# Den Europæiske Unions C 168E/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2013.168.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 168E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang14. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2013.168.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 168E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang14. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 13. til 15. december 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 110 E af 17.4.2012.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 13. december 2011 |
| 2013/C 168E/01 | Hindringer for handel og investeringEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (2011/2115(INI)) | 1 |
| | Onsdag den 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/02 | Fremtidig protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget MarokkoEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om den fremtidige protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (2011/2949(RSP)) | 8 |
| 2013/C 168E/03 | Finanskrisens følger for forsvarssektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (2011/2177(INI)) | 9 |
| 2013/C 168E/04 | Topmøde EU-RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om det kommende topmøde mellem EU og Rusland den 15. december 2011 og resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011 | 21 |
| 2013/C 168E/05 | Den europæiske naboskabspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik (2011/2157(INI)) | 26 |
| 2013/C 168E/06 | EU's terrorbekæmpelsespolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 EU's terrorbekæmpelsespolitik (2010/2311(INI) | 45 |
| | Torsdag den 15. december 2011 |
| 2013/C 168E/07 | Budgetkontrol med EU's finansielle bistand til AfghanistanEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan (2011/2014(INI)) | 55 |
| 2013/C 168E/08 | Situationen i SyrienEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen i Syrien | 65 |
| 2013/C 168E/09 | Udkast til resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design | 70 |
| 2013/C 168E/10 | Et fælles europæisk transportområdeEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (2011/2096(INI)) | 72 |
| 2013/C 168E/11 | Forholdene under frihedsberøvelse i EUEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forholdene under frihedsberøvelse i EU (2011/2897(RSP)) | 82 |
| 2013/C 168E/12 | Fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EUEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EU | 88 |
| 2013/C 168E/13 | EU-strategien for CentralasienEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen med hensyn til gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (2011/2008(INI)) | 91 |
| 2013/C 168E/14 | Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2011/2147(INI)) | 102 |
| 2013/C 168E/15 | Aserbajdsjan, især Rafig Tagi-sagenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Aserbajdsjan, især sagen vedrørende Rafig Tagi | 117 |
| 2013/C 168E/16 | Kvindernes situation i Afghanistan og PakistanEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om kvinders situation i Afghanistan og Pakistan | 119 |
| 2013/C 168E/17 | Tunesien: Zacharia Bouguira-sagenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Tunesien: sagen om Zacharia Bouguira | 126 |
| 2013/C 168E/18 | Fremme af en international pigedagEuropa-Parlamentets erklæring af 15. december 2011 om fremme af en international pigedag | 129 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 13. til 15. december 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 110 E af 17.4.2012.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 13. december 2011

2013/C 168E/01

Hindringer for handel og investeringEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (2011/2115(INI))

1

Onsdag den 14. december 2011

2013/C 168E/02

Fremtidig protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget MarokkoEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om den fremtidige protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (2011/2949(RSP))

8

2013/C 168E/03

Finanskrisens følger for forsvarssektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (2011/2177(INI))

9

2013/C 168E/04

Topmøde EU-RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om det kommende topmøde mellem EU og Rusland den 15. december 2011 og resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011

21

2013/C 168E/05

Den europæiske naboskabspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik (2011/2157(INI))

26

2013/C 168E/06

EU's terrorbekæmpelsespolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 EU's terrorbekæmpelsespolitik (2010/2311(INI)

45

Torsdag den 15. december 2011

2013/C 168E/07

Budgetkontrol med EU's finansielle bistand til AfghanistanEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan (2011/2014(INI))

55

2013/C 168E/08

Situationen i SyrienEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen i Syrien

65

2013/C 168E/09

Udkast til resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design

70

2013/C 168E/10

Et fælles europæisk transportområdeEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (2011/2096(INI))

72

2013/C 168E/11

Forholdene under frihedsberøvelse i EUEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forholdene under frihedsberøvelse i EU (2011/2897(RSP))

82

2013/C 168E/12

Fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EUEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EU

88

2013/C 168E/13

EU-strategien for CentralasienEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen med hensyn til gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (2011/2008(INI))

91

2013/C 168E/14

Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2011/2147(INI))

102

2013/C 168E/15

Aserbajdsjan, især Rafig Tagi-sagenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Aserbajdsjan, især sagen vedrørende Rafig Tagi

117

2013/C 168E/16

Kvindernes situation i Afghanistan og PakistanEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om kvinders situation i Afghanistan og Pakistan

119

2013/C 168E/17

Tunesien: Zacharia Bouguira-sagenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Tunesien: sagen om Zacharia Bouguira

126

2013/C 168E/18

Fremme af en international pigedagEuropa-Parlamentets erklæring af 15. december 2011 om fremme af en international pigedag

129

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/19 | Afgørelse om de stående udvalgs medlemstalEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om de stående udvalgs medlemstal (2011/2838(RSO)) | 130 |
| 2013/C 168E/20 | Afgørelse om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlingerEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2011/2839(RSO)) | 132 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. december 2011

2013/C 168E/19

Afgørelse om de stående udvalgs medlemstalEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om de stående udvalgs medlemstal (2011/2838(RSO))

130

2013/C 168E/20

Afgørelse om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlingerEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2011/2839(RSO))

132

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 13. december 2011 |
| 2013/C 168E/21 | Revision af den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektetEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet (KOM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI)) | 133 |
| BILAG I | 134 |
| BILAG II | 135 |
| 2013/C 168E/22 | Forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 - anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Spanien og ItalienEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (17632/2011 - C7-0442/2011 - 2011/2301(BUD)) | 135 |
| 2013/C 168E/23 | Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Spanien (jordskælvet i Lorca) og Italien (oversvømmelser i Veneto)Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0792 - C7-0424/2011 - 2011/2300(BUD)) | 137 |
| BILAG | 137 |
| 2013/C 168E/24 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-AltoAdige/Südtirol - Opførelse af bygninger, Italien)Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol Opførelse af bygninger - fra Italien) (KOM(2011)0480 - C7-0384/2011 - 2011/2279(BUD)) | 138 |
| BILAG | 140 |
| 2013/C 168E/25 | Ret til information under straffesager ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til information under straffesager (KOM(2010)0392 - C7-0189/2010 - 2010/0215(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0215Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ret til information under straffesager | 141 |
| 2013/C 168E/26 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Pinxten - BE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Karel Pinxten til medlem af Revisionsretten (C7-0349/2011 - 2011/0814(NLE)) | 141 |
| 2013/C 168E/27 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H. Otbo - DK)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Henrik Otbo til medlem af Revisionsretten (C7-0345/2011 - 2011/0810(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/28 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (J-F. Corona Ramón - ES)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Juan-Francisco Corona Ramón til medlem af Revisionsretten (C7-0343/2011 - 2011/0808(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/29 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V. Itälä - FI)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Ville Itälä til medlem af Revisionsretten (C7-0346/2011 - 2011/0811(NLE)) | 143 |
| 2013/C 168E/30 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Cardiff - IE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Kevin Cardiff til medlem af Revisionsretten (C7-0347/2011 - 2011/0812(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/31 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (P. Russo - IT)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Pietro Russo til medlem af Revisionsretten (C7-0348/2011 - 2011/0813(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/32 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V.Caldeira - PT)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Vítor Manuel da Silva Caldeira til medlem af Revisionsretten (C7-0344/2011 - 2011/0809(NLE)) | 145 |
| 2013/C 168E/33 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Hans Gustaf Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0342/2011 - 2011/0807(NLE)) | 146 |
| 2013/C 168E/34 | Europæisk beskyttelsesordre ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om europæisk beskyttelsesordre (15571/1/2011 - C7-0452/2011- 2010/0802(COD)) | 146 |
| BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING | 147 |
| 2013/C 168E/35 | Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (13036/3/2011 - C7-0451/2011 - 2007/0229(COD)) | 148 |
| 2013/C 168E/36 | Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (12607/2/2011 - C7-0370/2011 - 2009/0129(COD)) | 149 |
| 2013/C 168E/37 | Årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder (10765/1/2011 - C7-0323/2011 - 2009/0035(COD)) | 150 |
| P7_TC2-COD(2009)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder | 150 |
| 2013/C 168E/38 | Finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (KOM(2011)0481 - C7-0218/2011 - 2011/0209(COD)) | 151 |
| P7_TC1-COD(2011)0209Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet | 151 |
| | Onsdag den 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/39 | Et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (KOM(2011)0446 - C7-0208/2011 - 2011/0193(COD)) | 152 |
| P7_TC1-COD(2011)0193Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) | 152 |
| 2013/C 168E/40 | Frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum (KOM(2010)0490 - C7-0278/2010 - 2010/0254(COD)) | 153 |
| P7_TC1-COD(2010)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum | 153 |
| 2013/C 168E/41 | Anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004, hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler (KOM(2010)0597 - C7-0356/2010 - 2010/0298(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2010)0298Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004 hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i tekstilvaskemidler til husholdningsformål og maskinopvaskemidler til husholdningsformål | 154 |
| 2013/C 168E/42 | Fiskerimuligheder og finansiel modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen EF-Marokko ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11226/2011 - C7-0201/2011 - 2011/0139(NLE)) | 155 |
| 2013/C 168E/43 | Udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion: Benoît CoeuréEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE)) | 155 |
| | Torsdag den 15. december 2011 |
| 2013/C 168E/44 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault fra FrankrigEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault, Frankrig) (KOM(2011)0420 - C7-0193/2011 - 2011/2158(BUD)) | 157 |
| BILAG | 159 |
| 2013/C 168E/45 | Aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (omarbejdning) (KOM(2008)0229 - C6–0184/2008 - 2008/0090(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2008)0090Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om fastsættelse af de generelle principper og begrænsninger for retten til aktindsigt i dokumenterEuropa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens
  fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer [Ændring 1] | 160 |
| BILAG | 177 |
| 2013/C 168E/46 | Europæisk agentur for søfartssikkerhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (KOM(2010)0611 - C7-0343/2010 - 2010/0303(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2010)0303Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (
  1
  ) | 179 |
| 2013/C 168E/47 | Partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Usbekistan og bilateral handel med tekstilerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale (16384/2010 - C7-0097/2011 - 2010/0323(NLE)) | 195 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 13. december 2011

2013/C 168E/21

Revision af den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektetEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet (KOM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI))

133

BILAG I

134

BILAG II

135

2013/C 168E/22

Forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 - anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Spanien og ItalienEuropa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (17632/2011 - C7-0442/2011 - 2011/2301(BUD))

135

2013/C 168E/23

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Spanien (jordskælvet i Lorca) og Italien (oversvømmelser i Veneto)Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0792 - C7-0424/2011 - 2011/2300(BUD))

137

BILAG

137

2013/C 168E/24

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-AltoAdige/Südtirol - Opførelse af bygninger, Italien)Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol Opførelse af bygninger - fra Italien) (KOM(2011)0480 - C7-0384/2011 - 2011/2279(BUD))

138

BILAG

140

2013/C 168E/25

Ret til information under straffesager ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til information under straffesager (KOM(2010)0392 - C7-0189/2010 - 2010/0215(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0215Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ret til information under straffesager

141

2013/C 168E/26

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Pinxten - BE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Karel Pinxten til medlem af Revisionsretten (C7-0349/2011 - 2011/0814(NLE))

141

2013/C 168E/27

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H. Otbo - DK)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Henrik Otbo til medlem af Revisionsretten (C7-0345/2011 - 2011/0810(NLE))

142

2013/C 168E/28

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (J-F. Corona Ramón - ES)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Juan-Francisco Corona Ramón til medlem af Revisionsretten (C7-0343/2011 - 2011/0808(NLE))

142

2013/C 168E/29

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V. Itälä - FI)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Ville Itälä til medlem af Revisionsretten (C7-0346/2011 - 2011/0811(NLE))

143

2013/C 168E/30

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Cardiff - IE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Kevin Cardiff til medlem af Revisionsretten (C7-0347/2011 - 2011/0812(NLE))

144

2013/C 168E/31

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (P. Russo - IT)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Pietro Russo til medlem af Revisionsretten (C7-0348/2011 - 2011/0813(NLE))

144

2013/C 168E/32

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V.Caldeira - PT)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Vítor Manuel da Silva Caldeira til medlem af Revisionsretten (C7-0344/2011 - 2011/0809(NLE))

145

2013/C 168E/33

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SE)Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Hans Gustaf Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0342/2011 - 2011/0807(NLE))

146

2013/C 168E/34

Europæisk beskyttelsesordre ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om europæisk beskyttelsesordre (15571/1/2011 - C7-0452/2011- 2010/0802(COD))

146

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

147

2013/C 168E/35

Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (13036/3/2011 - C7-0451/2011 - 2007/0229(COD))

148

2013/C 168E/36

Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (12607/2/2011 - C7-0370/2011 - 2009/0129(COD))

149

2013/C 168E/37

Årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder (10765/1/2011 - C7-0323/2011 - 2009/0035(COD))

150

P7_TC2-COD(2009)0035Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder

150

2013/C 168E/38

Finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (KOM(2011)0481 - C7-0218/2011 - 2011/0209(COD))

151

P7_TC1-COD(2011)0209Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet

151

Onsdag den 14. december 2011

2013/C 168E/39

Et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (KOM(2011)0446 - C7-0208/2011 - 2011/0193(COD))

152

P7_TC1-COD(2011)0193Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa)

152

2013/C 168E/40

Frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum (KOM(2010)0490 - C7-0278/2010 - 2010/0254(COD))

153

P7_TC1-COD(2010)0254Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum

153

2013/C 168E/41

Anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004, hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler (KOM(2010)0597 - C7-0356/2010 - 2010/0298(COD))

154

P7_TC1-COD(2010)0298Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004 hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i tekstilvaskemidler til husholdningsformål og maskinopvaskemidler til husholdningsformål

154

2013/C 168E/42

Fiskerimuligheder og finansiel modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen EF-Marokko ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11226/2011 - C7-0201/2011 - 2011/0139(NLE))

155

2013/C 168E/43

Udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion: Benoît CoeuréEuropa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

155

Torsdag den 15. december 2011

2013/C 168E/44

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault fra FrankrigEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault, Frankrig) (KOM(2011)0420 - C7-0193/2011 - 2011/2158(BUD))

157

BILAG

159

2013/C 168E/45

Aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (omarbejdning) (KOM(2008)0229 - C6–0184/2008 - 2008/0090(COD))

159

P7_TC1-COD(2008)0090Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om fastsættelse af de generelle principper og begrænsninger for retten til aktindsigt i dokumenterEuropa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens
  fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer [Ændring 1]

fastsættelse af de generelle principper og begrænsninger for retten til

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens

fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer

160

BILAG

177

2013/C 168E/46

Europæisk agentur for søfartssikkerhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (KOM(2010)0611 - C7-0343/2010 - 2010/0303(COD))

178

P7_TC1-COD(2010)0303Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (
  1
  )

1

179

2013/C 168E/47

Partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Usbekistan og bilateral handel med tekstilerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale (16384/2010 - C7-0097/2011 - 2010/0323(NLE))

195

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 13. til 15. december 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 110 E af 17.4.2012. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 13. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/1

---

Tirsdag den 13. december 2011Hindringer for handel og investering

P7_TA(2011)0565

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om hindringer for handel og investering (2011/2115(INI))

2013/C 168 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til aftalen om tekniske handelshindringer, som blev indgået i 1994 som led i WTO-forhandlingerne under Uruguay-runden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om tekniske handelshindringer, som blev indgået i 1994 som led i WTO-forhandlingerne under Uruguay-runden (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (2) (handelshindringsforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (2) (handelshindringsforordningen),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, især beslutning af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (3), beslutning af 1. juni 2006 om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (4), beslutning af 28. september 2006 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (5), beslutning af 12. oktober 2006 om de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Mercosur med henblik på indgåelsen af en interregional associeringsaftale (6), beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (7), beslutning af 19. juni 2007 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Rusland (8), beslutning af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (9), beslutning af 24. april 2008 om "Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation" (10), beslutning af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (11), beslutning af 26. marts 2009 om frihandelsaftale mellem EU og Indien (12), beslutning af 21. oktober 2010 om EU's handelsforbindelser med Latinamerika (13), beslutning af 17. februar 2011 om frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea (14), beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (15) og til sin holdning af 10. maj 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af overgangsordninger for bilaterale investeringsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (16) samt beslutning af 11. maj 2011 om den aktuelle situation i forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Indien (17), beslutning af 11. maj 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Japan (18), beslutning af 8. juni 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Canada (19), beslutning af 13. september 2011 om en effektiv råvarestrategi for Europa (20), beslutning af 27. september 2011 om den nye handelspolitik for Europa inden for rammerne af Europa 2020-strategien (21) og beslutning af 25. oktober 2011 om modernisering af offentlige indkøb (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, især beslutning af 13. oktober 2005 om perspektiverne for de handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina (3), beslutning af 1. juni 2006 om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (4), beslutning af 28. september 2006 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Indien (5), beslutning af 12. oktober 2006 om de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Mercosur med henblik på indgåelsen af en interregional associeringsaftale (6), beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (7), beslutning af 19. juni 2007 om EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Rusland (8), beslutning af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (9), beslutning af 24. april 2008 om "Mod en reformeret Verdenshandelsorganisation" (10), beslutning af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (11), beslutning af 26. marts 2009 om frihandelsaftale mellem EU og Indien (12), beslutning af 21. oktober 2010 om EU's handelsforbindelser med Latinamerika (13), beslutning af 17. februar 2011 om frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Korea (14), beslutning af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (15) og til sin holdning af 10. maj 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af overgangsordninger for bilaterale investeringsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (16) samt beslutning af 11. maj 2011 om den aktuelle situation i forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Indien (17), beslutning af 11. maj 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Japan (18), beslutning af 8. juni 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Canada (19), beslutning af 13. september 2011 om en effektiv råvarestrategi for Europa (20), beslutning af 27. september 2011 om den nye handelspolitik for Europa inden for rammerne af Europa 2020-strategien (21) og beslutning af 25. oktober 2011 om modernisering af offentlige indkøb (22),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Det globale Europa-I konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Det globale Europa-I konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse" (KOM(2006)0567),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Handel, vækst og verdensanliggender - Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Handel, vækst og verdensanliggender - Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd med titlen "Handels- og investeringshindringer - rapport 2011 - Engagering af vores strategiske økonomiske partnere i forbedret markedsadgang: Prioritering af indsats for nedbrydelse af handelshindringer" (KOM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd med titlen "Handels- og investeringshindringer - rapport 2011 - Engagering af vores strategiske økonomiske partnere i forbedret markedsadgang: Prioritering af indsats for nedbrydelse af handelshindringer" (KOM(2011)0114),

