# Az Európai Unió L 149/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 149 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. június 11. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 149

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. június 11.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 854/2005/EK határozata (2005. május 11.) az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát elősegítő többéves közösségi program létrehozásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2005/14/EK irányelve (2005. május 11.) a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról) (
  1
  ) | 22 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 854/2005/EK határozata (2005. május 11.) az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát elősegítő többéves közösségi program létrehozásáról (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/14/EK irányelve (2005. május 11.) a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  )

1

14

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról) (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 11.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 149/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 854/2005/EK HATÁROZATA

(2005. május 11.)

az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát elősegítő többéves közösségi program létrehozásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | Az internet elterjedtsége és az új technológiák, mint például a mobiltelefonok használata továbbra is jelentősen növekszik a Közösségben belül. Emellett továbbra is léteznek veszélyek – amelyeknek különösen a gyermekek vannak kitéve – és az ilyen technológiákkal való visszaélések, és folyamatosan újabb veszélyek és visszaélések merülnek fel. Az internet és az új online technológiák által kínált lehetőségek hasznosításának ösztönzése érdekében olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek elősegítik azok biztonságosabb használatát és védik a végfelhasználót a nem kívánt tartalommal szemben. |
| --- | --- |

(1)

Az internet elterjedtsége és az új technológiák, mint például a mobiltelefonok használata továbbra is jelentősen növekszik a Közösségben belül. Emellett továbbra is léteznek veszélyek – amelyeknek különösen a gyermekek vannak kitéve – és az ilyen technológiákkal való visszaélések, és folyamatosan újabb veszélyek és visszaélések merülnek fel. Az internet és az új online technológiák által kínált lehetőségek hasznosításának ösztönzése érdekében olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek elősegítik azok biztonságosabb használatát és védik a végfelhasználót a nem kívánt tartalommal szemben.

| (2) | A lisszaboni stratégiát továbbfejlesztő „e-Európa 2005 cselekvési terv” célja a széles körben hozzáférhető széles sávú infrastruktúrán alapuló biztonságos szolgáltatások, alkalmazások és tartalom ösztönzése. Céljai között szerepel a biztonságos információs infrastruktúra, a legjobb eljárási gyakorlatok fejlesztése, elemzése és elterjesztése, a teljesítményértékelés, illetve az online politikák számára koordinációs mechanizmus kialakítása. |
| --- | --- |

(2)

A lisszaboni stratégiát továbbfejlesztő „e-Európa 2005 cselekvési terv” célja a széles körben hozzáférhető széles sávú infrastruktúrán alapuló biztonságos szolgáltatások, alkalmazások és tartalom ösztönzése. Céljai között szerepel a biztonságos információs infrastruktúra, a legjobb eljárási gyakorlatok fejlesztése, elemzése és elterjesztése, a teljesítményértékelés, illetve az online politikák számára koordinációs mechanizmus kialakítása.

| (3) | A digitális tartalom által az információs társadalomban támasztott kihívások kezelésére közösségi szinten létrehozott jogi keretrendszer már az online szolgáltatásokhoz kapcsolódó szabályokat is tartalmaz, nevezetesen az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben (3) a kéretlen, reklámcélú elektronikus levelekről, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben (4) a közvetítő szolgáltatók felelősségének fontos vonatkozásairól, valamint ajánlásokat fogalmaz meg a kiskorúak védelméről szóló 98/560/EK ajánlás (5) indikatív iránymutatásaival együtt a tagállamok, az iparág és az érintett felek és a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(3)

A digitális tartalom által az információs társadalomban támasztott kihívások kezelésére közösségi szinten létrehozott jogi keretrendszer már az online szolgáltatásokhoz kapcsolódó szabályokat is tartalmaz, nevezetesen az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben (3) a kéretlen, reklámcélú elektronikus levelekről, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben (4) a közvetítő szolgáltatók felelősségének fontos vonatkozásairól, valamint ajánlásokat fogalmaz meg a kiskorúak védelméről szóló 98/560/EK ajánlás (5) indikatív iránymutatásaival együtt a tagállamok, az iparág és az érintett felek és a Bizottság számára.

| (4) | Folyamatos intézkedésre lesz szükség a gyermekek számára potenciálisan káros, illetve a végfelhasználó által nem kívánt, valamint a jogellenes tartalom – különösen a gyermekpornográfia és a fajgyűlölő anyagok – területén. |
| --- | --- |

(4)

Folyamatos intézkedésre lesz szükség a gyermekek számára potenciálisan káros, illetve a végfelhasználó által nem kívánt, valamint a jogellenes tartalom – különösen a gyermekpornográfia és a fajgyűlölő anyagok – területén.

| (5) | A jogilag kötelező erejű alapvető szabályokról szóló nemzetközi megállapodás elérése kívánatos, de nem könnyen megvalósítható. Egy ilyen megállapodás létrehozása önmagában azonban nem elegendő a szabályok végrehajtásához vagy a veszélyeztetett személyek védelmének biztosításához. |
| --- | --- |

(5)

A jogilag kötelező erejű alapvető szabályokról szóló nemzetközi megállapodás elérése kívánatos, de nem könnyen megvalósítható. Egy ilyen megállapodás létrehozása önmagában azonban nem elegendő a szabályok végrehajtásához vagy a veszélyeztetett személyek védelmének biztosításához.

| (6) | A 276/1999/EK határozattal elfogadott „Biztonságosabb internet cselekvési terv (1999–2004)” (6) a kezdeményezések széles körét sikeresen ösztönző közösségi finanszírozást és európai hozzáadott értéket biztosított. A további finanszírozás segíteni fog abban, hogy az új kezdeményezések építhessenek a már elvégzett feladatokra. |
| --- | --- |

(6)

A 276/1999/EK határozattal elfogadott „Biztonságosabb internet cselekvési terv (1999–2004)” (6) a kezdeményezések széles körét sikeresen ösztönző közösségi finanszírozást és európai hozzáadott értéket biztosított. A további finanszírozás segíteni fog abban, hogy az új kezdeményezések építhessenek a már elvégzett feladatokra.

| (7) | Továbbra is szükség van olyan gyakorlati intézkedésekre, amelyek ösztönzik a jogellenes tartalomról az annak kezelésében illetékes személyeknek történő jelentéstételt, ösztönzik a szűrési technológiák teljesítményének mérését és e technológiák teljesítményértékelését, terjesztik az általánosan elfogadott viselkedési normákat megtestesítő magatartási kódexekre vonatkozó legjobb gyakorlatot, valamint tájékoztatást és képzést nyújtanak a szülők és gyermekek számára az internetben és az új online technológiákban rejlő lehetőségek biztonságos hasznosításának legmegfelelőbb módjáról. |
| --- | --- |

(7)

Továbbra is szükség van olyan gyakorlati intézkedésekre, amelyek ösztönzik a jogellenes tartalomról az annak kezelésében illetékes személyeknek történő jelentéstételt, ösztönzik a szűrési technológiák teljesítményének mérését és e technológiák teljesítményértékelését, terjesztik az általánosan elfogadott viselkedési normákat megtestesítő magatartási kódexekre vonatkozó legjobb gyakorlatot, valamint tájékoztatást és képzést nyújtanak a szülők és gyermekek számára az internetben és az új online technológiákban rejlő lehetőségek biztonságos hasznosításának legmegfelelőbb módjáról.

| (8) | A nemzeti kormányzatok, a regionális és helyi önkormányzatok, a hálózatüzemeltetők, a szülők, a tanárok és az iskolaigazgatásban részt vevők széles körének bevonásával történő tagállami szintű fellépés alapvető fontosságú. A Közösség – az Európai Unión belüli és nemzetközi szintű orientációs szerepvállalásával, valamint az európai szintű teljesítményértékelés, hálózatba szervezés és alkalmazott kutatások támogatása révén – ösztönözheti a legjobb gyakorlat alkalmazását a tagállamokban. |
| --- | --- |

(8)

A nemzeti kormányzatok, a regionális és helyi önkormányzatok, a hálózatüzemeltetők, a szülők, a tanárok és az iskolaigazgatásban részt vevők széles körének bevonásával történő tagállami szintű fellépés alapvető fontosságú. A Közösség – az Európai Unión belüli és nemzetközi szintű orientációs szerepvállalásával, valamint az európai szintű teljesítményértékelés, hálózatba szervezés és alkalmazott kutatások támogatása révén – ösztönözheti a legjobb gyakorlat alkalmazását a tagállamokban.

| (9) | A nemzetközi együttműködés szintén alapvető fontosságú, és a közösségi hálózati struktúrákon keresztül történő cselekvéssel ösztönözhető, koordinálható, közvetíthető és végrehajtható. |
| --- | --- |

(9)

A nemzetközi együttműködés szintén alapvető fontosságú, és a közösségi hálózati struktúrákon keresztül történő cselekvéssel ösztönözhető, koordinálható, közvetíthető és végrehajtható.

| (10) | Azon intézkedések, amelyek elfogadására a Bizottság az e határozattal átruházott végrehajtási hatásköröknek megfelelően jogosult, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 2. cikkének a) pontja értelmében (7) lényegüket tekintve egy jelentős költségvetési vonzatú program végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedések. Ezen intézkedéseket ezért a fenti határozat 4. cikkében előírt irányítási eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(10)

Azon intézkedések, amelyek elfogadására a Bizottság az e határozattal átruházott végrehajtási hatásköröknek megfelelően jogosult, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 2. cikkének a) pontja értelmében (7) lényegüket tekintve egy jelentős költségvetési vonzatú program végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedések. Ezen intézkedéseket ezért a fenti határozat 4. cikkében előírt irányítási eljárással összhangban kell elfogadni.

| (11) | A Bizottságnak biztosítania kell – többek között az egyéb szervek által végzett munka figyelembevétele mellett – a program közösségi kezdeményezésekkel és programokkal való összhangját és ezek egymást kiegészítő jellegét. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak biztosítania kell – többek között az egyéb szervek által végzett munka figyelembevétele mellett – a program közösségi kezdeményezésekkel és programokkal való összhangját és ezek egymást kiegészítő jellegét.

| (12) | E határozat a program teljes időtartamára egy olyan pénzügyi keretet hoz létre, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (8) 33. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás időtartama alatt. |
| --- | --- |

(12)

E határozat a program teljes időtartamára egy olyan pénzügyi keretet hoz létre, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (8) 33. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás időtartama alatt.

| (13) | Mivel e határozat céljait, nevezetesen az internet és az online technológiák biztonságosabb felhasználását, valamint a jogellenes tartalom és a végfelhasználó által nem kívánt tartalom elleni küzdelmet a tagállamok a szóban forgó területek transznacionális jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és mivel az intézkedések európai terjedelme és hatása miatt ezért közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem haladja meg a célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(13)

Mivel e határozat céljait, nevezetesen az internet és az online technológiák biztonságosabb felhasználását, valamint a jogellenes tartalom és a végfelhasználó által nem kívánt tartalom elleni küzdelmet a tagállamok a szóban forgó területek transznacionális jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és mivel az intézkedések európai terjedelme és hatása miatt ezért közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem haladja meg a célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | E határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió alapjogi chartájában, különösen annak 7. és 8. cikkében elismert elveket, |
| --- | --- |

(14)

E határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió alapjogi chartájában, különösen annak 7. és 8. cikkében elismert elveket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program célja

(1)   A határozat közösségi programot hoz létre a 2005–2008 közötti időszakra az internetnek és az új online technológiáknak különösen a gyermekek számára biztonságosabb használata, valamint a jogellenes és a végfelhasználó által nem kívánt tartalom elleni küzdelem érdekében.

A program elnevezése: „Biztonságosabb internet plusz” program (Safer Internet plus, a továbbiakban: program).

(2)   A program (1) bekezdésben említett célja elérésének érdekében a következő cselekvések kerülnek meghatározásra:

| a) | a jogellenes tartalom elleni küzdelem; |
| --- | --- |

a)

a jogellenes tartalom elleni küzdelem;

| b) | a nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni fellépés; |
| --- | --- |

b)

a nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni fellépés;

| c) | egy biztonságosabb környezet előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

egy biztonságosabb környezet előmozdítása;

| d) | a tudatosság erősítése. |
| --- | --- |

d)

a tudatosság erősítése.

Az e cselekvések keretében végrehajtandó tevékenységeket az I. melléklet tartalmazza.

A programot a III. melléklettel összhangban kell végrehajtani.

2. cikk

Részvétel

(1)   A program részvételre nyitva áll a tagállamokban letelepedett jogi személyek részére.

A részvétel nyitva áll a tagjelölt országokban letelepedett jogi személyek részére is, a tagjelölt országokkal fennálló vagy megkötendő egyezményekkel összhangban.

(2)   A program az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének rendelkezéseivel összhangban részvételre nyitva állhat az EGT-megállapodásban részes EFTA-államokban letelepedett jogi személyek részére is.

(3)   A Közösségnek a program keretében nyújtandó pénzügyi támogatása nélkül a program nyitva állhat harmadik országokban letelepedett jogi személyek, valamint nemzetközi szervezetek részére is, amennyiben azok részvétele ténylegesen hozzájárul a program végrehajtásához. Az ilyen részvétel engedélyezéséről hozott határozatot a 4. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

3. cikk

A Bizottság hatásköre

(1)   A Bizottság felel a program végrehajtásáért.

(2)   A Bizottság e határozat alapján munkaprogramot dolgoz ki.

(3)   A program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben biztosítja, hogy a program általában összhangban álljon más vonatkozó közösségi politikákkal, programokkal és cselekvésekkel, és kiegészítse azokat, különös tekintettel a közösségi kutatási és technológiafejlesztési programokra, valamint a II. Daphne (9), a Modinis (10) és az e-tartalom-plusz (eContentplus) (11) programra.

(4)   A Bizottság a 4. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően jár el a következő esetekben:

| a) | a munkaprogram elfogadása és módosítása; |
| --- | --- |

a)

a munkaprogram elfogadása és módosítása;

| b) | a költségvetési kiadások lebontása; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési kiadások lebontása;

| c) | az ajánlattételi felhívások követelményeinek és tartalmának meghatározása az 1. cikkben megállapított célokkal összhangban; |
| --- | --- |

c)

az ajánlattételi felhívások követelményeinek és tartalmának meghatározása az 1. cikkben megállapított célokkal összhangban;

| d) | a közösségi finanszírozásra irányuló ajánlattételi felhívások alapján ajánlott projektek értékelése, amennyiben a közösségi hozzájárulás becsült összege eléri vagy meghaladja az 500 000 EUR-t; |
| --- | --- |

d)

a közösségi finanszírozásra irányuló ajánlattételi felhívások alapján ajánlott projektek értékelése, amennyiben a közösségi hozzájárulás becsült összege eléri vagy meghaladja az 500 000 EUR-t;

| e) | a III. mellékletben megállapított szabályoktól való bármely eltérés; |
| --- | --- |

e)

a III. mellékletben megállapított szabályoktól való bármely eltérés;

| f) | a program értékelésére hozott intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

f)

a program értékelésére hozott intézkedések végrehajtása.

(5)   A Bizottság tájékoztatja a 4. cikkben említett bizottságot a program végrehajtásának előrehaladásáról.

4. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét – a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel – kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

5. cikk

Felügyelet és értékelés

(1)   A közösségi támogatás hatékony felhasználása érdekében a Bizottság biztosítja az e határozatban meghatározott cselekvések előzetes felmérését, nyomon követését és utólagos értékelését.

(2)   A Bizottság felügyeli a program keretébe tartozó projektek végrehajtását. A Bizottság értékeli a projektek végrehajtásának módját és hatását annak megállapítása érdekében, hogy az eredeti célok teljesültek-e.

(3)   A Bizottság legkésőbb 2006 közepéig jelentést készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az 1. cikk (2) bekezdésében említett cselekvések végrehajtásáról. Ennek keretében a Bizottság beszámol arról, hogy a 2007–2008-ra szánt összeg összhangban áll-e a pénzügyi tervvel. Adott esetben a Bizottság a 2007–2008-as költségvetési eljárások keretében megteszi a szükséges intézkedéseket az éves előirányzatok és a pénzügyi terv közötti összhang biztosítása érdekében.

A Bizottság a program befejezésekor végső értékelő jelentést nyújt be.

(4)   A Bizottság mennyiségi és minőségi értékelésének eredményeit – bármely, e határozat módosítására vonatkozó megfelelő javaslattal együtt – megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket az Európai Unió 2007. és 2009. évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetének bemutatását megelőzően kell megküldeni.

6. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az e határozat szerinti közösségi cselekvések végrehajtásának pénzügyi kerete a 2005. január 1-jétől 2008. december 31-ig terjedő időszakra 45 millió EUR, amely összegből 20 050 000 EUR a 2006. december 31-ig terjedő időszakra szól.

A 2006. december 31-ét követő időszakra ez az összeg csak akkor tekinthető megerősítettnek, ha ezen időszak tekintetében összhangban áll a 2007-től kezdődő időszakra szóló hatályos pénzügyi tervvel.

A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keretei között.

(2)   A kiadások indikatív bontását a II. melléklet tartalmazza.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Strasbourgban, 2005. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. P. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  2004. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. december 2-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2005. április 12-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1998 szeptember 24-i 98/560/EK ajánlása az európai audiovizuális és információs szolgáltató iparág versenyképességének javításáról, a kiskorúak és az emberi méltóság összehasonlítható, hatékony szintű védelmének megvalósítását célzó nemzeti keretrendszerek ösztönzése révén (HL L 270., 1998.10.7., 48. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. január 25-i 276/1999/EK határozata az Internet és az új online technológiák biztonságosabb használatát a világhálón található tiltott és káros tartalom ellen, elsősorban a gyermekek és kiskorúak védelme területén folytatott harccal elősegítő többéves közösségi cselekvési terv elfogadásáról (HL L 33., 1999.2.6., 1. o.). A legutóbb a 787/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 12. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) megállapodás.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 803/2004/EK határozata a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (2004–2008) (II. Daphne program) elfogadásáról (HL L 143., 2004.4.30., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 17-i 2256/2003/EK határozata az eEurope 2005 cselekvési terv figyelemmel kísérésére, a helyes gyakorlatok terjesztésére, valamint a hálózati és informatikai biztonság javítására vonatkozó többéves (2003–2005) (MODINIS) program elfogadásáról (HL L 336., 2003.12.23., 1. o.). A 787/2004/EK határozattal módosított határozat.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 456/2005/EK határozata a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról (HL L 79., 2005.3.16., 1. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

CSELEKVÉSEK

1.   1. CSELEKVÉS: A JOGELLENES TARTALOM ELLENI KÜZDELEM

A forródrótszolgálatok lehetővé teszik a nyilvánosság számára a jogellenes tartalom bejelentését. A bejelentéseket a szolgálatok intézkedés végett továbbítják a megfelelő szervhez (egy internet-szolgáltatóhoz, a rendőrséghez vagy egy együttműködő forródrótszolgálathoz). Ahol rendőrségi forródrótszolgálat működik, a polgári forródrótszolgálatok kiegészítő feladatot látnak el. Szerepük eltér a bűnüldöző szervekétől, mivel nem foglalkoznak bűncselekmények kivizsgálásával, jogsértő személyek letartóztatásával vagy büntetőeljárás indításával. Olyan szakértői központként működhetnek, amely útmutatást nyújt az internetszolgáltatók számára azzal kapcsolatban, hogy mely tartalom minősülhet jogellenesnek.

A meglévő forródróthálózat olyan egyedi szervezet, amely közösségi finanszírozás nélkül nem jött volna létre. Amint azt a Biztonságosabb internet cselekvési terv 2002-es értékelési jelentése megállapítja, a hálózat nagy sikerrel bővítette tagságát és nemzetközi kiterjedésűvé vált. Ahhoz azonban, hogy a forródrótszolgálatokban rejlő lehetőségeket teljes mértékben hasznosítani lehessen, európai szintű lefedettség és együttműködés kialakítására, valamint a hatékonyság növelésére van szükség, amely az információk, a legjobb gyakorlatok és a tapasztalatok cseréje révén érhető el. A közösségi finanszírozást a forródrótszolgálatok ismertségének növelésére is fel kell használni, amely által még hatékonyabbá válhatnak.

Az ajánlattételi felhívást követően kiválasztott forródrótszolgálatok pénzügyi támogatást kapnak ahhoz, hogy csomópontszerepet lássanak el a hálózatban, és más csomópontokkal együttműködjenek a forródrótszolgálatok európai hálózatában.

Szükség esetén telefonos segítségnyújtó vonalak is támogathatók, amelyeken a gyermekek bejelentést tehetnek az interneten található jogellenes és káros tartalomról.

A forródrótszolgálatok hatékonyságának értékelése céljából több mutatót kell figyelembe venni. Minőségi és mennyiségi adatokat kell összegyűjteni a forródrótszolgálatok létrehozásáról és működéséről, az országos csomópontok számáról, a tagállamok földrajzi lefedettségéről, a kapott bejelentések számáról, a forródrótszolgálatok személyzetének létszámáról és tapasztalatáról, a közigazgatási szervekhez vagy internetszolgáltatókhoz intézkedés céljából továbbított bejelentésekről, valamint – amilyen mértékben hozzáférhetők – az így hozott intézkedésekről, különös tekintettel a forródrótszolgálatoktól kapott információ következtében az internetszolgáltatók által megszüntetett internetes oldalak számára és fajtájára. Ezeket az adatokat – ha lehetséges – nyilvánosságra kell hozni, és el kell juttatni az illetékes hatóságokhoz.

A program hatékonyságának biztosítása érdekében forródrótszolgálatok létrehozására van szükség mindazokban a tagállamokban és tagjelölt országokban, amelyekben jelenleg nem létezik ilyen. Ezeket az új forródrótszolgálatokat gyorsan és hatékonyan be kell illeszteni a meglévő európai forródróthálózatba. Ösztönözni kell a forródrótszolgálatok létrehozási folyamatának felgyorsítását. A közös szemlélet kialakítása, valamint a szakmai know-how és a legjobb gyakorlatok átadása érdekében ösztönözni kell e hálózat és a harmadik országokban (különösen olyan egyéb európai országokban, ahol jogellenes tartalmat hoznak létre és szolgáltatnak) működő forródrótszolgálatok közötti kapcsolatokat. A nemzeti jogszabályokkal összhangban, illetve ahol helyénvaló és szükséges, tovább kell fejleszteni a polgári forródrótszolgálatok és a bűnüldöző szervek közötti együttműködési mechanizmusokat, beleértve például az ilyen forródrótszolgálatokra vonatkozó magatartási kódexek kialakítását. Adott esetben szükség lehet a forródrótszolgálatok személyzetének jogi és műszaki képzésére. A forródróthálózatok számára kötelező a hálózatszervezési és a határokon átnyúló tevékenységekben való aktív részvétel.

A forródrótszolgálatoknak kapcsolódniuk kell a tagállami kezdeményezésekhez, nemzeti szintű támogatásban kell részesülniük, és annak érdekében, hogy e program időtartamán túl is működhessenek, pénzügyileg kivitelezhetőnek kell lenniük. A közös finanszírozás a polgári forródrótszolgálatok számára áll rendelkezésre, ezért a rendőrségi forródrótszolgálatok nem vehetik igénybe. A forródrótszolgálatok világossá teszik a felhasználók számára a saját tevékenységük és a közigazgatási szervek tevékenysége közötti különbséget, és tájékoztatják őket arról, hogy más lehetőségek is rendelkezésre állnak a jogellenes tartalom bejelentésére.

Ahhoz, hogy a rendelkezésre álló forrásokkal a legnagyobb hatást és hatékonyságot lehessen elérni, a forródróthálózatnak a lehető leghatékonyabban kell működnie. Ez egy olyan hálózati koordinációs csomópont létrehozásával valósítható meg legjobban, amely megkönnyíti az egyes forródrótszolgálatokra vonatkozó nemzeti törvények korlátait tiszteletben tartó, európai szintű iránymutatások, munkamódszerek és gyakorlatok kialakítására vonatkozó megegyezést a forródrótszolgálatok között.

A koordinációs csomópont feladata:

| — | a hálózat egészének támogatása az európai szintű láthatóság megteremtése és a lakossági tudatosság növelése érdekében az egész Európai Unióban, pl. egységes identitás, illetve belépési pont létrehozásával, amely egyértelmű hozzáférést biztosít a megfelelő nemzeti kapcsolattartóhoz; |
| --- | --- |

—

a hálózat egészének támogatása az európai szintű láthatóság megteremtése és a lakossági tudatosság növelése érdekében az egész Európai Unióban, pl. egységes identitás, illetve belépési pont létrehozásával, amely egyértelmű hozzáférést biztosít a megfelelő nemzeti kapcsolattartóhoz;

| — | kapcsolatfelvétel a megfelelő szervekkel a hálózat teljes lefedettségének biztosítása érdekében a tagállamokban és a tagjelölt országokban; |
| --- | --- |

—

kapcsolatfelvétel a megfelelő szervekkel a hálózat teljes lefedettségének biztosítása érdekében a tagállamokban és a tagjelölt országokban;

| — | a hálózat működési hatékonyságának javítása; |
| --- | --- |

—

a hálózat működési hatékonyságának javítása;

| — | iránymutatások kidolgozása a forródrótszolgálatok számára a legjobb gyakorlatokra vonatkozóan, és azoknak az új technológiákhoz való hozzáigazítása; |
| --- | --- |

—

iránymutatások kidolgozása a forródrótszolgálatok számára a legjobb gyakorlatokra vonatkozóan, és azoknak az új technológiákhoz való hozzáigazítása;

| — | a forródrótszolgálatok közötti rendszeres információ- és tapasztalatcsere megszervezése; |
| --- | --- |

—

a forródrótszolgálatok közötti rendszeres információ- és tapasztalatcsere megszervezése;

| — | szakértői központ létrehozása, amely az induló forródrótszolgálatok számára – különösen a tagjelölt országokban – tanácsadást és betanítást biztosít; |
| --- | --- |

—

szakértői központ létrehozása, amely az induló forródrótszolgálatok számára – különösen a tagjelölt országokban – tanácsadást és betanítást biztosít;

| — | kapcsolat biztosítása harmadik országok forródrótszolgálataival; |
| --- | --- |

—

kapcsolat biztosítása harmadik országok forródrótszolgálataival;

| — | a program egészének koherens és hatékony működése, és a forródrótszolgálatok ismertségének növelése érdekében szoros munkakapcsolat fenntartása a lakossági tudatosításért felelős koordinációs csomóponttal (lásd az alábbi 4. pontban); |
| --- | --- |

—

a program egészének koherens és hatékony működése, és a forródrótszolgálatok ismertségének növelése érdekében szoros munkakapcsolat fenntartása a lakossági tudatosításért felelős koordinációs csomóponttal (lásd az alábbi 4. pontban);

| — | részvétel a Biztonságosabb Internet Fórumon és egyéb lényeges eseményeken, és a forródrótszolgálatoktól érkező információk/visszajelzések összehangolása. |
| --- | --- |

—

részvétel a Biztonságosabb Internet Fórumon és egyéb lényeges eseményeken, és a forródrótszolgálatoktól érkező információk/visszajelzések összehangolása.

A koordinációs csomópont figyelemmel kíséri a forródrótszolgálatok hatékonyságát, és pontos, értelmes statisztikákat gyűjt azok működésére vonatkozóan (a kapott bejelentések száma és típusa, a megtett intézkedések és azok eredményei stb.). Szükséges, hogy a tagállamok statisztikái összehasonlíthatók legyenek egymással.

A forródróthálózatnak – a gyermekpornográfián túl – ki kell terjednie a jogellenes tartalom egyéb főbb típusaira is, amelyek aggodalomra adnak okot, és gondoskodnia kell a bejelentések kölcsönös cseréjéről. Az egyéb területek – mint például a fajgyűlölő tartalom – kezeléséhez eltérő mechanizmusokra és szakértelemre lehet szükség, ami egyéb kérdésekkel foglalkozó csomópontok bevonásával járhat. Mivel a program pénzügyi és igazgatási forrásai korlátozottak, az ilyen csomópontoknak nem mindegyike részesülne szükségszerűen finanszírozásban; a finanszírozást adott esetben az ilyen területeken működő koordinációs csomópontok szerepének megerősítésére kell összpontosítani.

