (yrityksen arvo).

10.   Ranska toteuttaa seuraavat rakennetoimet, joiden tarkoituksena on avata Ranskan rautatiekaluston markkinat:

| a) | Ranska toimittaa komissiolle tämän pyynnöstä Réseau ferré de France -yhtiön ja Société nationale des chemins de fer français -yhtiön (”SNCF”) lausunnot turvallisuustodistusten ja niihin liittyvien teknisten asiakirjojen antamisesta. |
| --- | --- |

a)

Ranska toimittaa komissiolle tämän pyynnöstä Réseau ferré de France -yhtiön ja Société nationale des chemins de fer français -yhtiön (”SNCF”) lausunnot turvallisuustodistusten ja niihin liittyvien teknisten asiakirjojen antamisesta.

| b) | Ranska toimittaa komissiolle liikkuvaa kalustoa koskevan uuden päätösluonnoksen ja ilmoittaa kaikkien f kohdassa mainittujen hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta, onko uuden päätöksen säännöksiä sovellettava ja mihin soveltaminen perustuu. Päätös tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005. |
| --- | --- |

b)

Ranska toimittaa komissiolle liikkuvaa kalustoa koskevan uuden päätösluonnoksen ja ilmoittaa kaikkien f kohdassa mainittujen hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta, onko uuden päätöksen säännöksiä sovellettava ja mihin soveltaminen perustuu. Päätös tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2005.

| c) | Ranska poistaa oikeudellisen velvoitteen kuulla SNCF:tä turvallisuustodistusten antamisesta; tämä korvataan velvoitteella kuulla [...]. |
| --- | --- |

c)

Ranska poistaa oikeudellisen velvoitteen kuulla SNCF:tä turvallisuustodistusten antamisesta; tämä korvataan velvoitteella kuulla [...].

| d) | Ranska toimittaa komissiolle tiedot hankintasopimuksista ja puitejärjestelyistä, jotka SNCF ja Régie autonome des transports parisiens (”RATP”) tekevät suoraan Alstomin kanssa, jos sopimusten arvo on yli 473 000 euroa; tiedot toimitetaan kerran vuodessa luettelona, josta käyvät ilmi kaikkien hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta perustelut ilman tarjouskilpailua toteutetun neuvottelumenettelyn valinnalle. |
| --- | --- |

d)

Ranska toimittaa komissiolle tiedot hankintasopimuksista ja puitejärjestelyistä, jotka SNCF ja Régie autonome des transports parisiens (”RATP”) tekevät suoraan Alstomin kanssa, jos sopimusten arvo on yli 473 000 euroa; tiedot toimitetaan kerran vuodessa luettelona, josta käyvät ilmi kaikkien hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta perustelut ilman tarjouskilpailua toteutetun neuvottelumenettelyn valinnalle.

| e) | Ranska toteuttaa 1 päivästä marraskuuta 2004 lähtien tarvittavat toimenpiteet direktiivin 2004/17/EY panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

e)

Ranska toteuttaa 1 päivästä marraskuuta 2004 lähtien tarvittavat toimenpiteet direktiivin 2004/17/EY panemiseksi täytäntöön.

| f) | Ranska toimittaa komissiolle kerran vuodessa luettelon yli 473 000 euron arvoisista hankintasopimuksista ja puitejärjestelyistä, jotka SNCF ja RATP ovat tehneet Alstomin kanssa tarjouskilpailun jälkeen, ja ilmoittaa kaikkien hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta teknisten eritelmien laatimistavan direktiivin 2004/17/EY 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Ranska toimittaa komissiolle kerran vuodessa luettelon yli 473 000 euron arvoisista hankintasopimuksista ja puitejärjestelyistä, jotka SNCF ja RATP ovat tehneet Alstomin kanssa tarjouskilpailun jälkeen, ja ilmoittaa kaikkien hankintasopimusten ja puitejärjestelyjen osalta teknisten eritelmien laatimistavan direktiivin 2004/17/EY 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| g) | Ranska toimittaa komission pyynnöstä erittelyt tarjouksista, jotka Alstom on esittänyt tarjouskilpailuissa SNCF:n hallintoneuvostolle, jotta hankintasopimuksia ja puitejärjestelyjä voidaan tehdä SNCF:n ja RATP:n kanssa. |
| --- | --- |

g)

Ranska toimittaa komission pyynnöstä erittelyt tarjouksista, jotka Alstom on esittänyt tarjouskilpailuissa SNCF:n hallintoneuvostolle, jotta hankintasopimuksia ja puitejärjestelyjä voidaan tehdä SNCF:n ja RATP:n kanssa.

| h) | Ranska ottaa käyttöön direktiivin 92/13/ETY mukaisen välipäätösmenettelyn, joka tulee voimaan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004. |
| --- | --- |

h)

Ranska ottaa käyttöön direktiivin 92/13/ETY mukaisen välipäätösmenettelyn, joka tulee voimaan viimeistään 1 päivänä marraskuuta 2004.