| — | der henviser til rapporten fra Copenhagen Economics med titlen "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", som blev offentliggjort den 30. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Copenhagen Economics med titlen "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan", som blev offentliggjort den 30. november 2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0365/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0365/2011),

| A. | der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, som blev etableret inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO), er den mest passende ramme til at regulere og fremme åben og fair handel og til at sikre udviklingen af fair og retfærdige globale handelsregler; der henviser til, at der stadig er behov for at reformere WTO for at gøre den mere demokratisk og effektiv og afklare dens forbindelser med andre vigtige internationale organisationer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, som blev etableret inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO), er den mest passende ramme til at regulere og fremme åben og fair handel og til at sikre udviklingen af fair og retfærdige globale handelsregler; der henviser til, at der stadig er behov for at reformere WTO for at gøre den mere demokratisk og effektiv og afklare dens forbindelser med andre vigtige internationale organisationer;

| B. | der henviser til, at EU fortsat bør prioritere opnåelsen af et afbalanceret resultat af Doha-udviklingsdagsordenen (DDA), som kan være med til at sikre integrationen af udviklingslandenes - i særdeleshed de mindst udviklede landes - i det internationale handelssystem og bidrage til oprettelse og håndhævelse af mere fair og retfærdige multilaterale handelsregler blandt alle medlemmerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU fortsat bør prioritere opnåelsen af et afbalanceret resultat af Doha-udviklingsdagsordenen (DDA), som kan være med til at sikre integrationen af udviklingslandenes - i særdeleshed de mindst udviklede landes - i det internationale handelssystem og bidrage til oprettelse og håndhævelse af mere fair og retfærdige multilaterale handelsregler blandt alle medlemmerne;

| C. | der henviser til, at WTO’s statistiker for den internationale handel for perioden 2000-2009 viser en betydelig stigning i samhandelen for de regioner, der har åbnet deres markeder ved at fjerne handelshindringerne eller reducere dem betydeligt (23); men at en fælles ILO-WTO-rapport har vist, at under finanskrisen har nogle lande - både de industrialiserede og udviklingslande - som var mere åbne for handel, oplevet flere bratte ændringer i udenrigshandlen, og at disse bratte ændringer i disse lande førte til betydelige tab af arbejdspladser (24); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at WTO’s statistiker for den internationale handel for perioden 2000-2009 viser en betydelig stigning i samhandelen for de regioner, der har åbnet deres markeder ved at fjerne handelshindringerne eller reducere dem betydeligt (23); men at en fælles ILO-WTO-rapport har vist, at under finanskrisen har nogle lande - både de industrialiserede og udviklingslande - som var mere åbne for handel, oplevet flere bratte ændringer i udenrigshandlen, og at disse bratte ændringer i disse lande førte til betydelige tab af arbejdspladser (24);

| D. | der henviser til, at Kommissionens rapport fra 2011 om handels- og investeringshindringer opregner nogle eksempler, hvor EU’s markedsadgang til forskellige lande i verden, herunder industrialiserede lande og vigtige nye økonomier og WTO-medlemmer, i højere grad bliver begrænset af andre ikke-toldmæssige hindringer end told, som i vidt omfang bliver ophævet i takt med globaliseringen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionens rapport fra 2011 om handels- og investeringshindringer opregner nogle eksempler, hvor EU’s markedsadgang til forskellige lande i verden, herunder industrialiserede lande og vigtige nye økonomier og WTO-medlemmer, i højere grad bliver begrænset af andre ikke-toldmæssige hindringer end told, som i vidt omfang bliver ophævet i takt med globaliseringen;

| E. | der henviser til, at offentlige indkøbsprocedurer i EU's strategiske partnerlande har tendens til at være lukkede for udenlandske deltagere og stadig er relativt upåvirkede af internationale forpligtelser, mens EU er langt mere åben end andre lande i denne henseende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at offentlige indkøbsprocedurer i EU's strategiske partnerlande har tendens til at være lukkede for udenlandske deltagere og stadig er relativt upåvirkede af internationale forpligtelser, mens EU er langt mere åben end andre lande i denne henseende;

| F. | der henviser til, at producenter fra EU har haft langvarige problemer med at registrere og forsvare deres geografiske betegnelser i USA, og at USA truer en række europæiske vinbetegnelser som "halvgeneriske" (f.eks. "Champagne") uden hensyn til den mulige skade på de pågældende geografiske betegnelsers omdømme og markedsandel; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at producenter fra EU har haft langvarige problemer med at registrere og forsvare deres geografiske betegnelser i USA, og at USA truer en række europæiske vinbetegnelser som "halvgeneriske" (f.eks. "Champagne") uden hensyn til den mulige skade på de pågældende geografiske betegnelsers omdømme og markedsandel;

| G. | der henviser til de vanskeligheder, som europæiske producenter har med at komme ind på det japanske marked, navnlig automobil-, luftfart- og luftfarttekniksektoren og navnlig i forbindelse med offentlige indkøb; der henviser til, at disse vanskeligheder på det japanske bilmarked hovedsagelig skyldes Japans langsomme vedtagelse af relevante internationale standarder (Japan har desværre kun vedtaget 40 ud af de 127 FN/ECE-regulativer i henhold til overenskomsten fra 1958); der imidlertid erkender, at disse kun vedrører 30 af de 47, der vedrører personbiler (M1), og at den japanske markedssektor er den mest relevante for europæiske producenter, og at det langsomme tempo for Japans vedtagelse af internationale normer begrænser fordelene ved bestemmelserne om gensidig anerkendelse i FN/ECE-overenskomsten fra 1958; der henviser til, at regelreformdialogen mellem EU og Japan, der blev indledt i 1994, endnu ikke har ført til fremskridt af betydning i forbindelse med harmonisering eller gensidig anerkendelse af forordninger, der viser, navnlig på baggrund af de nuværende økonomiske forhold betydningen af at tage fat på og fjerne unødvendige ikke-toldmæssige hindringer, eventuelt ved at indlede forhandlinger om en AØI/frihandelsaftale mellem EU og Japan, forudsat at screeningen viser, at de nødvendige betingelser som f.eks. men ikke begrænset til de ovennævnte, inklusive de 17 M1-spørgsmål opfyldes, og bemærker, at Japans testcyklus til måling af emissioner og brændstoføkonomi på lette køretøjer gør det mindre sandsynligt, at europæiske køretøjer kan opfylde betingelserne for at nyde godt af de japanske skatteincitamenter baseret på miljøpræstationer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til de vanskeligheder, som europæiske producenter har med at komme ind på det japanske marked, navnlig automobil-, luftfart- og luftfarttekniksektoren og navnlig i forbindelse med offentlige indkøb; der henviser til, at disse vanskeligheder på det japanske bilmarked hovedsagelig skyldes Japans langsomme vedtagelse af relevante internationale standarder (Japan har desværre kun vedtaget 40 ud af de 127 FN/ECE-regulativer i henhold til overenskomsten fra 1958); der imidlertid erkender, at disse kun vedrører 30 af de 47, der vedrører personbiler (M1), og at den japanske markedssektor er den mest relevante for europæiske producenter, og at det langsomme tempo for Japans vedtagelse af internationale normer begrænser fordelene ved bestemmelserne om gensidig anerkendelse i FN/ECE-overenskomsten fra 1958; der henviser til, at regelreformdialogen mellem EU og Japan, der blev indledt i 1994, endnu ikke har ført til fremskridt af betydning i forbindelse med harmonisering eller gensidig anerkendelse af forordninger, der viser, navnlig på baggrund af de nuværende økonomiske forhold betydningen af at tage fat på og fjerne unødvendige ikke-toldmæssige hindringer, eventuelt ved at indlede forhandlinger om en AØI/frihandelsaftale mellem EU og Japan, forudsat at screeningen viser, at de nødvendige betingelser som f.eks. men ikke begrænset til de ovennævnte, inklusive de 17 M1-spørgsmål opfyldes, og bemærker, at Japans testcyklus til måling af emissioner og brændstoføkonomi på lette køretøjer gør det mindre sandsynligt, at europæiske køretøjer kan opfylde betingelserne for at nyde godt af de japanske skatteincitamenter baseret på miljøpræstationer;

| H. | der henviser til, at Ruslands forhøjelse af eksportafgifterne på kobber fra 0 % til 10 % og på nikkel fra 5 % til 10 % siden december 2010, samt de høje eksportafgifter på tømmer, har ført til eksportrestriktioner for råvarer, der er meget vigtige for dele af den europæiske industri, navnlig stålsektoren (25) og skovbrugsindustrien; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Ruslands forhøjelse af eksportafgifterne på kobber fra 0 % til 10 % og på nikkel fra 5 % til 10 % siden december 2010, samt de høje eksportafgifter på tømmer, har ført til eksportrestriktioner for råvarer, der er meget vigtige for dele af den europæiske industri, navnlig stålsektoren (25) og skovbrugsindustrien;

| I. | der henviser til, at initiativet til sikring af gennemsigtighed inden for råstofudvinding bør være et effektivt redskab til sikring af gennemsigtighed og bekæmpelse af spekulation på råvaremarkeder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at initiativet til sikring af gennemsigtighed inden for råstofudvinding bør være et effektivt redskab til sikring af gennemsigtighed og bekæmpelse af spekulation på råvaremarkeder;

| J. | der henviser til, at antallet af ikke-toldmæssige hindringer i Kina har været stigende i de senere år, og at de kan begrænse virksomheders udvikling, navnlig små og mellemstore virksomheders udvikling på kinesisk territorium; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af ikke-toldmæssige hindringer i Kina har været stigende i de senere år, og at de kan begrænse virksomheders udvikling, navnlig små og mellemstore virksomheders udvikling på kinesisk territorium;

| K. | der henviser til, at det i over et år næsten har været umuligt at få registreret europæiske kosmetiske midler i Kina, navnlig i forbindelse med dem, der indeholder nye ingredienser, fordi der i Kina hverken har været en ordentlig juridisk definition heraf eller klare retningslinjer for selve proceduren (26); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i over et år næsten har været umuligt at få registreret europæiske kosmetiske midler i Kina, navnlig i forbindelse med dem, der indeholder nye ingredienser, fordi der i Kina hverken har været en ordentlig juridisk definition heraf eller klare retningslinjer for selve proceduren (26);

| L. | der henviser til, at der siden slutningen af 2010 er opstået bekymringer over anbefalingerne fra Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) om en "Telecom Equipment Manufacturing Policy", der vil give præferenceadgang til markedet for indenlandsk fremstillede produkter/teleudstyr, primært ved hjælp af subsidier og specifikke skattemæssige foranstaltninger og foranstaltninger i relation til offentlige indkøb (27); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der siden slutningen af 2010 er opstået bekymringer over anbefalingerne fra Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) om en "Telecom Equipment Manufacturing Policy", der vil give præferenceadgang til markedet for indenlandsk fremstillede produkter/teleudstyr, primært ved hjælp af subsidier og specifikke skattemæssige foranstaltninger og foranstaltninger i relation til offentlige indkøb (27);

| M. | der henviser til, at Brasilien og Argentina jævnligt vedtager toldmæssige og ikke-toldmæssige foranstaltninger, der påvirker europæiske virksomheder negativt, selv om de begge er involveret, som medlemmer af Mercosur, i forhandlinger af frihandelsaftaler med EU; der endvidere henviser til, at EU-virksomheder, der forsøger at komme ind på det brasilianske marked, beretter om mangler med hensyn til beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og et betydeligt efterslæb med hensyn til registreringen af patent- og varemærkeansøgninger, der berører forskellige varer, herunder yderligere diskriminerende krav til lægemidler; der henviser til, at både forsinkelsen med Brasiliens ratifikation af Madridprotokollen og den manglende tiltrædelse af internettraktaterne fra Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) påvirker den effektive beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i landet, og at sanktionerne ikke er tilstrækkeligt afskrækkende til at bekæmpe krænkelser af intellektuel ejendomsret; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Brasilien og Argentina jævnligt vedtager toldmæssige og ikke-toldmæssige foranstaltninger, der påvirker europæiske virksomheder negativt, selv om de begge er involveret, som medlemmer af Mercosur, i forhandlinger af frihandelsaftaler med EU; der endvidere henviser til, at EU-virksomheder, der forsøger at komme ind på det brasilianske marked, beretter om mangler med hensyn til beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og et betydeligt efterslæb med hensyn til registreringen af patent- og varemærkeansøgninger, der berører forskellige varer, herunder yderligere diskriminerende krav til lægemidler; der henviser til, at både forsinkelsen med Brasiliens ratifikation af Madridprotokollen og den manglende tiltrædelse af internettraktaterne fra Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) påvirker den effektive beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i landet, og at sanktionerne ikke er tilstrækkeligt afskrækkende til at bekæmpe krænkelser af intellektuel ejendomsret;

| N. | der henviser til, at EU-eksportører støder på mange former for restriktioner på andre markeder, f.eks. Vietnams begrænsede antal indgangssteder og et krav om yderligere dokumentation i forbindelse med import af vin og spiritus, kosmetik og mobiltelefoner (28), og Ukraines byrdefulde toldværdiansættelse, vilkårlige reklassificering af produkter og forhøjede moms på landbrugsfødevarer, vin og spiritus, tøj og maskiner; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU-eksportører støder på mange former for restriktioner på andre markeder, f.eks. Vietnams begrænsede antal indgangssteder og et krav om yderligere dokumentation i forbindelse med import af vin og spiritus, kosmetik og mobiltelefoner (28), og Ukraines byrdefulde toldværdiansættelse, vilkårlige reklassificering af produkter og forhøjede moms på landbrugsfødevarer, vin og spiritus, tøj og maskiner;

| O. | der henviser til, at området rene og vedvarende energiteknologier i stigende grad underlægges ikke-toldmæssige hindringer såsom lokale krav om indhold, forskelsbehandling i forbindelse med offentlige indkøb, begunstigelse af nationale statsejede virksomheder, begrænsning af ikkenationale ansattes bevægelser, krav om lokal sourcing og lokalt ejerskab osv. i lande såsom Kina, Indien, Ukraine, Brasilien og Nigeria; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at området rene og vedvarende energiteknologier i stigende grad underlægges ikke-toldmæssige hindringer såsom lokale krav om indhold, forskelsbehandling i forbindelse med offentlige indkøb, begunstigelse af nationale statsejede virksomheder, begrænsning af ikkenationale ansattes bevægelser, krav om lokal sourcing og lokalt ejerskab osv. i lande såsom Kina, Indien, Ukraine, Brasilien og Nigeria;

| P. | der henviser til, at EU om nødvendigt aktivt bør forsvare sine industrier mod, at handelspartnerne tilsidesætter vedtagne regler, WTO-standarder og principper, med alle midler, herunder multilaterale og bilaterale tvistbilæggelsesordninger og handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der er forenelige med WTO-reglerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU om nødvendigt aktivt bør forsvare sine industrier mod, at handelspartnerne tilsidesætter vedtagne regler, WTO-standarder og principper, med alle midler, herunder multilaterale og bilaterale tvistbilæggelsesordninger og handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der er forenelige med WTO-reglerne;

| Q. | der henviser til, at europæiske og udenlandske selskaber i henhold til EU-lovgivningen kan byde på offentlige europæiske kontrakter uden diskriminering, og der henviser til, at EU's partnere skal gøre deres yderste for at give europæiske virksomheder gensidig tilladelse til at byde på offentlige kontrakter i tredjelande på fair og retfærdige vilkår; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at europæiske og udenlandske selskaber i henhold til EU-lovgivningen kan byde på offentlige europæiske kontrakter uden diskriminering, og der henviser til, at EU's partnere skal gøre deres yderste for at give europæiske virksomheder gensidig tilladelse til at byde på offentlige kontrakter i tredjelande på fair og retfærdige vilkår;

| 1. | mener, at fjernelse og reduktion af uberettigede ikke-toldmæssige hindringer og andre lovgivningsmæssige hindringer, som anvendes af EU's vigtigste strategiske partnerlande, gennem reguleringsdialog bør være en af de vigtigste prioriteter i EU's nye handelspolitik inden for rammerne af Europa 2020-strategien; anser alle hindringer, der er resultatet af usammenhængende gennemførelse af bilaterale, plurilaterale og multilaterale handelsregler, for uberettigede; understreger imidlertid, at reguleringsdialogen bør respektere alle staters ret til at forbedre menneskerettigheder, miljøregler, sociale regler og folkesundhed; |
| --- | --- |

1.

mener, at fjernelse og reduktion af uberettigede ikke-toldmæssige hindringer og andre lovgivningsmæssige hindringer, som anvendes af EU's vigtigste strategiske partnerlande, gennem reguleringsdialog bør være en af de vigtigste prioriteter i EU's nye handelspolitik inden for rammerne af Europa 2020-strategien; anser alle hindringer, der er resultatet af usammenhængende gennemførelse af bilaterale, plurilaterale og multilaterale handelsregler, for uberettigede; understreger imidlertid, at reguleringsdialogen bør respektere alle staters ret til at forbedre menneskerettigheder, miljøregler, sociale regler og folkesundhed;

| 2. | opfordrer Kommissionen til systematisk at tage fat på de meget forskellige, teknisk komplicerede og politisk følsomme ikke-toldmæssige hindringer som led i en helhedsstrategi, der bl.a. omfatter øget dialog om lovgivning, i forhold til alle EU’s handelspartnere, navnlig dem af strategisk betydning; mener navnlig, at de udvalg, som behandler gennemførelsen af bilaterale handelsaftaler, de relevante udvalg i WTO og de standardfastsættende agenturer i FN er relevante fora til drøftelse af disse lovændringer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til systematisk at tage fat på de meget forskellige, teknisk komplicerede og politisk følsomme ikke-toldmæssige hindringer som led i en helhedsstrategi, der bl.a. omfatter øget dialog om lovgivning, i forhold til alle EU’s handelspartnere, navnlig dem af strategisk betydning; mener navnlig, at de udvalg, som behandler gennemførelsen af bilaterale handelsaftaler, de relevante udvalg i WTO og de standardfastsættende agenturer i FN er relevante fora til drøftelse af disse lovændringer;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at skelne skarpt mellem de ikke-toldmæssige hindringer, der medfører urimelig konkurrenceforvridning, og dem, der afspejler legitime mål for offentlig politik, navnlig i forbindelse med folkesundhed og beskyttelse af miljøet; understreger f.eks., at de europæiske love om gmo'er og sundheds- og plantesundhedsrelaterede regler, der påvirker landbruget, ikke kan anses for uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, men tværtimod bør forsvares på den internationale handelsscene; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at skelne skarpt mellem de ikke-toldmæssige hindringer, der medfører urimelig konkurrenceforvridning, og dem, der afspejler legitime mål for offentlig politik, navnlig i forbindelse med folkesundhed og beskyttelse af miljøet; understreger f.eks., at de europæiske love om gmo'er og sundheds- og plantesundhedsrelaterede regler, der påvirker landbruget, ikke kan anses for uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, men tværtimod bør forsvares på den internationale handelsscene;

| 4. | understreger, at de strukturerede dialoger om lovgivning, der er forudset i bilaterale frihandelsaftaler, fuldt ud skal respektere den demokratiske proces for vedtagelse af standarder, både i EU og hos dets handelspartnere; |
| --- | --- |