2.   2. CSELEKVÉS: A NEM KÍVÁNT ÉS AZ ÁRTALMAS TARTALOM ELLENI FELLÉPÉS

A jogellenes tartalommal szemben annak forrásánál folytatott küzdelem mellett a felhasználóknak – kiskorú felhasználók esetében az értük felelős felnőtteknek – technikai eszközökre lehet szükségük. Az ezen eszközökhöz való hozzáférés támogatható annak érdekében, hogy a felhasználókat képessé tegyék annak eldöntésére, hogyan kezelik a nem kívánt és az ártalmas tartalmat (a felhasználó felhatalmazása).

Annak érdekében, hogy a felhasználó tájékozott döntést hozhasson, további finanszírozást kell biztosítani a szűrőszoftverek és szolgáltatások teljesítményére és hatékonyságára vonatkozóan rendelkezésre álló információk mennyiségének növelésére. A felhasználói szervezetek és a tudományos kutatóintézetek értékes partnerek lehetnek ebben az erőfeszítésben.

Minősítő rendszerek és a minősítő címkék a szűrési technológiákkal együtt segíthetnek képessé tenni a felhasználókat a fogadni kívánt tartalom kiválasztására, és elláthatják az európai szülőket és pedagógusokat a kulturális és nyelvi értékeiknek megfelelő döntéshozatalhoz szükséges információval. A korábbi projektek eredményeinek figyelembevételével finanszírozni lehetne azokat a projekteket, amelyek a minősítő rendszereket és a minősítő címkéket úgy kívánják átalakítani, hogy azok figyelembe vegyék a távközlés, az audiovizuális média és az információs technológiák konvergenciáját, valamint finanszírozni lehetne az önszabályozási kezdeményezéseket az önértékelő minősítések pontosságát vizsgáló szolgáltatások és az önminősítés megbízhatóságának támogatása érdekében. További erőfeszítésekre lehet szükség a minősítő rendszerek és minősítő címkék tartalomszolgáltatók általi alkalmazásának ösztönzése érdekében is.

A már létrehozott új technológiák következményeinek kezelésére irányuló próbálkozások helyett kívánatos volna már az új technológiák kifejlesztésekor megpróbálni figyelembe venni azok gyermekek általi felhasználásának biztonságosságát. A végfelhasználó biztonsága olyan szempont, amelyet a műszaki és üzleti megfontolásokkal együtt kell figyelembe venni. Ennek egyik lehetséges módja a gyermekjóléti szakemberek és műszaki szakértők közötti véleménycsere elősegítése lenne. Figyelembe kell azonban venni azt is, hogy nem minden online használatra kifejlesztett termék készült gyermekek számára.

A program ennélfogva finanszírozni fogja mindazokat a felhasználói igényeknek megfelelő technológiai intézkedéseket, amelyek képessé teszik a felhasználókat az általuk fogadott nem kívánt és ártalmas tartalom mennyiségének korlátozására és a kéretlen elektronikus üzenetek kezelésére, beleértve:

| — | a hozzáférhető szűrési technológiák hatékonyságának vizsgálatát és erről a nyilvánosság világos, egyszerű és az összehasonlítást megkönnyítő módon történő tájékoztatását, |
| --- | --- |

—

a hozzáférhető szűrési technológiák hatékonyságának vizsgálatát és erről a nyilvánosság világos, egyszerű és az összehasonlítást megkönnyítő módon történő tájékoztatását,

| — | a nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni hatékony fellépésre vonatkozó információk és legjobb gyakorlatok cseréje összehangolásának elősegítését, |
| --- | --- |

—

a nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni hatékony fellépésre vonatkozó információk és legjobb gyakorlatok cseréje összehangolásának elősegítését,

| — | a tartalomminősítés és weboldal-minősítés tartalomszolgáltatók általi bevezetésének növelését és a tartalomminősítés és a minősítő címkék hozzáigazítását célzó intézkedéseket, az azonos tartalmak más megjelenítési módokon keresztül való elérhetőségének figyelembevételével (konvergencia), |
| --- | --- |

—

a tartalomminősítés és weboldal-minősítés tartalomszolgáltatók általi bevezetésének növelését és a tartalomminősítés és a minősítő címkék hozzáigazítását célzó intézkedéseket, az azonos tartalmak más megjelenítési módokon keresztül való elérhetőségének figyelembevételével (konvergencia),

| — | szükség esetén a szűrési technológiák hozzáférhetőségéhez való hozzájárulást, különösen a piac által nem megfelelően lefedett nyelveken. Adott esetben a felhasznált technológiának meg kell felelnie a 95/46/EK (1) és a 2002/58/EK irányelvben foglalt, a magánélet tiszteletben tartására vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

—

szükség esetén a szűrési technológiák hozzáférhetőségéhez való hozzájárulást, különösen a piac által nem megfelelően lefedett nyelveken. Adott esetben a felhasznált technológiának meg kell felelnie a 95/46/EK (1) és a 2002/58/EK irányelvben foglalt, a magánélet tiszteletben tartására vonatkozó rendelkezéseknek.

A program ösztönözni fogja a magánélet tiszteletben tartását segítő technológiai intézkedések megtételét. Az e cselekvés körébe tartozó tevékenységek teljes mértékben figyelembe veszik az információs rendszerek elleni támadásokról szóló 2005. február 24-i 2005/222/IB tanácsi kerethatározat (2) rendelkezéseit.

E cselekvés végrehajtása a biztonságosabb környezetet elősegítő cselekvéssel (önszabályozó cselekvés) és a tudatosságot erősítő cselekvéssel (a lakosság tájékoztatása a nem kívánt és káros tartalom kezelésének módszereiről) szoros összhangban történik.

3.   3. CSELEKVÉS: EGY BIZTONSÁGOSABB KÖRNYEZET ELŐMOZDÍTÁSA

Egy teljes mértékben működőképes önszabályozási rendszer kulcsfontosságú elem a kéretlen, ártalmas és jogellenes tartalom terjedésének korlátozásában. Az önszabályozás számos összetevőből áll: az érintett felekkel folytatott tanácskozás és azok megfelelő képviselete, magatartási kódexek, a közösségi szintű együttműködést elősegítő nemzeti szervek, valamint az önszabályozási keretrendszerek nemzeti értékelése (3). Ezen a területen továbbra is szükség van a közösségi erőfeszítésekre a magatartási kódexeknek az európai, internettel és új online technológiákkal foglalkozó iparágak általi végrehajtásának ösztönzéséhez.

A jelenlegi Biztonságosabb internet cselekvési terv keretében 2004-ben létrehozott Biztonságosabb Internet Fórum arra hivatott, hogy az ipar, a bűnüldözési hatóságok, a politikai döntéshozók és a felhasználói szervezetek (pl. szülői és tanári szervezetek, gyermekvédelmi csoportok, fogyasztóvédelmi szervek, polgári jogvédő és digitális jog kérdéseivel foglalkozó szervezetek) képviselőit tömörítő vitafórummá váljon. A Fórum teret fog biztosítani a nemzeti társ- vagy önszabályozási szerveknek a tapasztalatcseréhez. Egyúttal lehetőséget biztosít majd annak megvitatására, hogy az ipar mivel járulhat hozzá a jogellenes tartalom elleni küzdelemhez.

A Biztonságosabb Internet Fórum a szakértői szintű tárgyalások központjául fog szolgálni, és a következtetések, ajánlások, iránymutatások stb. megfelelő nemzeti és európai szintű becsatornázásával elősegíti a konszenzust.

A Biztonságosabb Internet Fórum minden cselekvésre ki fog terjedni, megkönnyíti a párbeszédet, és ösztönzi a jogellenes, nem kívánt és ártalmas tartalom elleni fellépést. A világos célokkal és határidőkkel rendelkező, plenáris ülésekből – és amennyiben egyes konkrét kérdések esetén szükséges – munkacsoportokból álló fórum a legszélesebb körből érkező résztvevők, többek között kormányzati ügynökségek és programok, szabványügyi testületek, iparágak, a Bizottság szolgálatai, felhasználói szervezetek (pl. szülői és tanári szervezetek, gyermekvédelmi csoportok, fogyasztóvédelmi szervek, valamint polgári jogvédő és a digitális jog kérdéseivel foglalkozó szervezetek) találkozóhelye lesz. A Fórum lehetőséget biztosít majd a nemzeti és európai szinten fellépőknek – különösen azoknak, akik részt vesznek a tagállami programokban és kezdeményezésekben – a vélemény-, információ- és tapasztalatcserére. Adott esetben szükséges, hogy a Biztonságosabb Internet Fórum információt cseréljen és együttműködjön a kapcsolódó területeken működő illetékes szervezetekkel, pl. a hálózati és információbiztonsági területen.

A Biztonságosabb Internet Fórum különös célja lesz:

| 1. | a megfelelő tagállambeli struktúrák hálózatba szerveződésének ösztönzése, és az Európán kívüli önszabályozó szervezetekkel való kapcsolatépítés; |
| --- | --- |

1.

a megfelelő tagállambeli struktúrák hálózatba szerveződésének ösztönzése, és az Európán kívüli önszabályozó szervezetekkel való kapcsolatépítés;

| 2. | a konszenzus és az önszabályozás ösztönzése olyan kérdésekben, mint a weboldalak minősítő értékelése, a médiaközitartalom-minősítés, a minősítés és a szűrési technikák, és azok új tartalmi formákra – például online játékokra, illetve új elérési formákra, például mobiltelefonokra – való kiterjesztése; |
| --- | --- |

2.

a konszenzus és az önszabályozás ösztönzése olyan kérdésekben, mint a weboldalak minősítő értékelése, a médiaközitartalom-minősítés, a minősítés és a szűrési technikák, és azok új tartalmi formákra – például online játékokra, illetve új elérési formákra, például mobiltelefonokra – való kiterjesztése;

| 3. | a szolgáltatók ösztönzése magatartási kódexek létrehozására olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint az értesítési-eltávolítási („notice and take down”) eljárások átlátható és lelkiismeretes módon történő kezelése, a felhasználók tájékoztatása az internet biztonságosabb használatáról és a jogellenes tartalom bejelentésére szolgáló forródrótszolgálatok létezéséről; |
| --- | --- |

3.

a szolgáltatók ösztönzése magatartási kódexek létrehozására olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint az értesítési-eltávolítási („notice and take down”) eljárások átlátható és lelkiismeretes módon történő kezelése, a felhasználók tájékoztatása az internet biztonságosabb használatáról és a jogellenes tartalom bejelentésére szolgáló forródrótszolgálatok létezéséről;

| 4. | az értékelő projektek és a szűrési technológiák hatékonyságára vonatkozó kutatás elősegítése. A felhasználói szervezetek és a tudományos kutatóintézetek értékes partnerek lehetnek ebben az erőfeszítésben. |
| --- | --- |

4.

az értékelő projektek és a szűrési technológiák hatékonyságára vonatkozó kutatás elősegítése. A felhasználói szervezetek és a tudományos kutatóintézetek értékes partnerek lehetnek ebben az erőfeszítésben.

A program általi társfinanszírozásban részesülő, folyamatban lévő és lezárult projektek eredményei és megállapításai visszacsatolás útján újra bekerülnek a folyamatba. A Fórum – azáltal, hogy nyitott platformmal szolgál – segíteni fog a tudatosság szintjének emelésében, és a tagjelölt, illetve egyéb harmadik országok bevonásában, nemzetközi cselekvési teret biztosítva egy globális probléma kezeléséhez. A Fórum ennélfogva lehetővé teszi, hogy olyan kulcsfontosságú egyesületek, mint a felhasználói szervezetek (pl. szülői és tanári szervezetek, gyermekvédelmi csoportok, fogyasztóvédelmi szervek, polgári jogvédő és a digitális jog kérdéseivel foglalkozó szervezetek), iparágak és állami szervek tájékozottak legyenek a biztonságosabb használattal kapcsolatos kezdeményezésekről, konzultációt folytassanak e kezdeményezésekről és hozzájáruljanak azokhoz, mind a Közösségen belül, mind nemzetközi szinten.

A Biztonságosabb Internet Fórum részvétel céljából nyitva áll a Közösségen kívüli érdekelt felek, illetve a tagjelölt országok számára. A nemzetközi együttműködést a legjobb gyakorlatokra, a magatartási kódexekre, az önszabályozásra és a minőségminősítésre vonatkozó rendszeres párbeszéd biztosítása érdekében a Fórumhoz kapcsolódó kerekasztal segíti elő. A Bizottság gondoskodik a kapcsolódó fórumokkal és hasonló kezdeményezésekkel fennálló együttműködés teljes kiaknázásáról.

A Biztonságosabb Internet Fórum munkájának támogatására ajánlati felhívás útján lehetne a terület szakértőiből álló titkárságot biztosítani, amely javaslatokat tenne a tanulmányozandó témákra vonatkozóan, előkészítené a munkadokumentumokat, irányítaná a tárgyalásokat és rögzítené a következtetéseket.

További közösségi szintű pénzügyi támogatásra tarthatna például igényt egy határokon átnyúló magatartási kódex kidolgozását célzó önszabályozási projektekből álló kezdeményezés. Tanácsadás és segítség nyújtható a közösségi szintű együttműködés biztosítása érdekében – a tagállamok és tagjelölt országok megfelelő testületei hálózatba szervezésével és a vonatkozó jogi és szabályozási kérdések rendszeres felülvizsgálatán keresztül – az önszabályozás értékelésére és tanúsítására irányuló módszerek fejlesztésére, az önszabályozási szervezeteket felállítani kívánó országok gyakorlati támogatására és az Európán kívüli önszabályozási szervezetekkel fenntartott kapcsolatok szélesítésére.

4.   4. CSELEKVÉS: A TUDATOSSÁG ERŐSÍTÉSE

A tudatosság erősítését célzó cselekvéseknek a jogellenes, nem kívánt és ártalmas tartalom (pl. gyermekek számára nem megfelelőnek ítélt tartalom, faj- és idegengyűlöletet szító tartalom) széles körével kell foglalkozniuk, valamint, adott esetben figyelembe kell venniük a fogyasztóvédelem és adatvédelem kapcsolódó kérdéseit és az informatikai és hálózati biztonsági kérdéseket (vírusok/kéretlen elektronikus levelek). Foglalkozniuk kell mind a világháló, mind az interaktív információnak és kommunikációnak az internet és a mobiltelefon-hálózatok gyors terjedése következtében létrejött új formái (tartalommegosztó szolgáltatások, szélessávú videó, azonnali üzenetküldés, csevegőszobák stb.) által közvetített tartalmakkal.

A Bizottság további lépéseket fog tenni az információk nagy számú felhasználóhoz való eljuttatása költséghatékony módszereinek ösztönzése érdekében, nevezetesen a célcsoportok elérését segítő többszöröző szervezetek és elektronikus terjesztési csatornák igénybevételével. A Bizottság különösen mérlegelheti a tömegtájékoztatási eszközök használatát és a tájékoztató anyagok iskoláknak és internetes kávézóknak való szétosztását.

A program támogatást fog nyújtani a megfelelő, nyílt ajánlattételi felhívást követően kiválasztandó szerveknek a tudatosság erősítéséért felelős csomópontszerep ellátásához minden tagállamban és tagjelölt országban; ezek a szervek az illetékes nemzeti, regionális és helyi szintű szereplőkkel szoros együttműködésben hajtják végre a tudatosság erősítésére irányuló cselekvéseket és programokat. Az európai szintű hozzájárulást egy koordinációs csomópont fogja biztosítani, amely a legjobb gyakorlat kölcsönös cseréje érdekében működése során szoros kapcsolatot tart fenn a többi csomóponttal.

A tudatosság erősítéséért felelős csomópont szerepét ellátni kívánó szerveknek igazolniuk kell, hogy a nemzeti hatóságok kifejezett támogatását élvezik. Világos megbízással kell rendelkezniük a nyilvánosságnak az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatával kapcsolatos tájékoztatására vagy a média és az információ világában való eligazodásának segítésére, és rendelkezniük kell az e megbízatás teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrásokkal.

A tudatosság erősítéséért felelős csomópontoknak a következő feladatokat kell ellátniuk:

| — | összefüggő, hatásos és célzott kampány kidolgozása a legmegfelelőbb média felhasználásával, figyelembe véve a legjobb gyakorlatot és más országok tapasztalatait, |
| --- | --- |

—

összefüggő, hatásos és célzott kampány kidolgozása a legmegfelelőbb média felhasználásával, figyelembe véve a legjobb gyakorlatot és más országok tapasztalatait,

| — | (formális vagy informális) partnerségi kapcsolat létrehozása és fenntartása a kulcsfontosságú szereplőkkel (kormányzati ügynökségekkel, sajtó- és médiacsoportokkal, internet-szolgáltató egyesületekkel, felhasználói szervezetekkel, oktatási érdekcsoportokkal), illetve az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatával kapcsolatos intézkedések figyelemmel kísérése országukban, |
| --- | --- |

—

(formális vagy informális) partnerségi kapcsolat létrehozása és fenntartása a kulcsfontosságú szereplőkkel (kormányzati ügynökségekkel, sajtó- és médiacsoportokkal, internet-szolgáltató egyesületekkel, felhasználói szervezetekkel, oktatási érdekcsoportokkal), illetve az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatával kapcsolatos intézkedések figyelemmel kísérése országukban,

| — | a párbeszéd és az információcsere ösztönzése, nevezetesen az oktatás és a technológia területén működő érdekcsoportok között, |
| --- | --- |

—

a párbeszéd és az információcsere ösztönzése, nevezetesen az oktatás és a technológia területén működő érdekcsoportok között,

| — | adott esetben közreműködés az e programhoz kapcsolódó munkákban, így például a média és az információk világában való eligazodás, vagy a fogyasztóvédelem tágabb területein, |
| --- | --- |

—

adott esetben közreműködés az e programhoz kapcsolódó munkákban, így például a média és az információk világában való eligazodás, vagy a fogyasztóvédelem tágabb területein,

| — | a felhasználók tájékoztatása az európai szűrőszoftverekről és szolgáltatásokról, forródrótszolgálatokról és önszabályozási rendszerekről, |
| --- | --- |

—

a felhasználók tájékoztatása az európai szűrőszoftverekről és szolgáltatásokról, forródrótszolgálatokról és önszabályozási rendszerekről,

| — | tevékeny együttműködés az európai hálózat más csomópontjaival a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információk cseréje, a találkozókon való részvétel, valamint egy, szükség szerint a nemzeti nyelvi és kulturális preferenciákhoz igazított európai megközelítés kidolgozása és megvalósítása révén, |
| --- | --- |

—

tevékeny együttműködés az európai hálózat más csomópontjaival a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információk cseréje, a találkozókon való részvétel, valamint egy, szükség szerint a nemzeti nyelvi és kulturális preferenciákhoz igazított európai megközelítés kidolgozása és megvalósítása révén,

| — | szakértői és műszaki segítségnyújtási központ létrehozása a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok beindításához (az új csomópontokat „befogadhatja” valamely tapasztaltabb csomópont). |
| --- | --- |

—

szakértői és műszaki segítségnyújtási központ létrehozása a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok beindításához (az új csomópontokat „befogadhatja” valamely tapasztaltabb csomópont).

A legnagyobb mértékű együttműködés és hatékonyság biztosítása céljából a koordinációs csomópont finanszírozásban részesül az egyes tagállamokban működő csomópontok logisztikai és infrastrukturális támogatása tekintetében, biztosítva ezáltal az európai szinten e csomópontokra irányuló nagyobb figyelmet, a jó kommunikációt és a tapasztalatcserét, amelynek köszönhetően a felhalmozott ismereteket folyamatosan alkalmazni lehet (például a tudatosság erősítésével kapcsolatos anyag kiigazítása révén).

A koordinációs csomópontnak a következő feladatokat kell ellátniuk:

| — | a hatékony kommunikáció, valamint az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjének biztosítása a hálózaton belül, |
| --- | --- |

—

a hatékony kommunikáció, valamint az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjének biztosítása a hálózaton belül,

| — | az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatára vonatkozó képzés nyújtása a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok személyzetének (az oktatók képzése), |
| --- | --- |

—

az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatára vonatkozó képzés nyújtása a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok személyzetének (az oktatók képzése),

| — | technikai segítségnyújtás azon tagjelölt országoknak, amelyek a tudatosságot erősítő intézkedéseket kívánnak szervezni, |
| --- | --- |

—

technikai segítségnyújtás azon tagjelölt országoknak, amelyek a tudatosságot erősítő intézkedéseket kívánnak szervezni,

| — | a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok által az induló ilyen csomópontok számára nyújtott szakértői támogatás és technikai segítségnyújtás összehangolása, |
| --- | --- |

—

a tudatosság erősítéséért felelős csomópontok által az induló ilyen csomópontok számára nyújtott szakértői támogatás és technikai segítségnyújtás összehangolása,

| — | a tudatosságot erősítő tevékenységek hatásának felmérése érdekében az ezekkel kapcsolatos statisztikai információ gyűjtésének, elemzésének és cseréjének irányítása, valamint javaslattétel ilyen jellegű statisztikai mutatókra, |
| --- | --- |

—

a tudatosságot erősítő tevékenységek hatásának felmérése érdekében az ezekkel kapcsolatos statisztikai információ gyűjtésének, elemzésének és cseréjének irányítása, valamint javaslattétel ilyen jellegű statisztikai mutatókra,

| — | infrastruktúra biztosítása egy egységes, átfogó transznacionális tárhely (webportál) létrehozásához, a lényeges információkkal és a tudatosság erősítésével kapcsolatos, valamint kutatási források számára helyi tartalommal (vagy adott esetben alárendelt helyi weboldalakkal), amely tartalmazhat hírmorzsákat, cikkeket és havi hírmondókat több nyelven, illetve ráirányíthatja a figyelmet a Biztonságosabb Internet Fórum tevékenységeire, |
| --- | --- |

—

infrastruktúra biztosítása egy egységes, átfogó transznacionális tárhely (webportál) létrehozásához, a lényeges információkkal és a tudatosság erősítésével kapcsolatos, valamint kutatási források számára helyi tartalommal (vagy adott esetben alárendelt helyi weboldalakkal), amely tartalmazhat hírmorzsákat, cikkeket és havi hírmondókat több nyelven, illetve ráirányíthatja a figyelmet a Biztonságosabb Internet Fórum tevékenységeire,

| — | az Európán kívüli tudatosságerősítő tevékenységekkel fennálló kapcsolatok bővítése, |
| --- | --- |

—

az Európán kívüli tudatosságerősítő tevékenységekkel fennálló kapcsolatok bővítése,

| — | részvétel a Biztonságosabb Internet Fórumon és egyéb lényeges eseményeken, és a tudatosság erősítéséért felelős hálózatoktól érkező információk/visszajelzések összehangolása. |
| --- | --- |

—

részvétel a Biztonságosabb Internet Fórumon és egyéb lényeges eseményeken, és a tudatosság erősítéséért felelős hálózatoktól érkező információk/visszajelzések összehangolása.

Sor fog kerülni egy összehasonlítható alapokon nyugvó kutatásra is, az embereknek – és különösen a gyermekeknek – az új online technológiák felhasználási szokásairól. A további közösségi szintű intézkedések közé tartozhatna például a kifejezetten gyermekbarát internet-szolgáltatások támogatása, vagy díj adományozása az év legjobb tudatosságnövelő tevékenységének.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

(2)  HL L 69., 2005.3.16., 67. o.

(3)  Lásd a 98/560/EK ajánlásban foglalt indikatív iránymutatásokat az online audiovizuális és információs szolgáltatásokban a kiskorúak és az emberi méltóság védelmére nemzeti szinten bevezetendő önszabályozási keretrendszer végrehajtására vonatkozóan.

---

II. MELLÉKLET

A KIADÁSOK INDIKATÍV BONTÁSA

| 1) | A jogellenes tartalom elleni küzdelem | 25 – 30 % |
| --- | --- | --- |
| 2) | A nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni fellépés | 10 – 17 % |
| 3) | Egy biztonságosabb környezet előmozdítása | 8 – 12 % |
| 4) | A tudatosság erősítése | 47 – 51 % |

1)

A jogellenes tartalom elleni küzdelem

25 – 30 %

2)

A nem kívánt és az ártalmas tartalom elleni fellépés

10 – 17 %

3)

Egy biztonságosabb környezet előmozdítása

8 – 12 %

4)

A tudatosság erősítése

47 – 51 %

---

III. MELLÉKLET

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁNAK ESZKÖZEI

| 1. | A Bizottság a programot az I. mellékletben meghatározott technikai tartalommal összhangban hajtja végre. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság a programot az I. mellékletben meghatározott technikai tartalommal összhangban hajtja végre.

| 2. | A program végrehajtására a következő közvetett cselekvésekkel kerül sor:






  a) | megosztott költségű cselekvések






  i) | Kísérleti projektek és a legjobb gyakorlattal kapcsolatos cselekvések. Eseti projektek a programhoz kapcsolódó területeken, beleértve a legjobb gyakorlatot igazoló vagy a meglévő technológia innovatív használatát alkalmazó projekteket. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A program végrehajtására a következő közvetett cselekvésekkel kerül sor:

a)

megosztott költségű cselekvések

i)

Kísérleti projektek és a legjobb gyakorlattal kapcsolatos cselekvések. Eseti projektek a programhoz kapcsolódó területeken, beleértve a legjobb gyakorlatot igazoló vagy a meglévő technológia innovatív használatát alkalmazó projekteket.

| ii) | Hálózatok: olyan hálózatok, amelyek a különböző érdekelt feleket az Európai Unió teljes területén végrehajtandó cselekvések biztosítása érdekében hozzák össze, a tevékenységek összehangolásának és az ismeretek átadásának megkönnyítése érdekében. Összekapcsolhatók a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéssel. |
| --- | --- |

ii)

Hálózatok: olyan hálózatok, amelyek a különböző érdekelt feleket az Európai Unió teljes területén végrehajtandó cselekvések biztosítása érdekében hozzák össze, a tevékenységek összehangolásának és az ismeretek átadásának megkönnyítése érdekében. Összekapcsolhatók a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéssel.

| iii) | Alkalmazott, Európa-szerte elvégzett, összehasonlítható alapokon nyugvó kutatás az embereknek – és különösen a gyermekeknek – az új online technológiák felhasználási szokásairól. |
| --- | --- |

iii)

Alkalmazott, Európa-szerte elvégzett, összehasonlítható alapokon nyugvó kutatás az embereknek – és különösen a gyermekeknek – az új online technológiák felhasználási szokásairól.

A közösségi finanszírozás általában nem haladja meg a projekt költségeinek 50 %-át. A közszektor szerveinek költségei a többletköltségek 100 %-át alapul véve visszatéríthetők.

| b) | kapcsolódó intézkedések
  A következő kapcsolódó intézkedések hozzájárulnak a program végrehajtásához, illetőleg a jövőbeni tevékenységek előkészítéséhez:






  i) | teljesítményértékelés és véleményfelmérések valamennyi tagállamról az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatára vonatkozó megbízható adatok összehasonlítható módszertan alapján történő gyűjtése céljából; |
| --- | --- | --- |

b)

kapcsolódó intézkedések

A következő kapcsolódó intézkedések hozzájárulnak a program végrehajtásához, illetőleg a jövőbeni tevékenységek előkészítéséhez:

i)

teljesítményértékelés és véleményfelmérések valamennyi tagállamról az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatára vonatkozó megbízható adatok összehasonlítható módszertan alapján történő gyűjtése céljából;

| ii) | az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatának ösztönzésére kifejlesztett technológiák – mint például a szűrés – műszaki értékelése. Az értékelés figyelembe veszi azt is, hogy ezek a technológiák elősegítik-e a magánélet védelmét vagy sem; |
| --- | --- |

ii)

az internet és az új online technológiák biztonságosabb használatának ösztönzésére kifejlesztett technológiák – mint például a szűrés – műszaki értékelése. Az értékelés figyelembe veszi azt is, hogy ezek a technológiák elősegítik-e a magánélet védelmét vagy sem;

| iii) | a programot és a benne foglalt intézkedéseket, köztük az önszabályozást és a Biztonságosabb Internet Fórum munkáját, vagy a jövőbeli tevékenységek előkészítését támogató tanulmányok; |
| --- | --- |

iii)

a programot és a benne foglalt intézkedéseket, köztük az önszabályozást és a Biztonságosabb Internet Fórum munkáját, vagy a jövőbeli tevékenységek előkészítését támogató tanulmányok;

| iv) | a legjobb gyakorlatra kiírt díjért folyó versenyek; |
| --- | --- |

iv)

a legjobb gyakorlatra kiírt díjért folyó versenyek;

| v) | információcsere, konferenciák, szemináriumok, munkaértekezletek vagy egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek irányítása; |
| --- | --- |

v)

információcsere, konferenciák, szemináriumok, munkaértekezletek vagy egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek irányítása;

| vi) | terjesztési, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek. |
| --- | --- |

vi)

terjesztési, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek.