11.   Ranska toteuttaa Alstomin laivanrakennussektorilla myös muita rakenneuudistustoimia, joiden tarkoituksena on supistaa alan kannattavuuskynnystä 4,5 aluksen (risteilyaluksina ilmaistuna) tilausmäärästä vuodessa (viiden viime vuoden keskiarvo) [...] alukseen.

12.   Alstomille ei saa myöntää mitään muita tukia rakenneuudistuksen aikana eikä kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä, lukuun ottamatta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia, Euroopan unionin tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä myönnettäviä tukia tai asetuksessa (EY) N:o 1177/2002 tarkoitettuja tukia. Tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukaisesti Alstomille ei saa myöntää muita rakenneuudistustukia.

13.   Edellä 1–12 kohdassa mainittujen ehtojen noudattamisen varmistamiseksi Ranskan on ilmoitettava komissiolle

| a) | Alstomin 2 kohdan mukaisesti saamasta luottoluokituksesta kuukauden kuluessa; |
| --- | --- |

a)

Alstomin 2 kohdan mukaisesti saamasta luottoluokituksesta kuukauden kuluessa;

| b) | 3 kohdan mukaisesti muodostettuihin kumppanuuksiin liittyvästä toiminnasta ja sen tuloksista joka kolmas kuukausi; |
| --- | --- |

b)

3 kohdan mukaisesti muodostettuihin kumppanuuksiin liittyvästä toiminnasta ja sen tuloksista joka kolmas kuukausi;

| c) | joka kolmas kuukausi toimista yhteisyrityksen luomiseksi hydrauliikan alalla 4 kohdan mukaisesti. Ranska toimittaa komissiolle asiakirjat, joiden perusteella komissio varmistaa, että kyseessä on asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitettu yhteisessä määräysvallassa oleva yhteisyritys, kuukauden kuluessa yhteisyrityksen perustamissopimuksen tekemisestä; |
| --- | --- |

c)

joka kolmas kuukausi toimista yhteisyrityksen luomiseksi hydrauliikan alalla 4 kohdan mukaisesti. Ranska toimittaa komissiolle asiakirjat, joiden perusteella komissio varmistaa, että kyseessä on asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitettu yhteisessä määräysvallassa oleva yhteisyritys, kuukauden kuluessa yhteisyrityksen perustamissopimuksen tekemisestä;

| d) | edellä 4 ja 5 kohdassa mainituista toimista kuukauden kuluessa niiden toteuttamisesta; |
| --- | --- |

d)

edellä 4 ja 5 kohdassa mainituista toimista kuukauden kuluessa niiden toteuttamisesta;

| e) | edellä 10 kohdan c, e ja h alakohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamisesta; |
| --- | --- |

e)

edellä 10 kohdan c, e ja h alakohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamisesta;

| f) | joka kolmas kuukausi muista rakenneuudistustoimista, jotka laivanrakennusalalla on toteutettu 11 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

joka kolmas kuukausi muista rakenneuudistustoimista, jotka laivanrakennusalalla on toteutettu 11 kohdan mukaisesti;

| g) | ja toimitettava komissiolle Alstomin rakenneuudistuksen edistymistä koskevat vuosikertomukset sekä liiketoimintasuunnitelman ja rahoitussuunnitelman validointikertomukset. |
| --- | --- |

g)

ja toimitettava komissiolle Alstomin rakenneuudistuksen edistymistä koskevat vuosikertomukset sekä liiketoimintasuunnitelman ja rahoitussuunnitelman validointikertomukset.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 269, 8.11.2003, s. 2 ja 15.

1

(2)  Komission 15 päivänä lokakuuta 2003 tekemä päätös, josta ilmoitettiin Ranskalle kirjeitse samana päivänä.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Komissio hyväksyi neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4069/89 perustuen myynnin 10 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä päätöksellä, asia COMP/M.3148, Siemens/Alstom – Gas and steam turbines (EUVL C 207, 3.9.2003, s. 25).

4

(5)  Komissio hyväksyi neuvoston asetukseen (ETY) N:o 4069/89 perustuen myynnin 19 päivänä joulukuuta 2003 tehdyllä päätöksellä, asia COMP/M.3296, Areva/Alstom – Transmission and distribution (EUVL C 16, 22.1.2004, s. 34). Kaupan jälkeen Areva ehdotti, että se voisi ostaa myös Alstomin Intiassa olevan voimasiirto- ja jakelutoiminnan, joka ei kuulunut edellä mainittuun kauppaan, yhteensä 22,31 miljoonalla eurolla.

5

(6)  Tekstistä on poistettu eräitä osia, jotta luottamukselliset tiedot eivät paljastuisi. Poistettujen osien merkkinä on kolme pistettä hakasuluissa [...]. Jotta päätös olisi kuitenkin edelleen luettavissa, eräät poistetuista osista on korvattu julkisella versiolla, joka on tähdellä merkityssä alaviitteessä. Tässä lue: ”noin 500”.