4.

understreger, at de strukturerede dialoger om lovgivning, der er forudset i bilaterale frihandelsaftaler, fuldt ud skal respektere den demokratiske proces for vedtagelse af standarder, både i EU og hos dets handelspartnere;

| 5. | insisterer på, at håndtering af ikke-toldmæssige handelshindringer er en opgave på tværs af tjenestegrenene, der involverer forskellige generaldirektorater i Kommissionen, og skal betragtes som en prioritet på Kommissionens lovgivningsmæssige tilslutningsdagsorden, navnlig gennem en harmonisering af de tekniske regler på grundlag af internationale standarder; |
| --- | --- |

5.

insisterer på, at håndtering af ikke-toldmæssige handelshindringer er en opgave på tværs af tjenestegrenene, der involverer forskellige generaldirektorater i Kommissionen, og skal betragtes som en prioritet på Kommissionens lovgivningsmæssige tilslutningsdagsorden, navnlig gennem en harmonisering af de tekniske regler på grundlag af internationale standarder;

| 6. | anmoder Kommissionen om systematisk at anvende relevante kanaler i dens samarbejde med ligesindede partnere til at håndtere ikke-toldmæssige hindringer og lovgivningsmæssige hindringer i tredjelande med henblik på at udvikle fælles strategier for fjernelse af disse hindringer; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om systematisk at anvende relevante kanaler i dens samarbejde med ligesindede partnere til at håndtere ikke-toldmæssige hindringer og lovgivningsmæssige hindringer i tredjelande med henblik på at udvikle fælles strategier for fjernelse af disse hindringer;

| 7. | mener, at vedholdende krav om gensidighed i markedsadgang for industrialiserede lande og vækstlande bør være en integreret del af EU's handelsstrategi på linje med fjernelse eller reduktion af ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

7.

mener, at vedholdende krav om gensidighed i markedsadgang for industrialiserede lande og vækstlande bør være en integreret del af EU's handelsstrategi på linje med fjernelse eller reduktion af ikke-toldmæssige hindringer;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at tage disse omfattende og vedvarende problemer op i alle plurilaterale og bilaterale handelsaftaler, især frihandelsaftaler, og sikre, at ikke-toldmæssige hindringer får mindst lige så meget opmærksomhed, som der i øjeblikket gives til toldafvikling i alle passende lovgivningsmæssige fora, især i dens handelsforhandlinger med industrialiserede lande og vækstøkonomier; understreger, at der inden for samarbejde med udviklingslande, navnlig med de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater (SIDS) skal lægges vægt på hjælp til handel og teknisk og finansiel bistand for at hjælpe disse lande med at forbedre deres lovgivningsmæssige rammer, samtidig med at der tages hensyn til deres specifikke behov, hvad angår udvikling af deres interne markeder og beskyttelse af deres spirende industrier og deres landbrugsstrukturer, der i mange tilfælde er sårbare; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at tage disse omfattende og vedvarende problemer op i alle plurilaterale og bilaterale handelsaftaler, især frihandelsaftaler, og sikre, at ikke-toldmæssige hindringer får mindst lige så meget opmærksomhed, som der i øjeblikket gives til toldafvikling i alle passende lovgivningsmæssige fora, især i dens handelsforhandlinger med industrialiserede lande og vækstøkonomier; understreger, at der inden for samarbejde med udviklingslande, navnlig med de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater (SIDS) skal lægges vægt på hjælp til handel og teknisk og finansiel bistand for at hjælpe disse lande med at forbedre deres lovgivningsmæssige rammer, samtidig med at der tages hensyn til deres specifikke behov, hvad angår udvikling af deres interne markeder og beskyttelse af deres spirende industrier og deres landbrugsstrukturer, der i mange tilfælde er sårbare;

| 9. | mener, at Europa-Parlamentet i fremtiden bør fokusere mere på, hvordan uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, navnlig uberettigede ikke-toldmæssige hindringer er blevet håndteret, når handelsaftaler for at sikre europæiske eksportører og investorer, navnlig SMV'er, adgang til tredjelandes markeder vurderes, samtidig med at behovet for særlig differentieret behandling af udviklingslande respekteres, som det er foreskrevet i WTO-reglerne; |
| --- | --- |

9.

mener, at Europa-Parlamentet i fremtiden bør fokusere mere på, hvordan uberettigede ikke-toldmæssige hindringer, navnlig uberettigede ikke-toldmæssige hindringer er blevet håndteret, når handelsaftaler for at sikre europæiske eksportører og investorer, navnlig SMV'er, adgang til tredjelandes markeder vurderes, samtidig med at behovet for særlig differentieret behandling af udviklingslande respekteres, som det er foreskrevet i WTO-reglerne;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at vedligeholde en ajourført oversigt over vigtige hindringer for EU's eksportører og investorer på vigtige tredjelandes markeder, særligt partnere med frihandelsaftaler, inklusive antallet og karakteren af medlemsstaternes og virksomhedernes bekymringer som et værktøj til vurdering af situationen i tredjelandene; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at vedligeholde en ajourført oversigt over vigtige hindringer for EU's eksportører og investorer på vigtige tredjelandes markeder, særligt partnere med frihandelsaftaler, inklusive antallet og karakteren af medlemsstaternes og virksomhedernes bekymringer som et værktøj til vurdering af situationen i tredjelandene;

| 11. | minder Kommissionen om, at europæisk politik vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder over for udviklingslande bør forblive inden for TRIPS-aftalens forpligtelser og fuldt ud respektere Dohaerklæringen fra 2001 om TRIPS-aftalen og Folkesundhed, særligt inden for generiske lægemidler og folkesundhed, så der er råderum i politikken om udviklingslande til at håndtere samfundets interesser; |
| --- | --- |

11.

minder Kommissionen om, at europæisk politik vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder over for udviklingslande bør forblive inden for TRIPS-aftalens forpligtelser og fuldt ud respektere Dohaerklæringen fra 2001 om TRIPS-aftalen og Folkesundhed, særligt inden for generiske lægemidler og folkesundhed, så der er råderum i politikken om udviklingslande til at håndtere samfundets interesser;

| 12. | er af den opfattelse, at selv om der på nuværende tidspunkt ikke kan påvises nogen direkte forbindelse mellem specifikke ikke-toldmæssige hindringer og andre lovgivningsmæssige hindringer, som EU-virksomheder står over for, når de forsøger at få adgang til udenlandske markeder, på den ene side og det nuværende tab af arbejdspladser i EU-medlemsstaterne på den anden side, at Kommissionen, i samråd med andre relevante internationale organisationer, bør undersøge, om der er en sammenhæng mellem specifikke ikke-toldmæssige hindringer i EU og tredjelande og den nuværende skabelse eller det nuværende tab af arbejdspladser i EU; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, at selv om der på nuværende tidspunkt ikke kan påvises nogen direkte forbindelse mellem specifikke ikke-toldmæssige hindringer og andre lovgivningsmæssige hindringer, som EU-virksomheder står over for, når de forsøger at få adgang til udenlandske markeder, på den ene side og det nuværende tab af arbejdspladser i EU-medlemsstaterne på den anden side, at Kommissionen, i samråd med andre relevante internationale organisationer, bør undersøge, om der er en sammenhæng mellem specifikke ikke-toldmæssige hindringer i EU og tredjelande og den nuværende skabelse eller det nuværende tab af arbejdspladser i EU;

| 13. | påpeger, at Kommissionen bør undersøge muligheden af at udvikle og etablere en varslingsmekanisme for at identificere uberettigede ikke-toldmæssige hindringer og styrke sine eksisterende analytiske værktøjer til en kvalitativ evaluering heraf og en klarere definition af ikke-toldmæssige hindringer; foreslår, at denne mekanisme skal virke gennem EU's delegationer, som er etableret i tredjelande, i samarbejde med de organer, der allerede er nedsat af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at Kommissionen bør undersøge muligheden af at udvikle og etablere en varslingsmekanisme for at identificere uberettigede ikke-toldmæssige hindringer og styrke sine eksisterende analytiske værktøjer til en kvalitativ evaluering heraf og en klarere definition af ikke-toldmæssige hindringer; foreslår, at denne mekanisme skal virke gennem EU's delegationer, som er etableret i tredjelande, i samarbejde med de organer, der allerede er nedsat af medlemsstaterne;

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre det internationale lovgivningssamarbejde, herunder i multilaterale fora, og konvergensen i de lovgivningsmæssige krav på grundlag af internationale standarder og om muligt indgå i lovgivningsdialog for at tage fat på nuværende eller potentielle fremtidige handelshindringer med henblik på at begrænse tvister og dermed forbundne handelsomkostninger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre det internationale lovgivningssamarbejde, herunder i multilaterale fora, og konvergensen i de lovgivningsmæssige krav på grundlag af internationale standarder og om muligt indgå i lovgivningsdialog for at tage fat på nuværende eller potentielle fremtidige handelshindringer med henblik på at begrænse tvister og dermed forbundne handelsomkostninger;

| 15. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme blandt parterne til aftalen om offentlige indkøb, offentlig indkøbsdisciplin baseret på internationale standarder som udviklet i aftalen om offentlige indkøb og til at anvende eller udvide eksisterende lovgivningsdialoger for at styrke samarbejdet om de lovgivningsmæssige rammer og omstruktureringen, og hvor det er nødvendigt, fjernelse af eksisterende direkte og indirekte diskriminerende praksis i EU's forbindelser med dens industrialiserede partnerlande; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme blandt parterne til aftalen om offentlige indkøb, offentlig indkøbsdisciplin baseret på internationale standarder som udviklet i aftalen om offentlige indkøb og til at anvende eller udvide eksisterende lovgivningsdialoger for at styrke samarbejdet om de lovgivningsmæssige rammer og omstruktureringen, og hvor det er nødvendigt, fjernelse af eksisterende direkte og indirekte diskriminerende praksis i EU's forbindelser med dens industrialiserede partnerlande;

| 16. | mener, at en af nøglerne til reduktion af ikke-toldmæssige hindringer for handel og investeringer er en reform af aftalen om offentlige indkøb i WTO med behørigt hensyn til indkøbspolitikkers multifunktionelle karakter; opfordrer de store vækstøkonomier til at deltage i denne proces og straks undertegne og ratificere den fremtidige aftale; |
| --- | --- |

16.

mener, at en af nøglerne til reduktion af ikke-toldmæssige hindringer for handel og investeringer er en reform af aftalen om offentlige indkøb i WTO med behørigt hensyn til indkøbspolitikkers multifunktionelle karakter; opfordrer de store vækstøkonomier til at deltage i denne proces og straks undertegne og ratificere den fremtidige aftale;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at bevare en positiv og stærk position under forhandlingerne med Kina om sidstnævntes undertegnelse af aftalen om offentlige indkøb med henblik på at sikre sig en tilsvarende åbning af de kinesiske markeder for offentlige indkøb og lige behandling af europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at bevare en positiv og stærk position under forhandlingerne med Kina om sidstnævntes undertegnelse af aftalen om offentlige indkøb med henblik på at sikre sig en tilsvarende åbning af de kinesiske markeder for offentlige indkøb og lige behandling af europæiske virksomheder;

| 18. | anbefaler en undersøgelse af, hvordan man juridisk kan sikre, enten at offentlige indkøbsaftaler om projekter i EU, der finansieres med støttemidler fra EU, ikke må tildeles statsejede virksomheder fra tredjelande, der hverken har undertegnet aftalen om offentlige indkøb eller bilaterale aftaler om gensidig markedsåbning, eller at EU i sådanne tilfælde kan forlange tilbagebetaling af støttemidler; |
| --- | --- |

18.

anbefaler en undersøgelse af, hvordan man juridisk kan sikre, enten at offentlige indkøbsaftaler om projekter i EU, der finansieres med støttemidler fra EU, ikke må tildeles statsejede virksomheder fra tredjelande, der hverken har undertegnet aftalen om offentlige indkøb eller bilaterale aftaler om gensidig markedsåbning, eller at EU i sådanne tilfælde kan forlange tilbagebetaling af støttemidler;

| 19. | gør opmærksom på, hvor vigtige udenlandske direkte investeringer er for den europæiske økonomi, og at det er nødvendigt at skabe stabile og attraktive forhold for europæiske investorer i udlandet og at fremme et åbent investeringsklima overalt i Europa; mener dog, at det i begge parters interesse ville være ønskværdigt på EU-plan at overveje muligheder for at evaluere virkningerne af disse investeringer på det indre marked for således at komme eventuelle negative følger i forkøbet, som de kunne have for europæisk innovation og knowhow i visse strategiske sektorer; |
| --- | --- |

19.

gør opmærksom på, hvor vigtige udenlandske direkte investeringer er for den europæiske økonomi, og at det er nødvendigt at skabe stabile og attraktive forhold for europæiske investorer i udlandet og at fremme et åbent investeringsklima overalt i Europa; mener dog, at det i begge parters interesse ville være ønskværdigt på EU-plan at overveje muligheder for at evaluere virkningerne af disse investeringer på det indre marked for således at komme eventuelle negative følger i forkøbet, som de kunne have for europæisk innovation og knowhow i visse strategiske sektorer;

| 20. | opfordrer virksomheder og eksportører i EU til at benytte de eksisterende kanaler, herunder klager i henhold til handelshindringsforordningen eller klageregistret i markedsadgangsdatabasen, til at indberette materiel skade som følge af uberettigede handelshindringer af enhver art til Kommissionen, som bør vurdere dem og bruge alle nødvendige foranstaltninger til at tage fat på uberettigede ikke-toldmæssige hindringer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer virksomheder og eksportører i EU til at benytte de eksisterende kanaler, herunder klager i henhold til handelshindringsforordningen eller klageregistret i markedsadgangsdatabasen, til at indberette materiel skade som følge af uberettigede handelshindringer af enhver art til Kommissionen, som bør vurdere dem og bruge alle nødvendige foranstaltninger til at tage fat på uberettigede ikke-toldmæssige hindringer;

| 21. | mener i forbindelse med råstoffer, at Kommissionen bør gå videre med en bæredygtig, omfattende og tværpolitisk strategi og samtidig anerkende, at eksportrestriktioner og eksportafgifter kan være vigtige til understøttelse af udviklingsmål, beskyttelse af miljøet eller bæredygtig udnyttelse af naturressourcer i de mindst udviklede lande, små udviklingsøstater og andre udviklingslande med undtagelse af BRICS-landene; bemærker, at flertallet af WTO-medlemmer, der anvender eksportafgifter, er udviklingslande og mindst udviklede lande; opfordrer EU til at afstå fra at forsøge at forbyde brugen af eksportafgifter for de mindst udviklede lande, små udviklingsøstater og andre udviklingslande med undtagelse af BRIC-landene i WTO og i bilaterale aftaler, samt i økonomiske partnerskabsaftaler, da dette ville begrænse deres politiske råderum med hensyn til anvendelsen af dette redskab med henblik på værditilvækst, diversificering, beskyttelse af nye industrier, fødevaresikkerhed, indtægts- og miljøhensyn, så længe at de ikke har opnået udviklingsstatus; |
| --- | --- |

21.

mener i forbindelse med råstoffer, at Kommissionen bør gå videre med en bæredygtig, omfattende og tværpolitisk strategi og samtidig anerkende, at eksportrestriktioner og eksportafgifter kan være vigtige til understøttelse af udviklingsmål, beskyttelse af miljøet eller bæredygtig udnyttelse af naturressourcer i de mindst udviklede lande, små udviklingsøstater og andre udviklingslande med undtagelse af BRICS-landene; bemærker, at flertallet af WTO-medlemmer, der anvender eksportafgifter, er udviklingslande og mindst udviklede lande; opfordrer EU til at afstå fra at forsøge at forbyde brugen af eksportafgifter for de mindst udviklede lande, små udviklingsøstater og andre udviklingslande med undtagelse af BRIC-landene i WTO og i bilaterale aftaler, samt i økonomiske partnerskabsaftaler, da dette ville begrænse deres politiske råderum med hensyn til anvendelsen af dette redskab med henblik på værditilvækst, diversificering, beskyttelse af nye industrier, fødevaresikkerhed, indtægts- og miljøhensyn, så længe at de ikke har opnået udviklingsstatus;

| 22. | konkluderer, at handelspartnerne for at få fuld forståelse for fordelene ved handelsliberaliseringen i de lande, som åbner deres markeder og ophæver told og ikke-toldmæssige hindringer, bør indgå gensidige aftaler om overgangsbestemmelser om indfasningsperioder med hensyn til at give adgang til markederne i visse følsomme sektorer og investering heri, eller, i særlige tilfælde, holde dem helt udenfor; |
| --- | --- |

22.

konkluderer, at handelspartnerne for at få fuld forståelse for fordelene ved handelsliberaliseringen i de lande, som åbner deres markeder og ophæver told og ikke-toldmæssige hindringer, bør indgå gensidige aftaler om overgangsbestemmelser om indfasningsperioder med hensyn til at give adgang til markederne i visse følsomme sektorer og investering heri, eller, i særlige tilfælde, holde dem helt udenfor;

| 23. | opfordrer i henhold til EU's/USA's handelsprincipper om informations- og kommunikationsteknologiydelser (undertegnet med USA under TEC) indtrængende Kommissionen til fuldt ud at vurdere og håndtere diskriminerende eller uforholdsmæssige forordninger, forpligtelser og andre lovgivningsmæssige metoder over for ikt-netværk og -tjenesteydelser, der begrænser den åbne informationsstrøm, markedsadgangen for tjenesteydelser, og som øger den digitale kløft; |
| --- | --- |

23.

opfordrer i henhold til EU's/USA's handelsprincipper om informations- og kommunikationsteknologiydelser (undertegnet med USA under TEC) indtrængende Kommissionen til fuldt ud at vurdere og håndtere diskriminerende eller uforholdsmæssige forordninger, forpligtelser og andre lovgivningsmæssige metoder over for ikt-netværk og -tjenesteydelser, der begrænser den åbne informationsstrøm, markedsadgangen for tjenesteydelser, og som øger den digitale kløft;

| 24. | mener, at handels- og investeringshindringer, der påvirker europæiske servicesektorer, bør prioriteres behørigt, bl.a. ikt og telekommunikation, professionelle tjenesteydelser og tjenesteydelser til erhvervslivet, finansielle tjenesteydelser, byggeri, detailhandel og distribution; mener, at disse ikke-toldmæssige foranstaltninger, inklusive nationale forordninger, ejerskabsbegrænsninger og forskellige kriseforanstaltninger (inklusive diskriminerende bestemmelser vedrørende offentlige indkøb), er af særlig betydning i kraft af den højere merværdi ved handel med tjenesteydelser og EU's position som den største eksportør af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

24.

mener, at handels- og investeringshindringer, der påvirker europæiske servicesektorer, bør prioriteres behørigt, bl.a. ikt og telekommunikation, professionelle tjenesteydelser og tjenesteydelser til erhvervslivet, finansielle tjenesteydelser, byggeri, detailhandel og distribution; mener, at disse ikke-toldmæssige foranstaltninger, inklusive nationale forordninger, ejerskabsbegrænsninger og forskellige kriseforanstaltninger (inklusive diskriminerende bestemmelser vedrørende offentlige indkøb), er af særlig betydning i kraft af den højere merværdi ved handel med tjenesteydelser og EU's position som den største eksportør af tjenesteydelser;

| 25. | mener, at der bør oprettes en mæglingsmekanisme i WTO, der gør det muligt at fjerne ikke-toldmæssige hindringer på en konstruktiv, effektiv, hurtig og ikke-konfrontativ måde, som er inspireret af SOLVIT-systemet i henhold til lignende tidligere forslag fra både EU og Indien; |
| --- | --- |

25.

mener, at der bør oprettes en mæglingsmekanisme i WTO, der gør det muligt at fjerne ikke-toldmæssige hindringer på en konstruktiv, effektiv, hurtig og ikke-konfrontativ måde, som er inspireret af SOLVIT-systemet i henhold til lignende tidligere forslag fra både EU og Indien;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 71.