Ebbe nem tartozhatnak bele a termékek, eljárások vagy szolgáltatások piacra történő bevezetésére szolgáló intézkedések, a marketing tevékenységek, valamint az eladások ösztönzése.

| 3. | A megosztott költségű cselekvések kiválasztására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban a Bizottság internetes honlapján közzétett ajánlattételi felhíváson keresztül kerül sor. |
| --- | --- |

3.

A megosztott költségű cselekvések kiválasztására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban a Bizottság internetes honlapján közzétett ajánlattételi felhíváson keresztül kerül sor.

| 4. | A közösségi támogatás iránti ajánlatok tartalmazzák adott esetben a projekt finanszírozásának összetevőit felsoroló pénzügyi tervet, beleértve a Közösségtől kért pénzügyi támogatást, valamint bármely egyéb forrásból származó támogatás iránti kérelmet vagy egyéb forrásból származó támogatást. |
| --- | --- |

4.

A közösségi támogatás iránti ajánlatok tartalmazzák adott esetben a projekt finanszírozásának összetevőit felsoroló pénzügyi tervet, beleértve a Közösségtől kért pénzügyi támogatást, valamint bármely egyéb forrásból származó támogatás iránti kérelmet vagy egyéb forrásból származó támogatást.

| 5. | A kapcsolódó intézkedések végrehajtására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban, ajánlati felhívás útján kerül sor. |
| --- | --- |

5.

A kapcsolódó intézkedések végrehajtására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban, ajánlati felhívás útján kerül sor.

---

| 11.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 149/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 149/14

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2005/14/EK IRÁNYELVE

(2005. május 11.)

a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésének első és harmadik mondatára, 55. cikkére és 95. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A gépjármű-felelősségbiztosítás különösen fontos az európai polgárok számára, legyenek akár biztosítottak vagy egy baleset károsultjai. A gépjármű-felelősségbiztosítás a biztosítóintézetek számára szintén nagy jelentőséggel bír, mivel az a Közösségben a nem életbiztosítási piac fontos részét képezi. A gépjármű-felelősségbiztosítás hatással van a személyek és járművek szabad mozgására is. Ezért a pénzügyi szolgáltatások terén a közösségi fellépés egyik kulcsfontosságú célkitűzése a gépjármű-felelősségbiztosítás egységes biztosítási piacának megerősítése és egységesítése kell hogy legyen. |
| --- | --- |

(1)

A gépjármű-felelősségbiztosítás különösen fontos az európai polgárok számára, legyenek akár biztosítottak vagy egy baleset károsultjai. A gépjármű-felelősségbiztosítás a biztosítóintézetek számára szintén nagy jelentőséggel bír, mivel az a Közösségben a nem életbiztosítási piac fontos részét képezi. A gépjármű-felelősségbiztosítás hatással van a személyek és járművek szabad mozgására is. Ezért a pénzügyi szolgáltatások terén a közösségi fellépés egyik kulcsfontosságú célkitűzése a gépjármű-felelősségbiztosítás egységes biztosítási piacának megerősítése és egységesítése kell hogy legyen.

| (2) | Nagyon jelentős előrelépést tett már ebbe az irányba a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra és a biztosítási kötelezettség ellenőrzésére vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1972. április 24-i 72/166/EGK tanácsi irányelv (4), a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelv (5), a gépjármű-használattal kapcsolatos polgári jogi felelősség biztosítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. május 14-i 90/232/EGK harmadik tanácsi irányelv (6), illetve a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 2000. május 16-i 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (negyedik gépjármű-felelősségbiztosítási irányelv) (7). |
| --- | --- |

(2)

Nagyon jelentős előrelépést tett már ebbe az irányba a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra és a biztosítási kötelezettség ellenőrzésére vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1972. április 24-i 72/166/EGK tanácsi irányelv (4), a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelv (5), a gépjármű-használattal kapcsolatos polgári jogi felelősség biztosítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. május 14-i 90/232/EGK harmadik tanácsi irányelv (6), illetve a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 2000. május 16-i 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (negyedik gépjármű-felelősségbiztosítási irányelv) (7).

| (3) | A gépjármű-felelősségbiztosítás közösségi rendszerét korszerűsíteni és javítani kell. Ennek szükségességét az ágazattal, a fogyasztókkal és a károsultak által létrehozott szervezetekkel folytatott konzultáció is megerősítette. |
| --- | --- |

(3)

A gépjármű-felelősségbiztosítás közösségi rendszerét korszerűsíteni és javítani kell. Ennek szükségességét az ágazattal, a fogyasztókkal és a károsultak által létrehozott szervezetekkel folytatott konzultáció is megerősítette.

| (4) | A 72/166/EGK irányelv rendelkezései esetleges félreértelmezésének a kizárása, valamint az ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjárművek biztosításának megkönnyítése érdekében, a gépjármű rendszerinti üzemben tartartásának helye azon állam területét jelenti, amelynek a rendszámtáblája a gépjárművön található, függetlenül attól, hogy ez a rendszámtábla állandó vagy ideiglenes-e. |
| --- | --- |

(4)

A 72/166/EGK irányelv rendelkezései esetleges félreértelmezésének a kizárása, valamint az ideiglenes rendszámtáblával ellátott gépjárművek biztosításának megkönnyítése érdekében, a gépjármű rendszerinti üzemben tartartásának helye azon állam területét jelenti, amelynek a rendszámtáblája a gépjárművön található, függetlenül attól, hogy ez a rendszámtábla állandó vagy ideiglenes-e.

| (5) | A 72/166/EGK irányelvvel összhangban a hamis, illetve jogellenes rendszámtáblával rendelkező gépjárműveket úgy kell tekinteni, mint amelyeket rendszerint azon állam területén tartják üzemben, amely az eredeti rendszámtáblákat kiadta. Ez a szabály gyakran azt eredményezi, hogy a biztosítók nemzeti irodái kötelesek olyan balesetek gazdasági következményeivel foglalkozni, amelyek nem állnak semmiféle összefüggésben az irodák letelepedési helye szerinti tagállammal. A rendszámtáblára vonatkozó azon általános szempont megváltoztatása nélkül, miszerint az meghatározza a gépjármű rendszerinti üzemben tartásának helyét, külön szabályt kell megállapítani arra az esetre, ha a balesetet rendszámtábla nélküli, vagy olyan gépjármű okozta, amelynek rendszámtáblája nem, vagy már nem rendelhető az adott gépjárműhöz. Ebben az esetben, és kizárólag a kártérítési igény rendezése céljából, a baleset bekövetkezésének helye szerinti területet kell annak a területnek tekinteni, amelyen a gépjárművet rendszerint üzemben tartják. |
| --- | --- |

(5)

A 72/166/EGK irányelvvel összhangban a hamis, illetve jogellenes rendszámtáblával rendelkező gépjárműveket úgy kell tekinteni, mint amelyeket rendszerint azon állam területén tartják üzemben, amely az eredeti rendszámtáblákat kiadta. Ez a szabály gyakran azt eredményezi, hogy a biztosítók nemzeti irodái kötelesek olyan balesetek gazdasági következményeivel foglalkozni, amelyek nem állnak semmiféle összefüggésben az irodák letelepedési helye szerinti tagállammal. A rendszámtáblára vonatkozó azon általános szempont megváltoztatása nélkül, miszerint az meghatározza a gépjármű rendszerinti üzemben tartásának helyét, külön szabályt kell megállapítani arra az esetre, ha a balesetet rendszámtábla nélküli, vagy olyan gépjármű okozta, amelynek rendszámtáblája nem, vagy már nem rendelhető az adott gépjárműhöz. Ebben az esetben, és kizárólag a kártérítési igény rendezése céljából, a baleset bekövetkezésének helye szerinti területet kell annak a területnek tekinteni, amelyen a gépjárművet rendszerint üzemben tartják.

| (6) | A 72/166/EGK irányelvben szereplő „véletlenszerű ellenőrzések” kifejezés értelmezésének és alkalmazásának megkönnyítése érdekében a vonatkozó rendelkezést világossá kell tenni. A gépjármű-felelősségbiztosítások rendszeres ellenőrzésének tilalmát alkalmazni kell a másik tagállam területén rendszerint üzemben tartott gépjárműre, valamint a harmadik államban rendszerint üzemben tartott gépjárműre, amely azonban egy másik tagállam területéről lép be. Kizárólag a nem rendszeres és megkülönböztetésmentes ellenőrzéseket kell lehetővé tenni, amelyek egy nem kizárólag a biztosítás ellenőrzését célzó ellenőrzés részét képezik. |
| --- | --- |

(6)

A 72/166/EGK irányelvben szereplő „véletlenszerű ellenőrzések” kifejezés értelmezésének és alkalmazásának megkönnyítése érdekében a vonatkozó rendelkezést világossá kell tenni. A gépjármű-felelősségbiztosítások rendszeres ellenőrzésének tilalmát alkalmazni kell a másik tagállam területén rendszerint üzemben tartott gépjárműre, valamint a harmadik államban rendszerint üzemben tartott gépjárműre, amely azonban egy másik tagállam területéről lép be. Kizárólag a nem rendszeres és megkülönböztetésmentes ellenőrzéseket kell lehetővé tenni, amelyek egy nem kizárólag a biztosítás ellenőrzését célzó ellenőrzés részét képezik.

| (7) | A 72/166/EGK irányelv 4. cikkének a) pontja lehetővé teszi, hogy egy tagállam eltérjen a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes természetes, valamint magánjogi vagy közjogi jogi személyekhez tartozó gépjárművek esetén. Az ezen eltérést igénybe vevő tagállamnak az e gépjárművek által okozott balesetek esetére ki kell jelölnie egy hatóságot vagy szervet a valamely másik tagállamban okozott balesetek károsultjainak kártérítése céljából. Annak érdekében, hogy ne csak az e gépjárművek által külföldön okozott balesetek károsultjai részesüljenek megfelelő kártérítésben, hanem azon balesetek károsultjai is, amelyek ugyanabban a tagállamban következnek be, mint ahol a gépjárművet rendszerint üzemben tartják – függetlenül attól, hogy a károsultak lakóhellyel rendelkeznek-e az adott tagállam területén, vagy sem –, a fent említett cikket módosítani kell. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a kötelező biztosítás alól mentes személyek, valamint az ezen gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak kártérítéséért felelős hatóságok és szervek jegyzékéről közzététel céljából a Bizottság tájékoztatást kapjon. |
| --- | --- |

(7)

A 72/166/EGK irányelv 4. cikkének a) pontja lehetővé teszi, hogy egy tagállam eltérjen a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes természetes, valamint magánjogi vagy közjogi jogi személyekhez tartozó gépjárművek esetén. Az ezen eltérést igénybe vevő tagállamnak az e gépjárművek által okozott balesetek esetére ki kell jelölnie egy hatóságot vagy szervet a valamely másik tagállamban okozott balesetek károsultjainak kártérítése céljából. Annak érdekében, hogy ne csak az e gépjárművek által külföldön okozott balesetek károsultjai részesüljenek megfelelő kártérítésben, hanem azon balesetek károsultjai is, amelyek ugyanabban a tagállamban következnek be, mint ahol a gépjárművet rendszerint üzemben tartják – függetlenül attól, hogy a károsultak lakóhellyel rendelkeznek-e az adott tagállam területén, vagy sem –, a fent említett cikket módosítani kell. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a kötelező biztosítás alól mentes személyek, valamint az ezen gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak kártérítéséért felelős hatóságok és szervek jegyzékéről közzététel céljából a Bizottság tájékoztatást kapjon.

| (8) | A 72/166/EGK irányelv 4. cikkének b) pontja lehetővé teszi, hogy egy tagállam eltérjen a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes gépjárműtípusok vagy egyes speciális forgalmi rendszámmal ellátott gépjárművek esetében. Ebben az esetben a többi tagállam előírhatja, hogy a gépjárműnek a területükre történő belépésekor érvényes zöld kártyával vagy határbiztosítási szerződéssel kell rendelkeznie, a területükön az ezen gépjárművek által esetlegesen okozott baleset károsultjai kártérítésének biztosítása céljából. Mivel azonban a Közösségen belüli határellenőrzések megszűnése óta nem lehetséges ellenőrizni, hogy a határon átkelő gépjárművek biztosítva vannak-e, a külföldön okozott balesetek károsultjainak kártérítése nem garantálható. Ezen felül azt is biztosítani kell, hogy az ezen gépjárművek által nemcsak külföldön, hanem a rendszerinti üzemben tartásuk helye szerinti tagállamban okozott balesetek károsultjai is kellő kártérítésben részesüljenek. E célból a tagállamoknak ugyanolyan bánásmódban kell részesíteniük az e gépjárművek által okozott balesetek károsultjait, mint a nem biztosított gépjárművek által okozott balesetek károsultjait. A 84/5/EGK irányelv rendelkezéseinek értelmében a nem biztosított gépjárművek által okozott balesetek károsultjait ténylegesen azon tagállam kártérítésért felelős szerve részesíti kártérítésben, ahol a baleset bekövetkezett. Az eltérés hatálya alá tartozó gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak teljesített kifizetés esetén a kártérítésért felelős szerv megtérítési igénnyel élhet az adott gépjármű rendszerinti üzemben tartásának helye szerinti tagállam szervével szemben. Az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő ötéves időszak elteltével a Bizottságnak az ezen eltérés végrehajtására és alkalmazására vonatkozó tapasztalatok fényében, adott esetben javaslatot kell benyújtania az eltérés felváltására vagy hatályon kívül helyezésére. A 2000/26/EK irányelv megfelelő rendelkezését szintén törölni kell. |
| --- | --- |

(8)

A 72/166/EGK irányelv 4. cikkének b) pontja lehetővé teszi, hogy egy tagállam eltérjen a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes gépjárműtípusok vagy egyes speciális forgalmi rendszámmal ellátott gépjárművek esetében. Ebben az esetben a többi tagállam előírhatja, hogy a gépjárműnek a területükre történő belépésekor érvényes zöld kártyával vagy határbiztosítási szerződéssel kell rendelkeznie, a területükön az ezen gépjárművek által esetlegesen okozott baleset károsultjai kártérítésének biztosítása céljából. Mivel azonban a Közösségen belüli határellenőrzések megszűnése óta nem lehetséges ellenőrizni, hogy a határon átkelő gépjárművek biztosítva vannak-e, a külföldön okozott balesetek károsultjainak kártérítése nem garantálható. Ezen felül azt is biztosítani kell, hogy az ezen gépjárművek által nemcsak külföldön, hanem a rendszerinti üzemben tartásuk helye szerinti tagállamban okozott balesetek károsultjai is kellő kártérítésben részesüljenek. E célból a tagállamoknak ugyanolyan bánásmódban kell részesíteniük az e gépjárművek által okozott balesetek károsultjait, mint a nem biztosított gépjárművek által okozott balesetek károsultjait. A 84/5/EGK irányelv rendelkezéseinek értelmében a nem biztosított gépjárművek által okozott balesetek károsultjait ténylegesen azon tagállam kártérítésért felelős szerve részesíti kártérítésben, ahol a baleset bekövetkezett. Az eltérés hatálya alá tartozó gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak teljesített kifizetés esetén a kártérítésért felelős szerv megtérítési igénnyel élhet az adott gépjármű rendszerinti üzemben tartásának helye szerinti tagállam szervével szemben. Az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját követő ötéves időszak elteltével a Bizottságnak az ezen eltérés végrehajtására és alkalmazására vonatkozó tapasztalatok fényében, adott esetben javaslatot kell benyújtania az eltérés felváltására vagy hatályon kívül helyezésére. A 2000/26/EK irányelv megfelelő rendelkezését szintén törölni kell.

| (9) | A Szerződés 299. cikkének megfelelően a gépjármű-felelősségbiztosításról szóló irányelvek alkalmazási körének egyértelművé tétele érdekében a 72/166/EGK irányelv 6. cikkéből és 7. cikkének (1) bekezdéséből a tagállamok Európán kívüli területeire tett hivatkozást törölni kell. |
| --- | --- |

(9)

A Szerződés 299. cikkének megfelelően a gépjármű-felelősségbiztosításról szóló irányelvek alkalmazási körének egyértelművé tétele érdekében a 72/166/EGK irányelv 6. cikkéből és 7. cikkének (1) bekezdéséből a tagállamok Európán kívüli területeire tett hivatkozást törölni kell.

| (10) | A tagállamok annak garantálására irányuló kötelezettsége, hogy legalább meghatározott minimumösszegek erejéig biztosítási fedezet álljon rendelkezésre, fontos részét képezi a károsultak védelmének. A 84/5/EGK irányelvben meghatározott minimumösszegeket nemcsak az infláció követése céljából kell naprakésszé tenni, hanem a károsultak védelmének javítása érdekében azokat ténylegesen növelni kell. A személyi sérülések esetén a biztosítási fedezet legkisebb összegét úgy kell kiszámítani, hogy minden nagyon súlyos sérüléseket szenvedő személy teljes és méltányos kártérítésben részesüljön, és emellett figyelembe kell venni, hogy több sérülttel járó balesetek ritkán fordulnak elő, és hogy az olyan balesetek száma alacsony, amelyben több sérült szenved nagyon súlyos sérülést egyazon esemény során. A sérültenként 1 000 000 EUR, vagy káreseményenként – a sérültek számától függetlenül – 5 000 000 EUR fedezeti minimumösszeg ésszerű és megfelelő. E minimumösszegek bevezetésének megkönnyítése céljából az ezen irányelv végrehajtásának időpontjától számított ötéves átmeneti időszakot kell megállapítani. A tagállamoknak a végrehajtás időpontjától számított harminc hónapon belül legalább a szintek 50 %-áig kell az összegeket felemelniük. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok annak garantálására irányuló kötelezettsége, hogy legalább meghatározott minimumösszegek erejéig biztosítási fedezet álljon rendelkezésre, fontos részét képezi a károsultak védelmének. A 84/5/EGK irányelvben meghatározott minimumösszegeket nemcsak az infláció követése céljából kell naprakésszé tenni, hanem a károsultak védelmének javítása érdekében azokat ténylegesen növelni kell. A személyi sérülések esetén a biztosítási fedezet legkisebb összegét úgy kell kiszámítani, hogy minden nagyon súlyos sérüléseket szenvedő személy teljes és méltányos kártérítésben részesüljön, és emellett figyelembe kell venni, hogy több sérülttel járó balesetek ritkán fordulnak elő, és hogy az olyan balesetek száma alacsony, amelyben több sérült szenved nagyon súlyos sérülést egyazon esemény során. A sérültenként 1 000 000 EUR, vagy káreseményenként – a sérültek számától függetlenül – 5 000 000 EUR fedezeti minimumösszeg ésszerű és megfelelő. E minimumösszegek bevezetésének megkönnyítése céljából az ezen irányelv végrehajtásának időpontjától számított ötéves átmeneti időszakot kell megállapítani. A tagállamoknak a végrehajtás időpontjától számított harminc hónapon belül legalább a szintek 50 %-áig kell az összegeket felemelniük.

| (11) | Annak érdekében, hogy a minimum fedezeti összegek idővel ne veszítsenek értékükből, rendszeres felülvizsgálati klauzulát kell bevezetni a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet (8) rendelkezéseinek megfelelően az Eurostat által közzétett európai fogyasztói árindexet (EICP) használva referenciaértékként. Meg kell állapítani az e felülvizsgálatra alkalmazandó eljárási szabályokat. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a minimum fedezeti összegek idővel ne veszítsenek értékükből, rendszeres felülvizsgálati klauzulát kell bevezetni a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendelet (8) rendelkezéseinek megfelelően az Eurostat által közzétett európai fogyasztói árindexet (EICP) használva referenciaértékként. Meg kell állapítani az e felülvizsgálatra alkalmazandó eljárási szabályokat.

| (12) | A 84/5/EGK irányelv, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok a csalás megelőzése érdekében azonosítatlan gépjármű által okozott anyagi kár esetén korlátozzák vagy kizárják a kártérítésért felelős szerv általi kifizetést, egyes esetekben megakadályozhatja a károsultak jogos kártérítését. A kártérítés korlátozásának vagy kizárásának a gépjármű azonosíthatatlanságán alapuló lehetősége nem alkalmazható, amennyiben a szerv súlyos személyi sérülésért járó kártérítést fizetett ugyanazon baleset bármely sérültjének, amelyben az anyagi kárt okozták. A tagállamok önrészt állapíthatnak meg az említett irányelvben meghatározott mértékben, amelyet az ilyen anyagi kár elszenvedője viselne. Annak feltételeit, hogy a személyi sérülés milyen esetekben minősül súlyosnak, a baleset bekövetkezésének helye szerinti tagállam nemzeti jogszabályainak, illetve közigazgatási rendelkezéseinek kell meghatározniuk. E feltételek meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik többek között, hogy a sérülés igényelt-e kórházi ellátást. |
| --- | --- |

(12)

A 84/5/EGK irányelv, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok a csalás megelőzése érdekében azonosítatlan gépjármű által okozott anyagi kár esetén korlátozzák vagy kizárják a kártérítésért felelős szerv általi kifizetést, egyes esetekben megakadályozhatja a károsultak jogos kártérítését. A kártérítés korlátozásának vagy kizárásának a gépjármű azonosíthatatlanságán alapuló lehetősége nem alkalmazható, amennyiben a szerv súlyos személyi sérülésért járó kártérítést fizetett ugyanazon baleset bármely sérültjének, amelyben az anyagi kárt okozták. A tagállamok önrészt állapíthatnak meg az említett irányelvben meghatározott mértékben, amelyet az ilyen anyagi kár elszenvedője viselne. Annak feltételeit, hogy a személyi sérülés milyen esetekben minősül súlyosnak, a baleset bekövetkezésének helye szerinti tagállam nemzeti jogszabályainak, illetve közigazgatási rendelkezéseinek kell meghatározniuk. E feltételek meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik többek között, hogy a sérülés igényelt-e kórházi ellátást.

| (13) | A 84/5/EGK irányelv jelenleg lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy egy meghatározott összeghatárig önrészt engedélyezzenek, amely a nem biztosított gépjármű által okozott anyagi kár esetén a károsultat terhelné. Ez a lehetőség igazságtalanul csökkenti a károsultak védelmét, és megkülönböztetést eredményez más balesetek károsultjaival szemben. Ezért a továbbiakban ez nem megengedhető. |
| --- | --- |

(13)

A 84/5/EGK irányelv jelenleg lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy egy meghatározott összeghatárig önrészt engedélyezzenek, amely a nem biztosított gépjármű által okozott anyagi kár esetén a károsultat terhelné. Ez a lehetőség igazságtalanul csökkenti a károsultak védelmét, és megkülönböztetést eredményez más balesetek károsultjaival szemben. Ezért a továbbiakban ez nem megengedhető.

| (14) | Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. június 22-i 88/357/EGK második tanácsi irányelvet (9) módosítani kell annak érdekében, hogy a biztosítóintézetek fióktelepei gépjármű-felelősségbiztosítási megbízottként is működhessenek, mint ahogyan ezt már más, a gépjármű-felelősségbiztosítás körén kívül eső biztosítási szolgáltatások esetében is teszik. |
| --- | --- |

(14)

Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. június 22-i 88/357/EGK második tanácsi irányelvet (9) módosítani kell annak érdekében, hogy a biztosítóintézetek fióktelepei gépjármű-felelősségbiztosítási megbízottként is működhessenek, mint ahogyan ezt már más, a gépjármű-felelősségbiztosítás körén kívül eső biztosítási szolgáltatások esetében is teszik.

| (15) | A hatályos jogszabályok egyik fő eredménye az, hogy a biztosítási fedezetet a gépjármű valamennyi utasára kiterjesztette. Ez a célkitűzés veszélybe kerülne, ha a nemzeti jogszabályok vagy egy biztosítási szerződés bármely szerződéses kikötése kizárná az utasokat a biztosításból azért, mert tudták, vagy tudniuk kellett volna, hogy a gépjármű vezetője alkohol vagy bármely más kábító hatású anyag befolyása alatt állt a baleset idején. Az utas általában nincs abban a helyzetben, hogy megfelelően meg tudja ítélni a vezető ittasságának szintjét. A gépjármű-balesetek utas-károsultjai biztosítási fedezetének csökkentésével a vezetők nem tarthatók vissza az alkohol vagy a kábító hatású anyagok befolyása alatti vezetéstől. Az a tény, hogy a gépjármű kötelező gépjármű-felelősségbiztosítása kiterjed ezen utasokra is, nem érinti az alkalmazandó nemzeti jogszabályok értelmében esetlegesen felmerülő felelősségüket, illetve egy adott balesetben megítélt kártérítés mértékét. |
| --- | --- |

(15)

A hatályos jogszabályok egyik fő eredménye az, hogy a biztosítási fedezetet a gépjármű valamennyi utasára kiterjesztette. Ez a célkitűzés veszélybe kerülne, ha a nemzeti jogszabályok vagy egy biztosítási szerződés bármely szerződéses kikötése kizárná az utasokat a biztosításból azért, mert tudták, vagy tudniuk kellett volna, hogy a gépjármű vezetője alkohol vagy bármely más kábító hatású anyag befolyása alatt állt a baleset idején. Az utas általában nincs abban a helyzetben, hogy megfelelően meg tudja ítélni a vezető ittasságának szintjét. A gépjármű-balesetek utas-károsultjai biztosítási fedezetének csökkentésével a vezetők nem tarthatók vissza az alkohol vagy a kábító hatású anyagok befolyása alatti vezetéstől. Az a tény, hogy a gépjármű kötelező gépjármű-felelősségbiztosítása kiterjed ezen utasokra is, nem érinti az alkalmazandó nemzeti jogszabályok értelmében esetlegesen felmerülő felelősségüket, illetve egy adott balesetben megítélt kártérítés mértékét.

| (16) | A balesetekben általában a leggyengébb félnek bizonyuló gyalogosokat, kerékpárosokat és a közút egyéb, nem motorizált használóját ért személyi sérülést és anyagi kárt – amennyiben a nemzeti polgári jognak megfelelően kártérítésre jogosultak – a balesetben részt vevő gépjármű kötelező biztosításának kell fedeznie. Ez a rendelkezés nem érinti a nemzeti jogszabályokban megállapított polgári jogi felelősséget, illetve egy adott balesetben megítélt kártérítés mértékét. |
| --- | --- |

(16)

A balesetekben általában a leggyengébb félnek bizonyuló gyalogosokat, kerékpárosokat és a közút egyéb, nem motorizált használóját ért személyi sérülést és anyagi kárt – amennyiben a nemzeti polgári jognak megfelelően kártérítésre jogosultak – a balesetben részt vevő gépjármű kötelező biztosításának kell fedeznie. Ez a rendelkezés nem érinti a nemzeti jogszabályokban megállapított polgári jogi felelősséget, illetve egy adott balesetben megítélt kártérítés mértékét.

| (17) | Egyes biztosítóintézetek a biztosítási kötvényben olyan záradékot kötnek ki, amelynek értelmében a szerződés megszűnik, amennyiben a gépjármű egy meghatározott időn túl a nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam területén kívül marad. Ez a gyakorlat ellentétes a 90/232/EGK irányelvben megállapított elvvel, amely értelmében a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításnak egy egyszeri biztosítási díj alapján a Közösség egész területére ki kell terjednie. Ezért – a tagállamoknak a gépjárművek nyilvántartására vonatkozó nemzeti jogszabályaiban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül – meg kell határozni, hogy a biztosítási fedezet a szerződés teljes időtartamára érvényes marad, függetlenül attól, hogy a gépjármű meghatározott ideig egy másik tagállamban található-e. |
| --- | --- |