6

(7)  Lue: ”noin 950”.

7

(8)  Ks. kyseisten velkojen kuvaus johdanto-osan 47, 48 ja 49 kappaleessa.

8

(9)  Ranskan käyttämä ilmaus, joka toistuu elokuussa ja syyskuussa 2003 tehdyissä sopimuksissa sekä Ranskan toukokuussa 2004 komissiolle tekemässä ilmoituksessa.

9

(10)  Tiedot ovat luottamukselliset. Taulukossa esitetään yleinen kehityssuunta.

10

(11)  [...]

11

(12)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

12

(13)  Lue: ”eräillä aloilla”.

13

(14)  Alstomin vuosikertomuksen 2003 mukaan Hydro Power -yksikkö käsittää seuraavat tuotteet ja palvelut: enintään 800 megawatin hydrauliset turbiinit ja turbiinipumput; enintään 800 megawatin hydrauliset vaihtovirtageneraattorit; vaihtovirtageneraattoreiden moottorit ja avonapaiset, venttiileillä varustetut vaihtovirtageneraattorit; avaimet käteen -toimituksena asennettavat vesivoimalaitokset, joiden yksikköteho on 2–800 megawattia ja jotka käsittävät myös valvontajärjestelmät, sekä vesivoimalaitosten ja vedenpumppausasemien kunnostaminen ja hydromekaaniset laitteet veden kuljetukseen.

14

(15)  Ranskan toimittamien tietojen mukaan, jotka ovat saatavilla myös Alstomin verkkosivuilla, ”teollisuuskattiloiden” sektoriin kuuluvat seuraavat tuotteet (alkuperäinen kuvaus ainoastaan englanniksi): ”field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM up to 70 MWe output; package boilers for process steam up to 270 tot/hour; fossil fuelled plants up to 100 MWe output; biomass fuelled plants up to 100 MWe output; thermal waste treatment plants”.

15

TM

(16)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.

16

(17)  EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

17

(18)  Lue: ”ilmoitukset”.

18

(19)  Markkinakohtainen jaottelu annetaan tiedoksi vain tätä päätöstä varten, eikä se välttämättä vastaa markkinoita koskevia määritelmiä sellaisina kuin ne esitetään sulautuma-asioissa.

19

(20)  Komission markkina-analyysi ei kata teollisuuskäyttöön tarkoitettuja turbiineja eikä voimansiirto- ja jakelusektoria, jotka on jo myyty.

20

(21)  On tärkeä muistaa, että tällä teollisuudenalalla yleiset suuret sopimukset voivat muuttaa huomattavasti mainittuja lukuja.

21

(22)  Kyseisen sektorin osuus laskee huomattavasti 800 miljoonan euron sopimuksen johdosta, jonka Alstomin ja Siemensin yhteenliittymä teki SNCF:n kanssa vuoden 2004 alussa.

22

(23)  Ks. Ranskalle ehdotetut aiheelliset toimenpiteet asiassa E 50/01, CDC IXIS.

23

(24)  Tiedote EY 9-1984.

24

(25)  Ks. asia T-11/95, BP Chemicals Limited v. Euroopan yhteisöjen komissio, Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, 15.9.1998 (Kok. 1998, s. II-3235) (EniChem).

25

(26)  Tarkka lainaus Ranskan viranomaisten kirjeestä, jonka nojalla komissio päätteli takauksen olemassaolon.

26

(27)  Ibid.

27

(28)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

28

(29)  Tuen arvioinnissa sovelletaan seuraavaa kaavaa:

29

Formula

(30)  Liikkuvan kaluston telit ovat esimerkki tuotteesta, joka edellyttää riittävää tuotantokapasiteettia. Lisäksi paikallisilla tuotantolaitoksilla voi olla suuri merkitys rautatiekaluston markkinoilla.

30

(31)  Esimerkiksi rautatiekaluston alalla keskenään vaihtoehtoisia tuotteita ovat suurnopeusjunat ja metrojunat. Laivanrakennusalalla tällaisia tuotteita ovat risteilyalukset ja nestekaasusäiliöalukset.

31

(32)  Vastaa pienintä mahdollista vähennystä.

32

(33)  Lukuun ottamatta La Courneuven laitosta Ranskassa. Kyseinen laitos kuului teollisuuskäyttöön tarkoitettujen turbiinien yksikköön, joka myytiin Siemensille.

33

(34)  Ks. erityisesti suuntaviivojen 34 kohta.

34

(35)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

35

(36)  Ks. taulukko 2.

36

(37)  Pelastamis- ja rakenneuudistustukien kohdalla määräaika on luonnollisesti 10 vuotta.

37

(38)  EYVL L 172, 2.7.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 502/2004 (EUVL L 81, 19.3.2004, s. 6).

38

---