(3)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 103.

(4)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 235.

(5)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 400.

(6)  EUT C 308 E af 16.12.2006, s. 182.

(7)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(8)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 95.

(9)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 16.

(10)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 77.

(11)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 132.

(12)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 166.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0387.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0063.

(15)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0141.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0206.

(17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0224.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0225.

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0257.

(20)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0364.

(21)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0412.

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0454.

(23)  Se også http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.

(24)  Fælles ILO-WTO-rapport, Globalization and informal jobs in developing countries, 2009.

(25)  Se afgørelse truffet af den russiske regerings udvalg for foranstaltninger til beskyttelse af udenrigshandelen ved dekret nr. 892 og nr. 893 af 12. november 2010 fra den russiske regering.

(26)  Efter at dekret 856 af december 2009 fra State Food and Drug Administration (SFDA) i Kina er trådt i kraft i april 2010, kræves der registrering af kosmetiske midler. De deraf følgende problemer for EU-virksomheder er blevet rejst i forbindelse med lovgivningsdialogen om kosmetik mellem GD SANCO og SFDA.

(27)  Telecom Regulatory Authority of India’s (TRAI) anbefalinger af 12. april 2011 vedrørende en "Telecom Equipment Manufacturing Policy" (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf)

(28)  Meddelelse nr. 197 udstedt af Vietnam den 6. maj 2011 om indførelse af disse to typer krav i forbindelse med import af vin og spiritus, kosmetik og mobiltelefoner med ikrafttræden den 1. juni 2011.

---

Onsdag den 14. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/8

---

Onsdag den 14. december 2011Fremtidig protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko

P7_TA(2011)0573

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om den fremtidige protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (2011/2949(RSP))

2013/C 168 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (Rådets forordning (EF) nr. 764/2006 af 22. maj 2006 (1)), |
| --- | --- |

—

der henviser til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (Rådets forordning (EF) nr. 764/2006 af 22. maj 2006 (1)),

| — | der henviser til udkast til protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11225/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11225/2011),

| — | der henviser til godkendelsesproceduren, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til godkendelsesproceduren, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0201/2011),

| — | der henviser til udtalelserne fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget vedføjet som bilag til henstillingen fra Fiskeriudvalget (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget vedføjet som bilag til henstillingen fra Fiskeriudvalget (A7-0394/2011),

| — | der henviser til den begrundelse, der indgår i henstillingen fra Fiskeriudvalget (A7-0394/2011), der skitserer manglerne ved den nuværende etårige protokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundelse, der indgår i henstillingen fra Fiskeriudvalget (A7-0394/2011), der skitserer manglerne ved den nuværende etårige protokol,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at ifølge den eksterne efterfølgende evaluering, som Kommissionen har bestilt, består der allerede i den nuværende protokol et klart utilfredsstillende forhold mellem fordele og ulemper som følge af både det ringe omfang, hvori de forhandlede fiskerimuligheder udnyttes, og af overfiskeri og den manglende håndtering af økologiske og sociale problemstillinger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ifølge den eksterne efterfølgende evaluering, som Kommissionen har bestilt, består der allerede i den nuværende protokol et klart utilfredsstillende forhold mellem fordele og ulemper som følge af både det ringe omfang, hvori de forhandlede fiskerimuligheder udnyttes, og af overfiskeri og den manglende håndtering af økologiske og sociale problemstillinger;

| B. | der henviser til, at enhver fremtidig protokol, der skal forhandles af Kommissionen, skal rette op på de alvorlige problemer, der knytter sig til de tidligere og nuværende protokoller; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at enhver fremtidig protokol, der skal forhandles af Kommissionen, skal rette op på de alvorlige problemer, der knytter sig til de tidligere og nuværende protokoller;

| C. | der henviser til, at fiskeripartnerskabsaftalen skal have til formål at opfylde en række økonomiske og sociale målsætninger på grundlag af tæt videnskabeligt og teknisk samarbejde, for dermed at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fiskeripartnerskabsaftalen skal have til formål at opfylde en række økonomiske og sociale målsætninger på grundlag af tæt videnskabeligt og teknisk samarbejde, for dermed at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at flytte forhandlingerne om en ny protokol frem med henblik på at undgå en situation, hvori protokollen skal finde midlertidig anvendelse, fordi Parlamentet endnu ikke har givet sin godkendelse; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at flytte forhandlingerne om en ny protokol frem med henblik på at undgå en situation, hvori protokollen skal finde midlertidig anvendelse, fordi Parlamentet endnu ikke har givet sin godkendelse;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at drage omsorg for, at den fremtidige protokol er økonomisk, økologisk og socialt bæredygtig og gensidig fordelagtig; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at drage omsorg for, at den fremtidige protokol er økonomisk, økologisk og socialt bæredygtig og gensidig fordelagtig;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at princippet om, at EU-fartøjer kun må få adgang til fiskeri af overskudsbestande, overholdes i alle fremtidige protokoller; betoner især, at der skal ske en nøje vurdering af alle bestande; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at princippet om, at EU-fartøjer kun må få adgang til fiskeri af overskudsbestande, overholdes i alle fremtidige protokoller; betoner især, at der skal ske en nøje vurdering af alle bestande;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at fiskerimulighederne under den fremtidige protokol er justeret, således at de er i tråd med de videnskabelige retningslinjer og vurderinger af bestandene samt med fiskerisektorens behov; fastholder endvidere, at beslutninger om tekniske foranstaltninger og fiskerimuligheder skal træffes på grundlag af videnskabelig rådgivning og i samråd med fiskere; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at fiskerimulighederne under den fremtidige protokol er justeret, således at de er i tråd med de videnskabelige retningslinjer og vurderinger af bestandene samt med fiskerisektorens behov; fastholder endvidere, at beslutninger om tekniske foranstaltninger og fiskerimuligheder skal træffes på grundlag af videnskabelig rådgivning og i samråd med fiskere;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at enhver fremtidig protokol vil bidrage til udviklingen af den marokkanske fiskeriforvaltning, herunder kontrol og overvågning, videnskabelig forskning, udvikling af de lokale flåder, uddannelse, osv.; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at enhver fremtidig protokol vil bidrage til udviklingen af den marokkanske fiskeriforvaltning, herunder kontrol og overvågning, videnskabelig forskning, udvikling af de lokale flåder, uddannelse, osv.;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at sørge for, at sektorstøtten anvendes mere effektivt, og indskærper, at der skal føres et mere effektivt tilsyn; er af den opfattelse, at fiskeripartnerskabsaftalen skal indeholde virkningsfulde overvågningsmekanismer, der sikrer, at midler øremærket til udvikling og navnlig forbedring af infrastruktur inden for fiskerisektoren anvendes efter hensigten; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at sørge for, at sektorstøtten anvendes mere effektivt, og indskærper, at der skal føres et mere effektivt tilsyn; er af den opfattelse, at fiskeripartnerskabsaftalen skal indeholde virkningsfulde overvågningsmekanismer, der sikrer, at midler øremærket til udvikling og navnlig forbedring af infrastruktur inden for fiskerisektoren anvendes efter hensigten;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at tage de fornødne skridt til at tilvejebringe de nødvendige data om gennemførelse af protokollen og dermed gøre lovgivningsproceduren mere gennemskuelig; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at tage de fornødne skridt til at tilvejebringe de nødvendige data om gennemførelse af protokollen og dermed gøre lovgivningsproceduren mere gennemskuelig;

| 8. | opfordrer Kommissionen til i fiskeripartnerskabsaftalen at indføre en klausul om overholdelse af menneskerettigheder, som krævet i Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (2); |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til i fiskeripartnerskabsaftalen at indføre en klausul om overholdelse af menneskerettigheder, som krævet i Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (2);

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at den fremtidige protokol fuldt ud respekterer international ret og kommer alle de berørte lokalsamfund til gode; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at den fremtidige protokol fuldt ud respekterer international ret og kommer alle de berørte lokalsamfund til gode;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en detaljeret rapport, der skitserer i hvor stort omfang, Parlamentets ønsker er blevet taget i betragtning i den fremtidige protokol; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet en detaljeret rapport, der skitserer i hvor stort omfang, Parlamentets ønsker er blevet taget i betragtning i den fremtidige protokol;

| 11. | opfordrer endvidere Kommissionen til at respektere den interinstitutionelle rammeaftale og Parlamentets rolle, i overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

11.

opfordrer endvidere Kommissionen til at respektere den interinstitutionelle rammeaftale og Parlamentets rolle, i overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, medlemsstaterne og den marokkanske regering. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, medlemsstaterne og den marokkanske regering.

---

(1)  EFT L 141 af 29.5.2006, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0434.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/9

---

Onsdag den 14. december 2011Finanskrisens følger for forsvarssektoren

P7_TA(2011)0574

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (2011/2177(INI))

2013/C 168 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 21, 42, 45 og 46, samt til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Protokol 10 hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 21, 42, 45 og 46, samt til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Protokol 10 hertil,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) "Et sikkert Europa i en bedre verden", som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse, "At skabe sikkerhed i en verden i forandring", der blev udarbejdet under Unionens højtstående repræsentants myndighed og godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) "Et sikkert Europa i en bedre verden", som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse, "At skabe sikkerhed i en verden i forandring", der blev udarbejdet under Unionens højtstående repræsentants myndighed og godkendt af Det Europæiske Råd den 11.-12. december 2008,

| — | der henviser til de mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i december 2008 med henblik på at øge de europæiske militære kapaciteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til de mål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i december 2008 med henblik på at øge de europæiske militære kapaciteter,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011, 23. maj 2011, 31. januar 2011 og 9. december 2010 om henholdsvis den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), om sammenlægning og deling af militære kapaciteter, om FSFP, og om udviklingen af de militære kapaciteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2011, 23. maj 2011, 31. januar 2011 og 9. december 2010 om henholdsvis den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), om sammenlægning og deling af militære kapaciteter, om FSFP, og om udviklingen af de militære kapaciteter,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (1),

| — | der henviser til rapporten om FSFP fra Unionens højtstående repræsentant, der blev fremlagt på samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 18. juli 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om FSFP fra Unionens højtstående repræsentant, der blev fremlagt på samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 18. juli 2011,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (3),

| — | der henviser til sine beslutninger af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (4), af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (5) og af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (6) samt til sine tidligere beslutninger om samme emne, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 11. maj 2011 om udviklingen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (4), af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (5) og af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (6) samt til sine tidligere beslutninger om samme emne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0428/2011),

Generelle overvejelser

| 1. | bemærker med bekymring kulminationen på en tendens i de senere år med nedskæringer i hovedparten af EU-medlemsstaternes forsvarsbudgetter i kølvandet på den finansielle, økonomiske og gældsrelaterede krise og den mulige negative indvirkning af disse tiltag på deres militære kapaciteter og derfor på EU's evne til effektivt at påtage sig sit ansvar inden for fredsbevarelse, konfliktforebyggelse og styrkelse af international sikkerhed i overensstemmelse med FN-pagtens principper, hvis ikke medlemsstaterne kompenserer for disse tab gennem øget europæisk samarbejde og samordning; understreger i den forbindelse, at forsvaret udgør et offentligt gode, der berører alle europæiske borgeres sikkerhed, og at alle medlemsstater er nødt til at bidrage i samarbejdets, byrdefordelingens og omkostningseffektivitetens ånd; |
| --- | --- |

1.

bemærker med bekymring kulminationen på en tendens i de senere år med nedskæringer i hovedparten af EU-medlemsstaternes forsvarsbudgetter i kølvandet på den finansielle, økonomiske og gældsrelaterede krise og den mulige negative indvirkning af disse tiltag på deres militære kapaciteter og derfor på EU's evne til effektivt at påtage sig sit ansvar inden for fredsbevarelse, konfliktforebyggelse og styrkelse af international sikkerhed i overensstemmelse med FN-pagtens principper, hvis ikke medlemsstaterne kompenserer for disse tab gennem øget europæisk samarbejde og samordning; understreger i den forbindelse, at forsvaret udgør et offentligt gode, der berører alle europæiske borgeres sikkerhed, og at alle medlemsstater er nødt til at bidrage i samarbejdets, byrdefordelingens og omkostningseffektivitetens ånd;

| 2. | advarer mod, at ukoordinerede nedskæringer i forsvarsbudgetterne kan medføre et fuldstændigt tab af visse militære kapaciteter i Europa; bifalder og støtter derfor Rådets opfordring til medlemsstaterne om at udveksle information efter behov og øge åbenheden omkring igangværende og kommende nedskæringer i forsvarsbudgetterne og opfordrer til, at der udarbejdes en analyse af disse budgetnedskæringers konsekvenser for udviklingen af kapaciteter til støtte for FSFP; minder om, at interventionen i Libyen tydeligt har vist, at end ikke en koalition af europæiske lande er i stand til at gennemføre en operation af denne art uden støtte fra USA; |
| --- | --- |

2.

advarer mod, at ukoordinerede nedskæringer i forsvarsbudgetterne kan medføre et fuldstændigt tab af visse militære kapaciteter i Europa; bifalder og støtter derfor Rådets opfordring til medlemsstaterne om at udveksle information efter behov og øge åbenheden omkring igangværende og kommende nedskæringer i forsvarsbudgetterne og opfordrer til, at der udarbejdes en analyse af disse budgetnedskæringers konsekvenser for udviklingen af kapaciteter til støtte for FSFP; minder om, at interventionen i Libyen tydeligt har vist, at end ikke en koalition af europæiske lande er i stand til at gennemføre en operation af denne art uden støtte fra USA;

| 3. | bemærker i lyset af den fortsatte disproportionale afhængighed af USA i forsvarssager, herunder den omstændighed, at USA’s andel af de samlede forsvarsudgifter i Den Nordatlantiske Alliance er steget til 75 %, at det er nødvendigt, at de europæiske allierede påtager sig en større del af forsvarsbyrden; konstaterer med bekymring, at de seneste budgetnedskæringer ligger i direkte forlængelse af det mønster af underinvestering og underbudgettering på sikkerheds- og forsvarsområdet, som har kendetegnet medlemsstaterne i over ti år; |
| --- | --- |

3.

bemærker i lyset af den fortsatte disproportionale afhængighed af USA i forsvarssager, herunder den omstændighed, at USA’s andel af de samlede forsvarsudgifter i Den Nordatlantiske Alliance er steget til 75 %, at det er nødvendigt, at de europæiske allierede påtager sig en større del af forsvarsbyrden; konstaterer med bekymring, at de seneste budgetnedskæringer ligger i direkte forlængelse af det mønster af underinvestering og underbudgettering på sikkerheds- og forsvarsområdet, som har kendetegnet medlemsstaterne i over ti år;

| 4. | opfordrer i lyset af den stadig mere komplekse og uforudsigelige sikkerhedssituation indtrængende alle EU-medlemsstater til at arbejde tættere sammen og koordinere deres indsats mod de fælles trusler, som er påpeget i den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), og fuldt ud at påtage sig deres del af ansvaret for fred og sikkerhed i Europa, i dets nabolande og i verden som helhed; minder - skønt det anerkendes, at ikke alle trusler er af militær art, og at EU har et varieret udbud af instrumenter til rådighed til kriseforebyggelse og -styring, såsom civile kapaciteter og instrumenter for teknisk bistand - medlemsstaterne om deres gentagne tilsagn, herunder i traktaten og i Det Europæiske Råds konklusioner, om at øge deres militære kapaciteter og opfordrer dem til at sørge for, at disse forpligtelser overholdes; |
| --- | --- |

4.

opfordrer i lyset af den stadig mere komplekse og uforudsigelige sikkerhedssituation indtrængende alle EU-medlemsstater til at arbejde tættere sammen og koordinere deres indsats mod de fælles trusler, som er påpeget i den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS), og fuldt ud at påtage sig deres del af ansvaret for fred og sikkerhed i Europa, i dets nabolande og i verden som helhed; minder - skønt det anerkendes, at ikke alle trusler er af militær art, og at EU har et varieret udbud af instrumenter til rådighed til kriseforebyggelse og -styring, såsom civile kapaciteter og instrumenter for teknisk bistand - medlemsstaterne om deres gentagne tilsagn, herunder i traktaten og i Det Europæiske Råds konklusioner, om at øge deres militære kapaciteter og opfordrer dem til at sørge for, at disse forpligtelser overholdes;

| 5. | gentager sit synspunkt om, at en forstærket europæisk forsvarskapacitet vil øge EU's strategiske autonomi og yde et vigtigt bidrag til den kollektive sikkerhed inden for rammerne af NATO og andre partnerskaber; fremhæver potentialet i Lissabontraktatens bestemmelser i denne henseende og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre permanent struktureret samarbejde, fastsætte betingelserne for anvendelse af bestemmelserne om solidaritet og gensidigt forsvar og til at gøre fuldstændig brug af Det Europæiske Forsvarsagentur; |
| --- | --- |