(17)

Egyes biztosítóintézetek a biztosítási kötvényben olyan záradékot kötnek ki, amelynek értelmében a szerződés megszűnik, amennyiben a gépjármű egy meghatározott időn túl a nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam területén kívül marad. Ez a gyakorlat ellentétes a 90/232/EGK irányelvben megállapított elvvel, amely értelmében a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításnak egy egyszeri biztosítási díj alapján a Közösség egész területére ki kell terjednie. Ezért – a tagállamoknak a gépjárművek nyilvántartására vonatkozó nemzeti jogszabályaiban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül – meg kell határozni, hogy a biztosítási fedezet a szerződés teljes időtartamára érvényes marad, függetlenül attól, hogy a gépjármű meghatározott ideig egy másik tagállamban található-e.

| (18) | Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az egyik tagállamból egy másik tagállamba behozott gépjárművekre vonatkozóan könnyebben lehessen biztosítási fedezethez jutni még akkor is, ha a gépjárművet nem vették nyilvántartásba a rendeltetési tagállamban. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a kockázat helyét meghatározó általános szabálytól való átmeneti eltérést. A gépjárműnek a vásárló részére történő leszállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy megküldésének időpontját követő harmincnapos időtartam folyamán a rendeltetési tagállamot kell a kockázat helye szerinti tagállamnak tekinteni. |
| --- | --- |

(18)

Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az egyik tagállamból egy másik tagállamba behozott gépjárművekre vonatkozóan könnyebben lehessen biztosítási fedezethez jutni még akkor is, ha a gépjárművet nem vették nyilvántartásba a rendeltetési tagállamban. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a kockázat helyét meghatározó általános szabálytól való átmeneti eltérést. A gépjárműnek a vásárló részére történő leszállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy megküldésének időpontját követő harmincnapos időtartam folyamán a rendeltetési tagállamot kell a kockázat helye szerinti tagállamnak tekinteni.

| (19) | Egy másik biztosítónál új gépjármű-felelősségbiztosítási szerződést kötni kívánó személy részére lehetővé kell tenni, hogy a régi szerződés alapján igazolja kármentességét, illetve kártörténetét. A biztosítottnak jogosultsággal kell rendelkeznie arra, hogy a biztosítási szerződés alapján biztosított járművet vagy járműveket érintő kártérítési igényre vagy azok hiányára vonatkozóan bármikor igazolást kérjen legalább a szerződéses jogviszonyt megelőző öt évére vonatkozóan. A biztosítóintézetnek vagy annak a szervnek, amelyet esetlegesen egy tagállam jelölt ki arra, hogy kötelező biztosítást nyújtson, vagy ilyen igazolásokat állítson ki, a kérelmet követő tizenöt napon belül ki kell állítania ezt az igazolást a biztosított részére. |
| --- | --- |

(19)

Egy másik biztosítónál új gépjármű-felelősségbiztosítási szerződést kötni kívánó személy részére lehetővé kell tenni, hogy a régi szerződés alapján igazolja kármentességét, illetve kártörténetét. A biztosítottnak jogosultsággal kell rendelkeznie arra, hogy a biztosítási szerződés alapján biztosított járművet vagy járműveket érintő kártérítési igényre vagy azok hiányára vonatkozóan bármikor igazolást kérjen legalább a szerződéses jogviszonyt megelőző öt évére vonatkozóan. A biztosítóintézetnek vagy annak a szervnek, amelyet esetlegesen egy tagállam jelölt ki arra, hogy kötelező biztosítást nyújtson, vagy ilyen igazolásokat állítson ki, a kérelmet követő tizenöt napon belül ki kell állítania ezt az igazolást a biztosított részére.

| (20) | Annak érdekében, hogy a gépjármű-balesetek károsultjainak kellő védelme biztosítva legyen, a tagállamok nem engedélyezhetik, hogy a biztosítóintézetek önrészt alkalmazzanak a balesetben sérült féllel szemben. |
| --- | --- |

(20)

Annak érdekében, hogy a gépjármű-balesetek károsultjainak kellő védelme biztosítva legyen, a tagállamok nem engedélyezhetik, hogy a biztosítóintézetek önrészt alkalmazzanak a balesetben sérült féllel szemben.

| (21) | A biztosítási szerződésre való hivatkozás, és a biztosítóintézettel szemben közvetlenül érvényesíthető kártérítési igény joga nagy jelentősséggel bír a gépjármű-balesetek károsultjainak védelme tekintetében. A 2000/26/EK irányelv az olyan balesetek károsultjainak, amelyek nem a károsult fél lakóhelye szerinti tagállamban következtek be, és amelyeket egy olyan gépjármű okozott, amely egy tagállamban rendelkezik biztosítással, és az a rendszerinti üzemben tartás helye is, közvetlen kereseti jogot biztosít a felelős személy felelősségbiztosítását nyújtó biztosítóintézettel szemben. A hatékony és gyors kárrendezés elősegítése, valamint a költséges bírósági eljárás lehetséges elkerülése érdekében ezt a jogot bármely gépjármű-baleset károsultjára ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(21)

A biztosítási szerződésre való hivatkozás, és a biztosítóintézettel szemben közvetlenül érvényesíthető kártérítési igény joga nagy jelentősséggel bír a gépjármű-balesetek károsultjainak védelme tekintetében. A 2000/26/EK irányelv az olyan balesetek károsultjainak, amelyek nem a károsult fél lakóhelye szerinti tagállamban következtek be, és amelyeket egy olyan gépjármű okozott, amely egy tagállamban rendelkezik biztosítással, és az a rendszerinti üzemben tartás helye is, közvetlen kereseti jogot biztosít a felelős személy felelősségbiztosítását nyújtó biztosítóintézettel szemben. A hatékony és gyors kárrendezés elősegítése, valamint a költséges bírósági eljárás lehetséges elkerülése érdekében ezt a jogot bármely gépjármű-baleset károsultjára ki kell terjeszteni.

| (22) | A gépjármű-balesetet szenvedett károsultak védelmének megerősítése érdekében a 2000/26/EK irányelvben meghatározott „indoklással ellátott ajánlat”-ra vonatkozó eljárást valamennyi gépjárműbalesetre ki kell terjeszteni. Ugyanezt az eljárást értelemszerűen akkor is alkalmazni kell, amikor a 72/166/EGK irányelv értelmében a balesetet a biztosítók nemzeti irodáinak rendszere rendezi. |
| --- | --- |

(22)

A gépjármű-balesetet szenvedett károsultak védelmének megerősítése érdekében a 2000/26/EK irányelvben meghatározott „indoklással ellátott ajánlat”-ra vonatkozó eljárást valamennyi gépjárműbalesetre ki kell terjeszteni. Ugyanezt az eljárást értelemszerűen akkor is alkalmazni kell, amikor a 72/166/EGK irányelv értelmében a balesetet a biztosítók nemzeti irodáinak rendszere rendezi.

| (23) | Annak érdekében, hogy a károsult fél számára egyszerűbb legyen a kártérítés igénylése, a 2000/26/EK irányelvnek megfelelően felállított információs központoknak nemcsak azokról a balesetekről kell információt nyújtaniuk, amelyekről az említett irányelv rendelkezik, hanem képesnek kell lenniük ugyanazt az információt bármely gépjármű-balesettel kapcsolatban nyújtani. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a károsult fél számára egyszerűbb legyen a kártérítés igénylése, a 2000/26/EK irányelvnek megfelelően felállított információs központoknak nemcsak azokról a balesetekről kell információt nyújtaniuk, amelyekről az említett irányelv rendelkezik, hanem képesnek kell lenniük ugyanazt az információt bármely gépjármű-balesettel kapcsolatban nyújtani.

| (24) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (10) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben lévő 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a károsult fél a lakóhelye szerinti tagállamban indíthat keresetet a felelősségbiztosítást nyújtó biztosító ellen. |
| --- | --- |

(24)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (10) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben lévő 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a károsult fél a lakóhelye szerinti tagállamban indíthat keresetet a felelősségbiztosítást nyújtó biztosító ellen.

| (25) | Tekintettel arra, hogy a 2000/26/EK irányelvet – az ugyanezen tárgyú, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezményt több tagállamban felváltó – 44/2001/EK rendelet elfogadását megelőzően fogadták el, az irányelvben a Brüsszeli Egyezményre való hivatkozást ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel arra, hogy a 2000/26/EK irányelvet – az ugyanezen tárgyú, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezményt több tagállamban felváltó – 44/2001/EK rendelet elfogadását megelőzően fogadták el, az irányelvben a Brüsszeli Egyezményre való hivatkozást ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (26) | A 72/166/EGK, a 84/5/EGK, a 88/357/EGK és a 90/232/EGK tanácsi irányelvet, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(26)

A 72/166/EGK, a 84/5/EGK, a 88/357/EGK és a 90/232/EGK tanácsi irányelvet, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 72/166/EGK irányelv módosításai

A 72/166/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk 4. pontja a következőképpen módosul:






  a) | az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | annak az államnak a területe, amelynek a rendszámtáblájával a gépjárművet ellátták, függetlenül attól, hogy a rendszámtábla állandó, vagy ideiglenes-e, vagy” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk 4. pontja a következőképpen módosul:

a)

az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

annak az államnak a területe, amelynek a rendszámtáblájával a gépjárművet ellátták, függetlenül attól, hogy a rendszámtábla állandó, vagy ideiglenes-e, vagy”

;

| b) | a pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „– | amennyiben a gépjármű nem rendelkezik rendszámtáblával, vagy olyan rendszámtáblával rendelkezik, amely nem vagy már nem rendelhető az adott gépjárműhöz, és a gépjármű egy baleset részesévé vált, az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése vagy a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett kártérítési igény rendezése céljából, annak az államnak a területe, ahol a baleset bekövetkezett; |
| --- | --- | --- |

b)

a pont a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„–

amennyiben a gépjármű nem rendelkezik rendszámtáblával, vagy olyan rendszámtáblával rendelkezik, amely nem vagy már nem rendelhető az adott gépjárműhöz, és a gépjármű egy baleset részesévé vált, az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése vagy a tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1983. december 30-i 84/5/EGK második tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett kártérítési igény rendezése céljából, annak az államnak a területe, ahol a baleset bekövetkezett;

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(1)   A tagállamok tartózkodnak olyan gépjárművek felelősségbiztosításának ellenőrzésétől, amelyeket egy másik tagállam területén tartanak rendszerint üzemben, vagy amelyeket egy harmadik országban tartanak rendszerint üzemben, és amelyek egy másik tagállam területéről lépnek területükre. Mindazonáltal a tagállamok végezhetnek a biztosításra vonatkozó, nem rendszeres ellenőrzést, feltéve, hogy ez nem megkülönböztető jellegű, és olyan ellenőrzés részeként végzik, amely nem irányul kizárólag a biztosításra.”. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:

„(1)   A tagállamok tartózkodnak olyan gépjárművek felelősségbiztosításának ellenőrzésétől, amelyeket egy másik tagállam területén tartanak rendszerint üzemben, vagy amelyeket egy harmadik országban tartanak rendszerint üzemben, és amelyek egy másik tagállam területéről lépnek területükre. Mindazonáltal a tagállamok végezhetnek a biztosításra vonatkozó, nem rendszeres ellenőrzést, feltéve, hogy ez nem megkülönböztető jellegű, és olyan ellenőrzés részeként végzik, amely nem irányul kizárólag a biztosításra.”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont második albekezdésében:






  i) | az első mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Az a tagállam, amely igénybe veszi ezt az eltérést, meghoz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az ilyen személyekhez tartozó gépjárművek által a saját területén, illetve egy másik tagállam területén okozott bármely kár vagy sérülés után a kár megtérítésre kerüljön.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az a) pont második albekezdésében:

i)

az első mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Az a tagállam, amely igénybe veszi ezt az eltérést, meghoz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az ilyen személyekhez tartozó gépjárművek által a saját területén, illetve egy másik tagállam területén okozott bármely kár vagy sérülés után a kár megtérítésre kerüljön.”

| ii) | az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállam közli a Bizottsággal a kötelező biztosítás alól mentességet élvező személyek, valamint a kártérítésért felelős hatóságok és szervek listáját. A Bizottságnak közzé kell tennie a listát.”; |
| --- | --- |

ii)

az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállam közli a Bizottsággal a kötelező biztosítás alól mentességet élvező személyek, valamint a kártérítésért felelős hatóságok és szervek listáját. A Bizottságnak közzé kell tennie a listát.”

| b) | a b) pontban a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy az e pont első albekezdésében említett gépjárművek ugyanolyan bánásmódban részesüljenek, mint azok a gépjárművek, amelyek esetében a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott biztosítási kötelezettségnek nem tettek eleget. A baleset bekövetkeztének helye szerinti tagállam kártérítésért felelős szerve megtérítési igénnyel rendelkezik a 84/5/EGK irányelv 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott garanciaalappal szemben a gépjármű rendszerinti üzemben tartása helye szerinti tagállamban.
  A gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005.május 11-i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) hatálybalépésének időpontját követő öt év elteltével a tagállamoknak jelentést kell készíteniük a Bizottság részére e pont végrehajtásáról és gyakorlati alkalmazásáról. A Bizottság, e jelentések vizsgálatát követően – amennyiben helyénvaló – javaslatokat terjeszt be ezen eltérés felváltásáról vagy hatályon kívül helyezéséről. |
| --- | --- |

b)

a b) pontban a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy az e pont első albekezdésében említett gépjárművek ugyanolyan bánásmódban részesüljenek, mint azok a gépjárművek, amelyek esetében a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott biztosítási kötelezettségnek nem tettek eleget. A baleset bekövetkeztének helye szerinti tagállam kártérítésért felelős szerve megtérítési igénnyel rendelkezik a 84/5/EGK irányelv 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott garanciaalappal szemben a gépjármű rendszerinti üzemben tartása helye szerinti tagállamban.

A gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005.május 11-i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) hatálybalépésének időpontját követő öt év elteltével a tagállamoknak jelentést kell készíteniük a Bizottság részére e pont végrehajtásáról és gyakorlati alkalmazásáról. A Bizottság, e jelentések vizsgálatát követően – amennyiben helyénvaló – javaslatokat terjeszt be ezen eltérés felváltásáról vagy hatályon kívül helyezéséről.

| 4. | A 6. cikkben és a 7. cikk (1) bekezdésében a „vagy egy tagállam Európán kívüli területén” szövegrészt el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A 6. cikkben és a 7. cikk (1) bekezdésében a „vagy egy tagállam Európán kívüli területén” szövegrészt el kell hagyni.

2. cikk

A 84/5/EGK irányelv módosításai

A 84/5/EGK irányelv 1. cikke helyébe a következő lép:

„1. cikk

(1)   A 72/166/EGK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett biztosítás kötelezően mind az anyagi kárra, mind pedig a személyi sérülésre kiterjed.

(2)   A tagállamok által előírható magasabb fedezeti összegek sérelme nélkül minden tagállam kötelező biztosítást ír elő legalább a következő összegek vonatkozásában:

| a) | személyi sérülés esetén a biztosítási fedezet legalacsonyabb összege sérültenként 1 000 000 EUR vagy 5 000 000 EUR káreseményenként, a sérültek számától függetlenül; |
| --- | --- |

a)

személyi sérülés esetén a biztosítási fedezet legalacsonyabb összege sérültenként 1 000 000 EUR vagy 5 000 000 EUR káreseményenként, a sérültek számától függetlenül;

| b) | anyagi kár esetén káreseményenként 1 000 000 EUR, a károsultak számától függetlenül. |
| --- | --- |

b)

anyagi kár esetén káreseményenként 1 000 000 EUR, a károsultak számától függetlenül.

A tagállamok – amennyiben szükséges – a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) végrehajtásának időpontjától számított legfeljebb ötéves időtartamra átmeneti időszakot állapíthatnak meg, amelyen belül a biztosítási fedezetre vonatkozóan általuk előírt legalacsonyabb összegeket az e bekezdés által előírt szinthez igazítják.

Az ilyen átmeneti időszakot megállapító tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot és megjelölik az átmeneti időszak tartamát.

A 2005/14/EK irányelv végrehajtásának időpontját követő 30 hónapon belül a tagállamok a biztosítási fedezet összegeit legalább az e bekezdés által meghatározott szint felére növelik.

(3)   A 2005/14/EK irányelv hatálybalépését követően vagy a (2) bekezdésben említett bármely átmeneti időszak elteltével a (2) bekezdésben említett összegeket ötévente felül kell vizsgálni a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendeletnek (14) megfelelő európai fogyasztói árindexszel (EICP) összhangban.

Az összegeket automatikusan ki kell igazítani. Az ilyen összegeket az EICP által a tárgyidőszakra – azaz a felülvizsgálatot közvetlenül megelőző 5 évre – jelzett százalékos változással kell növelni, és 10 000 EUR többszörösére kell felkerekíteni.

A Bizottság a kiigazított összegekről értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot, és biztosítja azok közzétételét az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(4)   Valamennyi tagállam létrehoz vagy felhatalmaz egy szervet, amelynek a feladata, hogy legalább azon biztosítási kötelezettség mértékéig kártérítést nyújtson, amely egy azonosítatlan gépjármű, vagy az (1) bekezdésben meghatározott biztosítási kötelezettségnek eleget nem tevő gépjármű által okozott anyagi kár vagy személyi sérülés következtében keletkezett.

Az első albekezdés nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, amelynek értelmében eldönthetik, hogy a szerv által biztosított kártérítés kiegészítő vagy nem-kiegészítő jellegű, illetve amelynek értelmében rendelkezhetnek a kárigények rendezésének megosztásáról a szerv, a balesetért felelős személy vagy személyek, valamint egyéb olyan biztosítók vagy társadalombiztosítási szervek között, amelyek ugyanazon baleset vonatkozásában kötelesek kártérítést nyújtani a károsult részére. A tagállamok azonban nem engedhetik meg, hogy a szerv a kártérítés kifizetését attól a feltételtől tegye függővé, hogy a károsult bármely módon igazolja, hogy a felelős személy nem képes kártérítést fizetni, vagy azt megtagadja.

(5)   A károsult bármely esetben közvetlenül a szervhez fordulhat, amely a károsult által benyújtott információk alapján annak kérésére köteles indokolással ellátott választ adni részére bármely kártérítés kifizetésére vonatkozóan.

A tagállamok azonban kizárhatják a kártérítés e szerv általi kifizetését azon személyek vonatkozásában, akik saját akaratukból szálltak be a gépjárműbe, amely a kárt vagy a sérülést okozta, amennyiben a szerv bizonyítani tudja, hogy tudomásuk volt arról, hogy a gépjármű nem volt biztosítva.

(6)   A tagállamok korlátozhatják vagy kizárhatják a kártérítés e szerv általi kifizetését minden olyan esetben, amikor azonosítatlan gépjármű okozott anyagi kárt.

Amennyiben azonban a szerv súlyos személyi sérülésért kártérítést nyújtott ugyanazon baleset bármely károsultjának, amelyben azonosítatlan jármű anyagi kárt okozott, a tagállamok nem zárhatják ki az anyagi kárért fizetendő kártérítést azon az alapon, hogy a jármű azonosítatlan. Mindazonáltal, a tagállamok legfeljebb 500 EUR összegben önrészt határozhatnak meg, amely az ilyen anyagi kárt elszenvedő személyt terheli.

Annak feltételeit, hogy a személyi sérülések mely esetekben tekintendők súlyosnak, azon tagállam jogszabályaival, illetve közigazgatási rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni, amelyben a baleset bekövetkezett. E tekintetben a tagállamok figyelembe vehetik többek között, hogy a sérülés igényelt-e kórházi ellátást.

(7)   Minden tagállam a saját törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit alkalmazza az e szerv által fizetendő kártérítésre, a károsult számára előnyösebb egyéb gyakorlat sérelme nélkül.

3. cikk

A 88/357/EGK irányelv módosítása

A 88/357/EGK irányelv 12a. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdésében a második mondatot el kell hagyni.

4. cikk

A 90/232/EGK irányelv módosításai

A 90/232/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben az (1) és a (2) bekezdés közé a következő bekezdést kell beilleszteni:
  „A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy bármely jogszabályi rendelkezés vagy a biztosítási kötvényben található szerződéses kikötés, amely az ilyen fedezetből azon az alapon zár ki egy utast, hogy tudta vagy tudnia kellett volna, hogy a vezető alkohol vagy más kábító anyag befolyása alatt állt a baleset idején, semmisnek tekintendő az ilyen utas kárigénye tekintetében.”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben az (1) és a (2) bekezdés közé a következő bekezdést kell beilleszteni:

„A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy bármely jogszabályi rendelkezés vagy a biztosítási kötvényben található szerződéses kikötés, amely az ilyen fedezetből azon az alapon zár ki egy utast, hogy tudta vagy tudnia kellett volna, hogy a vezető alkohol vagy más kábító anyag befolyása alatt állt a baleset idején, semmisnek tekintendő az ilyen utas kárigénye tekintetében.”

| 2. | A következő cikket kell beilleszteni:
  „1a. cikk
  A 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítás kiterjed az olyan gyalogosokat, kerékpárosokat és a közút többi, nem motorizált használóját ért személyi sérülésekre és anyagi kárra, akik egy gépjármű részvételével bekövetkezett baleset következményeként a nemzeti polgári jog értelmében kártérítésre jogosultak. Ez a cikk nem érinti sem a polgári jogi felelősséget, sem pedig a kártérítés összegét.”. |
| --- | --- |

2.

A következő cikket kell beilleszteni:

„1a. cikk

A 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítás kiterjed az olyan gyalogosokat, kerékpárosokat és a közút többi, nem motorizált használóját ért személyi sérülésekre és anyagi kárra, akik egy gépjármű részvételével bekövetkezett baleset következményeként a nemzeti polgári jog értelmében kártérítésre jogosultak. Ez a cikk nem érinti sem a polgári jogi felelősséget, sem pedig a kártérítés összegét.”

| 3. | A 2. cikkben az első francia bekezdés helyébe a következő lép:






  „– | fedezetet nyújtsanak egyszeri díjfizetés alapján és a szerződés egész tartama alatt a Közösség teljes területére, beleértve bármely olyan időszakot is, amikor a jármű a szerződés tartama alatt egy másik tagállam területén található, és” |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikkben az első francia bekezdés helyébe a következő lép:

„–

fedezetet nyújtsanak egyszeri díjfizetés alapján és a szerződés egész tartama alatt a Közösség teljes területére, beleértve bármely olyan időszakot is, amikor a jármű a szerződés tartama alatt egy másik tagállam területén található, és”

.

| 4. | A következő cikkeket kell beilleszteni:
  „4a. cikk
  (1)   A 88/357/EGK irányelv (15) 2. cikke d) pontjának második francia bekezdésétől eltérve, amikor egy gépjárművet egyik tagállamból egy másikba szállítanak, a rendeltetési tagállamot kell a kockázat helye szerinti országnak tekinteni, közvetlenül azon időponttól kezdődően, amikor a jármű leszállítását a vásárló elfogadta, egy harmincnapos időtartam folyamán, még akkor is, ha a gépjárművet a rendeltetési tagállamban hivatalosan nem vették nyilvántartásba.
  (2)   Abban az esetben, ha a gépjármű az ezen cikk (1) bekezdésében említett időszak folyamán úgy volt részese egy balesetnek, hogy közben nem rendelkezett biztosítással, a rendeltetési tagállamnak a 84/5/EGK irányelv 1. cikke (4) bekezdésében említett szerve felel az említett irányelv 1. cikkében meghatározott kártérítésért.
  4b. cikk
  A tagállamok biztosítják, hogy a biztosítottnak joga legyen bármikor igazolást kérni a biztosított járművet vagy járműveket érintő, harmadik személyek által a biztosítási szerződéses jogviszony előző, legalább öt éve folyamán támasztott kártérítési igényekre vagy azok hiányára vonatkozóan. A biztosítóintézetnek vagy bármely más szervnek – amelyet egy tagállam esetlegesen kijelölt arra, hogy kötelező biztosítást kössön vagy ilyen igazolásokat bocsásson ki –, a kérelmet követő tizenöt napon belül ki kell állítania ezt az igazolást a biztosított részére.
  4c. cikk
  A 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítást illetően a biztosítóintézetek nem alkalmazhatnak önrészt a balesetben sérült féllel szemben.
  4d. cikk
  A tagállamok biztosítják, hogy a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítással fedezett jármű által okozott balesetben sérült felek közvetlenül jogosultak keresetet indítani azon biztosítóintézet ellen, amelynél a felelős személy felelősségbiztosítással rendelkezik.
  4e. cikk
  A tagállamok megállapítják a 2000/26/EK irányelv (16) 4. cikke (6) bekezdésében meghatározott eljárást bármely olyan balesettel kapcsolatos kárrendezésre, amelyet a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésben említett biztosítással biztosított jármű okozott.
  Az olyan balesetekre vonatkozóan, amelyek kárrendezését a 72/166/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott módon a biztosítók nemzeti irodáinak rendszere végezheti, a tagállamok a 2000/26/EK irányelv 4. cikke (6) bekezdésében meghatározottal megegyező eljárást állapítanak meg. Ezen eljárás alkalmazásában a biztosítóintézetre való bármely hivatkozást a 72/166/EGK irányelv 1. cikke 3. pontjában meghatározott nemzeti irodára történő hivatkozásként kell érteni. |
| --- | --- |

4.

A következő cikkeket kell beilleszteni:

„4a. cikk

(1)   A 88/357/EGK irányelv (15) 2. cikke d) pontjának második francia bekezdésétől eltérve, amikor egy gépjárművet egyik tagállamból egy másikba szállítanak, a rendeltetési tagállamot kell a kockázat helye szerinti országnak tekinteni, közvetlenül azon időponttól kezdődően, amikor a jármű leszállítását a vásárló elfogadta, egy harmincnapos időtartam folyamán, még akkor is, ha a gépjárművet a rendeltetési tagállamban hivatalosan nem vették nyilvántartásba.

15

(2)   Abban az esetben, ha a gépjármű az ezen cikk (1) bekezdésében említett időszak folyamán úgy volt részese egy balesetnek, hogy közben nem rendelkezett biztosítással, a rendeltetési tagállamnak a 84/5/EGK irányelv 1. cikke (4) bekezdésében említett szerve felel az említett irányelv 1. cikkében meghatározott kártérítésért.

4b. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a biztosítottnak joga legyen bármikor igazolást kérni a biztosított járművet vagy járműveket érintő, harmadik személyek által a biztosítási szerződéses jogviszony előző, legalább öt éve folyamán támasztott kártérítési igényekre vagy azok hiányára vonatkozóan. A biztosítóintézetnek vagy bármely más szervnek – amelyet egy tagállam esetlegesen kijelölt arra, hogy kötelező biztosítást kössön vagy ilyen igazolásokat bocsásson ki –, a kérelmet követő tizenöt napon belül ki kell állítania ezt az igazolást a biztosított részére.

4c. cikk

A 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítást illetően a biztosítóintézetek nem alkalmazhatnak önrészt a balesetben sérült féllel szemben.

4d. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítással fedezett jármű által okozott balesetben sérült felek közvetlenül jogosultak keresetet indítani azon biztosítóintézet ellen, amelynél a felelős személy felelősségbiztosítással rendelkezik.

4e. cikk

A tagállamok megállapítják a 2000/26/EK irányelv (16) 4. cikke (6) bekezdésében meghatározott eljárást bármely olyan balesettel kapcsolatos kárrendezésre, amelyet a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésben említett biztosítással biztosított jármű okozott.