5.

gentager sit synspunkt om, at en forstærket europæisk forsvarskapacitet vil øge EU's strategiske autonomi og yde et vigtigt bidrag til den kollektive sikkerhed inden for rammerne af NATO og andre partnerskaber; fremhæver potentialet i Lissabontraktatens bestemmelser i denne henseende og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre permanent struktureret samarbejde, fastsætte betingelserne for anvendelse af bestemmelserne om solidaritet og gensidigt forsvar og til at gøre fuldstændig brug af Det Europæiske Forsvarsagentur;

| 6. | påpeger, at medlemsstaterne tilsammen - deres forskellige ambitionsniveauer ufortalt - bruger omkring 200 mia. EUR om året på forsvar, hvilket kun er omkring en tredjedel af USA’s forsvarsbudget, men dog stadig et betragteligt beløb, der demonstrerer omkostningerne ved ikke at have en europæisk dimension på forsvarsområdet; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at medlemsstaterne tilsammen - deres forskellige ambitionsniveauer ufortalt - bruger omkring 200 mia. EUR om året på forsvar, hvilket kun er omkring en tredjedel af USA’s forsvarsbudget, men dog stadig et betragteligt beløb, der demonstrerer omkostningerne ved ikke at have en europæisk dimension på forsvarsområdet;

| 7. | tager kraftigt afstand fra måden, hvorpå hovedparten af disse midler anvendes på grundlag af ukoordinerede nationale beslutninger om forsvarsplanlægning, som ikke bare medfører konstante kapacitetsmangler, men også uøkonomisk overkapacitet og overlapning såvel som en opsplittet industri og opsplittede markeder, hvilket fører til, at EU hverken har den synlighed, de ressourcer eller den rækkevidde, som udgifter på 200 mia. EUR burde berettige til; |
| --- | --- |

7.

tager kraftigt afstand fra måden, hvorpå hovedparten af disse midler anvendes på grundlag af ukoordinerede nationale beslutninger om forsvarsplanlægning, som ikke bare medfører konstante kapacitetsmangler, men også uøkonomisk overkapacitet og overlapning såvel som en opsplittet industri og opsplittede markeder, hvilket fører til, at EU hverken har den synlighed, de ressourcer eller den rækkevidde, som udgifter på 200 mia. EUR burde berettige til;

| 8. | mener, at den økonomiske og finansielle krise kan benyttes som anledning til at integrere EU's forsvarspolitikker, idet den kan give det sidste skub til fastlæggelse og iværksættelse af de ambitiøse reformer, som længe har presset sig på; |
| --- | --- |

8.

mener, at den økonomiske og finansielle krise kan benyttes som anledning til at integrere EU's forsvarspolitikker, idet den kan give det sidste skub til fastlæggelse og iværksættelse af de ambitiøse reformer, som længe har presset sig på;

| 9. | opfordrer i lyset af ovenstående indtrængende medlemsstaterne til at acceptere, at øget samarbejde er den bedste vej frem, og at medlemsstaterne kan udvikle kapaciteter på en mere omkostningseffektiv måde, navnlig via A) bedre koordinering af forsvarsplanlægningen, hvilket indbefatter harmonisering af de militære behov og foranstaltninger til forøgelse af interoperabiliteten, B) sammenlægning og deling af visse kapaciteter og støttestrukturer, C) øget samarbejde inden for forskning og teknologisk udvikling, D) fremme af industrielt samarbejde og konsolidering samt E) optimering af indkøb og fjernelse af markedshindringer, og at dette kan ske, uden at det får negativ indflydelse på deres suverænitet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer i lyset af ovenstående indtrængende medlemsstaterne til at acceptere, at øget samarbejde er den bedste vej frem, og at medlemsstaterne kan udvikle kapaciteter på en mere omkostningseffektiv måde, navnlig via A) bedre koordinering af forsvarsplanlægningen, hvilket indbefatter harmonisering af de militære behov og foranstaltninger til forøgelse af interoperabiliteten, B) sammenlægning og deling af visse kapaciteter og støttestrukturer, C) øget samarbejde inden for forskning og teknologisk udvikling, D) fremme af industrielt samarbejde og konsolidering samt E) optimering af indkøb og fjernelse af markedshindringer, og at dette kan ske, uden at det får negativ indflydelse på deres suverænitet;

| 10. | understreger, at EU har redskaber og mekanismer til sin rådighed, som kan hjælpe medlemsstaterne til at opnå dette, som beskrevet nedenfor, bl.a. ved at indkredse områder, hvor der kan ydes flere midler på EU-plan (se overskrift F); |
| --- | --- |

10.

understreger, at EU har redskaber og mekanismer til sin rådighed, som kan hjælpe medlemsstaterne til at opnå dette, som beskrevet nedenfor, bl.a. ved at indkredse områder, hvor der kan ydes flere midler på EU-plan (se overskrift F);

| 11. | erkender ikke desto mindre, at opretholdelse af en tilstrækkelig industriel og teknologisk kapacitet og sikring af forsyningssikkerheden er spørgsmål af grundlæggende betydning for det nationale forsvar, som ikke kun bør være styret af økonomiske kriterier; |
| --- | --- |

11.

erkender ikke desto mindre, at opretholdelse af en tilstrækkelig industriel og teknologisk kapacitet og sikring af forsyningssikkerheden er spørgsmål af grundlæggende betydning for det nationale forsvar, som ikke kun bør være styret af økonomiske kriterier;

| 12. | finder, at alle EU's bestræbelser på forsvarsområdet som reaktion på finanskrisen i særlig grad bør fokusere på Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), som har potentialet til at varetage eftersynet og planlægningen af politikken over et bredt felt, men ikke er i stand til at gøre dette i sin nuværende udformning; anmoder om en opgradering af EDA's udformning ud fra en betragtning om, at en forøgelse af dets budget, personale, ansvarsområde og overordnede beføjelser vil være omkostningseffektiv på lang sigt, fordi det vil blive i stand til at arbejde mere effektivt på optimeringen af EU's forsvarssektor med den specifikke opgave at forhindre omkostningskrævende dobbeltarbejde og økonomisk uholdbare forsvarspolitikker; |
| --- | --- |

12.

finder, at alle EU's bestræbelser på forsvarsområdet som reaktion på finanskrisen i særlig grad bør fokusere på Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), som har potentialet til at varetage eftersynet og planlægningen af politikken over et bredt felt, men ikke er i stand til at gøre dette i sin nuværende udformning; anmoder om en opgradering af EDA's udformning ud fra en betragtning om, at en forøgelse af dets budget, personale, ansvarsområde og overordnede beføjelser vil være omkostningseffektiv på lang sigt, fordi det vil blive i stand til at arbejde mere effektivt på optimeringen af EU's forsvarssektor med den specifikke opgave at forhindre omkostningskrævende dobbeltarbejde og økonomisk uholdbare forsvarspolitikker;

(A)
     
  Bedre koordinering af forsvarsplanlægningen

| 13. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at gennemføre systematiske sikkerheds- og forsvarsevalueringer i henhold til fælles kriterier og en harmoniseret tidsplan; foreslår, at dette kunne udvikles til en fast opgave, som er knyttet til budgetprocedurerne - en slags "europæisk semester" for sikkerheds- og forsvarsevalueringer; |
| --- | --- |

13.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at gennemføre systematiske sikkerheds- og forsvarsevalueringer i henhold til fælles kriterier og en harmoniseret tidsplan; foreslår, at dette kunne udvikles til en fast opgave, som er knyttet til budgetprocedurerne - en slags "europæisk semester" for sikkerheds- og forsvarsevalueringer;

| 14. | understreger, at formålet med sådanne koordinerede evalueringer ville være at sætte en stopper for isolationskulturen inden for den nationale forsvarsplanlægning og at etablere en platform for strukturerede drøftelser, som giver medlemsstaterne mulighed for at tage det bredere europæiske perspektiv i betragtning, inden de træffer centrale strategiske afgørelser vedrørende deres forsvarskapaciteter; understreger, at initiativet for de pågældende medlemsstater bør være et supplement til deres indbyrdes koordination inden for NATO's forsvarsplanlægningsproces; |
| --- | --- |

14.

understreger, at formålet med sådanne koordinerede evalueringer ville være at sætte en stopper for isolationskulturen inden for den nationale forsvarsplanlægning og at etablere en platform for strukturerede drøftelser, som giver medlemsstaterne mulighed for at tage det bredere europæiske perspektiv i betragtning, inden de træffer centrale strategiske afgørelser vedrørende deres forsvarskapaciteter; understreger, at initiativet for de pågældende medlemsstater bør være et supplement til deres indbyrdes koordination inden for NATO's forsvarsplanlægningsproces;

| 15. | anmoder igen om en EU-hvidbog om sikkerhed og forsvar, der kan udvikle og gennemføre EU’s sikkerhedsstrategi, og mere klart kan definere EU’s sikkerheds- og forsvarsmæssige målsætninger, interesser og behov i forhold til de midler og ressourcer, der er til rådighed, og samtidig inddrage ikke-traditionelle aspekter af sikkerhedsspørgsmålet; understreger, at den bør udarbejdes og regelmæssigt opdateres på grundlag af de nationale evalueringer, og samtidig være et referencepunkt for disse, og dermed sammenkæde den nationale forsvarsplanlægning med en fælles sikkerhedsmæssig tankegang og trusselsvurdering; understreger, at en sådan hvidbog ved at opstille en fælles vision om udfordringer og løsninger vil opbygge tillid og give en fokuseret strategisk rettesnor for den form, EU-styrker bør have; |
| --- | --- |

15.

anmoder igen om en EU-hvidbog om sikkerhed og forsvar, der kan udvikle og gennemføre EU’s sikkerhedsstrategi, og mere klart kan definere EU’s sikkerheds- og forsvarsmæssige målsætninger, interesser og behov i forhold til de midler og ressourcer, der er til rådighed, og samtidig inddrage ikke-traditionelle aspekter af sikkerhedsspørgsmålet; understreger, at den bør udarbejdes og regelmæssigt opdateres på grundlag af de nationale evalueringer, og samtidig være et referencepunkt for disse, og dermed sammenkæde den nationale forsvarsplanlægning med en fælles sikkerhedsmæssig tankegang og trusselsvurdering; understreger, at en sådan hvidbog ved at opstille en fælles vision om udfordringer og løsninger vil opbygge tillid og give en fokuseret strategisk rettesnor for den form, EU-styrker bør have;

| 16. | erindrer om, at Lissabontraktaten har styrket den rolle, som Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) skal spille til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre de militære kapaciteter inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; foreslår derfor, at medlemsstaterne anmoder agenturet om at undersøge, hvordan koordinationen af forsvarsplanlægningen i Europa kan forbedres; minder endvidere om, at traktaten pålægger EDA at evaluere overholdelsen af kapacitetsforpligtelser og fremme harmoniseringen af operationelle behov, og opfordrer til en bedre udførelse af disse opgaver; anbefaler, at medlemsstaterne som et første skridt i "det europæiske semester" kunne fremsende deres udkast til nationale sikkerheds- og forsvarsevalueringer til EDA med henblik på rådgivning og vurdering af dem, navnlig i lyset af de kapacitetsprioriteringer, EDA's Styringskomité har fastsat i kapacitetsudviklingsplanen, samt andre medlemsstaters planer og NATO's forsvarsplanlægningsproces; mener, at EDA på meget kort sigt også bør spille en vigtig rolle med hensyn til at udforme en europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik; |
| --- | --- |

16.

erindrer om, at Lissabontraktaten har styrket den rolle, som Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) skal spille til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre de militære kapaciteter inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; foreslår derfor, at medlemsstaterne anmoder agenturet om at undersøge, hvordan koordinationen af forsvarsplanlægningen i Europa kan forbedres; minder endvidere om, at traktaten pålægger EDA at evaluere overholdelsen af kapacitetsforpligtelser og fremme harmoniseringen af operationelle behov, og opfordrer til en bedre udførelse af disse opgaver; anbefaler, at medlemsstaterne som et første skridt i "det europæiske semester" kunne fremsende deres udkast til nationale sikkerheds- og forsvarsevalueringer til EDA med henblik på rådgivning og vurdering af dem, navnlig i lyset af de kapacitetsprioriteringer, EDA's Styringskomité har fastsat i kapacitetsudviklingsplanen, samt andre medlemsstaters planer og NATO's forsvarsplanlægningsproces; mener, at EDA på meget kort sigt også bør spille en vigtig rolle med hensyn til at udforme en europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik;

| 17. | er af den opfattelse, at medlemsstaterne som et næste skridt bør gennemgå en proces med gensidige høringer med henblik på at harmonisere deres militære behov og undersøge alle muligheder for øget omkostningseffektivitet gennem ordninger på EU-plan, regionalt plan, bilateralt plan eller andre ordninger; |
| --- | --- |

17.

er af den opfattelse, at medlemsstaterne som et næste skridt bør gennemgå en proces med gensidige høringer med henblik på at harmonisere deres militære behov og undersøge alle muligheder for øget omkostningseffektivitet gennem ordninger på EU-plan, regionalt plan, bilateralt plan eller andre ordninger;

| 18. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også inden for en sådan proces at tage fat på de eksisterende overkapaciteter, navnlig hvad angår materiel og personale af mindre betydning for operationerne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også inden for en sådan proces at tage fat på de eksisterende overkapaciteter, navnlig hvad angår materiel og personale af mindre betydning for operationerne;

(B)
     
  Sammenlægning og deling af kapaciteter

| 19. | er helt overbevist om, at sammenlægning og deling af kapaciteter ikke længere er en mulighed, men en nødvendighed; støtter medlemsstaterne i deres bestræbelser på at finde frem til de mest lovende projekter, som en del af den proces der blev igangsat ved ministermødet i Gent i september 2010 og i overensstemmelse med det tysk-svenske initiativ fra november 2010, idet det må erkendes, at sammenlægning og deling ikke kan træde i stedet for den egentlige udvikling af kapaciteter, men vil styrke og forbedre den; noterer sig den første række af projekter, som EDA har fremmet, og som Rådet har godkendt den 1. december 2011, og opfordrer medlemsstaterne og EDA til at rapportere detaljeret om, hvilke fremskridt der gøres i retning af konkrete resultater, og til at indkredse yderligere muligheder senest til foråret 2012; opfordrer indtrængende medlemsstaterne, især Weimartrekanten, men også Weimar-plus-sammensætningen, til at gøre sammenlægning og deling til en succes ved at agere som politisk drivkraft; |
| --- | --- |

19.

er helt overbevist om, at sammenlægning og deling af kapaciteter ikke længere er en mulighed, men en nødvendighed; støtter medlemsstaterne i deres bestræbelser på at finde frem til de mest lovende projekter, som en del af den proces der blev igangsat ved ministermødet i Gent i september 2010 og i overensstemmelse med det tysk-svenske initiativ fra november 2010, idet det må erkendes, at sammenlægning og deling ikke kan træde i stedet for den egentlige udvikling af kapaciteter, men vil styrke og forbedre den; noterer sig den første række af projekter, som EDA har fremmet, og som Rådet har godkendt den 1. december 2011, og opfordrer medlemsstaterne og EDA til at rapportere detaljeret om, hvilke fremskridt der gøres i retning af konkrete resultater, og til at indkredse yderligere muligheder senest til foråret 2012; opfordrer indtrængende medlemsstaterne, især Weimartrekanten, men også Weimar-plus-sammensætningen, til at gøre sammenlægning og deling til en succes ved at agere som politisk drivkraft;

| 20. | understreger, at medlemsstaterne, navnlig inden for områder som strategisk og taktisk transport, logistikstøtte, vedligeholdelse, rumkapacitet, cyberforsvar, sanitetsstøtte, uddannelse og træning samt visse nichekapaciteter, kan have stor gavn af at sammenlægge og dele nogle funktioner og aktiver uden at skabe væsentlig afhængighed, som vil begrænse deres suveræne beslutningstagning; tilskynder kraftigt til initiativer til at imødegå kapacitetsmangler inden for områder, som f.eks. transporthelikoptere, lufttankning, farvandsovervågning, ubemandede luftfartøjer, beskyttelse mod kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger (IED’er), satellitkommunikation, kommando- og kontrolsystemer samt efterretnings-, overvågnings- og observationssensorer og -platforme (ISR), herunder alternativer til satellitsystemer såsom højtflyvende ubemandede luftfartøjer med stor rækkevidde (HALE), og de nødvendige grønne teknologier, som kræves for at opnå høj operativ autonomi og omkostningseffektivitet; |
| --- | --- |

20.

understreger, at medlemsstaterne, navnlig inden for områder som strategisk og taktisk transport, logistikstøtte, vedligeholdelse, rumkapacitet, cyberforsvar, sanitetsstøtte, uddannelse og træning samt visse nichekapaciteter, kan have stor gavn af at sammenlægge og dele nogle funktioner og aktiver uden at skabe væsentlig afhængighed, som vil begrænse deres suveræne beslutningstagning; tilskynder kraftigt til initiativer til at imødegå kapacitetsmangler inden for områder, som f.eks. transporthelikoptere, lufttankning, farvandsovervågning, ubemandede luftfartøjer, beskyttelse mod kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger (IED’er), satellitkommunikation, kommando- og kontrolsystemer samt efterretnings-, overvågnings- og observationssensorer og -platforme (ISR), herunder alternativer til satellitsystemer såsom højtflyvende ubemandede luftfartøjer med stor rækkevidde (HALE), og de nødvendige grønne teknologier, som kræves for at opnå høj operativ autonomi og omkostningseffektivitet;

| 21. | understreger, at en sammenlægning af ressourcerne skal gå hånd i hånd med øget specialisering, hvor medlemsstater, der giver afkald på visse kapaciteter, kan være sikre på, at andre vil stille dem til rådighed, og erkender, at dette vil kræve et seriøst politisk engagement fra de nationale regeringers side; |
| --- | --- |

21.