16

Az olyan balesetekre vonatkozóan, amelyek kárrendezését a 72/166/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott módon a biztosítók nemzeti irodáinak rendszere végezheti, a tagállamok a 2000/26/EK irányelv 4. cikke (6) bekezdésében meghatározottal megegyező eljárást állapítanak meg. Ezen eljárás alkalmazásában a biztosítóintézetre való bármely hivatkozást a 72/166/EGK irányelv 1. cikke 3. pontjában meghatározott nemzeti irodára történő hivatkozásként kell érteni.

| 5. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2000/26/EK irányelvben megállapított kötelezettségeik sérelme nélkül az azon irányelv 5. cikkének megfelelően létrehozott és jóváhagyott információs központok az abban a cikkben meghatározott tájékoztatással szolgálnak minden olyan személynek, aki bármely, a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítással rendelkező jármű által okozott baleset részese.”. |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2000/26/EK irányelvben megállapított kötelezettségeik sérelme nélkül az azon irányelv 5. cikkének megfelelően létrehozott és jóváhagyott információs központok az abban a cikkben meghatározott tájékoztatással szolgálnak minden olyan személynek, aki bármely, a 72/166/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett biztosítással rendelkező jármű által okozott baleset részese.”

5. cikk

A 2000/26/EK irányelv módosításai

A 2000/26/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az irányelv a következő (16a) preambulumbekezdéssel egészül ki:






  „16a. | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (17) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben lévő 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a károsult fél a lakóhelye szerinti tagállamban keresetet indíthat a felelősségbiztosítást nyújtó biztosító ellen. |
| --- | --- | --- |

1.

Az irányelv a következő (16a) preambulumbekezdéssel egészül ki:

„16a.

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (17) 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben lévő 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a károsult fél a lakóhelye szerinti tagállamban keresetet indíthat a felelősségbiztosítást nyújtó biztosító ellen.

17

| 2. | A 4. cikk (8) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(8)   A kárrendezési megbízott kijelölése önmagában nem jelenti a 92/49/EGK irányelv 1. cikkének b) pontjában meghatározott új fióktelep megnyitását, és a kárrendezési megbízott nem tekinthető a 88/357/EGK irányelv 2. cikkének c) pontja szerinti telephelynek, vagy






  — | Dánia tekintetében a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezmény (18) szerinti telephelynek, |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk (8) bekezdése helyébe a következő lép:

„(8)   A kárrendezési megbízott kijelölése önmagában nem jelenti a 92/49/EGK irányelv 1. cikkének b) pontjában meghatározott új fióktelep megnyitását, és a kárrendezési megbízott nem tekinthető a 88/357/EGK irányelv 2. cikkének c) pontja szerinti telephelynek, vagy

—

Dánia tekintetében a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27-i Brüsszeli Egyezmény (18) szerinti telephelynek,

18

| — | a többi tagállam tekintetében a 44/2001/EK rendelet szerinti telephelynek. |
| --- | --- |

—

a többi tagállam tekintetében a 44/2001/EK rendelet szerinti telephelynek.

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjából a 2.ii. alpontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjából a 2.ii. alpontot el kell hagyni.

| 4. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „6a. cikk
  Központi szerv
  A tagállamok meghoznak minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a károsultaknak, a biztosítóiknak vagy a jogi képviselőiknek megkönnyítsék a kárigények rendezéséhez szükséges alapvető adatokhoz kellő időben való hozzáférést.
  Ezeket az alapvető adatokat – lehetőség szerint – minden tagállamban egy központi tárolóhelyen elektronikus formában bocsátják rendelkezésre, és azokhoz az ügyben érintett felek kifejezett kérésükre hozzáférhetnek.”. |
| --- | --- |

4.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Központi szerv

A tagállamok meghoznak minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a károsultaknak, a biztosítóiknak vagy a jogi képviselőiknek megkönnyítsék a kárigények rendezéséhez szükséges alapvető adatokhoz kellő időben való hozzáférést.

Ezeket az alapvető adatokat – lehetőség szerint – minden tagállamban egy központi tárolóhelyen elektronikus formában bocsátják rendelkezésre, és azokhoz az ügyben érintett felek kifejezett kérésükre hozzáférhetnek.”

6. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. június 11-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni.

A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A Szerződéssel összhangban a tagállamok fenntarthatnak vagy hatályba léptethetnek az ezen irányelv teljesítéséhez szükséges rendelkezéseknél a károsult fél számára kedvezőbb rendelkezéseket.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

8. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2005. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. P. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 227. E, 2002.9.24., 387. o.

1

(2)  HL C 95., 2003.4.23., 45. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2003. október 22-i véleménye (HL C 82. E, 2004.4.1., 297. o.), a Tanács 2004. április 26-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és az Európai Parlament 2005. január 12-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2005. április 18-i határozata.

3

(4)  HL L 103., 1972.5.2., 1. o. A legutóbb a 84/5/EGK irányelvvel (HL L 8., 1984.1.11., 17. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 8., 1984.1.11., 17. o. A legutóbb a 90/232/EGK irányelvvel (HL L 129., 1990.5.19., 33. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 129., 1990.5.19., 33. o.

6

(7)  HL L 181., 2000.7.20., 65. o.

7

(8)  HL L 257., 1995.10.27., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284, 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 172., 1988.7.4., 1. o. A legutóbb a 2000/26/EK irányelvvel módosított irányelv.

9

(10)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb a 2245/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 10. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 8., 1984.1.11., 17. o.”.

11

(12)  HL L 149, 2005.6.11., 14. o.”.

12

(13)  HL L 149., 2005.6.11., 14. o.

13

(14)  HL L 257., 1995.10.27., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284, 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.”

14

(15)  Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. június 22-i 88/357/EGK második tanácsi irányelv (HL L 172., 1988.7.4., 1. o.). A legutóbb a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 181., 2000.7.20., 65. o.) módosított irányelv.

15

(16)  A tagállamok gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 2000. május 16-i 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (negyedik gépjármű-felelősségbiztosítási irányelv) (HL L 181., 2000.7.20., 65. o.).”

16

(17)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o. A legutóbb a 2245/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 10. o.) módosított rendelet.;”

17

(18)  HL C 27., 1998.1.26., 1. o. (egységes szerkezetbe foglalt változat).”

18

---

| 11.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 149/22

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2005/29/EK IRÁNYELVE

(2005. május 11.)

a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

(„Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A Szerződés 153. cikke (1) bekezdése és (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a Közösség a Szerződés 95. cikke alapján elfogadott intézkedések révén hozzájárul a magas szintű fogyasztóvédelem eléréséhez. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 153. cikke (1) bekezdése és (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a Közösség a Szerződés 95. cikke alapján elfogadott intézkedések révén hozzájárul a magas szintű fogyasztóvédelem eléréséhez.

| (2) | A Szerződés 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk és a szolgáltatások szabad mozgása, valamint a letelepedés szabadsága. A belső határok nélküli térségben a határon átnyúló tevékenységek előmozdításához létfontosságú a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok fejlődése. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk és a szolgáltatások szabad mozgása, valamint a letelepedés szabadsága. A belső határok nélküli térségben a határon átnyúló tevékenységek előmozdításához létfontosságú a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok fejlődése.

| (3) | A tagállamok tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló jogszabályai feltűnő eltéréseket mutatnak, ami a verseny jelentős torzulását eredményezheti, és akadályokat keletkeztethet a belső piac zökkenőmentes működésében. A reklám területén a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelv (3) meghatározza a megtévesztő reklámra vonatkozó jogszabályok harmonizálásának minimumkövetelményeit, azonban nem akadályozza a tagállamokat olyan rendelkezések fenntartásában vagy elfogadásában, amelyek a fogyasztók átfogóbb védelmét biztosítják. Következésképpen a tagállamok megtévesztő reklámra vonatkozó rendelkezései jelentős eltéréseket mutatnak. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló jogszabályai feltűnő eltéréseket mutatnak, ami a verseny jelentős torzulását eredményezheti, és akadályokat keletkeztethet a belső piac zökkenőmentes működésében. A reklám területén a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 1984. szeptember 10-i 84/450/EGK tanácsi irányelv (3) meghatározza a megtévesztő reklámra vonatkozó jogszabályok harmonizálásának minimumkövetelményeit, azonban nem akadályozza a tagállamokat olyan rendelkezések fenntartásában vagy elfogadásában, amelyek a fogyasztók átfogóbb védelmét biztosítják. Következésképpen a tagállamok megtévesztő reklámra vonatkozó rendelkezései jelentős eltéréseket mutatnak.

| (4) | Ezek az eltérések bizonytalanságot idéznek elő abban a tekintetben, hogy milyen nemzeti szabályokat kell alkalmazni a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, valamint számos, az üzleti vállalkozásokat és a fogyasztókat érintő korlátot teremtenek. Ezek a korlátok növelik a belső piac nyújtotta szabadságok gyakorlásának költségeit az üzleti vállalkozások számára, különösen amikor határon átnyúló marketingtevékenységet, reklámkampányokat és eladásösztönzést kívánnak folytatni. Ezek a korlátozások továbbá elbizonytalanítják a fogyasztókat saját jogaikkal kapcsolatosan, és megingatják a belső piacba vetett bizalmukat. |
| --- | --- |

(4)

Ezek az eltérések bizonytalanságot idéznek elő abban a tekintetben, hogy milyen nemzeti szabályokat kell alkalmazni a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, valamint számos, az üzleti vállalkozásokat és a fogyasztókat érintő korlátot teremtenek. Ezek a korlátok növelik a belső piac nyújtotta szabadságok gyakorlásának költségeit az üzleti vállalkozások számára, különösen amikor határon átnyúló marketingtevékenységet, reklámkampányokat és eladásösztönzést kívánnak folytatni. Ezek a korlátozások továbbá elbizonytalanítják a fogyasztókat saját jogaikkal kapcsolatosan, és megingatják a belső piacba vetett bizalmukat.

| (5) | Az egységes, közösségi szintű szabályok hiánya miatt a szolgáltatások és termékek határon átnyúló szabad mozgása vagy a letelepedés szabadsága útjában álló akadályok indokoltak lehetnek az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján, amennyiben azok elismert közérdekű célok védelmét szolgálják, és arányosak ezekkel a célokkal. Tekintetbe véve a Szerződésben, valamint a másodlagos közösségi jogban a szabad mozgásra vonatkozóan meghatározott közösségi célkitűzéseket, valamint a Bizottság kereskedelmi kommunikációval kapcsolatos politikája szerint, amelyet „A belső piacon megvalósuló kereskedelmi kommunikációról szóló zöld könyv folytatása” című bizottsági közlemény ismertet, ezeket az akadályokat meg kell szüntetni. Ezek az akadályok csak a közösségi szintű, a fogyasztóvédelem magasabb szintjét létrehozó egységes szabályokkal, továbbá az egyes jogi fogalmaknak a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékű közösségi szintű tisztázásával, és a jogbiztonság követelményének betartásával szüntethetők meg. |
| --- | --- |

(5)

Az egységes, közösségi szintű szabályok hiánya miatt a szolgáltatások és termékek határon átnyúló szabad mozgása vagy a letelepedés szabadsága útjában álló akadályok indokoltak lehetnek az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján, amennyiben azok elismert közérdekű célok védelmét szolgálják, és arányosak ezekkel a célokkal. Tekintetbe véve a Szerződésben, valamint a másodlagos közösségi jogban a szabad mozgásra vonatkozóan meghatározott közösségi célkitűzéseket, valamint a Bizottság kereskedelmi kommunikációval kapcsolatos politikája szerint, amelyet „A belső piacon megvalósuló kereskedelmi kommunikációról szóló zöld könyv folytatása” című bizottsági közlemény ismertet, ezeket az akadályokat meg kell szüntetni. Ezek az akadályok csak a közösségi szintű, a fogyasztóvédelem magasabb szintjét létrehozó egységes szabályokkal, továbbá az egyes jogi fogalmaknak a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékű közösségi szintű tisztázásával, és a jogbiztonság követelményének betartásával szüntethetők meg.

| (6) | Ez az irányelv ezért közelíti a tagállamoknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó jogszabályait, ideértve a fogyasztók gazdasági érdekeit közvetlenül sértő tisztességtelen reklámokat, amelyek ezáltal közvetett módon sértik a jogszerűen eljáró versenytársak gazdasági érdekeit is. Az arányosság elvével összhangban ez az irányelv védi a fogyasztókat az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok következményeitől, amennyiben ezek jelentősek, de elismeri, hogy egyes esetekben a fogyasztókra gyakorolt hatás elhanyagolható. Ez az irányelv nem vonatkozik a kizárólag a versenytársak gazdasági érdekeit sértő vagy a kereskedők közötti ügyletekhez kapcsolódó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló nemzeti jogszabályokra, és nem is érinti azokat; a tagállamok – amennyiben úgy kívánják – a szubszidiaritás elvének teljes körű figyelembevételével és a közösségi joggal összhangban továbbra is maguk szabályozhatják ezeket a gyakorlatokat. Ez az irányelv szintén nem vonatkozik az üzleti vállalkozásokat megtévesztő, de a fogyasztókat nem megtévesztő reklámról és az összehasonlító reklámról szóló 84/450/EGK irányelv rendelkezéseire, és nem is érinti azokat. Nem érinti továbbá az olyan elfogadott reklám- és piaci értékesítési gyakorlatokat, mint a jogszerű termékelhelyezés, a márkák megkülönböztetése vagy olyan ösztönzések felajánlása, amelyek jogszerűen befolyásolhatják a fogyasztók termékekről kialakított képét, és tájékozott döntéshozatali képességük megsértése nélkül befolyásolhatják a magatartásukat. |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv ezért közelíti a tagállamoknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó jogszabályait, ideértve a fogyasztók gazdasági érdekeit közvetlenül sértő tisztességtelen reklámokat, amelyek ezáltal közvetett módon sértik a jogszerűen eljáró versenytársak gazdasági érdekeit is. Az arányosság elvével összhangban ez az irányelv védi a fogyasztókat az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok következményeitől, amennyiben ezek jelentősek, de elismeri, hogy egyes esetekben a fogyasztókra gyakorolt hatás elhanyagolható. Ez az irányelv nem vonatkozik a kizárólag a versenytársak gazdasági érdekeit sértő vagy a kereskedők közötti ügyletekhez kapcsolódó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló nemzeti jogszabályokra, és nem is érinti azokat; a tagállamok – amennyiben úgy kívánják – a szubszidiaritás elvének teljes körű figyelembevételével és a közösségi joggal összhangban továbbra is maguk szabályozhatják ezeket a gyakorlatokat. Ez az irányelv szintén nem vonatkozik az üzleti vállalkozásokat megtévesztő, de a fogyasztókat nem megtévesztő reklámról és az összehasonlító reklámról szóló 84/450/EGK irányelv rendelkezéseire, és nem is érinti azokat. Nem érinti továbbá az olyan elfogadott reklám- és piaci értékesítési gyakorlatokat, mint a jogszerű termékelhelyezés, a márkák megkülönböztetése vagy olyan ösztönzések felajánlása, amelyek jogszerűen befolyásolhatják a fogyasztók termékekről kialakított képét, és tájékozott döntéshozatali képességük megsértése nélkül befolyásolhatják a magatartásukat.

| (7) | Ez az irányelv a fogyasztóknak a termékekkel kapcsolatos ügyleti döntéseit közvetlenül befolyásoló kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozik. Nem foglalkozik ugyanakkor az elsődlegesen más célok érdekében alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokkal, ideértve például a befektetőkhöz intézett kereskedelmi kommunikációt, úgymint az éves jelentéseket és a vállalkozások írott reklámanyagait. Nem foglalkozik az ízléshez és illemhez kapcsolódó jogi követelményekkel, hiszen azok a tagállamok körében nagymértékű változatosságot mutatnak. Bizonyos kereskedelmi gyakorlatok, mint például az utcai kereskedelmi célú megszólítás, a tagállamokban kulturális okok miatt nemkívánatosak lehetnek. Ennek megfelelően a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy saját területükön ízlés és illem okán – a közösségi joggal összhangban – továbbra is betilthassanak egyes kereskedelmi gyakorlatokat, akkor is, ha azok nem korlátozzák a fogyasztó választási szabadságát. Ezen irányelv és különösen általános záradékai alkalmazásakor teljes mértékben figyelembe kell venni az adott egyedi eset körülményeit. |
| --- | --- |

(7)

Ez az irányelv a fogyasztóknak a termékekkel kapcsolatos ügyleti döntéseit közvetlenül befolyásoló kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozik. Nem foglalkozik ugyanakkor az elsődlegesen más célok érdekében alkalmazott kereskedelmi gyakorlatokkal, ideértve például a befektetőkhöz intézett kereskedelmi kommunikációt, úgymint az éves jelentéseket és a vállalkozások írott reklámanyagait. Nem foglalkozik az ízléshez és illemhez kapcsolódó jogi követelményekkel, hiszen azok a tagállamok körében nagymértékű változatosságot mutatnak. Bizonyos kereskedelmi gyakorlatok, mint például az utcai kereskedelmi célú megszólítás, a tagállamokban kulturális okok miatt nemkívánatosak lehetnek. Ennek megfelelően a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy saját területükön ízlés és illem okán – a közösségi joggal összhangban – továbbra is betilthassanak egyes kereskedelmi gyakorlatokat, akkor is, ha azok nem korlátozzák a fogyasztó választási szabadságát. Ezen irányelv és különösen általános záradékai alkalmazásakor teljes mértékben figyelembe kell venni az adott egyedi eset körülményeit.

| (8) | Ez az irányelv közvetlenül védi a fogyasztó gazdasági érdekeit az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataitól. Ezáltal közvetetten védi a jogszerűen eljáró üzleti vállalkozásokat is az ezen irányelvet be nem tartó versenytársaiktól, így biztosítva a tisztességes versenyt az általa összehangolt területeken. Természetesen léteznek más kereskedelmi gyakorlatok, amelyek a fogyasztókat ugyan nem károsítják, de a versenytársakat és az üzleti vállalkozásokat, mint ügyfeleket károsíthatják. A Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia a közösségi fellépés szükségességét az ezen irányelv szabályozási körén kívül eső tisztességtelen verseny területén, és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell tennie a tisztességtelen verseny ezen egyéb vonatkozásainak szabályozására. |
| --- | --- |

(8)

Ez az irányelv közvetlenül védi a fogyasztó gazdasági érdekeit az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataitól. Ezáltal közvetetten védi a jogszerűen eljáró üzleti vállalkozásokat is az ezen irányelvet be nem tartó versenytársaiktól, így biztosítva a tisztességes versenyt az általa összehangolt területeken. Természetesen léteznek más kereskedelmi gyakorlatok, amelyek a fogyasztókat ugyan nem károsítják, de a versenytársakat és az üzleti vállalkozásokat, mint ügyfeleket károsíthatják. A Bizottságnak gondosan meg kell vizsgálnia a közösségi fellépés szükségességét az ezen irányelv szabályozási körén kívül eső tisztességtelen verseny területén, és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell tennie a tisztességtelen verseny ezen egyéb vonatkozásainak szabályozására.

| (9) | Ez az irányelv nem érinti a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat károsultjai által indított egyéni kereseteket. Nem érinti továbbá a szerződések jogára, a szellemi tulajdonjogokra, a termékek egészségi és biztonsági jellemzőire, valamint a letelepedés feltételeire és az engedélyezési rendszerekre vonatkozó közösségi és nemzeti szabályokat, ideértve azokat a szabályokat, amelyek – a közösségi joggal összhangban – a szerencsejáték-tevékenységekre vonatkoznak, valamint nem érinti a közösségi versenyszabályokat és az ezek végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. A tagállamoknak így lehetőségük nyílik a fogyasztók egészségének és biztonságának védelme okán arra, hogy például az alkohol, a dohánytermékek vagy a gyógyszerek tekintetében a kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó korlátozásokat és tilalmakat a saját területükön, a kereskedő fő tevékenységi helyétől függetlenül fenntartsanak vagy bevezessenek. A pénzügyi szolgáltatások és az ingatlantulajdon – összetettségüknél fogva és a bennük rejlő komoly kockázatok miatt – részletes előírásokat tesznek szükségessé, beleértve a kereskedőkre vonatkozó pozitív kötelezettségeket. Ezért a pénzügyi szolgáltatások és az ingatlantulajdon területén ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a fogyasztóik gazdasági érdekeinek védelmében meghaladják ezen irányelv rendelkezéseit. A nemesfém cikkek nemesfémtartalmának tanúsítását és jelzését nem kívánatos ebben az irányelvben szabályozni. |
| --- | --- |

(9)

Ez az irányelv nem érinti a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat károsultjai által indított egyéni kereseteket. Nem érinti továbbá a szerződések jogára, a szellemi tulajdonjogokra, a termékek egészségi és biztonsági jellemzőire, valamint a letelepedés feltételeire és az engedélyezési rendszerekre vonatkozó közösségi és nemzeti szabályokat, ideértve azokat a szabályokat, amelyek – a közösségi joggal összhangban – a szerencsejáték-tevékenységekre vonatkoznak, valamint nem érinti a közösségi versenyszabályokat és az ezek végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket. A tagállamoknak így lehetőségük nyílik a fogyasztók egészségének és biztonságának védelme okán arra, hogy például az alkohol, a dohánytermékek vagy a gyógyszerek tekintetében a kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó korlátozásokat és tilalmakat a saját területükön, a kereskedő fő tevékenységi helyétől függetlenül fenntartsanak vagy bevezessenek. A pénzügyi szolgáltatások és az ingatlantulajdon – összetettségüknél fogva és a bennük rejlő komoly kockázatok miatt – részletes előírásokat tesznek szükségessé, beleértve a kereskedőkre vonatkozó pozitív kötelezettségeket. Ezért a pénzügyi szolgáltatások és az ingatlantulajdon területén ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a fogyasztóik gazdasági érdekeinek védelmében meghaladják ezen irányelv rendelkezéseit. A nemesfém cikkek nemesfémtartalmának tanúsítását és jelzését nem kívánatos ebben az irányelvben szabályozni.

| (10) | Biztosítani kell az ezen irányelv és a hatályos közösségi jog közötti összhangot, különösen akkor, amikor egyes különös ágazatokra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó, részletes rendelkezéseket kell alkalmazni. Ezért ez az irányelv módosítja a 84/450/EGK irányelvet, a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4), a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). Ennek megfelelően ezt az irányelvet csak abban az esetben kell alkalmazni, ha nincsenek olyan különös közösségi jogi rendelkezések, amelyek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok sajátos vonatkozásait szabályozzák, úgymint a tájékoztatási követelmények és a tájékoztatás fogyasztók felé történő megjelenítésének módjára vonatkozó szabályok. Ez az irányelv biztosítja a fogyasztók védelmét abban az esetben, ha közösségi szinten nincs külön ágazati jogszabály, és megtiltja, hogy a termékek természetére vonatkozóan a kereskedők téves benyomást keltsenek. Ez különösen fontos a fogyasztók számára magas kockázatot jelentő összetett termékek, úgymint bizonyos pénzügyi szolgáltatási termékek esetén. Ez az irányelv ennélfogva kiegészíti a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő kereskedelmi gyakorlatokra alkalmazandó közösségi vívmányokat. |
| --- | --- |

(10)

Biztosítani kell az ezen irányelv és a hatályos közösségi jog közötti összhangot, különösen akkor, amikor egyes különös ágazatokra a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó, részletes rendelkezéseket kell alkalmazni. Ezért ez az irányelv módosítja a 84/450/EGK irányelvet, a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4), a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) és a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). Ennek megfelelően ezt az irányelvet csak abban az esetben kell alkalmazni, ha nincsenek olyan különös közösségi jogi rendelkezések, amelyek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok sajátos vonatkozásait szabályozzák, úgymint a tájékoztatási követelmények és a tájékoztatás fogyasztók felé történő megjelenítésének módjára vonatkozó szabályok. Ez az irányelv biztosítja a fogyasztók védelmét abban az esetben, ha közösségi szinten nincs külön ágazati jogszabály, és megtiltja, hogy a termékek természetére vonatkozóan a kereskedők téves benyomást keltsenek. Ez különösen fontos a fogyasztók számára magas kockázatot jelentő összetett termékek, úgymint bizonyos pénzügyi szolgáltatási termékek esetén. Ez az irányelv ennélfogva kiegészíti a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő kereskedelmi gyakorlatokra alkalmazandó közösségi vívmányokat.

| (11) | Az ezen irányelv révén a nemzeti rendelkezések közelítésében elért nagymértékű konvergencia megteremti a fogyasztóvédelem egységesen magas szintjét. Ez az irányelv létrehozza a fogyasztók gazdasági magatartását torzító tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok egységes, általános tilalmát. Egyúttal szabályokat határoz meg a közösségi szinten jelenleg nem szabályozott agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(11)

Az ezen irányelv révén a nemzeti rendelkezések közelítésében elért nagymértékű konvergencia megteremti a fogyasztóvédelem egységesen magas szintjét. Ez az irányelv létrehozza a fogyasztók gazdasági magatartását torzító tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok egységes, általános tilalmát. Egyúttal szabályokat határoz meg a közösségi szinten jelenleg nem szabályozott agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozóan is.

| (12) | A harmonizáció jelentős mértékben növeli a jogbiztonságot mind a fogyasztók, mind az üzleti vállalkozások számára. Mind a fogyasztók, mind az üzleti vállalkozások világosan meghatározott jogi koncepción alapuló, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat az EU egész területén szabályozó egységes szabályozási keretre támaszkodhatnak. Ennek hatása az lesz, hogy a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok sokféleségéből származó korlátok megszűnnek, és fennáll a belső piac megvalósításának lehetősége. |
| --- | --- |

(12)

A harmonizáció jelentős mértékben növeli a jogbiztonságot mind a fogyasztók, mind az üzleti vállalkozások számára. Mind a fogyasztók, mind az üzleti vállalkozások világosan meghatározott jogi koncepción alapuló, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat az EU egész területén szabályozó egységes szabályozási keretre támaszkodhatnak. Ennek hatása az lesz, hogy a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok sokféleségéből származó korlátok megszűnnek, és fennáll a belső piac megvalósításának lehetősége.

| (13) | A Közösség céljainak a belső piaci korlátok megszüntetése útján történő elérése érdekében szükséges a tagállamokban létező, egymástól eltérő általános záradékokat és jogi alapelveket felváltani. Az ezen irányelv által bevezetett egységes, közösségi szintű általános tilalmat ennek megfelelően a fogyasztók gazdasági magatartását torzító tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra kell alkalmazni. A fogyasztói bizalom növelése érdekében az általános tilalomnak egyenlő mértékben kell vonatkoznia azon tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, amelyek a kereskedő és a fogyasztó közötti bármilyen szerződéses kapcsolaton kívül, és azokra, amelyek a szerződés megkötését követően és annak teljesítése alatt merülnek fel. Az általános tilalom megállapítása a legszélesebb körben elterjedt kétféle kereskedelmi gyakorlatra – nevezetesen a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra – vonatkozó szabályok útján történik. |
| --- | --- |

(13)

A Közösség céljainak a belső piaci korlátok megszüntetése útján történő elérése érdekében szükséges a tagállamokban létező, egymástól eltérő általános záradékokat és jogi alapelveket felváltani. Az ezen irányelv által bevezetett egységes, közösségi szintű általános tilalmat ennek megfelelően a fogyasztók gazdasági magatartását torzító tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra kell alkalmazni. A fogyasztói bizalom növelése érdekében az általános tilalomnak egyenlő mértékben kell vonatkoznia azon tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra, amelyek a kereskedő és a fogyasztó közötti bármilyen szerződéses kapcsolaton kívül, és azokra, amelyek a szerződés megkötését követően és annak teljesítése alatt merülnek fel. Az általános tilalom megállapítása a legszélesebb körben elterjedt kétféle kereskedelmi gyakorlatra – nevezetesen a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra – vonatkozó szabályok útján történik.

| (14) | Kívánatos, hogy a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok fogalma magában foglalja azokat a gyakorlatokat, beleértve a megtévesztő reklámot is, amelyek a megtévesztésen keresztül megakadályozzák a fogyasztót a tájékozott és ezáltal eredményes választásban. A megtévesztő reklámra vonatkozó tagállami jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban ezen irányelv a megtévesztő gyakorlatokat megtévesztő tevékenységekre és megtévesztő mulasztásokra osztja. A mulasztások tekintetében ez az irányelv meghatározott számú, kulcsfontosságú információt határoz meg, amelyre a fogyasztónak szüksége van a tájékozott ügyleti döntés meghozatalához. Az ilyen információkat nem kell minden reklámban közölni, csak akkor, ha a kereskedő vásárlásra tesz felhívást, amelynek fogalmát ezen irányelv világosan meghatározza. Az ezen irányelvben előírt teljes harmonizáció nem zárja ki, hogy a tagállamok a nemzeti jogban bizonyos termékek – mint például a gyűjtemények darabjai vagy az elektronikus készülékek – főbb tulajdonságait meghatározzák, amelyek tekintetében a mulasztás jelentősnek minősülne vásárlásra való felhívás esetén. Ennek az irányelvnek nem célja a más termékekhez hasonló kivitelezésű termékek eladásösztönzésének tilalma révén a fogyasztók választási lehetőségének csökkentése, kivéve, ha ez a hasonlóság összezavarja a fogyasztót a termék kereskedelmi eredetét illetően, és ezáltal megtévesztő. Ez az irányelv nem sértheti a meglévő közösségi jogot, amely a kereskedelmi gyakorlatok területén a fogyasztók védelmét illetően kifejezetten a tagállamok hatáskörébe utalja a számos szabályozási lehetőség közötti választást. Ezen irányelv különösképpen nem sérti az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(14)

Kívánatos, hogy a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok fogalma magában foglalja azokat a gyakorlatokat, beleértve a megtévesztő reklámot is, amelyek a megtévesztésen keresztül megakadályozzák a fogyasztót a tájékozott és ezáltal eredményes választásban. A megtévesztő reklámra vonatkozó tagállami jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban ezen irányelv a megtévesztő gyakorlatokat megtévesztő tevékenységekre és megtévesztő mulasztásokra osztja. A mulasztások tekintetében ez az irányelv meghatározott számú, kulcsfontosságú információt határoz meg, amelyre a fogyasztónak szüksége van a tájékozott ügyleti döntés meghozatalához. Az ilyen információkat nem kell minden reklámban közölni, csak akkor, ha a kereskedő vásárlásra tesz felhívást, amelynek fogalmát ezen irányelv világosan meghatározza. Az ezen irányelvben előírt teljes harmonizáció nem zárja ki, hogy a tagállamok a nemzeti jogban bizonyos termékek – mint például a gyűjtemények darabjai vagy az elektronikus készülékek – főbb tulajdonságait meghatározzák, amelyek tekintetében a mulasztás jelentősnek minősülne vásárlásra való felhívás esetén. Ennek az irányelvnek nem célja a más termékekhez hasonló kivitelezésű termékek eladásösztönzésének tilalma révén a fogyasztók választási lehetőségének csökkentése, kivéve, ha ez a hasonlóság összezavarja a fogyasztót a termék kereskedelmi eredetét illetően, és ezáltal megtévesztő. Ez az irányelv nem sértheti a meglévő közösségi jogot, amely a kereskedelmi gyakorlatok területén a fogyasztók védelmét illetően kifejezetten a tagállamok hatáskörébe utalja a számos szabályozási lehetőség közötti választást. Ezen irányelv különösképpen nem sérti az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 13. cikkének (3) bekezdését.

| (15) | Amennyiben a közösségi jog a kereskedelmi kommunikáció, a reklám és a marketing vonatkozásában tájékoztatási követelményeket határoz meg, ezen irányelv értelmében ezt a tájékoztatást jelentősnek kell tekinteni. A tagállamok megtarthatják vagy kiegészíthetik a szerződések jogához és a szerződések jogából fakadó következményekhez kapcsolódó tájékoztatási követelményeket, amennyiben ezt a meglévő közösségi jogi eszközökben található minimumkikötések megengedik. A II. melléklet tartalmazza a közösségi vívmányokban található ilyen tájékoztatási követelmények nem teljes körű felsorolását. Tekintettel az ezen irányelv által bevezetett teljes harmonizációra, csak a közösségi jog által megkívánt tájékoztatást kell jelentősnek tekinteni a 7. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában. Amennyiben a tagállamok a közösségi jog által meghatározottakon felül további tájékoztatási követelményeket vezettek be minimumkövetelményekre vonatkozó záradékok alapján, a kiegészítő tájékoztatás elmulasztása nem minősül az ezen irányelv értelmében vett megtévesztő mulasztásnak. Ezzel szemben a tagállamok – amennyiben a közösségi jog minimumkikötései ezt megengedik – a közösségi joggal összhangban szigorúbb rendelkezéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a fogyasztók egyéni szerződéses jogainak magasabb szintű védelme érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben a közösségi jog a kereskedelmi kommunikáció, a reklám és a marketing vonatkozásában tájékoztatási követelményeket határoz meg, ezen irányelv értelmében ezt a tájékoztatást jelentősnek kell tekinteni. A tagállamok megtarthatják vagy kiegészíthetik a szerződések jogához és a szerződések jogából fakadó következményekhez kapcsolódó tájékoztatási követelményeket, amennyiben ezt a meglévő közösségi jogi eszközökben található minimumkikötések megengedik. A II. melléklet tartalmazza a közösségi vívmányokban található ilyen tájékoztatási követelmények nem teljes körű felsorolását. Tekintettel az ezen irányelv által bevezetett teljes harmonizációra, csak a közösségi jog által megkívánt tájékoztatást kell jelentősnek tekinteni a 7. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában. Amennyiben a tagállamok a közösségi jog által meghatározottakon felül további tájékoztatási követelményeket vezettek be minimumkövetelményekre vonatkozó záradékok alapján, a kiegészítő tájékoztatás elmulasztása nem minősül az ezen irányelv értelmében vett megtévesztő mulasztásnak. Ezzel szemben a tagállamok – amennyiben a közösségi jog minimumkikötései ezt megengedik – a közösségi joggal összhangban szigorúbb rendelkezéseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a fogyasztók egyéni szerződéses jogainak magasabb szintű védelme érdekében.

| (16) | Az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó rendelkezések kiterjednek a fogyasztók választási szabadságát jelentősen korlátozó gyakorlatokra. Ilyenek a zaklatást, kényszerítést –ideértve a fizikai erőszakot – alkalmazó gyakorlatok, és a nem megengedett befolyásolás is. |
| --- | --- |

(16)

Az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó rendelkezések kiterjednek a fogyasztók választási szabadságát jelentősen korlátozó gyakorlatokra. Ilyenek a zaklatást, kényszerítést –ideértve a fizikai erőszakot – alkalmazó gyakorlatok, és a nem megengedett befolyásolás is.

| (17) | A fokozottabb jogbiztonság érdekében kívánatos meghatározni azokat a kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek minden körülmény között tisztességtelenek. Ezért az I. melléklet minden ilyen gyakorlatot tartalmaz. Kizárólag ezek azok a kereskedelmi gyakorlatok, amelyeket az 5–9. cikk rendelkezései szerint történő eseti vizsgálat nélkül is tisztességtelennek kell tekinteni. A felsorolás csak ezen irányelv felülvizsgálata révén módosítható. |
| --- | --- |

(17)

A fokozottabb jogbiztonság érdekében kívánatos meghatározni azokat a kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek minden körülmény között tisztességtelenek. Ezért az I. melléklet minden ilyen gyakorlatot tartalmaz. Kizárólag ezek azok a kereskedelmi gyakorlatok, amelyeket az 5–9. cikk rendelkezései szerint történő eseti vizsgálat nélkül is tisztességtelennek kell tekinteni. A felsorolás csak ezen irányelv felülvizsgálata révén módosítható.

| (18) | Helyénvaló minden fogyasztó védelme a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; ugyanakkor a 84/450/EGK irányelv elfogadása óta a Bíróság szükségesnek tartotta a reklámra vonatkozó ítélkezési gyakorlatában a feltételezett, tipikus fogyasztóra gyakorolt hatás megvizsgálását. Az arányosság elvével összhangban és az abban foglalt védelem hatékony alkalmazása érdekében ez az irányelv azt az átlagfogyasztót veszi viszonyítási alapul, aki a Bíróság értelmezése szerint megfelelően tájékozott, figyelmes és körültekintő, figyelembe véve a társadalmi, kulturális és nyelvi tényezőket is, ugyanakkor ez az irányelv rendelkezik azon fogyasztók kihasználásának megakadályozásáról is, akik tulajdonságaik alapján különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak. Amennyiben egy kereskedelmi gyakorlat célzottan egy bizonyos fogyasztói csoportra – például a gyermekekre – irányul, kívánatos, hogy a csoport átlagtagja szempontjából megvizsgálják a kereskedelmi gyakorlat hatását. Ezért helyénvaló azon gyakorlatok felsorolásába, amelyek minden körülmény között tisztességtelenek, belefoglalni egy olyan rendelkezést, amely anélkül, hogy kifejezetten tiltaná a gyermekeket célzó reklámokat, védi őket a vásárlásra való közvetlen felszólításoktól. Az átlagfogyasztókra vonatkozó vizsgálat nem statisztikai alapú vizsgálat. A nemzeti bíróságok és hatóságok – az Európai Bíróság esetjogának figyelembevételével – saját mérlegelési jogkörükben határozzák meg az átlagfogyasztó adott esetben tanúsított jellegzetes viselkedését. |
| --- | --- |

(18)

Helyénvaló minden fogyasztó védelme a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; ugyanakkor a 84/450/EGK irányelv elfogadása óta a Bíróság szükségesnek tartotta a reklámra vonatkozó ítélkezési gyakorlatában a feltételezett, tipikus fogyasztóra gyakorolt hatás megvizsgálását. Az arányosság elvével összhangban és az abban foglalt védelem hatékony alkalmazása érdekében ez az irányelv azt az átlagfogyasztót veszi viszonyítási alapul, aki a Bíróság értelmezése szerint megfelelően tájékozott, figyelmes és körültekintő, figyelembe véve a társadalmi, kulturális és nyelvi tényezőket is, ugyanakkor ez az irányelv rendelkezik azon fogyasztók kihasználásának megakadályozásáról is, akik tulajdonságaik alapján különösen kiszolgáltatottak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatoknak. Amennyiben egy kereskedelmi gyakorlat célzottan egy bizonyos fogyasztói csoportra – például a gyermekekre – irányul, kívánatos, hogy a csoport átlagtagja szempontjából megvizsgálják a kereskedelmi gyakorlat hatását. Ezért helyénvaló azon gyakorlatok felsorolásába, amelyek minden körülmény között tisztességtelenek, belefoglalni egy olyan rendelkezést, amely anélkül, hogy kifejezetten tiltaná a gyermekeket célzó reklámokat, védi őket a vásárlásra való közvetlen felszólításoktól. Az átlagfogyasztókra vonatkozó vizsgálat nem statisztikai alapú vizsgálat. A nemzeti bíróságok és hatóságok – az Európai Bíróság esetjogának figyelembevételével – saját mérlegelési jogkörükben határozzák meg az átlagfogyasztó adott esetben tanúsított jellegzetes viselkedését.

| (19) | Amennyiben bizonyos tulajdonságok – mint a kor, fizikai vagy szellemi fogyatékosság vagy hiszékenység – a fogyasztókat különösen kiszolgáltatottá teszik valamely kereskedelmi gyakorlattal vagy az annak alapjául szolgáló termékkel szemben, és valószínűsíthetően a gyakorlat csak e fogyasztók gazdasági magatartását torzítja a kereskedő által ésszerűen előre látható módon, helyénvaló őket megfelelő védelemben részesíteni a gyakorlatnak az adott csoport átlagtagja szemszögéből történő vizsgálata révén. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben bizonyos tulajdonságok – mint a kor, fizikai vagy szellemi fogyatékosság vagy hiszékenység – a fogyasztókat különösen kiszolgáltatottá teszik valamely kereskedelmi gyakorlattal vagy az annak alapjául szolgáló termékkel szemben, és valószínűsíthetően a gyakorlat csak e fogyasztók gazdasági magatartását torzítja a kereskedő által ésszerűen előre látható módon, helyénvaló őket megfelelő védelemben részesíteni a gyakorlatnak az adott csoport átlagtagja szemszögéből történő vizsgálata révén.

| (20) | Helyénvaló lehetőséget teremteni a magatartási kódexek számára, amelyek segítségével a kereskedők hatékonyan alkalmazhatják ezen irányelv alapelveit egyes gazdasági területeken. Azokban az ágazatokban, amelyekben kötelező különös követelmények vonatkoznak a kereskedők magatartására, helyénvaló, hogy e követelményekből az adott ágazatban a szakmai gondosságra vonatkozó követelmények is nyilvánvalóak legyenek. A nemzeti vagy közösségi szinten a magatartási kódex felelőse által gyakorolt, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat felszámolását célzó ellenőrzés szükségtelenné teheti a közigazgatási vagy bírói intézkedést, ezért azt ösztönözni kell. A magas szintű fogyasztóvédelem elérése érdekében a fogyasztói szervezetek tájékoztatást kaphatnak a magatartási kódexekre vonatkozó tervekről, és bevonhatók azok kidolgozásába. |
| --- | --- |

(20)

Helyénvaló lehetőséget teremteni a magatartási kódexek számára, amelyek segítségével a kereskedők hatékonyan alkalmazhatják ezen irányelv alapelveit egyes gazdasági területeken. Azokban az ágazatokban, amelyekben kötelező különös követelmények vonatkoznak a kereskedők magatartására, helyénvaló, hogy e követelményekből az adott ágazatban a szakmai gondosságra vonatkozó követelmények is nyilvánvalóak legyenek. A nemzeti vagy közösségi szinten a magatartási kódex felelőse által gyakorolt, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat felszámolását célzó ellenőrzés szükségtelenné teheti a közigazgatási vagy bírói intézkedést, ezért azt ösztönözni kell. A magas szintű fogyasztóvédelem elérése érdekében a fogyasztói szervezetek tájékoztatást kaphatnak a magatartási kódexekre vonatkozó tervekről, és bevonhatók azok kidolgozásába.

| (21) | A nemzeti jog értelmében az ügyben jogosan érdekeltnek tekintendő személyeknek vagy szervezeteknek jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani annak érdekében, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattal szemben eljárást kezdeményezhessenek olyan bíróság, vagy közigazgatási hatóság előtt, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására vagy megfelelő bírósági eljárások kezdeményezésére. A bizonyítási terhet ugyan a nemzeti jog határozza meg, mégis helyénvaló a bíróságoknak és a közigazgatási hatóságoknak lehetőséget adni arra, hogy a kereskedőktől bizonyíték szolgáltatását követeljék meg az általuk előterjesztett tényszerű követelések megalapozottságára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

A nemzeti jog értelmében az ügyben jogosan érdekeltnek tekintendő személyeknek vagy szervezeteknek jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani annak érdekében, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattal szemben eljárást kezdeményezhessenek olyan bíróság, vagy közigazgatási hatóság előtt, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására vagy megfelelő bírósági eljárások kezdeményezésére. A bizonyítási terhet ugyan a nemzeti jog határozza meg, mégis helyénvaló a bíróságoknak és a közigazgatási hatóságoknak lehetőséget adni arra, hogy a kereskedőktől bizonyíték szolgáltatását követeljék meg az általuk előterjesztett tényszerű követelések megalapozottságára vonatkozóan.

| (22) | Szükséges, hogy a tagállamok meghatározzák az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítsák azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(22)

Szükséges, hogy a tagállamok meghatározzák az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítsák azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (23) | Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a belső piac működésének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó nemzeti jogszabályok jelentette akadályainak felszámolását és a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének biztosítását a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítése által – a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani, hanem azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az arányosság – ugyanezen cikkben megfogalmazott – elvével összhangban ez az irányelv nem haladja meg a belső piaci korlátok felszámolásához és a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a belső piac működésének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó nemzeti jogszabályok jelentette akadályainak felszámolását és a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének biztosítását a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítése által – a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani, hanem azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az arányosság – ugyanezen cikkben megfogalmazott – elvével összhangban ez az irányelv nem haladja meg a belső piaci korlátok felszámolásához és a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének eléréséhez szükséges mértéket.

| (24) | Helyénvaló ezen irányelv felülvizsgálata annak biztosítására, hogy a belső piaci korlátok felszámolása megtörténjen, és a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósuljon. A felülvizsgálat a Bizottságnak az ezen irányelv módosítására vonatkozó javaslatát eredményezheti, amely magában foglalhatja a 3. cikk (5) bekezdésében említett eltérés korlátozott kiterjesztését és/vagy egyéb fogyasztóvédelmi jogszabályok módosítását, amelyek tükrözik azokat a kötelezettségeket, amelyeket a Bizottság a fogyasztói politikai stratégiában a meglévő közösségi vívmányok felülvizsgálatára vonatkozóan vállalt, a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének elérése érdekében. |
| --- | --- |

(24)

Helyénvaló ezen irányelv felülvizsgálata annak biztosítására, hogy a belső piaci korlátok felszámolása megtörténjen, és a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósuljon. A felülvizsgálat a Bizottságnak az ezen irányelv módosítására vonatkozó javaslatát eredményezheti, amely magában foglalhatja a 3. cikk (5) bekezdésében említett eltérés korlátozott kiterjesztését és/vagy egyéb fogyasztóvédelmi jogszabályok módosítását, amelyek tükrözik azokat a kötelezettségeket, amelyeket a Bizottság a fogyasztói politikai stratégiában a meglévő közösségi vívmányok felülvizsgálatára vonatkozóan vállalt, a fogyasztóvédelem magas közösségi szintjének elérése érdekében.

| (25) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelmet fordít különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elvekre, |
| --- | --- |

(25)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelmet fordít különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elvekre,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzés

Ennek az irányelvnek az a célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez, valamint hogy a fogyasztók gazdasági érdekeit sértő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási tagállami rendelkezések közelítése révén magas szintű fogyasztóvédelmet valósítson meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | „fogyasztó”: az a természetes személy, aki az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el; |
| --- | --- |

a)

„fogyasztó”: az a természetes személy, aki az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el;

| b) | „kereskedő”: az a természetes vagy jogi személy, aki illetve amely az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, valamint aki a kereskedő nevében vagy javára jár el; |
| --- | --- |

b)

„kereskedő”: az a természetes vagy jogi személy, aki illetve amely az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, valamint aki a kereskedő nevében vagy javára jár el;

| c) | „termék”: az áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, valamint a jogokat és kötelezettségeket is; |
| --- | --- |

c)

„termék”: az áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, valamint a jogokat és kötelezettségeket is;

| d) | „az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott kereskedelmi gyakorlatai” (a továbbiakban: „kereskedelmi gyakorlatok”): a kereskedő által kifejtett tevékenység, mulasztás, magatartási forma vagy megjelenítési mód, illetve kereskedelmi kommunikáció – beleértve a reklámot és a marketinget is –, amely közvetlen kapcsolatban áll valamely terméknek a fogyasztó részére történő eladásösztönzésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával; |
| --- | --- |

d)

„az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott kereskedelmi gyakorlatai” (a továbbiakban: „kereskedelmi gyakorlatok”): a kereskedő által kifejtett tevékenység, mulasztás, magatartási forma vagy megjelenítési mód, illetve kereskedelmi kommunikáció – beleértve a reklámot és a marketinget is –, amely közvetlen kapcsolatban áll valamely terméknek a fogyasztó részére történő eladásösztönzésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával;

| e) | „fogyasztók gazdasági magatartásának jelentős torzítása”: a kereskedelmi gyakorlat olyan célból történő alkalmazása, hogy érzékelhető módon rontsa a fogyasztó tájékozott döntés meghozatalára való képességét, és amely ezáltal olyan ügyleti döntés meghozatalára ösztönzi a fogyasztót, amelyet egyébként nem hozott volna meg; |
| --- | --- |

e)

„fogyasztók gazdasági magatartásának jelentős torzítása”: a kereskedelmi gyakorlat olyan célból történő alkalmazása, hogy érzékelhető módon rontsa a fogyasztó tájékozott döntés meghozatalára való képességét, és amely ezáltal olyan ügyleti döntés meghozatalára ösztönzi a fogyasztót, amelyet egyébként nem hozott volna meg;

| f) | „magatartási kódex”: az a megállapodás vagy – nem tagállami törvény, rendelet vagy közigazgatási rendelkezés által előírt – szabályegyüttes, amely meghatározza azon kereskedők magatartását, akik egy vagy több sajátos kereskedelmi gyakorlat vagy üzletág vonatkozásában e kódexet magukra nézve kötelezőnek ismerik el; |
| --- | --- |

f)

„magatartási kódex”: az a megállapodás vagy – nem tagállami törvény, rendelet vagy közigazgatási rendelkezés által előírt – szabályegyüttes, amely meghatározza azon kereskedők magatartását, akik egy vagy több sajátos kereskedelmi gyakorlat vagy üzletág vonatkozásában e kódexet magukra nézve kötelezőnek ismerik el;

| g) | „a magatartási kódex felelőse”: az a jogalany, ideértve a kereskedőt vagy kereskedők csoportját is, aki illetve amely felelős a magatartási kódex kidolgozásáért és felülvizsgálatáért és/vagy e kódex azon személyek általi betartásának nyomon követéséért, akik azt magukra nézve kötelezőnek ismerik el; |
| --- | --- |

g)

„a magatartási kódex felelőse”: az a jogalany, ideértve a kereskedőt vagy kereskedők csoportját is, aki illetve amely felelős a magatartási kódex kidolgozásáért és felülvizsgálatáért és/vagy e kódex azon személyek általi betartásának nyomon követéséért, akik azt magukra nézve kötelezőnek ismerik el;

| h) | „szakmai gondosság”: a szakismeret és a gondosság azon szintje, amelynek gyakorlása ésszerűen elvárható a kereskedőtől a fogyasztóval szemben, a becsületes piaci gyakorlatnak és/vagy a jóhiszeműség általános alapelvének megfelelően, a kereskedő tevékenységi körében; |
| --- | --- |

h)

„szakmai gondosság”: a szakismeret és a gondosság azon szintje, amelynek gyakorlása ésszerűen elvárható a kereskedőtől a fogyasztóval szemben, a becsületes piaci gyakorlatnak és/vagy a jóhiszeműség általános alapelvének megfelelően, a kereskedő tevékenységi körében;

| i) | „felhívás vásárlásra”: a termék tulajdonságait és árát az alkalmazott kereskedelmi kommunikációs eszköznek megfelelően feltüntető kereskedelmi kommunikáció, amely ezáltal lehetővé teszi a fogyasztó számára a vásárlást; |
| --- | --- |

i)

„felhívás vásárlásra”: a termék tulajdonságait és árát az alkalmazott kereskedelmi kommunikációs eszköznek megfelelően feltüntető kereskedelmi kommunikáció, amely ezáltal lehetővé teszi a fogyasztó számára a vásárlást;

| j) | „nem megengedett befolyásolás”: a fogyasztóval szembeni hatalmi helyzet kihasználása nyomásgyakorlásra, akár fizikai erőszak alkalmazása vagy azzal való fenyegetés nélkül oly módon, amely jelentősen korlátozza a fogyasztónak a tájékozott döntés meghozatalára való képességét; |
| --- | --- |

j)

„nem megengedett befolyásolás”: a fogyasztóval szembeni hatalmi helyzet kihasználása nyomásgyakorlásra, akár fizikai erőszak alkalmazása vagy azzal való fenyegetés nélkül oly módon, amely jelentősen korlátozza a fogyasztónak a tájékozott döntés meghozatalára való képességét;

| k) | „ügyleti döntés”: a fogyasztó által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy vásároljon-e, és ha vásárol, akkor hogyan és milyen feltételek mellett, egy összegben vagy részletekben fizessen-e, a terméket megtartsa vagy elidegenítse-e, a termékkel kapcsolatos szerződéses jogát gyakorolja-e, valamint hogy a fogyasztó a cselekvés vagy a cselekvéstől való tartózkodás mellett döntsön-e; |
| --- | --- |

k)

„ügyleti döntés”: a fogyasztó által arra vonatkozóan hozott döntés, hogy vásároljon-e, és ha vásárol, akkor hogyan és milyen feltételek mellett, egy összegben vagy részletekben fizessen-e, a terméket megtartsa vagy elidegenítse-e, a termékkel kapcsolatos szerződéses jogát gyakorolja-e, valamint hogy a fogyasztó a cselekvés vagy a cselekvéstől való tartózkodás mellett döntsön-e;

| l) | „szabályozott szakma”: olyan szakmai tevékenység vagy szakmai tevékenységek csoportja, amelyhez való jogosultság, illetve amelynek gyakorlása vagy gyakorlásának valamely formája közvetlenül vagy közvetve, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések értelmében különleges szakmai képesítéshez kötött. |
| --- | --- |

l)

„szabályozott szakma”: olyan szakmai tevékenység vagy szakmai tevékenységek csoportja, amelyhez való jogosultság, illetve amelynek gyakorlása vagy gyakorlásának valamely formája közvetlenül vagy közvetve, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések értelmében különleges szakmai képesítéshez kötött.

3. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet az üzleti vállalkozásoknak a termékhez kapcsolódó kereskedelmi ügylet lebonyolítását megelőzően és azt követően, valamint a lebonyolítás során, a fogyasztókkal szemben folytatott, az 5. cikkben meghatározott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatára kell alkalmazni.

(2)   Ez az irányelv nem érinti a szerződések jogát és különösen a szerződések érvényességére, létrejöttére és joghatásaira vonatkozó szabályokat.

(3)   Ez az irányelv nem érinti a termékek egészségi és biztonsági vonatkozásaira alkalmazandó közösségi vagy nemzeti szabályokat.

(4)   Az ezen irányelv és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok különös vonatkozásait szabályozó egyéb közösségi szabályok közötti összeütközés esetén az utóbbiak az irányadók, és e különös vonatkozások tekintetében azokat kell alkalmazni.

(5)   A 2007. június 12-t követő hat év folyamán az ezen irányelv által közelített területen a tagállamok továbbra is alkalmazhatják azon nemzeti jogszabályaikat, amelyek megszorítóbbak és szigorúbbak ezen irányelvnél, és amelyek minimális harmonizációs kikötéseket tartalmazó irányelveket hajtanak végre. Ezeknek a rendelkezéseknek jelentőseknek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a fogyasztóknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni megfelelő védelmét, és arányban kell állniuk ezzel az elérendő céllal. A 18. cikkben említett felülvizsgálat adott esetben magában foglalhat egy olyan javaslatot is, hogy ezt az eltérést további, korlátozott időtartamra meghosszabbítsák.

(6)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az (5) bekezdés alapján alkalmazott nemzeti jogszabályaikról.

(7)   Ez az irányelv nem érinti a bíróságok joghatóságára vonatkozó szabályokat.

(8)   Ez az irányelv nem érinti a letelepedésre vagy az engedélyezési rendszerekre vonatkozó feltételeket, a kötelességteljesítéssel kapcsolatos magatartási kódexeket vagy a szabályozott szakmákra vonatkozó egyéb, a szakemberek magas szintű szakmai integritása megőrzése érdekében előírt különleges szabályokat, amelyeket a tagállamok a közösségi joggal összhangban megállapíthatnak.

(9)   A 2002/65/EK irányelvben meghatározott „pénzügyi szolgáltatások”-ra és az ingatlanokra vonatkozóan a tagállamok megállapíthatnak olyan követelményeket, amelyek megszorítóbbak vagy szigorúbbak ezen irányelvnél az általa közelített területen.

(10)   Ez az irányelv nem vonatkozik a tagállamoknak a nemesfém cikkek nemesfémtartalmának tanúsítására és jelzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek alkalmazására.

4. cikk

Belső piac

A tagállamok nem korlátozhatják sem a szolgáltatások nyújtásának szabadságát, sem az áruk szabad mozgását az ezen irányelv által közelített területekhez tartozó indokok alapján.

2. FEJEZET

TISZTESSÉGTELEN KERESKEDELMI GYAKORLATOK

5. cikk

A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tilalma

(1)   Tilos tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat alkalmazni.