understreger, at en sammenlægning af ressourcerne skal gå hånd i hånd med øget specialisering, hvor medlemsstater, der giver afkald på visse kapaciteter, kan være sikre på, at andre vil stille dem til rådighed, og erkender, at dette vil kræve et seriøst politisk engagement fra de nationale regeringers side;

| 22. | anmoder medlemsstaterne om at gøre kreativt brug af de forskellige modeller for sammenlægning og deling, der kan identificeres, såsom 1) sammenlægning gennem fælles ejerskab, 2) sammenlægning af nationalt ejede aktiver, 3) sammenlægning af indkøb eller 4) rolle- og opgavefordeling, samt kombinationer heraf hvor det er hensigtsmæssigt, og opfordrer til hurtige fremskridt, navnlig på ovennævnte områder; |
| --- | --- |

22.

anmoder medlemsstaterne om at gøre kreativt brug af de forskellige modeller for sammenlægning og deling, der kan identificeres, såsom 1) sammenlægning gennem fælles ejerskab, 2) sammenlægning af nationalt ejede aktiver, 3) sammenlægning af indkøb eller 4) rolle- og opgavefordeling, samt kombinationer heraf hvor det er hensigtsmæssigt, og opfordrer til hurtige fremskridt, navnlig på ovennævnte områder;

| 23. | opfordrer for det første med hensyn til "fælles ejerskab" medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for, at visse former for materiel kan anskaffes i fællesskab via konsortier af deltagende lande eller af EU selv med inspiration fra initiativer, såsom den strategiske lufttransportkapacitet, der implementeres i NATO-regi, NATO’s AWACS-program eller EU’s Galileo-program, eller til at søge efter muligheder for EU-finansiering eller medfinansiering af materiel, der anskaffes via konsortier af medlemsstater; understreger potentialet i fælles ejerskab af det dyreste materiel, som f.eks. til rumkapacitet, ubemandede luftfartøjer eller luftfartøjer til strategisk transport; |
| --- | --- |

23.

opfordrer for det første med hensyn til "fælles ejerskab" medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for, at visse former for materiel kan anskaffes i fællesskab via konsortier af deltagende lande eller af EU selv med inspiration fra initiativer, såsom den strategiske lufttransportkapacitet, der implementeres i NATO-regi, NATO’s AWACS-program eller EU’s Galileo-program, eller til at søge efter muligheder for EU-finansiering eller medfinansiering af materiel, der anskaffes via konsortier af medlemsstater; understreger potentialet i fælles ejerskab af det dyreste materiel, som f.eks. til rumkapacitet, ubemandede luftfartøjer eller luftfartøjer til strategisk transport;

| 24. | anser for det andet med hensyn til "sammenlægning af nationalt ejede aktiver" fire medlemsstaters initiativ med den europæiske flytransportkommando (EATC) for at være et særligt brugbart eksempel, hvor anvendelsen af eksisterende kapaciteter optimeres gennem overførsel af visse beføjelser til en fælles struktur, mens det fulde nationale ejerskab af aktiverne bibeholdes; anser denne model for sammenlagte, men adskillelige, kapaciteter for at være velegnet også til andre former for operationel støtte, som f.eks. transporthelikoptere, fly til havpatruljering og militære søtransportaktiver; mener, at enhver delegering af beføjelser til en integreret struktur er nødt til at være fleksibel og ikke bør forudsætte, at alle deltagere delegerer den samme række beføjelser, for at mindske risikoen for, at man ender med den laveste fællesnævner; finder det imidlertid ønskeligt, at medlemsstaterne leverer nationale kapaciteter inden for hele rækken af EATC’s opgaver; |
| --- | --- |

24.

anser for det andet med hensyn til "sammenlægning af nationalt ejede aktiver" fire medlemsstaters initiativ med den europæiske flytransportkommando (EATC) for at være et særligt brugbart eksempel, hvor anvendelsen af eksisterende kapaciteter optimeres gennem overførsel af visse beføjelser til en fælles struktur, mens det fulde nationale ejerskab af aktiverne bibeholdes; anser denne model for sammenlagte, men adskillelige, kapaciteter for at være velegnet også til andre former for operationel støtte, som f.eks. transporthelikoptere, fly til havpatruljering og militære søtransportaktiver; mener, at enhver delegering af beføjelser til en integreret struktur er nødt til at være fleksibel og ikke bør forudsætte, at alle deltagere delegerer den samme række beføjelser, for at mindske risikoen for, at man ender med den laveste fællesnævner; finder det imidlertid ønskeligt, at medlemsstaterne leverer nationale kapaciteter inden for hele rækken af EATC’s opgaver;

| 25. | fremhæver for det tredje med hensyn til "sammenlægning af indkøb", som f.eks. i A400M-programmet, de mulige fordele ved fælles indkøb i form af stordriftsfordele, opbygning af en bæredygtig industriel basis, interoperabilitet og de efterfølgende muligheder for at sammenlægge og deles om intern servicering, vedligeholdelse og træning; beklager dybt, at disse fordele ofte fortabes på grund af forskelle med hensyn til behov og aftaler om arbejdsdeling som i forbindelse med Eurofighter-programmet; understreger med henblik på at udnytte det fulde potentiale vigtigheden af at vedligeholde en fælles konfiguration af materiel indkøbt i fællesskab gennem hele materiellets levetid for at lette fælles intern servicering; anmoder medlemsstaterne om også at overveje sammenlægning af outsourcede serviceydelser; |
| --- | --- |

25.

fremhæver for det tredje med hensyn til "sammenlægning af indkøb", som f.eks. i A400M-programmet, de mulige fordele ved fælles indkøb i form af stordriftsfordele, opbygning af en bæredygtig industriel basis, interoperabilitet og de efterfølgende muligheder for at sammenlægge og deles om intern servicering, vedligeholdelse og træning; beklager dybt, at disse fordele ofte fortabes på grund af forskelle med hensyn til behov og aftaler om arbejdsdeling som i forbindelse med Eurofighter-programmet; understreger med henblik på at udnytte det fulde potentiale vigtigheden af at vedligeholde en fælles konfiguration af materiel indkøbt i fællesskab gennem hele materiellets levetid for at lette fælles intern servicering; anmoder medlemsstaterne om også at overveje sammenlægning af outsourcede serviceydelser;

| 26. | mener for det fjerde med hensyn til "rolle- og opgavefordeling", at der findes positive eksempler i initiativer, såsom det fransk-belgiske samarbejde om uddannelse af jagerpiloter, den britisk-franske aftale om deling af hangarskibe, det fransk-tyske initiativ om uddannelse af helikopterpiloter eller det belgisk-nederlandske flådesamarbejde, hvor en række nationale støttestrukturer deles med partneren; fremhæver navnlig mulighederne inden for uddannelse, træning og øvelser, og især mulighederne for at deles om militærakademier samt afprøvnings- og evalueringsfaciliteter til uddannelse af piloter; anser i forbindelse med visse nichekapaciteter rolle- og opgavefordeling for at være den eneste bæredygtige mulighed for de fleste medlemsstater for at sikre sig adgang til nogle sjældne kapaciteter, som f.eks. CBRN-enheder eller hospitalsfly; |
| --- | --- |

26.

mener for det fjerde med hensyn til "rolle- og opgavefordeling", at der findes positive eksempler i initiativer, såsom det fransk-belgiske samarbejde om uddannelse af jagerpiloter, den britisk-franske aftale om deling af hangarskibe, det fransk-tyske initiativ om uddannelse af helikopterpiloter eller det belgisk-nederlandske flådesamarbejde, hvor en række nationale støttestrukturer deles med partneren; fremhæver navnlig mulighederne inden for uddannelse, træning og øvelser, og især mulighederne for at deles om militærakademier samt afprøvnings- og evalueringsfaciliteter til uddannelse af piloter; anser i forbindelse med visse nichekapaciteter rolle- og opgavefordeling for at være den eneste bæredygtige mulighed for de fleste medlemsstater for at sikre sig adgang til nogle sjældne kapaciteter, som f.eks. CBRN-enheder eller hospitalsfly;

| 27. | minder om EDA’s vigtige rolle, som fastsat i traktaten, med at foreslå multilaterale projekter, koordinere medlemsstaternes programmer og forvalte samarbejdsprogrammer inden for forskning og teknologi; fremhæver de EDA-ledede projekter, der allerede er operationelle, såsom helikopteruddannelsesprogrammet samt det deployerbare kriminaltekniske laboratorium til bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger og anvendelsen heraf i Afghanistan, og opfordrer til større fremskridt med andre initiativer, såsom den europæiske lufttransportflåde (EATF); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udnytte det potentiale, agenturet tilbyder i form af administrativ og juridisk bistand, og overdrage det forvaltningen af deres samarbejdsinitiativer, og understreger behovet for at give EDA de nødvendige midler til at håndtere dets udvidede ansvarsområde; |
| --- | --- |

27.

minder om EDA’s vigtige rolle, som fastsat i traktaten, med at foreslå multilaterale projekter, koordinere medlemsstaternes programmer og forvalte samarbejdsprogrammer inden for forskning og teknologi; fremhæver de EDA-ledede projekter, der allerede er operationelle, såsom helikopteruddannelsesprogrammet samt det deployerbare kriminaltekniske laboratorium til bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger og anvendelsen heraf i Afghanistan, og opfordrer til større fremskridt med andre initiativer, såsom den europæiske lufttransportflåde (EATF); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udnytte det potentiale, agenturet tilbyder i form af administrativ og juridisk bistand, og overdrage det forvaltningen af deres samarbejdsinitiativer, og understreger behovet for at give EDA de nødvendige midler til at håndtere dets udvidede ansvarsområde;

| 28. | anerkender bilaterale og regionale initiativer, såsom de britisk-franske forsvarsaftaler fra 2010, det nordiske forsvarssamarbejde og det baltiske forsvarssamarbejde som vigtige skridt i retning mod at rationalisere anvendelsen af ressourcer og fylde kortsigtede kapacitetshuller; noterer sig forslagene om et tilsvarende samarbejde i andre regioner, som f.eks. mellem landene i Visegrád-Gruppen; er imidlertid af den opfattelse, at der fortsat er væsentlige strukturelle huller, som er nødt til at blive tacklet på en koordineret måde på EU-plan, og at det derfor på et vist tidspunkt er nødvendigt at integrere disse bilaterale eller regionale ordninger i det større europæiske perspektiv og sikre, at de bidrager til udviklingen af FSFP og ikke på nogen måde er i modstrid hermed; mener i denne forbindelse, at EDA bør have en rolle med hensyn til at sikre den overordnede sammenhæng i indsatsen, og tilskynder til, at det overvejes yderligere, hvordan traktatens bestemmelser om det permanente strukturerede samarbejde kan anvendes til at tilvejebringe en overordnet koordinationsramme; |
| --- | --- |

28.

anerkender bilaterale og regionale initiativer, såsom de britisk-franske forsvarsaftaler fra 2010, det nordiske forsvarssamarbejde og det baltiske forsvarssamarbejde som vigtige skridt i retning mod at rationalisere anvendelsen af ressourcer og fylde kortsigtede kapacitetshuller; noterer sig forslagene om et tilsvarende samarbejde i andre regioner, som f.eks. mellem landene i Visegrád-Gruppen; er imidlertid af den opfattelse, at der fortsat er væsentlige strukturelle huller, som er nødt til at blive tacklet på en koordineret måde på EU-plan, og at det derfor på et vist tidspunkt er nødvendigt at integrere disse bilaterale eller regionale ordninger i det større europæiske perspektiv og sikre, at de bidrager til udviklingen af FSFP og ikke på nogen måde er i modstrid hermed; mener i denne forbindelse, at EDA bør have en rolle med hensyn til at sikre den overordnede sammenhæng i indsatsen, og tilskynder til, at det overvejes yderligere, hvordan traktatens bestemmelser om det permanente strukturerede samarbejde kan anvendes til at tilvejebringe en overordnet koordinationsramme;

| 29. | mener, at et civilt-militært operativt hovedkvarter på EU-plan, som Parlamentet gentagne gange har anmodet om, ikke blot vil øge EU’s kapacitet til at støtte international fred og sikkerhed i betydelig grad, men i det lange løb også vil generere besparelser på de nationale budgetter som følge af sammenlægnings- og delingslogikken; understreger, at der er behov for politisk vejledning fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at fortsætte det arbejde, der er baseret på "Weimar-initiativet", og hurtigst muligt at undersøge de retlige muligheder for at oprette en autonom operativ planlægnings- og gennemførelseskapacitet med to separate (en civil og en militær) kommandoveje i tråd med den model, der blev forelagt Rådet i juli 2011; |
| --- | --- |

29.

mener, at et civilt-militært operativt hovedkvarter på EU-plan, som Parlamentet gentagne gange har anmodet om, ikke blot vil øge EU’s kapacitet til at støtte international fred og sikkerhed i betydelig grad, men i det lange løb også vil generere besparelser på de nationale budgetter som følge af sammenlægnings- og delingslogikken; understreger, at der er behov for politisk vejledning fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at fortsætte det arbejde, der er baseret på "Weimar-initiativet", og hurtigst muligt at undersøge de retlige muligheder for at oprette en autonom operativ planlægnings- og gennemførelseskapacitet med to separate (en civil og en militær) kommandoveje i tråd med den model, der blev forelagt Rådet i juli 2011;

| 30. | hilser initiativet "intelligent forsvar" inden for NATO velkomment og bekræfter på ny betydningen af løbende koordination og konfliktafværgelse mellem EU og NATO på alle niveauer for at undgå unødig overlapning; understreger, at en intensivering af det praktiske samarbejde mellem EU og NATO, særlig hvad angår reaktionen på finanskrisens udfordringer, er uomgængelig; opfordrer navnlig EDA og NATO's Allierede Transformationskommando til at samarbejde tæt for at sikre, at sammenlægnings- og delingsprojekter inden for begge organisationer supplerer hinanden og altid gennemføres inden for de rammer, hvor der opnås størst merværdi; |
| --- | --- |

30.

hilser initiativet "intelligent forsvar" inden for NATO velkomment og bekræfter på ny betydningen af løbende koordination og konfliktafværgelse mellem EU og NATO på alle niveauer for at undgå unødig overlapning; understreger, at en intensivering af det praktiske samarbejde mellem EU og NATO, særlig hvad angår reaktionen på finanskrisens udfordringer, er uomgængelig; opfordrer navnlig EDA og NATO's Allierede Transformationskommando til at samarbejde tæt for at sikre, at sammenlægnings- og delingsprojekter inden for begge organisationer supplerer hinanden og altid gennemføres inden for de rammer, hvor der opnås størst merværdi;

| 31. | noterer sig, at der er et potentiale for at sammenlægge cyberforsvarsaktiver som led i integreringen af de europæiske cybersystemer, og at der er behov for øget EU-koordinering på dette område; |
| --- | --- |

31.

noterer sig, at der er et potentiale for at sammenlægge cyberforsvarsaktiver som led i integreringen af de europæiske cybersystemer, og at der er behov for øget EU-koordinering på dette område;

(C)
     
  Støtte til forsvarsforskning og teknologisk udvikling

| 32. | minder om betydningen af forskning og innovation i sikkerheds- og forsvarssektoren som grundlaget for den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og modstandskraft samt betydningen heraf for at nå Europa 2020-målene om bæredygtig vækst; påpeger, at den aktuelle indsats inden for forskning og teknologi (F&T) vil være afgørende for at kunne tilegne sig fremtidige teknologiske fremskridt; beklager dybt, at kun omkring 1 % af EU-landenes samlede forsvarsudgifter går til F&T, mens over 50 % fortsat bruges på personale, og navnlig at det for de fleste medlemsstaters vedkommende ligger et godt stykke under 1 %; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til først og fremmest at friholde F&T fra deres udgiftsnedskæringer; |
| --- | --- |

32.

minder om betydningen af forskning og innovation i sikkerheds- og forsvarssektoren som grundlaget for den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og modstandskraft samt betydningen heraf for at nå Europa 2020-målene om bæredygtig vækst; påpeger, at den aktuelle indsats inden for forskning og teknologi (F&T) vil være afgørende for at kunne tilegne sig fremtidige teknologiske fremskridt; beklager dybt, at kun omkring 1 % af EU-landenes samlede forsvarsudgifter går til F&T, mens over 50 % fortsat bruges på personale, og navnlig at det for de fleste medlemsstaters vedkommende ligger et godt stykke under 1 %; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til først og fremmest at friholde F&T fra deres udgiftsnedskæringer;

| 33. | beklager, at potentialet i stordriftsfordele ved fælles projekter fortsat er stort set uudnyttet, og at ca. 85 % af F&T-udgifterne stadig anvendes på nationalt plan, samt at størstedelen af det resterende beløb anvendes i bilateralt regi i stedet for på multinationalt plan, hvilket resulterer i fragmentering mellem medlemsstaterne; minder om, at de europæiske forsvarsministre i november 2007 enedes om kollektive benchmarks med henblik på at øge udgifterne til F&T på forsvarsområdet til 2 % af de samlede forsvarsudgifter og øge udgifterne til europæisk samarbejde omkring F&T på forsvarsområdet til 20 %; |
| --- | --- |

33.

beklager, at potentialet i stordriftsfordele ved fælles projekter fortsat er stort set uudnyttet, og at ca. 85 % af F&T-udgifterne stadig anvendes på nationalt plan, samt at størstedelen af det resterende beløb anvendes i bilateralt regi i stedet for på multinationalt plan, hvilket resulterer i fragmentering mellem medlemsstaterne; minder om, at de europæiske forsvarsministre i november 2007 enedes om kollektive benchmarks med henblik på at øge udgifterne til F&T på forsvarsområdet til 2 % af de samlede forsvarsudgifter og øge udgifterne til europæisk samarbejde omkring F&T på forsvarsområdet til 20 %;

| 34. | fremhæver EDA’s vigtige rolle med hensyn til koordinering og planlægning af fælles forsvarsforskningsaktiviteter; understreger fordelene ved forskningssamarbejde hvad angår øget interoperabilitet og med tiden større homogenitet mellem de nationale væbnede styrkers materiel og kapaciteter, eftersom forskning udgør første fase i ethvert materielprogram; |
| --- | --- |

34.