(2)   A kereskedelmi gyakorlat tisztességtelen, amennyiben:

| a) | ellentétes a szakmai gondosság követelményeivel,
  és |
| --- | --- |

a)

ellentétes a szakmai gondosság követelményeivel,

és

| b) | a termékkel kapcsolatban jelentősen torzítja vagy torzíthatja azon átlagfogyasztó gazdasági magatartását, akihez eljut vagy aki a címzettje, illetve – amennyiben a kereskedelmi gyakorlat egy bizonyos fogyasztói csoportra irányul – a csoport átlagtagjának a gazdasági magatartását. |
| --- | --- |

b)

a termékkel kapcsolatban jelentősen torzítja vagy torzíthatja azon átlagfogyasztó gazdasági magatartását, akihez eljut vagy aki a címzettje, illetve – amennyiben a kereskedelmi gyakorlat egy bizonyos fogyasztói csoportra irányul – a csoport átlagtagjának a gazdasági magatartását.

(3)   Azon kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek valószínűsíthetően csak a fogyasztóknak egy, e kereskedelmi gyakorlattal vagy az annak alapjául szolgáló termékkel szemben szellemi vagy fizikai fogyatékosságuk, koruk vagy hiszékenységük miatt különösen kiszolgáltatott, egyértelműen azonosítható csoportjának gazdasági magatartását torzítják jelentősen – és oly módon, hogy azt a kereskedőnek ésszerűen előre kellene látnia –, az adott csoport átlagtagja szempontjából kell értékelni. Ez nem érinti azokat a megszokott és jogszerű reklámtevékenységeket, amelyek túlzó vagy nem szó szerint értendő kijelentéseket alkalmaznak.

(4)   Különösen tisztességtelen az a kereskedelmi gyakorlat, amely:

| a) | a 6. és 7. cikkben meghatározott módon megtévesztő,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a 6. és 7. cikkben meghatározott módon megtévesztő,

vagy

| b) | a 8. és 9. cikkben meghatározott módon agresszív. |
| --- | --- |

b)

a 8. és 9. cikkben meghatározott módon agresszív.

(5)   Az I. melléklet tartalmazza azoknak a kereskedelmi gyakorlatoknak a felsorolását, amelyek minden körülmény között tisztességtelennek minősülnek. Ugyanezt a felsorolást kell alkalmazni minden tagállamban, és a felsorolás csak ezen irányelv felülvizsgálata révén módosítható.

1. Szakasz

Megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok

6. cikk

Megtévesztő tevékenységek

(1)   Megtévesztőnek minősül a kereskedelmi gyakorlat, amennyiben hamis információt tartalmaz, és ezáltal valótlan, vagy bármilyen módon – ideértve a megjelenítés valamennyi körülményét – félrevezeti vagy félrevezetheti az átlagfogyasztót, még akkor is, ha az információ az alábbi elemek közül egy vagy több tekintetében tényszerűen helytálló, és feltéve bármelyik esetben, hogy ténylegesen vagy valószínűsíthetően arra készteti a fogyasztót, hogy olyan ügyleti döntést hozzon, amelyet egyébként nem hozott volna meg:

| a) | a termék létezése vagy természete; |
| --- | --- |

a)

a termék létezése vagy természete;

| b) | a termék lényeges tulajdonságai, úgymint a hozzáférhetőség, az előnyök, a kockázatok, a kivitelezés, az összetétel, a tartozékok, az ügyfélszolgálat és a panaszkezelés, a gyártás vagy szolgáltatás módszere és időpontja, a szállítás, az adott célra való alkalmasság, a használat, a mennyiség, a leírás, a földrajzi vagy kereskedelmi eredet vagy a használattól várható eredmények, illetve a terméken végrehajtott vizsgálat vagy ellenőrzés eredménye és főbb jellemzői; |
| --- | --- |

b)

a termék lényeges tulajdonságai, úgymint a hozzáférhetőség, az előnyök, a kockázatok, a kivitelezés, az összetétel, a tartozékok, az ügyfélszolgálat és a panaszkezelés, a gyártás vagy szolgáltatás módszere és időpontja, a szállítás, az adott célra való alkalmasság, a használat, a mennyiség, a leírás, a földrajzi vagy kereskedelmi eredet vagy a használattól várható eredmények, illetve a terméken végrehajtott vizsgálat vagy ellenőrzés eredménye és főbb jellemzői;

| c) | a kereskedő kötelezettségvállalásainak mértéke, a kereskedelmi gyakorlat indítékai és az értékesítési folyamat természete, közvetlen vagy közvetett szponzorálásra, illetve a kereskedő vagy a termék jóváhagyására vonatkozó bármely kijelentés vagy jelzés; |
| --- | --- |

c)

a kereskedő kötelezettségvállalásainak mértéke, a kereskedelmi gyakorlat indítékai és az értékesítési folyamat természete, közvetlen vagy közvetett szponzorálásra, illetve a kereskedő vagy a termék jóváhagyására vonatkozó bármely kijelentés vagy jelzés;

| d) | az ár vagy az ár kiszámításának módja, vagy különleges árkedvezmény megléte; |
| --- | --- |

d)

az ár vagy az ár kiszámításának módja, vagy különleges árkedvezmény megléte;

| e) | valamely szolgáltatás, alkatrész, csere vagy javítás szükségessége; |
| --- | --- |

e)

valamely szolgáltatás, alkatrész, csere vagy javítás szükségessége;

| f) | a kereskedő vagy képviselőjének személye, sajátosságai és jogai, úgymint személyazonossága és vagyona, képesítései, jogállása, engedélye, társulása vagy kapcsolata, illetve ipari, kereskedelmi vagy szellemi tulajdonjogai, valamint díjai és kitüntetései; |
| --- | --- |

f)

a kereskedő vagy képviselőjének személye, sajátosságai és jogai, úgymint személyazonossága és vagyona, képesítései, jogállása, engedélye, társulása vagy kapcsolata, illetve ipari, kereskedelmi vagy szellemi tulajdonjogai, valamint díjai és kitüntetései;

| g) | a fogyasztó jogai, beleértve a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti csere vagy visszatérítés jogát, vagy azon kockázatok, amelyekkel szembesülhet. |
| --- | --- |

g)

a fogyasztó jogai, beleértve a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerinti csere vagy visszatérítés jogát, vagy azon kockázatok, amelyekkel szembesülhet.

(2)   Megtévesztőnek minősül a kereskedelmi gyakorlat akkor is, ha az tényszerű összefüggésében, sajátosságaira és körülményeire figyelemmel, az átlagfogyasztót ténylegesen vagy valószínűsíthetően olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, és amely magában foglalja a következőket:

| a) | a termék marketingje, ideértve az összehasonlító reklámot, amely annak bármely más termékkel, védjeggyel, kereskedelmi névvel vagy egy versenytárs bármely más megkülönböztető jelzésével történő összetévesztését eredményezi; |
| --- | --- |

a)

a termék marketingje, ideértve az összehasonlító reklámot, amely annak bármely más termékkel, védjeggyel, kereskedelmi névvel vagy egy versenytárs bármely más megkülönböztető jelzésével történő összetévesztését eredményezi;

| b) | a kereskedő által a magára nézve kötelezőnek elismert magatartási kódexben szereplő kötelezettségvállalások be nem tartása, amennyiben:






  i) | a kötelezettségvállalás nemcsak szándék, hanem egyértelmű, ellenőrizhető elkötelezettség,
  és |
| --- | --- | --- |

b)

a kereskedő által a magára nézve kötelezőnek elismert magatartási kódexben szereplő kötelezettségvállalások be nem tartása, amennyiben:

i)

a kötelezettségvállalás nemcsak szándék, hanem egyértelmű, ellenőrizhető elkötelezettség,

és

| ii) | a kereskedő a kereskedelmi gyakorlat során jelzi, hogy rá nézve a kódex kötelező. |
| --- | --- |

ii)

a kereskedő a kereskedelmi gyakorlat során jelzi, hogy rá nézve a kódex kötelező.

7. cikk

Megtévesztő mulasztások

(1)   Megtévesztőnek minősül az a kereskedelmi gyakorlat, amely a ténybeli körülmények alapján – figyelembe véve annak valamennyi jellemzőjét és feltételét, valamint kommunikációs eszközeinek korlátait is –, az átlagfogyasztó tájékozott ügyleti döntéséhez szükséges jelentős információkat hagy ki, és ezáltal – a körülményektől függően – ténylegesen vagy valószínűsíthetően ahhoz vezet, hogy az átlagfogyasztó olyan ügyleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna.

(2)   Megtévesztő mulasztásnak minősül az is, ha a kereskedő az (1) bekezdésben említett jelentős információt hallgat el, vagy azt homályos, érthetetlen, félreérthető, vagy időszerűtlen módon bocsátja rendelkezésre, figyelembe véve az említett bekezdésben leírt szempontokat, illetve ha nem nevezi meg az adott kereskedelmi gyakorlat kereskedelmi célját, amennyiben az a körülményekből nem derül ki, és amennyiben ez bármelyik esetben ténylegesen vagy valószínűsíthetően ahhoz vezet, hogy az átlagfogyasztó olyan ügyleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna.

(3)   Amennyiben a kereskedelmi gyakorlatban alkalmazott kommunikációs eszköz térbeli vagy időbeli akadályokat támaszt, ezen akadályokat, illetve minden olyan intézkedést, amelyet a kereskedő annak érdekében tett, hogy az információt más módon eljuttassa a fogyasztókhoz, figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy fennállt-e mulasztás a tájékoztatás tekintetében.

(4)   Vásárlásra való felhívás esetén az alábbiakra vonatkozó információ minősül jelentősnek, amennyiben az a körülményekből nem tűnik ki:

| a) | a termék lényeges tulajdonságai, a kommunikációs eszköznek és a terméknek megfelelő mértékben; |
| --- | --- |

a)

a termék lényeges tulajdonságai, a kommunikációs eszköznek és a terméknek megfelelő mértékben;

| b) | a kereskedő postai címe és azonosítási adatai, úgymint kereskedői neve, illetve, adott esetben, annak a kereskedőnek postai címe és azonosítási adatai, akinek a nevében eljár; |
| --- | --- |

b)

a kereskedő postai címe és azonosítási adatai, úgymint kereskedői neve, illetve, adott esetben, annak a kereskedőnek postai címe és azonosítási adatai, akinek a nevében eljár;

| c) | az adóval növelt ár, vagy – amennyiben a termék jellegéből adódóan az árat nem lehet előre ésszerűen kiszámítani – az ár kiszámításának módja, valamint adott esetben az összes fuvardíj, szállítási, vagy postaköltség, illetve, amennyiben e költségeket nem lehet ésszerűen előre kiszámítani, annak a ténynek a feltüntetése, hogy esetlegesen további költségek merülhetnek fel; |
| --- | --- |

c)

az adóval növelt ár, vagy – amennyiben a termék jellegéből adódóan az árat nem lehet előre ésszerűen kiszámítani – az ár kiszámításának módja, valamint adott esetben az összes fuvardíj, szállítási, vagy postaköltség, illetve, amennyiben e költségeket nem lehet ésszerűen előre kiszámítani, annak a ténynek a feltüntetése, hogy esetlegesen további költségek merülhetnek fel;

| d) | a fizetés, a szállítás és a teljesítés feltételei, valamint a panaszok kezelésének módja, amennyiben azok eltérnek a szakmai gondosság által támasztott követelményektől; |
| --- | --- |

d)

a fizetés, a szállítás és a teljesítés feltételei, valamint a panaszok kezelésének módja, amennyiben azok eltérnek a szakmai gondosság által támasztott követelményektől;

| e) | a visszalépési, valamint az elállási vagy felmondási jogot biztosító termékek és ügyletek esetén ezen jog megléte. |
| --- | --- |

e)

a visszalépési, valamint az elállási vagy felmondási jogot biztosító termékek és ügyletek esetén ezen jog megléte.

(5)   Jelentősnek minősülnek továbbá a közösségi jog által megállapított, a reklámot és a marketinget is magukban foglaló kereskedelmi kommunikációra vonatkozó tájékoztatási követelmények, amelyek nem teljes körű felsorolását a II. melléklet tartalmazza.

2. Szakasz

Agresszív kereskedelmi gyakorlatok

8. cikk

Agresszív kereskedelmi gyakorlatok

Agresszívnek minősül az a kereskedelmi gyakorlat, amely ténybeli összefüggésében – figyelembe véve valamennyi jellemzőjét és körülményét – zaklatás, kényszerítés – ideértve a fizikai erőszak alkalmazását is –, illetve nem megengedett befolyásolás útján ténylegesen vagy valószínűsíthetően jelentősen korlátozza az átlagfogyasztónak a termékkel kapcsolatos választási szabadságát vagy magatartását, s ezáltal ténylegesen vagy valószínűsíthetően az átlagfogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna.

9. cikk

Zaklatás, kényszerítés és nem megengedett befolyásolás alkalmazása

Annak meghatározásakor, hogy egy kereskedelmi gyakorlat alkalmaz-e zaklatást, kényszerítést –beleértve a fizikai erőszakot is –, illetve nem megengedett befolyásolást, a következőket kell figyelembe venni:

| a) | időzítése, helye, jellege és alkalmazásának időtartama; |
| --- | --- |

a)

időzítése, helye, jellege és alkalmazásának időtartama;

| b) | fenyegető vagy gyalázkodó szóhasználat vagy magatartás; |
| --- | --- |

b)

fenyegető vagy gyalázkodó szóhasználat vagy magatartás;

| c) | bármely, a kereskedő által ismert konkrét szerencsétlenség vagy a fogyasztó ítélőképességét súlyosan korlátozó körülmény kihasználása, amelyet a kereskedő a fogyasztó termékkel kapcsolatos döntésének befolyásolása céljából tesz; |
| --- | --- |

c)

bármely, a kereskedő által ismert konkrét szerencsétlenség vagy a fogyasztó ítélőképességét súlyosan korlátozó körülmény kihasználása, amelyet a kereskedő a fogyasztó termékkel kapcsolatos döntésének befolyásolása céljából tesz;

| d) | bármely súlyos vagy aránytalan, nem szerződéses akadály, amelyet a kereskedő támaszt, amikor a fogyasztó a szerződéses jogaival kíván élni, beleértve a szerződés megszüntetésének, illetve egy másik termékhez vagy másik kereskedőhöz való áttérésnek a jogát; |
| --- | --- |

d)

bármely súlyos vagy aránytalan, nem szerződéses akadály, amelyet a kereskedő támaszt, amikor a fogyasztó a szerződéses jogaival kíván élni, beleértve a szerződés megszüntetésének, illetve egy másik termékhez vagy másik kereskedőhöz való áttérésnek a jogát;

| e) | bármely jogellenes cselekmény megtételével való fenyegetés. |
| --- | --- |

e)

bármely jogellenes cselekmény megtételével való fenyegetés.

3. FEJEZET

MAGATARTÁSI KÓDEXEK

10. cikk

Magatartási kódexek

Ez az irányelv nem zárja ki azt, hogy – a tagállamok esetleges ösztönzésére – a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat a magatartási kódexek felelősei ellenőrizzék, valamint hogy a 11. cikkben említett személyek vagy szervezetek az ilyen testületekhez forduljanak, amennyiben az ilyen testületek előtti eljárások a szóban forgó cikkben említett bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárások mellett rendelkezésre állnak.

Az ilyen ellenőrző testületekhez való fordulás soha nem tekinthető a bíróság vagy közigazgatási hatóság előtti – 11. cikk szerinti – jogorvoslatról való lemondásnak.

4. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok a fogyasztók érdekében biztosítják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdésére, valamint az ezen irányelv rendelkezései betartásának kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközöket.

Ezek az eszközök magukban foglalják azokat a jogi rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik azoknak a személyeknek vagy szervezeteknek – a versenytársakat is beleértve –, amelyeknek a nemzeti jog alapján jogos érdekük fűződik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok leküzdéséhez, hogy:

| a) | bírósághoz forduljanak az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok miatt;
  és/vagy |
| --- | --- |

a)

bírósághoz forduljanak az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok miatt;

és/vagy

| b) | az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ügyében olyan közigazgatási hatóság előtt eljárást indítsanak, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására, vagy megfelelő bírósági eljárás kezdeményezésére. |
| --- | --- |

b)

az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ügyében olyan közigazgatási hatóság előtt eljárást indítsanak, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására, vagy megfelelő bírósági eljárás kezdeményezésére.

Az egyes tagállamokra tartozik annak eldöntése, hogy e jogorvoslati eszközök közül melyik álljon rendelkezésre, illetve hogy lehetővé tegyék-e a bíróságok vagy a közigazgatási hatóságok számára, hogy a panaszok intézéséhez az egyéb meglévő eljárások előzetes lefolytatását követeljék meg, beleértve azokat is, amelyeket a 10. cikk említ. E jogorvoslati eszközök attól függetlenül rendelkezésre állnak, hogy az érintett fogyasztók abban a tagállamban vannak-e, amelyben a kereskedő üzleti tevékenységét folytatja, vagy egy másik tagállamban.

Az egyes tagállamok dönthetik el, hogy:

| a) | e jogorvoslati eszközök egyenként vagy együttesen alkalmazhatók-e ugyanannak a gazdasági ágazatnak több kereskedőjével szemben;
  és |
| --- | --- |

a)

e jogorvoslati eszközök egyenként vagy együttesen alkalmazhatók-e ugyanannak a gazdasági ágazatnak több kereskedőjével szemben;

és

| b) | e jogorvoslati eszközök alkalmazhatók-e a magatartási kódex felelősével szemben, amennyiben az adott kódex a jogi előírások be nem tartására ösztönöz. |
| --- | --- |

b)

e jogorvoslati eszközök alkalmazhatók-e a magatartási kódex felelősével szemben, amennyiben az adott kódex a jogi előírások be nem tartására ösztönöz.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jogi rendelkezések szerint a tagállamok a bíróságokra vagy a közigazgatási hatóságokra ruházhatják azokat a hatásköröket, amelyek felhatalmazzák azokat arra, hogy olyan esetekben, amikor ezeket az intézkedéseket szükségesnek ítélik, figyelembe véve az összes felmerülő érdeket és különösen a közérdeket:

| a) | elrendeljék a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetését, vagy megindítsák az ilyen gyakorlatok megszüntetésének elrendeléséhez szükséges megfelelő bírósági eljárást,
  vagy |
| --- | --- |

a)

elrendeljék a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetését, vagy megindítsák az ilyen gyakorlatok megszüntetésének elrendeléséhez szükséges megfelelő bírósági eljárást,

vagy

| b) | amennyiben a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat még nem valósult meg, de alkalmazása hamarosan bekövetkezhet, elrendeljék a tervezett gyakorlat megtiltását vagy megindítsák a gyakorlat megtiltásának elrendeléséhez szükséges megfelelő bírósági eljárást, |
| --- | --- |

b)

amennyiben a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat még nem valósult meg, de alkalmazása hamarosan bekövetkezhet, elrendeljék a tervezett gyakorlat megtiltását vagy megindítsák a gyakorlat megtiltásának elrendeléséhez szükséges megfelelő bírósági eljárást,

akár a tényleges veszteségre vagy kárra, illetve a kereskedő részéről felmerülő szándékra vagy gondatlanságra utaló bizonyíték hiányában is.

A tagállamok ezen felül gondoskodnak arról is, hogy az első albekezdésben említett intézkedéseket gyorsított eljárás keretében hozzák meg:

| — | ideiglenes,
  vagy |
| --- | --- |

—

ideiglenes,

vagy

| — | végleges hatállyal, |
| --- | --- |

—

végleges hatállyal,

azzal, hogy a tagállamokra tartozik annak eldöntése, hogy a két lehetőség közül melyiket választják.

A tagállamok a bíróságokra vagy a közigazgatási hatóságokra olyan hatásköröket is ruházhatnak, amelyek felhatalmazzák azokat arra, hogy az olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tartós hatásának kiküszöbölése céljából, amelyek megszüntetését jogerős határozat már elrendelte:

| a) | elrendeljék a határozat teljes vagy részleges közzétételét, az általuk megfelelőnek ítélt formában; |
| --- | --- |

a)

elrendeljék a határozat teljes vagy részleges közzétételét, az általuk megfelelőnek ítélt formában;

| b) | ezen felül elrendeljék egy helyesbítő nyilatkozat közzétételét. |
| --- | --- |

b)

ezen felül elrendeljék egy helyesbítő nyilatkozat közzétételét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett közigazgatási hatóságok:

| a) | összetételének olyannak kell lennie, hogy ne férhessen kétség pártatlanságukhoz; |
| --- | --- |

a)

összetételének olyannak kell lennie, hogy ne férhessen kétség pártatlanságukhoz;

| b) | megfelelő hatáskörrel kell, hogy rendelkezzenek a panaszokat elbíráló határozataik betartásának hatékony ellenőrzésére és érvényesítésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő hatáskörrel kell, hogy rendelkezzenek a panaszokat elbíráló határozataik betartásának hatékony ellenőrzésére és érvényesítésére;

| c) | határozatait általában indokolni kell. |
| --- | --- |

c)

határozatait általában indokolni kell.

Amikor a (2) bekezdésben említett hatásköröket egy közigazgatási hatóság gyakorolja kizárólagosan, a határozatokat minden esetben indokolni kell. Ebben az esetben biztosítani kell a közigazgatási hatóság hatásköre helytelen vagy indokolatlan gyakorlása, vagy a hatáskör gyakorlásának helytelen vagy indokolatlan elmulasztása bírósági felülvizsgálatának lehetőségét.

12. cikk

Bíróságok és közigazgatási hatóságok: követelések bizonyítása

A tagállamok bíróságokra vagy közigazgatási hatóságokra ruházzák azokat a hatásköröket, amelyek a 11. cikkben biztosított polgári vagy közigazgatási eljárásokban azokat felhatalmazzák arra, hogy:

| a) | elrendeljék, hogy a kereskedő bizonyítékot szolgáltasson a kereskedelmi gyakorlattal kapcsolatos tényállítások helyességéről, amennyiben a kereskedő és az eljárásban részt vevő bármely másik fél jogos érdekeit tekintetbe véve az adott eset körülményei alapján ennek megkövetelése helyénvalónak tűnik;
  és |
| --- | --- |

a)

elrendeljék, hogy a kereskedő bizonyítékot szolgáltasson a kereskedelmi gyakorlattal kapcsolatos tényállítások helyességéről, amennyiben a kereskedő és az eljárásban részt vevő bármely másik fél jogos érdekeit tekintetbe véve az adott eset körülményei alapján ennek megkövetelése helyénvalónak tűnik;

és

| b) | a tényállításokat ne tekintsék megalapozottnak, amennyiben az a) pontnak megfelelően megkövetelt bizonyítékot nem szolgáltatják, vagy azt a bíróság vagy a közigazgatási hatóság elégtelennek ítéli. |
| --- | --- |

b)

a tényállításokat ne tekintsék megalapozottnak, amennyiben az a) pontnak megfelelően megkövetelt bizonyítékot nem szolgáltatják, vagy azt a bíróság vagy a közigazgatási hatóság elégtelennek ítéli.

13. cikk

Szankciók

A tagállamok szankciókat állapítanak meg az ezen irányelv végrehajtásaként elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésének esetére, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szankciók végrehajtásának biztosítására. Ezeknek a szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

14. cikk

A 84/450/EGK irányelv módosításai

A 84/450/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen irányelv célja, hogy a kereskedőket megvédje a megtévesztő reklámmal és annak tisztességtelen következményeivel szemben, valamint hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyek mellett az összehasonlító reklám megengedett.”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen irányelv célja, hogy a kereskedőket megvédje a megtévesztő reklámmal és annak tisztességtelen következményeivel szemben, valamint hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyek mellett az összehasonlító reklám megengedett.”

| 2. | A 2. cikkben






  — | a 3. pont helyébe a következő lép:






  „3. | »kereskedő«: az a természetes vagy jogi személy, aki illetve amely kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, valamint aki a kereskedő nevében vagy javára jár el.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. cikkben

—

a 3. pont helyébe a következő lép:

„3.

»kereskedő«: az a természetes vagy jogi személy, aki illetve amely kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, valamint aki a kereskedő nevében vagy javára jár el.”

| — | A cikk a következő ponttal egészül ki:






  „4. | »a magatartási kódex felelőse«: az a jogalany, ideértve a kereskedőt vagy kereskedők csoportját is, aki, illetve amely felelős a magatartási kódex kidolgozásáért és felülvizsgálatáért és/vagy e kódex azon személyek általi betartásának nyomon követéséért, akik azt magukra nézve kötelezőnek ismerik el.” |
| --- | --- | --- |

—

A cikk a következő ponttal egészül ki:

„4.

»a magatartási kódex felelőse«: az a jogalany, ideértve a kereskedőt vagy kereskedők csoportját is, aki, illetve amely felelős a magatartási kódex kidolgozásáért és felülvizsgálatáért és/vagy e kódex azon személyek általi betartásának nyomon követéséért, akik azt magukra nézve kötelezőnek ismerik el.”

| 3. | A 3a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3a. cikk






  1. | Az összehasonlítás tekintetében az összehasonlító reklám a következő feltételek teljesülése esetén megengedett:






  a) | ezen irányelv 2. cikkének (2) bekezdése, 3. cikke, és 7. cikkének (1) bekezdése, vagy a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 6. és 7. cikke értelmében nem megtévesztő; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 3a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3a. cikk

1.

Az összehasonlítás tekintetében az összehasonlító reklám a következő feltételek teljesülése esetén megengedett:

a)

ezen irányelv 2. cikkének (2) bekezdése, 3. cikke, és 7. cikkének (1) bekezdése, vagy a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 6. és 7. cikke értelmében nem megtévesztő;

| b) | azonos szükségleteket kielégítő vagy azonos rendeltetésű árukat vagy szolgáltatásokat hasonlít össze; |
| --- | --- |

b)

azonos szükségleteket kielégítő vagy azonos rendeltetésű árukat vagy szolgáltatásokat hasonlít össze;

| c) | tárgyilagosan hasonlítja össze ezen áruk és szolgáltatások egy vagy több jelentős, lényeges, ellenőrizhető és jellemző tulajdonságát, amelybe az ár is beletartozhat; |
| --- | --- |

c)

tárgyilagosan hasonlítja össze ezen áruk és szolgáltatások egy vagy több jelentős, lényeges, ellenőrizhető és jellemző tulajdonságát, amelybe az ár is beletartozhat;

| d) | nem rontja vagy becsmérli valamely versenytárs védjegyének, kereskedelmi nevének, más megkülönböztető jelzéseinek, áruinak, szolgáltatásainak, tevékenységeinek vagy körülményeinek a hírét; |
| --- | --- |

d)

nem rontja vagy becsmérli valamely versenytárs védjegyének, kereskedelmi nevének, más megkülönböztető jelzéseinek, áruinak, szolgáltatásainak, tevékenységeinek vagy körülményeinek a hírét;

| e) | eredetmegjelöléssel rendelkező termékeknél minden esetben azonos megjelölésű termékekre vonatkozik; |
| --- | --- |

e)

eredetmegjelöléssel rendelkező termékeknél minden esetben azonos megjelölésű termékekre vonatkozik;

| f) | nem használja ki tisztességtelen módon valamely versenytárs védjegyének, kereskedelmi nevének vagy egyéb megkülönböztető jelzéseinek vagy a versenytárs termékek eredetmegjelölésének a hírnevét; |
| --- | --- |

f)

nem használja ki tisztességtelen módon valamely versenytárs védjegyének, kereskedelmi nevének vagy egyéb megkülönböztető jelzéseinek vagy a versenytárs termékek eredetmegjelölésének a hírnevét;

| g) | az árut vagy szolgáltatást nem egy védett védjeggyel vagy védett kereskedelmi névvel ellátott áru vagy szolgáltatás utánzataként vagy másolataként mutatja be; |
| --- | --- |

g)

az árut vagy szolgáltatást nem egy védett védjeggyel vagy védett kereskedelmi névvel ellátott áru vagy szolgáltatás utánzataként vagy másolataként mutatja be;

| h) | nem idézi elő a piacon a kereskedőknek, a reklámozónak és versenytársának, vagy a reklámozó és versenytársa védjegyének, kereskedelmi nevének, egyéb megkülönböztető jelzéseinek, áruinak vagy szolgáltatásainak az összetévesztését. |
| --- | --- |

h)

nem idézi elő a piacon a kereskedőknek, a reklámozónak és versenytársának, vagy a reklámozó és versenytársa védjegyének, kereskedelmi nevének, egyéb megkülönböztető jelzéseinek, áruinak vagy szolgáltatásainak az összetévesztését.

| 4. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:






  „1. | A tagállamok a kereskedők és a versenytársak érdekében biztosítják a megtévesztő reklám leküzdésére és az összehasonlító reklámra vonatkozó rendelkezések betartásának kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközöket. Ezek az eszközök magukban foglalják azokat a jogi rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik azon személyek vagy szervezetek számára, amelyeknek a nemzeti jog alapján jogos érdekük fűződik a megtévesztő reklám megtiltásához vagy az összehasonlító reklám szabályozásához, hogy






  a) | bírósághoz forduljanak az ilyen reklám miatt;
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:

„1.