fremhæver EDA’s vigtige rolle med hensyn til koordinering og planlægning af fælles forsvarsforskningsaktiviteter; understreger fordelene ved forskningssamarbejde hvad angår øget interoperabilitet og med tiden større homogenitet mellem de nationale væbnede styrkers materiel og kapaciteter, eftersom forskning udgør første fase i ethvert materielprogram;

| 35. | minder om det stedse stigende antal teknologier med mulighed for dobbelt anvendelse og dermed vigtigheden af øget komplementaritet og flere synergier mellem europæiske forskningsprogrammer inden for forsvar og civil sikkerhed; tilskynder EDA og Kommissionen til at udøve deres koordination inden for det europæiske rammesamarbejde for at maksimere synergier med temaet "sikkerhed" i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, navnlig inden for områder som f.eks. beskyttelse mod CBRN-angreb, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger, systemer med ubemandede luftfartøjer, farvandsovervågning, forvaltning og behandling af information samt cyberforsvar; |
| --- | --- |

35.

minder om det stedse stigende antal teknologier med mulighed for dobbelt anvendelse og dermed vigtigheden af øget komplementaritet og flere synergier mellem europæiske forskningsprogrammer inden for forsvar og civil sikkerhed; tilskynder EDA og Kommissionen til at udøve deres koordination inden for det europæiske rammesamarbejde for at maksimere synergier med temaet "sikkerhed" i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, navnlig inden for områder som f.eks. beskyttelse mod CBRN-angreb, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger, systemer med ubemandede luftfartøjer, farvandsovervågning, forvaltning og behandling af information samt cyberforsvar;

| 36. | understreger navnlig, at det er nødvendigt at bevare sikkerhedsforskning som en uafhængig komponent i det næste Horisont 2020-program; er af den opfattelse, at temaet "sikkerhed" bør udvides for at afspejle behovet for innovation og teknologioverførsel mellem den civile industri og forsvarsindustrien, men fastholder, at temaet bør beholde sit civile fokus under behørig hensyntagen til relevante forsvarsrelaterede krav i programmerne og projekterne; |
| --- | --- |

36.

understreger navnlig, at det er nødvendigt at bevare sikkerhedsforskning som en uafhængig komponent i det næste Horisont 2020-program; er af den opfattelse, at temaet "sikkerhed" bør udvides for at afspejle behovet for innovation og teknologioverførsel mellem den civile industri og forsvarsindustrien, men fastholder, at temaet bør beholde sit civile fokus under behørig hensyntagen til relevante forsvarsrelaterede krav i programmerne og projekterne;

| 37. | påpeger, at lige som resultaterne af civil forskning ofte kan anvendes i forsvarsøjemed, kan sidegevinsterne fra forsvarsforskning ofte komme hele samfundet til gode; minder navnlig om eksemplerne internet og GPS; er af den opfattelse, at man i det lange løb kunne forestille sig et mere specifikt fokus på forsvarsforskning i de næste rammeprogrammer for at stimulere europæisk kollektiv forskning og bidrage til at samle spredte nationale midler; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at lige som resultaterne af civil forskning ofte kan anvendes i forsvarsøjemed, kan sidegevinsterne fra forsvarsforskning ofte komme hele samfundet til gode; minder navnlig om eksemplerne internet og GPS; er af den opfattelse, at man i det lange løb kunne forestille sig et mere specifikt fokus på forsvarsforskning i de næste rammeprogrammer for at stimulere europæisk kollektiv forskning og bidrage til at samle spredte nationale midler;

| 38. | understreger imidlertid, at der ikke må overføres nogen ressourcer fra den civile forskning, og at enhver EU-finansieret forsvarsforskningsaktivitet først og fremmest bør følge målsætningen om udvikling af EU's krisestyringskapacitet og fokusere på forskning med mulighed for dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

38.

understreger imidlertid, at der ikke må overføres nogen ressourcer fra den civile forskning, og at enhver EU-finansieret forsvarsforskningsaktivitet først og fremmest bør følge målsætningen om udvikling af EU's krisestyringskapacitet og fokusere på forskning med mulighed for dobbelt anvendelse;

| 39. | minder om, at forskningsaktiviteter, der støttes gennem det syvende rammeprogram (RP7), som fastsat i retsgrundlaget for RP7 bør overholde grundlæggende etiske principper, herunder dem der indgår i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at forbedre sin håndhævelse af etiske principper ved evalueringen af udvælgelseskriterier for deltagelse i RP7-forskningsprogrammer inden for området "sikkerhed"; opfordrer ligeledes Kommissionen til at gøre en etisk og social konsekvensanalyse til en fast del af ethvert projekt, der skal finansieres under RP7 og fremtidige forskningsprogrammer; |
| --- | --- |

39.

minder om, at forskningsaktiviteter, der støttes gennem det syvende rammeprogram (RP7), som fastsat i retsgrundlaget for RP7 bør overholde grundlæggende etiske principper, herunder dem der indgår i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at forbedre sin håndhævelse af etiske principper ved evalueringen af udvælgelseskriterier for deltagelse i RP7-forskningsprogrammer inden for området "sikkerhed"; opfordrer ligeledes Kommissionen til at gøre en etisk og social konsekvensanalyse til en fast del af ethvert projekt, der skal finansieres under RP7 og fremtidige forskningsprogrammer;

| 40. | henleder opmærksomheden på den bestemmelse i artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der åbner mulighed for et EU-bidrag til eksisterende forsknings- og udviklingsprogrammer, der gennemføres af en gruppe af medlemsstater; mener, at det kunne være relevant at undersøge muligheden for at anvende denne artikel til at fremskynde udviklingen af kapaciteter, der er nødvendige for FSFP-missioner og -operationer; |
| --- | --- |

40.

henleder opmærksomheden på den bestemmelse i artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der åbner mulighed for et EU-bidrag til eksisterende forsknings- og udviklingsprogrammer, der gennemføres af en gruppe af medlemsstater; mener, at det kunne være relevant at undersøge muligheden for at anvende denne artikel til at fremskynde udviklingen af kapaciteter, der er nødvendige for FSFP-missioner og -operationer;

| 41. | minder endvidere om de lige så vigtige synergier, der bør søges med de europæiske rumprogrammer, og tilskynder til yderligere koordination mellem EDA, Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation inden for det europæiske rammesamarbejde, navnlig om rumbaseret jordobservation og situationsforståelse af forholdene i rummet; opfordrer til et tæt samarbejde mellem MUSIS-, GMES- og EDRS-programmerne om jordobservation og til harmonisering af standarderne for civile og militære infrastrukturer for rumlige data; kræver, at GMES-projektet fortsat finansieres via EU-budgettet under den næste flerårige finansielle ramme (2014-2020); |
| --- | --- |

41.

minder endvidere om de lige så vigtige synergier, der bør søges med de europæiske rumprogrammer, og tilskynder til yderligere koordination mellem EDA, Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation inden for det europæiske rammesamarbejde, navnlig om rumbaseret jordobservation og situationsforståelse af forholdene i rummet; opfordrer til et tæt samarbejde mellem MUSIS-, GMES- og EDRS-programmerne om jordobservation og til harmonisering af standarderne for civile og militære infrastrukturer for rumlige data; kræver, at GMES-projektet fortsat finansieres via EU-budgettet under den næste flerårige finansielle ramme (2014-2020);

(D)
     
  Opbygning af en industriel og teknologisk basis for det europæiske forsvar

| 42. | minder om behovet for at gøre fremskridt med konsolideringen af den industrielle og teknologiske basis for det europæiske forsvar, idet ingen af EU-medlemsstaternes forsvarsindustrier længere kan være bæredygtige på en rent national basis, når de er oppe imod teknologiernes øgede kompleksitet, den stigende internationale konkurrence og de faldende forsvarsbudgetter; beklager dybt, at sektorerne for landbaseret materiel og materiel til skibe stadig i altovervejende grad er opdelt efter nationale linjer, mens der er opnået en vis grad af samling i de europæiske luftfartsindustrier; advarer medlemsstaterne om, at nedskæringer i forsvarsinvesteringerne kan betyde, at den europæiske forsvarsindustri og den teknologiske innovation overtages og kontrolleres af tredjelande med andre strategiske interesser; |
| --- | --- |

42.

minder om behovet for at gøre fremskridt med konsolideringen af den industrielle og teknologiske basis for det europæiske forsvar, idet ingen af EU-medlemsstaternes forsvarsindustrier længere kan være bæredygtige på en rent national basis, når de er oppe imod teknologiernes øgede kompleksitet, den stigende internationale konkurrence og de faldende forsvarsbudgetter; beklager dybt, at sektorerne for landbaseret materiel og materiel til skibe stadig i altovervejende grad er opdelt efter nationale linjer, mens der er opnået en vis grad af samling i de europæiske luftfartsindustrier; advarer medlemsstaterne om, at nedskæringer i forsvarsinvesteringerne kan betyde, at den europæiske forsvarsindustri og den teknologiske innovation overtages og kontrolleres af tredjelande med andre strategiske interesser;

| 43. | mener, at en harmonisering af de militære behov gennem en proces med koordinerede sikkerheds- og forsvarsevalueringer, som beskrevet under A), bør føre til en harmonisering mellem medlemsstaterne af anskaffelsen af materiel, hvilket er den første forudsætning for på efterspørgselssiden at få skabt betingelserne for en vellykket tværnational omstrukturering af forsvarsindustrien i Europa; |
| --- | --- |

43.

mener, at en harmonisering af de militære behov gennem en proces med koordinerede sikkerheds- og forsvarsevalueringer, som beskrevet under A), bør føre til en harmonisering mellem medlemsstaterne af anskaffelsen af materiel, hvilket er den første forudsætning for på efterspørgselssiden at få skabt betingelserne for en vellykket tværnational omstrukturering af forsvarsindustrien i Europa;

| 44. | understreger, skønt det erkendes, at en af de sandsynlige konsekvenser af omstruktureringen vil blive afståelsen af visse ikke-levedygtige nationale industrielle kapaciteter, at mellem- og langsigtede planer om en sådan omstrukturering bør sigte mod at have mindst mulig indvirkning på beskæftigelsen; anbefaler derfor mere nyorientering og øgede synergier på grundlag af større specialisering, interoperabilitet og komplementaritet; opfordrer til bedre anvendelse af EU-midler, som f.eks. Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, til at støtte foregribelsen af og tilpasningen til forandring; |
| --- | --- |

44.

understreger, skønt det erkendes, at en af de sandsynlige konsekvenser af omstruktureringen vil blive afståelsen af visse ikke-levedygtige nationale industrielle kapaciteter, at mellem- og langsigtede planer om en sådan omstrukturering bør sigte mod at have mindst mulig indvirkning på beskæftigelsen; anbefaler derfor mere nyorientering og øgede synergier på grundlag af større specialisering, interoperabilitet og komplementaritet; opfordrer til bedre anvendelse af EU-midler, som f.eks. Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, til at støtte foregribelsen af og tilpasningen til forandring;

| 45. | understreger, at fremme af en teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar kan skabe bæredygtige arbejdspladser til Europas borgere i EU’s forsvarsindustrier; |
| --- | --- |

45.

understreger, at fremme af en teknologisk og industriel basis for det europæiske forsvar kan skabe bæredygtige arbejdspladser til Europas borgere i EU’s forsvarsindustrier;

| 46. | fremhæver endvidere i forbindelse med omstrukturering af industrien betydningen af at sikre, at forsyningssikkerheden ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til hurtigt at udvikle en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU på grundlag af et system med gensidige garantier; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som de første skridt hen imod dette mål til fulde at udnytte potentialet i direktivet om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsprodukter samt at fremskynde arbejdet med at operationalisere rammeordningen om forsyningssikkerhed i operationelle hastetilfælde; |
| --- | --- |

46.

fremhæver endvidere i forbindelse med omstrukturering af industrien betydningen af at sikre, at forsyningssikkerheden ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til hurtigt at udvikle en omfattende og ambitiøs ordning for forsyningssikkerhed for hele EU på grundlag af et system med gensidige garantier; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som de første skridt hen imod dette mål til fulde at udnytte potentialet i direktivet om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsprodukter samt at fremskynde arbejdet med at operationalisere rammeordningen om forsyningssikkerhed i operationelle hastetilfælde;

| 47. | tilskynder EDA til at videreudvikle en fælles europæisk holdning til centrale industrielle kapaciteter, som det er nødvendigt at bevare eller udvikle i Europa; anmoder som en del af denne indsats agenturet om at analysere afhængigheden af ikke-europæiske teknologier og forsyningskilder til europæisk strategisk autonomi og fremsætte konkrete henstillinger til medlemsstaterne i tråd med arbejdet i Kommissionen, der også har visse programmer, som tager sigte på at begrænse den europæiske forsyningsafhængighed og energiafhængighed; |
| --- | --- |

47.

tilskynder EDA til at videreudvikle en fælles europæisk holdning til centrale industrielle kapaciteter, som det er nødvendigt at bevare eller udvikle i Europa; anmoder som en del af denne indsats agenturet om at analysere afhængigheden af ikke-europæiske teknologier og forsyningskilder til europæisk strategisk autonomi og fremsætte konkrete henstillinger til medlemsstaterne i tråd med arbejdet i Kommissionen, der også har visse programmer, som tager sigte på at begrænse den europæiske forsyningsafhængighed og energiafhængighed;

| 48. | mener, at forsvarsmaterielprogrammer udformet i samarbejde, såsom dem der er iværksat af EDA og forvaltes af Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR), udgør et vigtigt redskab til at mindske udviklingsomkostningerne, støtte konsolidering af industrien, fremme standardisering og interoperabilitet og sætte skub i den globale konkurrenceevne; fremhæver EDA’s rolle med hensyn til at fremme udmøntningen af kapacitetsbehov i samarbejdsprogrammer og identificere mulighederne for at samarbejde allerede fra et tidligt stadie; opfordrer EDA til fortsat at arbejde på samarbejdsdatabasen med henblik på at matche nationale projekter som muligheder for samarbejde, og opfordrer medlemsstaterne til at fylde denne database op; opfordrer EDA til at forelægge en "guide til bedste praksis for forsvarsmaterielsamarbejde"; |
| --- | --- |

48.

mener, at forsvarsmaterielprogrammer udformet i samarbejde, såsom dem der er iværksat af EDA og forvaltes af Den Fælles Organisation for Forsvarsmaterielsamarbejde (OCCAR), udgør et vigtigt redskab til at mindske udviklingsomkostningerne, støtte konsolidering af industrien, fremme standardisering og interoperabilitet og sætte skub i den globale konkurrenceevne; fremhæver EDA’s rolle med hensyn til at fremme udmøntningen af kapacitetsbehov i samarbejdsprogrammer og identificere mulighederne for at samarbejde allerede fra et tidligt stadie; opfordrer EDA til fortsat at arbejde på samarbejdsdatabasen med henblik på at matche nationale projekter som muligheder for samarbejde, og opfordrer medlemsstaterne til at fylde denne database op; opfordrer EDA til at forelægge en "guide til bedste praksis for forsvarsmaterielsamarbejde";

| 49. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at undgå rigide arbejdsdelingsaftaler i fælles forsvarsmaterielprogrammer og bemærker de negative følger af princippet om rimelig modydelse ("juste retour") i form af ineffektiv arbejdsdeling, der fører til langsommere implementering og højere omkostninger; opfordrer til, at "juste retour"-princippet erstattes af et langt mere fleksibelt koncept "global balance", som giver mulighed for effektive udbud i hele EU med henblik på udvælgelse af kontrahenter, forudsat at der opnås en rimelig balance, således at små og mellemstore virksomheder kan konkurrere på lige vilkår med store virksomheder; glæder sig over, at "global balance" anvendes i EDA’s fælles investeringsprogram om styrkebeskyttelse, og opfordrer agenturet til at indføre dette koncept i hele viften af dets aktiviteter med det endemål at overholde de lige konkurrencevilkår på det europæiske marked for forsvarsmateriel og tage hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at undgå rigide arbejdsdelingsaftaler i fælles forsvarsmaterielprogrammer og bemærker de negative følger af princippet om rimelig modydelse ("juste retour") i form af ineffektiv arbejdsdeling, der fører til langsommere implementering og højere omkostninger; opfordrer til, at "juste retour"-princippet erstattes af et langt mere fleksibelt koncept "global balance", som giver mulighed for effektive udbud i hele EU med henblik på udvælgelse af kontrahenter, forudsat at der opnås en rimelig balance, således at små og mellemstore virksomheder kan konkurrere på lige vilkår med store virksomheder; glæder sig over, at "global balance" anvendes i EDA’s fælles investeringsprogram om styrkebeskyttelse, og opfordrer agenturet til at indføre dette koncept i hele viften af dets aktiviteter med det endemål at overholde de lige konkurrencevilkår på det europæiske marked for forsvarsmateriel og tage hensyn til små og mellemstore virksomheders interesser;

| 50. | anmoder medlemsstaterne om at gøre brug af OCCAR’s erfaring med at forvalte fælles programmer udarbejdet af EDA, og opfordrer indtrængende EDA og OCCAR til at oprette en administrativ ordning for deres samarbejde; minder om, at enhver EU-medlemsstat kan blive medlem af OCCAR, hvis den ønsker det og opfylder kriterierne for medlemskab; |
| --- | --- |

50.

anmoder medlemsstaterne om at gøre brug af OCCAR’s erfaring med at forvalte fælles programmer udarbejdet af EDA, og opfordrer indtrængende EDA og OCCAR til at oprette en administrativ ordning for deres samarbejde; minder om, at enhver EU-medlemsstat kan blive medlem af OCCAR, hvis den ønsker det og opfylder kriterierne for medlemskab;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden om at sikre cybersikkerheden som en integreret del af forsvarssektoren; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden om at sikre cybersikkerheden som en integreret del af forsvarssektoren;

| 52. | konstaterer, at begrebet "det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis" (EDTIB) endnu ikke er defineret juridisk på EU-plan, og anmoder Kommissionen og EDA om at analysere mulige kriterier for en sådan definition og deres effekt; fremhæver i denne forbindelse, at et af de vigtige kriterier kunne være den teknologiske merværdi, der fremkaldes ved, at forskningsafdelinger placeres på EU-medlemsstaternes område; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at opstille et overordnet mål for forsvarsindustrien om at fremkomme med en klar langsigtet vision for udviklingen af EDTIB; |
| --- | --- |

52.