A tagállamok a kereskedők és a versenytársak érdekében biztosítják a megtévesztő reklám leküzdésére és az összehasonlító reklámra vonatkozó rendelkezések betartásának kikényszerítésére alkalmas megfelelő és hatékony eszközöket. Ezek az eszközök magukban foglalják azokat a jogi rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik azon személyek vagy szervezetek számára, amelyeknek a nemzeti jog alapján jogos érdekük fűződik a megtévesztő reklám megtiltásához vagy az összehasonlító reklám szabályozásához, hogy

a)

bírósághoz forduljanak az ilyen reklám miatt;

vagy

| b) | az ilyen reklám ügyében olyan közigazgatási hatóság előtt eljárást indítsanak, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására, vagy megfelelő bírósági eljárás kezdeményezésére. |
| --- | --- |

b)

az ilyen reklám ügyében olyan közigazgatási hatóság előtt eljárást indítsanak, amely hatáskörrel rendelkezik a panaszok elbírálására, vagy megfelelő bírósági eljárás kezdeményezésére.

Az egyes tagállamokra tartozik annak eldöntése, hogy ezen jogorvoslati eszközök közül melyik álljon rendelkezésre, illetve hogy lehetővé tegyék-e a bíróságok vagy a közigazgatási hatóságok számára, hogy a panaszok intézéséhez megköveteljék az egyéb meglévő eljárások előzetes lefolytatását, beleértve azokat is, amelyeket az 5. cikk említ.

Az egyes tagállamok dönthetik el, hogy:

| a) | e jogorvoslati eszközök egyenként vagy együttesen alkalmazhatók-e ugyanannak a gazdasági ágazatnak több kereskedőjével szemben;
  és |
| --- | --- |

a)

e jogorvoslati eszközök egyenként vagy együttesen alkalmazhatók-e ugyanannak a gazdasági ágazatnak több kereskedőjével szemben;

és

| b) | e jogorvoslati eszközök alkalmazhatók-e a magatartási kódex felelősével szemben, amennyiben az adott kódex a jogi előírások be nem tartására ösztönöz.” |
| --- | --- |

b)

e jogorvoslati eszközök alkalmazhatók-e a magatartási kódex felelősével szemben, amennyiben az adott kódex a jogi előírások be nem tartására ösztönöz.”

.

| 5. | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:






  „1. | Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan rendelkezéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el, amelyek a megtévesztő reklám tekintetében a kereskedők és versenytársak számára átfogóbb védelmet biztosítanak.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:

„1.

Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan rendelkezéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el, amelyek a megtévesztő reklám tekintetében a kereskedők és versenytársak számára átfogóbb védelmet biztosítanak.”

.

15. cikk

A 97/7/EK és a 2002/65/EK irányelv módosításai

| 1. | A 97/7/EK irányelv 9. cikke helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  Nem kért értékesítés
  A nem kért értékesítésnek a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) megállapított tilalmára tekintettel a tagállamok meghozzák a szükséges rendelkezéseket a fogyasztó minden ellenszolgáltatás alóli mentesítése érdekében, azokban az esetekben, amelyekben a fogyasztó számára a fogyasztó kérése nélkül szállítanak árut, illetve nyújtanak szolgáltatást, mivel a válasz hiánya nem eredményez elfogadást. |
| --- | --- |

1.

A 97/7/EK irányelv 9. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

Nem kért értékesítés

A nem kért értékesítésnek a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) megállapított tilalmára tekintettel a tagállamok meghozzák a szükséges rendelkezéseket a fogyasztó minden ellenszolgáltatás alóli mentesítése érdekében, azokban az esetekben, amelyekben a fogyasztó számára a fogyasztó kérése nélkül szállítanak árut, illetve nyújtanak szolgáltatást, mivel a válasz hiánya nem eredményez elfogadást.

| 2. | A 2002/65/EK irányelv 9. cikke helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  A nem kért értékesítésnek a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) megállapított tilalma miatt, valamint a távollevők között kötött szerződések hallgatólagos megújítására vonatkozó tagállami jogszabályok sérelme nélkül, amennyiben az ilyen szabályok megengedik a hallgatólagos megújítást, a tagállamok meghozzák azokat a rendelkezéseket, amelyek mentesítik a fogyasztót minden kötelezettség alól a nem kezdeményezett szolgáltatások tekintetében, mivel a válasz hiánya nem eredményez elfogadást. |
| --- | --- |

2.

A 2002/65/EK irányelv 9. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

A nem kért értékesítésnek a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) megállapított tilalma miatt, valamint a távollevők között kötött szerződések hallgatólagos megújítására vonatkozó tagállami jogszabályok sérelme nélkül, amennyiben az ilyen szabályok megengedik a hallgatólagos megújítást, a tagállamok meghozzák azokat a rendelkezéseket, amelyek mentesítik a fogyasztót minden kötelezettség alól a nem kezdeményezett szolgáltatások tekintetében, mivel a válasz hiánya nem eredményez elfogadást.

16. cikk

A 98/27/EK irányelv és a 2006/2004/EK rendelet módosítása

| 1. | A 98/27/EK irányelv mellékletének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A 98/27/EK irányelv mellékletének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.

A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).”

.

| 2. | A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (12) melléklete a következő ponttal egészül ki:






  „16. | A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (12) melléklete a következő ponttal egészül ki:

„16.

A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).”

.

17. cikk

Tájékoztatás

A tagállamok meghozzák a megfelelő rendelkezéseket, hogy a fogyasztókat tájékoztassák az ezen irányelvet a belső jogukba átültető nemzeti jogszabályokról, és adott esetben arra ösztönzik a kereskedőket és a magatartási kódexek felelőseit, hogy tájékoztassák a fogyasztókat magatartási kódexeikről.

18. cikk

Felülvizsgálat

(1)   2011. június 12-án a Bizottság átfogó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv, különösen 3. cikkének (9) bekezdése, 4. cikke és I. melléklete alkalmazásáról, valamint a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos közösségi jog további harmonizációjának és egyszerűsítésének alkalmazási köréről, illetve a 3. cikk (5) bekezdésére tekintettel bármely olyan, közösségi szinten megteendő intézkedésről, amelynek célja a fogyasztóvédelem megfelelő szintjének fenntartása. A jelentéshez szükség esetén az ezen irányelv vagy a közösségi jog más vonatkozó részének felülvizsgálatára irányuló javaslatot kell csatolni.

(2)   Az Európai Parlament és a Tanács törekszik arra, hogy – a Szerződésnek megfelelően – az (1) bekezdés értelmében benyújtott bármely bizottsági javaslat előterjesztését követő két éven belül eljárjon.

19. cikk

Átvétel a nemzeti jogba

A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2007. június 12-ig megfeleljenek. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről, valamint bármely további módosításról haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok 2007. december 12-tól/től alkalmazzák ezeket az intézkedéseket. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

21. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2005. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. P. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 108., 2004.4.30., 81. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. április 20-i véleménye (HL C 104. E, 2004.4.30., 260. o.), a Tanács 2004. november 15-i közös álláspontja (HL C 38. E, 2005.2.15., 1. o.), az Európai Parlament 2005. február 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2005. április 12-i határozata.

2

(3)  HL L 250., 1984.9.19., 17. o. A 97/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 290., 1997.10.23., 18. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o. A 2002/65/EK irányelvvel (HL L 271., 2002.10.9., 16. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 166., 1998.6.11., 51. o. A legutóbb a 2002/65/EK irányelvvel módosított irányelv.

5

(6)  HL L 271., 2002.10.9., 16. o.

6

(7)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

7

(8)  HL L 171., 1999.7.7., 12. o.

8

(9)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.”.

9

(10)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.”.

10

(11)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.”.

11

(12)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

12

---

I. MELLÉKLET

MINDEN KÖRÜLMÉNY KÖZÖTT TISZTESSÉGTELENNEK MINŐSÜLŐ KERESKEDELMI GYAKORLATOK

Megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok

| 1. | Annak valótlan állítása, hogy a kereskedő a magatartási kódex aláírója. |
| --- | --- |

1.

Annak valótlan állítása, hogy a kereskedő a magatartási kódex aláírója.

| 2. | Bizalmi jegy, minőségi jegy, vagy annak megfelelő jelzés megjelenítése a szükséges engedély nélkül. |
| --- | --- |

2.

Bizalmi jegy, minőségi jegy, vagy annak megfelelő jelzés megjelenítése a szükséges engedély nélkül.

| 3. | Annak valótlan állítása, hogy egy magatartási kódexet valamely közjogi, vagy egyéb szervezet jóváhagyott. |
| --- | --- |

3.

Annak valótlan állítása, hogy egy magatartási kódexet valamely közjogi, vagy egyéb szervezet jóváhagyott.

| 4. | Annak valótlan állítása, hogy egy kereskedőt (beleértve annak kereskedelmi gyakorlatait) vagy egy terméket valamely közjogi vagy magánszervezet elismert, jóváhagyott, vagy engedélyezett, vagy pedig az ilyen állítás az elismerési, jóváhagyási és engedélyezési feltételeknek való megfelelés nélkül. |
| --- | --- |

4.

Annak valótlan állítása, hogy egy kereskedőt (beleértve annak kereskedelmi gyakorlatait) vagy egy terméket valamely közjogi vagy magánszervezet elismert, jóváhagyott, vagy engedélyezett, vagy pedig az ilyen állítás az elismerési, jóváhagyási és engedélyezési feltételeknek való megfelelés nélkül.

| 5. | Termékek adott áron való megvásárlására történő felhívás, a kereskedő azon megalapozott feltételezésének elhallgatásával, hogy azokat vagy az azokat helyettesítő termékeket a kínált áron, a termék és az ajánlati ár figyelembevételével ésszerű időtartamon belül és mennyiségben nem fogja tudni sem leszállítani, sem más kereskedőtől beszerezni (csalogató reklám). |
| --- | --- |

5.

Termékek adott áron való megvásárlására történő felhívás, a kereskedő azon megalapozott feltételezésének elhallgatásával, hogy azokat vagy az azokat helyettesítő termékeket a kínált áron, a termék és az ajánlati ár figyelembevételével ésszerű időtartamon belül és mennyiségben nem fogja tudni sem leszállítani, sem más kereskedőtől beszerezni (csalogató reklám).

| 6. | Egy termék adott áron történő megvásárlására való felhívás, majd:






  a) | a reklámozott termék fogyasztóknak való bemutatásának visszautasítása,
  vagy |
| --- | --- | --- |

6.

Egy termék adott áron történő megvásárlására való felhívás, majd:

a)

a reklámozott termék fogyasztóknak való bemutatásának visszautasítása,

vagy

| b) | a termékre vonatkozó rendelés felvételének vagy a termék ésszerű időben való szállításának visszautasítása,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termékre vonatkozó rendelés felvételének vagy a termék ésszerű időben való szállításának visszautasítása,

vagy

| c) | a termék egy hibás példányának bemutatása, |
| --- | --- |

c)

a termék egy hibás példányának bemutatása,

egy másik termék eladásösztönzésének a szándékával (bait-and-switch reklám).

| 7. | A fogyasztók azonnali döntéshozatalra kényszerítésének céljából hamisan annak állítása, hogy a termék csak nagyon korlátozott ideig kapható, vagy csak különleges feltételek mellett, nagyon korlátozott ideig lesz kapható, és ezáltal a fogyasztók megfosztása a tájékozott döntéshez szükséges időtől vagy alkalomtól. |
| --- | --- |

7.

A fogyasztók azonnali döntéshozatalra kényszerítésének céljából hamisan annak állítása, hogy a termék csak nagyon korlátozott ideig kapható, vagy csak különleges feltételek mellett, nagyon korlátozott ideig lesz kapható, és ezáltal a fogyasztók megfosztása a tájékozott döntéshez szükséges időtől vagy alkalomtól.

| 8. | Értékesítés utáni szolgáltatás biztosításának vállalása a fogyasztók részére úgy, hogy őket az ügylet megkötése előtt a kereskedő nem azon tagállam hivatalos nyelvén tájékoztatta az elérhetőségéről, amelyben letelepedett, majd ezután a szolgáltatást csak egy másik nyelven teszi hozzáférhetővé, anélkül, hogy a fogyasztót erről világosan tájékoztatná, még mielőtt ő az ügylet mellett döntene. |
| --- | --- |

8.

Értékesítés utáni szolgáltatás biztosításának vállalása a fogyasztók részére úgy, hogy őket az ügylet megkötése előtt a kereskedő nem azon tagállam hivatalos nyelvén tájékoztatta az elérhetőségéről, amelyben letelepedett, majd ezután a szolgáltatást csak egy másik nyelven teszi hozzáférhetővé, anélkül, hogy a fogyasztót erről világosan tájékoztatná, még mielőtt ő az ügylet mellett döntene.

| 9. | Annak valótlan állítása, vagy olyan benyomás keltése, hogy a termék jogszerűen forgalmazható. |
| --- | --- |

9.

Annak valótlan állítása, vagy olyan benyomás keltése, hogy a termék jogszerűen forgalmazható.

| 10. | A fogyasztók törvényes jogára vonatkozóan olyan látszat keltése, mintha az a kereskedő ajánlatának sajátossága lenne. |
| --- | --- |

10.

A fogyasztók törvényes jogára vonatkozóan olyan látszat keltése, mintha az a kereskedő ajánlatának sajátossága lenne.

| 11. | Az írott és elektronikus sajtóban szerkesztői tartalom használata a termék eladásösztönzésére, amikor a kereskedő fizetett az eladásösztönzésért, ez azonban a fogyasztó számára nem derül ki világosan a tartalomból, a képekből, vagy a hangokból. („advertorial”, szerkesztői reklám). Ez nem érinti a 89/552/EGK irányelvet (1). |
| --- | --- |

11.

Az írott és elektronikus sajtóban szerkesztői tartalom használata a termék eladásösztönzésére, amikor a kereskedő fizetett az eladásösztönzésért, ez azonban a fogyasztó számára nem derül ki világosan a tartalomból, a képekből, vagy a hangokból. („advertorial”, szerkesztői reklám). Ez nem érinti a 89/552/EGK irányelvet (1).

| 12. | Jelentős tények hamis állítása a fogyasztó, illetve családja személyes biztonsága fenyegetettségének természetére és mértékére vonatkozóan, abban az esetben, ha a fogyasztó nem vásárolja meg a terméket. |
| --- | --- |

12.

Jelentős tények hamis állítása a fogyasztó, illetve családja személyes biztonsága fenyegetettségének természetére és mértékére vonatkozóan, abban az esetben, ha a fogyasztó nem vásárolja meg a terméket.

| 13. | Egy bizonyos gyártó által gyártott termékhez hasonló termék reklámozása oly módon, hogy a fogyasztó szándékos megtévesztés révén azt gondolja, hogy a – valóságtól eltérően – a terméket ugyanaz a gyártó gyártotta. |
| --- | --- |

13.

Egy bizonyos gyártó által gyártott termékhez hasonló termék reklámozása oly módon, hogy a fogyasztó szándékos megtévesztés révén azt gondolja, hogy a – valóságtól eltérően – a terméket ugyanaz a gyártó gyártotta.

| 14. | Piramis-elvre épülő olyan eladásösztönző rendszer létrehozása, működtetése, vagy támogatása, amelyben a fogyasztó annak lehetőségével számol, hogy jövedelemre tesz szert, amely elsősorban más játékosoknak a rendszerbe való belépéséből ered, nem pedig a termékek eladásából, illetve fogyasztásából. |
| --- | --- |

14.

Piramis-elvre épülő olyan eladásösztönző rendszer létrehozása, működtetése, vagy támogatása, amelyben a fogyasztó annak lehetőségével számol, hogy jövedelemre tesz szert, amely elsősorban más játékosoknak a rendszerbe való belépéséből ered, nem pedig a termékek eladásából, illetve fogyasztásából.

| 15. | Annak valótlan állítása, hogy a kereskedő felhagy a kereskedéssel, illetve üzlethelyiséget változtat. |
| --- | --- |

15.

Annak valótlan állítása, hogy a kereskedő felhagy a kereskedéssel, illetve üzlethelyiséget változtat.

| 16. | Annak állítása, hogy a termékek megkönnyítik a szerencsejátékokban való nyerést. |
| --- | --- |

16.

Annak állítása, hogy a termékek megkönnyítik a szerencsejátékokban való nyerést.

| 17. | Annak valótlan állítása, hogy a termék alkalmas betegségek, illetve az emberi szervezet működési zavarainak vagy rendellenességeinek gyógyítására. |
| --- | --- |

17.

Annak valótlan állítása, hogy a termék alkalmas betegségek, illetve az emberi szervezet működési zavarainak vagy rendellenességeinek gyógyítására.

| 18. | Téves tényszerű információ szolgáltatása a piaci feltételekről, illetve a termék fellelhetőségének lehetőségeiről, azzal a szándékkal, hogy a fogyasztót a terméknek a szokásos piaci feltételeknél kevésbé kedvező feltételek melletti megvásárlására bírják rá. |
| --- | --- |

18.

Téves tényszerű információ szolgáltatása a piaci feltételekről, illetve a termék fellelhetőségének lehetőségeiről, azzal a szándékkal, hogy a fogyasztót a terméknek a szokásos piaci feltételeknél kevésbé kedvező feltételek melletti megvásárlására bírják rá.

| 19. | A kereskedelmi gyakorlat során verseny meghirdetése, vagy az eladásösztönzés során nyeremény felajánlása, anélkül, hogy a meghirdetett, vagy azoknak megfelelő díjak (nyeremények) valóban kiosztásra kerülnének. |
| --- | --- |

19.

A kereskedelmi gyakorlat során verseny meghirdetése, vagy az eladásösztönzés során nyeremény felajánlása, anélkül, hogy a meghirdetett, vagy azoknak megfelelő díjak (nyeremények) valóban kiosztásra kerülnének.

| 20. | A termék „ingyenes”, „díjtalan”, „térítésmentes” vagy hasonló jelzőkkel való leírása, ha a fogyasztónak a kereskedelmi gyakorlat elfogadásának és a termék szállításának, illetve szállíttatásának elkerülhetetlen költségén felül bármit is fizetnie kell. |
| --- | --- |

20.

A termék „ingyenes”, „díjtalan”, „térítésmentes” vagy hasonló jelzőkkel való leírása, ha a fogyasztónak a kereskedelmi gyakorlat elfogadásának és a termék szállításának, illetve szállíttatásának elkerülhetetlen költségén felül bármit is fizetnie kell.

| 21. | A reklámanyagban számla vagy más hasonló, fizetési igényt megfogalmazó dokumentum küldése, amely tévesen azt a benyomást kelti a fogyasztóban, hogy már megrendelte a reklámozott terméket. |
| --- | --- |

21.

A reklámanyagban számla vagy más hasonló, fizetési igényt megfogalmazó dokumentum küldése, amely tévesen azt a benyomást kelti a fogyasztóban, hogy már megrendelte a reklámozott terméket.

| 22. | Annak valótlan állítása, vagy olyan hamis benyomás keltése, hogy a kereskedő nem a saját kereskedésével, vállalkozásával, mesterségével vagy szakmájával kapcsolatos célból jár el, vagy hamis módon fogyasztóként való fellépés. |
| --- | --- |

22.

Annak valótlan állítása, vagy olyan hamis benyomás keltése, hogy a kereskedő nem a saját kereskedésével, vállalkozásával, mesterségével vagy szakmájával kapcsolatos célból jár el, vagy hamis módon fogyasztóként való fellépés.

| 23. | Azon hamis benyomás keltése, hogy egy termékkel kapcsolatos értékesítés utáni szolgáltatás elérhető egy attól eltérő tagállamban, mint ahol a terméket eladták. |
| --- | --- |

23.

Azon hamis benyomás keltése, hogy egy termékkel kapcsolatos értékesítés utáni szolgáltatás elérhető egy attól eltérő tagállamban, mint ahol a terméket eladták.

Agresszív kereskedelmi gyakorlatok

| 24. | Azon benyomás keltése a fogyasztóban, hogy nem hagyhatja el az üzlethelyiséget, amíg a szerződés létre nem jött. |
| --- | --- |

24.

Azon benyomás keltése a fogyasztóban, hogy nem hagyhatja el az üzlethelyiséget, amíg a szerződés létre nem jött.

| 25. | A fogyasztó személyes felkeresése a lakhelyén, figyelmen kívül hagyva annak távozásra és vissza nem térésre felszólító kérését, kivéve azon feltételek esetén és abban a mértékben, amelyet a nemzeti jog a szerződéses kötelezettség végrehajtásának érdekében jogszerűnek ismer el. |
| --- | --- |

25.

A fogyasztó személyes felkeresése a lakhelyén, figyelmen kívül hagyva annak távozásra és vissza nem térésre felszólító kérését, kivéve azon feltételek esetén és abban a mértékben, amelyet a nemzeti jog a szerződéses kötelezettség végrehajtásának érdekében jogszerűnek ismer el.

| 26. | Telefonon, faxon, e-mailen, vagy más távközlési eszközön keresztül tartósan és nem kívánt módon a fogyasztó sürgetése, kivéve azon feltételek esetén és abban a mértékben, amelyet a nemzeti jog a szerződéses kötelezettség végrehajtásának érdekében jogszerűnek ismer el. Ez nem érinti a 97/7/EK irányelv 10. cikkét, a 95/46/EK (2) és a 2002/58/EK irányelvet. |
| --- | --- |

26.

Telefonon, faxon, e-mailen, vagy más távközlési eszközön keresztül tartósan és nem kívánt módon a fogyasztó sürgetése, kivéve azon feltételek esetén és abban a mértékben, amelyet a nemzeti jog a szerződéses kötelezettség végrehajtásának érdekében jogszerűnek ismer el. Ez nem érinti a 97/7/EK irányelv 10. cikkét, a 95/46/EK (2) és a 2002/58/EK irányelvet.

| 27. | Biztosítási kötvénnyel kapcsolatosan kártérítési igényt érvényesíteni kívánó fogyasztótól olyan dokumentumok bemutatásának megkövetelése, amelyek az igény érvényességének megítélése szempontjából ésszerűen nem tekinthetők irányadónak, vagy a vonatkozó írásbeli megkeresésre a válaszadás rendszeres elmulasztása azzal a céllal, hogy ez a fogyasztót visszatartsa szerződéses jogainak gyakorlásától. |
| --- | --- |

27.

Biztosítási kötvénnyel kapcsolatosan kártérítési igényt érvényesíteni kívánó fogyasztótól olyan dokumentumok bemutatásának megkövetelése, amelyek az igény érvényességének megítélése szempontjából ésszerűen nem tekinthetők irányadónak, vagy a vonatkozó írásbeli megkeresésre a válaszadás rendszeres elmulasztása azzal a céllal, hogy ez a fogyasztót visszatartsa szerződéses jogainak gyakorlásától.

| 28. | A reklámban a gyermekek közvetlen felszólítása a reklámozott termékek megvásárlására, vagy arra, hogy győzzék meg szüleiket vagy más felnőttet, hogy vásárolja meg számukra a reklámozott termékeket. Ez a rendelkezés nem érinti a televíziós műsorszolgáltatásról szóló 89/552/EGK irányelv 16. cikkét. |
| --- | --- |

28.

A reklámban a gyermekek közvetlen felszólítása a reklámozott termékek megvásárlására, vagy arra, hogy győzzék meg szüleiket vagy más felnőttet, hogy vásárolja meg számukra a reklámozott termékeket. Ez a rendelkezés nem érinti a televíziós műsorszolgáltatásról szóló 89/552/EGK irányelv 16. cikkét.

| 29. | Azonnali, vagy halasztott fizetés követelése a kereskedő által szállított termékekért, illetve azok visszaszállításának, vagy megőrzésének követelése, ha azokat a fogyasztó nem kérte; kivéve, ha a 97/7/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően szolgáltatott helyettesítő termékről van szó (nem kért értékesítés). |
| --- | --- |

29.

Azonnali, vagy halasztott fizetés követelése a kereskedő által szállított termékekért, illetve azok visszaszállításának, vagy megőrzésének követelése, ha azokat a fogyasztó nem kérte; kivéve, ha a 97/7/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően szolgáltatott helyettesítő termékről van szó (nem kért értékesítés).

| 30. | A fogyasztó kifejezetten arról való tájékoztatása, hogy amennyiben nem vásárolja meg az adott terméket, illetve szolgáltatást, veszélybe sodorja a kereskedő munkáját és megélhetését. |
| --- | --- |

30.

A fogyasztó kifejezetten arról való tájékoztatása, hogy amennyiben nem vásárolja meg az adott terméket, illetve szolgáltatást, veszélybe sodorja a kereskedő munkáját és megélhetését.

| 31. | Olyan hamis benyomás keltése, hogy a fogyasztó már megnyert, meg fog nyerni, vagy meghatározott cselekmény megtétele révén fog megnyerni egy nyereményt vagy egyéb előnyhöz jutni, miközben valójában:






  — | nincs nyeremény vagy egyéb előny,
  vagy |
| --- | --- | --- |

31.

Olyan hamis benyomás keltése, hogy a fogyasztó már megnyert, meg fog nyerni, vagy meghatározott cselekmény megtétele révén fog megnyerni egy nyereményt vagy egyéb előnyhöz jutni, miközben valójában:

—

nincs nyeremény vagy egyéb előny,

vagy

| — | a nyeremény vagy egyéb előny érvényesítésével kapcsolatos cselekmény megtétele ahhoz a feltételhez kötött, hogy a fogyasztó pénzt fizessen vagy költségek viselését vállalja. |
| --- | --- |

—

a nyeremény vagy egyéb előny érvényesítésével kapcsolatos cselekmény megtétele ahhoz a feltételhez kötött, hogy a fogyasztó pénzt fizessen vagy költségek viselését vállalja.

---

(1)  A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv (HL L 298., 1989.10.17., 23. o.). A 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.

(2)  A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

---

II. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI JOGI RENDELKEZÉSEK A REKLÁMOZÁS ÉS KERESKEDELMI KOMMUNIKÁCIÓ SZABÁLYAINAK MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓAN

A 97/7/EK irányelv 4. és 5. cikke.

A szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv (1) 3. cikke.

Az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződések egyes szempontjai vonatkozásában a fogyasztók védelméről szóló, 1994. október 26-i 94/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikkének (3) bekezdése.

A fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló, 1998. február 16-i 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikkének (4) bekezdése.

Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 86. és 100. cikke.

A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) 5. és 6. cikke.

A tagállamok fogyasztói hitelre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló 87/102/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. február 16-i 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 1. cikkének d) pontja.

A 2002/65/EK irányelv 3. és 4. cikke.

Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. január 21-i 2001/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 1. cikkének (9) bekezdése.

A biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 12. és 13. cikke.

Az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 36. cikke.

A pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 19. cikke.

Az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelv (11) (harmadik nem-életbiztosítási irányelv) 31. és 43. cikke.

Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 5., 7. és 8. cikke.

---

(1)  HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

(2)  HL L 280., 1994.10.29., 83. o.

(3)  HL L 80., 1998.3.18., 27. o.

(4)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o. A legutóbb a 2004/27/EK irányelvvel (HL L 136., 2004.4.30., 34. o.) módosított irányelv.

(5)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(6)  HL L 101., 1998.4.1., 17. o.

(7)  HL L 41., 2002.2.13., 20. o.

(8)  HL L 9., 2003.1.15., 3. o.

(9)  HL L 345., 2002.12.19., 1. o. A 2004/66/EK tanácsi irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

(10)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

(11)  HL L 228., 1992.8.11., 1. o. A legutóbb a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.) módosított irányelv.

(12)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

---