konstaterer, at begrebet "det europæiske forsvars teknologiske og industrielle basis" (EDTIB) endnu ikke er defineret juridisk på EU-plan, og anmoder Kommissionen og EDA om at analysere mulige kriterier for en sådan definition og deres effekt; fremhæver i denne forbindelse, at et af de vigtige kriterier kunne være den teknologiske merværdi, der fremkaldes ved, at forskningsafdelinger placeres på EU-medlemsstaternes område; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at opstille et overordnet mål for forsvarsindustrien om at fremkomme med en klar langsigtet vision for udviklingen af EDTIB;

| 53. | bemærker vigtigheden - for en konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri - af transatlantisk industrisamarbejde, der kan lette adgangen til nye teknologier, fremme produktudvikling og skabe incitamenter til at reducere omkostningerne og afkorte produktionscyklussen; bemærker endvidere de muligheder, der ligger i at samarbejde med andre eksterne partnere; |
| --- | --- |

53.

bemærker vigtigheden - for en konkurrencedygtig europæisk forsvarsindustri - af transatlantisk industrisamarbejde, der kan lette adgangen til nye teknologier, fremme produktudvikling og skabe incitamenter til at reducere omkostningerne og afkorte produktionscyklussen; bemærker endvidere de muligheder, der ligger i at samarbejde med andre eksterne partnere;

(E)
     
  Etablering af et europæisk marked for forsvarsmateriel

| 54. | minder om, at medlemsstaterne for at øge den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og sikre, at skatteydernes interesser beskyttes i tilstrækkelig grad, er nødt til at øge gennemsigtigheden og åbenheden på deres forsvarsmarkeder; finder, at direktiv 2009/81/EF om forsvar og indkøb af følsomt sikkerhedsmateriel styrker det indre marked ved at mindske forskellene mellem indkøbsreglerne i forsvarssektoren og åbne de nationale markeder for større konkurrence, og minder om, at tidsfristen for gennemførelse af dette direktiv udløb den 21. august 2011; opfordrer Kommissionen til i god tid at aflægge rapport om de gennemførelsesforanstaltninger, medlemsstaterne har truffet, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre rettidig og konsekvent gennemførelse i national lovgivning og korrekt implementering; |
| --- | --- |

54.

minder om, at medlemsstaterne for at øge den europæiske forsvarsindustris konkurrenceevne og sikre, at skatteydernes interesser beskyttes i tilstrækkelig grad, er nødt til at øge gennemsigtigheden og åbenheden på deres forsvarsmarkeder; finder, at direktiv 2009/81/EF om forsvar og indkøb af følsomt sikkerhedsmateriel styrker det indre marked ved at mindske forskellene mellem indkøbsreglerne i forsvarssektoren og åbne de nationale markeder for større konkurrence, og minder om, at tidsfristen for gennemførelse af dette direktiv udløb den 21. august 2011; opfordrer Kommissionen til i god tid at aflægge rapport om de gennemførelsesforanstaltninger, medlemsstaterne har truffet, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre rettidig og konsekvent gennemførelse i national lovgivning og korrekt implementering;

| 55. | understreger, at direktivet er skræddersyet til de særlige karakteristika ved forsvars- og sikkerhedskontrakter, og at enhver undtagelse af kontrakter fra EU-retten på grundlag af artikel 346 i TEUF kun kan anses for lovlig i ganske særlige og behørigt begrundede tilfælde for at beskytte væsentlige nationale sikkerhedsinteresser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at direktivet såvel som undtagelsen i henhold til artikel 346 i TEUF anvendes korrekt; understreger, at det ville være gavnligt med en evaluering fra Kommissionen, der orienterer om god praksis og om tilfælde af forkert anvendelse af de nye bestemmelser; |
| --- | --- |

55.

understreger, at direktivet er skræddersyet til de særlige karakteristika ved forsvars- og sikkerhedskontrakter, og at enhver undtagelse af kontrakter fra EU-retten på grundlag af artikel 346 i TEUF kun kan anses for lovlig i ganske særlige og behørigt begrundede tilfælde for at beskytte væsentlige nationale sikkerhedsinteresser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at direktivet såvel som undtagelsen i henhold til artikel 346 i TEUF anvendes korrekt; understreger, at det ville være gavnligt med en evaluering fra Kommissionen, der orienterer om god praksis og om tilfælde af forkert anvendelse af de nye bestemmelser;

| 56. | understreger, at målsætningerne med administrativ forenkling og reduktion af administrative byrder i lighed med den igangværende indsats for at modernisere og strømline EU’s generelle ordning for offentlige indkøb bør afspejles in den praktiske anvendelse af direktivet, og at det for at gøre grænseoverskridende udbud lettere er nødvendigt at revidere tekniske krav, som er inkompatible eller ikke står i forhold til det ønskede mål, og som er til hinder for det indre marked; minder endvidere om, at potentielle underentreprenører ikke bør udsættes for forskelsbehandling på grund af nationalitet; |
| --- | --- |

56.

understreger, at målsætningerne med administrativ forenkling og reduktion af administrative byrder i lighed med den igangværende indsats for at modernisere og strømline EU’s generelle ordning for offentlige indkøb bør afspejles in den praktiske anvendelse af direktivet, og at det for at gøre grænseoverskridende udbud lettere er nødvendigt at revidere tekniske krav, som er inkompatible eller ikke står i forhold til det ønskede mål, og som er til hinder for det indre marked; minder endvidere om, at potentielle underentreprenører ikke bør udsættes for forskelsbehandling på grund af nationalitet;

| 57. | minder om, at den ordning, der er etableret via EDA’s adfærdskodeks for indkøb af forsvarsmateriel og kodeksen for bedste praksis i leverandørkæden kun er gældende for kontrakter, der er omfattet af undtagelsen i henhold til artikel 346 i TEUF; anmoder EDA og Kommissionen om at genoverveje relevansen af denne ordning efter ikrafttrædelsen af direktivet om indkøb af forsvarsmateriel; |
| --- | --- |

57.

minder om, at den ordning, der er etableret via EDA’s adfærdskodeks for indkøb af forsvarsmateriel og kodeksen for bedste praksis i leverandørkæden kun er gældende for kontrakter, der er omfattet af undtagelsen i henhold til artikel 346 i TEUF; anmoder EDA og Kommissionen om at genoverveje relevansen af denne ordning efter ikrafttrædelsen af direktivet om indkøb af forsvarsmateriel;

| 58. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre bekæmpelsen af korruption i forbindelse med indkøb af forsvarsmateriel til en topprioritet, nærmere betegnet ved en korrekt gennemførelse af direktivet, og tage stærkt afstand fra de ødelæggende konsekvenser af korruption, særlig i form af overdimensionerede udgifter, indkøb af unødvendigt, utilstrækkeligt eller ikke-optimalt materiel, obstruktion af fælles indkøb og samarbejdsprogrammer samt hindring af markedsåbning, hvilket medfører store byrder for de nationale budgetter; anbefaler på det kraftigste, at man ud over at udbrede gennemsigtige og konkurrencedygtige procedurer for offentlige indkøb følger henstillingerne i NATO/DCAF’s kompendium om bedste praksis med titlen "Opbygning af integritet og nedbringelse af korruption inden for forsvaret"; fremhæver positive eksempler, som f.eks. begrebet "forsvarsintegritetspagter" mellem regering og tilbudsgivere med deltagelse af uafhængige kontrollanter eller systematisk parlamentarisk kontrol af alle stadier i indkøbsprocedurer over et fastsat loft, som det praktiseres i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

58.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre bekæmpelsen af korruption i forbindelse med indkøb af forsvarsmateriel til en topprioritet, nærmere betegnet ved en korrekt gennemførelse af direktivet, og tage stærkt afstand fra de ødelæggende konsekvenser af korruption, særlig i form af overdimensionerede udgifter, indkøb af unødvendigt, utilstrækkeligt eller ikke-optimalt materiel, obstruktion af fælles indkøb og samarbejdsprogrammer samt hindring af markedsåbning, hvilket medfører store byrder for de nationale budgetter; anbefaler på det kraftigste, at man ud over at udbrede gennemsigtige og konkurrencedygtige procedurer for offentlige indkøb følger henstillingerne i NATO/DCAF’s kompendium om bedste praksis med titlen "Opbygning af integritet og nedbringelse af korruption inden for forsvaret"; fremhæver positive eksempler, som f.eks. begrebet "forsvarsintegritetspagter" mellem regering og tilbudsgivere med deltagelse af uafhængige kontrollanter eller systematisk parlamentarisk kontrol af alle stadier i indkøbsprocedurer over et fastsat loft, som det praktiseres i flere medlemsstater;

| 59. | understreger, at krav om modydelser i princippet kun kan retfærdiggøres, hvis de er nødvendige for beskyttelsen af væsentlige sikkerhedsinteresser i overensstemmelse med artikel 346 i TEUF, og at de bør være i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og navnlig ikke må skabe risiko for korruption eller gribe forstyrrende ind i den måde, hvorpå det europæiske marked for forsvarsmateriel fungerer; |
| --- | --- |

59.

understreger, at krav om modydelser i princippet kun kan retfærdiggøres, hvis de er nødvendige for beskyttelsen af væsentlige sikkerhedsinteresser i overensstemmelse med artikel 346 i TEUF, og at de bør være i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling og navnlig ikke må skabe risiko for korruption eller gribe forstyrrende ind i den måde, hvorpå det europæiske marked for forsvarsmateriel fungerer;

| 60. | opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at arbejde sammen hen imod en gradvis udfasning af krav om modydelser og samtidig fremme integrationen af mindre medlemsstaters industrier i den industrielle og teknologiske basis for det europæiske forsvar ved hjælp af andre midler end modydelser; |
| --- | --- |

60.

opfordrer medlemsstaterne, EDA og Kommissionen til at arbejde sammen hen imod en gradvis udfasning af krav om modydelser og samtidig fremme integrationen af mindre medlemsstaters industrier i den industrielle og teknologiske basis for det europæiske forsvar ved hjælp af andre midler end modydelser;

| 61. | opfordrer Kommissionen og EDA til også at se på måder, hvorpå andre markedsforvridende praksisser, såsom statsstøtte og eksportstøtte, kan tackles, og til i den forbindelse at bygge på EDA’s initiativ om lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen og EDA til også at se på måder, hvorpå andre markedsforvridende praksisser, såsom statsstøtte og eksportstøtte, kan tackles, og til i den forbindelse at bygge på EDA’s initiativ om lige konkurrencevilkår;

| 62. | finder, at princippet om europæisk præference ved indkøb af forsvarsmateriel i den nuværende budgetmæssige situation kan betragtes som en form for europæisk solidaritet; anmoder Kommissionen og EDA om at forelægge en cost-benefit-analyse af en procedure for europæisk præference for visse typer af forsvarsmateriel, for hvilke det er vigtigt at bevare en strategisk autonomi, og for hvilke der ikke er nogen gensidighed i adgangen til markederne i tredjelande; understreger betydningen af at sikre større adgang til markeder i tredjelande for europæiske forsvarsprodukter; |
| --- | --- |

62.

finder, at princippet om europæisk præference ved indkøb af forsvarsmateriel i den nuværende budgetmæssige situation kan betragtes som en form for europæisk solidaritet; anmoder Kommissionen og EDA om at forelægge en cost-benefit-analyse af en procedure for europæisk præference for visse typer af forsvarsmateriel, for hvilke det er vigtigt at bevare en strategisk autonomi, og for hvilke der ikke er nogen gensidighed i adgangen til markederne i tredjelande; understreger betydningen af at sikre større adgang til markeder i tredjelande for europæiske forsvarsprodukter;

| 63. | minder om, at den administrative byrde ved licenspligt i forbindelse med handel inden for EU med forsvarsprodukter har haft en hæmmende effekt på industrikonsolideringen og har været en stor hindring for forsvarsmaterielprogrammer udformet i tværnationalt samarbejde; minder om, at tidsfristen for gennemførelse af direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet udløb den 30. juni 2011, og at medlemsstaterne skal anvende de nye bestemmelser fra 30. juni 2012; opfordrer Kommissionen til i god tid at aflægge rapport om de gennemførelsesforanstaltninger, medlemsstaterne har truffet, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre korrekt gennemførelse; |
| --- | --- |

63.

minder om, at den administrative byrde ved licenspligt i forbindelse med handel inden for EU med forsvarsprodukter har haft en hæmmende effekt på industrikonsolideringen og har været en stor hindring for forsvarsmaterielprogrammer udformet i tværnationalt samarbejde; minder om, at tidsfristen for gennemførelse af direktiv 2009/43/EF om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet udløb den 30. juni 2011, og at medlemsstaterne skal anvende de nye bestemmelser fra 30. juni 2012; opfordrer Kommissionen til i god tid at aflægge rapport om de gennemførelsesforanstaltninger, medlemsstaterne har truffet, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre korrekt gennemførelse;

| 64. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre bedst mulig brug af de nye generelle licenser for leverancer til andre medlemsstaters væbnede styrker som et vigtigt instrument til at forbedre forsyningssikkerheden i hele EU; |
| --- | --- |

64.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre bedst mulig brug af de nye generelle licenser for leverancer til andre medlemsstaters væbnede styrker som et vigtigt instrument til at forbedre forsyningssikkerheden i hele EU;

| 65. | understreger, at direktivets succes, navnlig hvad angår licenser til overførsler mellem virksomheder, i høj grad afhænger af medlemsstaternes tillid til hinandens eksportkontroller; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til nøje at overholde de betingelser, der er fastsat i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP, og som fastlægger fælles bestemmelser for kontrol af eksport af militær teknologi og militært materiel, samt til at sørge for en omhyggelig vurdering af alle licensansøgninger i forhold til alle otte kriterier i fornødent omfang; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at vurdere medlemsstaternes kravoverholdelse i forbindelse med gennemgangen af den fælles holdning i lyset af såvel handelspolitiske som udenrigspolitiske hensyn, herunder overholdelse af menneskerettighederne og demokratiske principper i importlande; |
| --- | --- |

65.

understreger, at direktivets succes, navnlig hvad angår licenser til overførsler mellem virksomheder, i høj grad afhænger af medlemsstaternes tillid til hinandens eksportkontroller; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til nøje at overholde de betingelser, der er fastsat i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP, og som fastlægger fælles bestemmelser for kontrol af eksport af militær teknologi og militært materiel, samt til at sørge for en omhyggelig vurdering af alle licensansøgninger i forhold til alle otte kriterier i fornødent omfang; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at vurdere medlemsstaternes kravoverholdelse i forbindelse med gennemgangen af den fælles holdning i lyset af såvel handelspolitiske som udenrigspolitiske hensyn, herunder overholdelse af menneskerettighederne og demokratiske principper i importlande;

| 66. | gentager den fundamentale betydning af standardisering af forsvarsmateriel for etableringen af et indre EU-marked for forsvarsmateriel samt for at sikre interoperabilitet og fremme både samarbejde om forsvarsmaterielprogrammer, sammenlægning og deling af projekter og operationer; tilskynder EDA, Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer (CEN, CENELEC, ETSI) til, navnlig i samarbejde med industrien og NATO’s standardiseringsorganisation, at fremskynde arbejdet med at mindske divergens i forsvars- og sikkerhedsindustriernes standarder og mellem civilt og militært udstyr; gør sig til fortaler for anvendelse og videreudvikling af informationssystemet for europæiske forsvarsstandarder og den europæiske håndbog for offentlige forsvarskontrakter; |
| --- | --- |

66.

gentager den fundamentale betydning af standardisering af forsvarsmateriel for etableringen af et indre EU-marked for forsvarsmateriel samt for at sikre interoperabilitet og fremme både samarbejde om forsvarsmaterielprogrammer, sammenlægning og deling af projekter og operationer; tilskynder EDA, Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganisationer (CEN, CENELEC, ETSI) til, navnlig i samarbejde med industrien og NATO’s standardiseringsorganisation, at fremskynde arbejdet med at mindske divergens i forsvars- og sikkerhedsindustriernes standarder og mellem civilt og militært udstyr; gør sig til fortaler for anvendelse og videreudvikling af informationssystemet for europæiske forsvarsstandarder og den europæiske håndbog for offentlige forsvarskontrakter;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indføre tværeuropæisk certificering af sikkerheds- og forsvarsprodukter for at få gjort en ende på den uholdbare situation, der kræver separat afprøvning i hver enkelt medlemsstat; gør opmærksom på, at denne tidskrævende og besværlige proces øger fabrikanternes omkostninger væsentligt og skader deres konkurrenceevne i en grad, som især er uoverkommelig for mindre virksomheder; støtter EDA’s arbejde vedrørende militær luftdygtighed og opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde arbejdet med at oprette en fælles europæisk militær luftdygtighedsorganisation som det militære modstykke til Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indføre tværeuropæisk certificering af sikkerheds- og forsvarsprodukter for at få gjort en ende på den uholdbare situation, der kræver separat afprøvning i hver enkelt medlemsstat; gør opmærksom på, at denne tidskrævende og besværlige proces øger fabrikanternes omkostninger væsentligt og skader deres konkurrenceevne i en grad, som især er uoverkommelig for mindre virksomheder; støtter EDA’s arbejde vedrørende militær luftdygtighed og opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde arbejdet med at oprette en fælles europæisk militær luftdygtighedsorganisation som det militære modstykke til Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur;

| 68. | understreger, at ovennævnte standardisering og konsolidering bør indgå i en proces, som EU og ikke erhvervslivet står bag, og bør tilgodese europæiske interesser og samfundets reelle behov, og at deltagelse i fælles EU-programmer og -synergier i princippet bør være åben for alle medlemsstater; |
| --- | --- |

68.

understreger, at ovennævnte standardisering og konsolidering bør indgå i en proces, som EU og ikke erhvervslivet står bag, og bør tilgodese europæiske interesser og samfundets reelle behov, og at deltagelse i fælles EU-programmer og -synergier i princippet bør være åben for alle medlemsstater;

(F)
     
  Hvordan kan der findes nye finansieringsformer på EU-plan?

| 69. | mener afgjort, at der, navnlig i forbindelse med vedtagelsen af den nye flerårige finansielle ramme, bør gøres overvejelser om mulighederne for, at EU-budgettet kan bidrage til, at medlemsstaterne kan nå målene i den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik på en mere omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

69.

mener afgjort, at der, navnlig i forbindelse med vedtagelsen af den nye flerårige finansielle ramme, bør gøres overvejelser om mulighederne for, at EU-budgettet kan bidrage til, at medlemsstaterne kan nå målene i den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik på en mere omkostningseffektiv måde;

| 70. | opfordrer, som der er redegjort for under punkt C) ovenfor, til en styrkelse og udvidelse af sikkerhedsforskningen under forskningsrammeprogrammet, til anvendelse af artikel 185 i TEUF til medfinansiering af eksisterende forsknings- og udviklingsprogrammer samt til udarbejdelse af et nyt tema for forsvarsforskning med mulighed for både civil og militær anvendelse med henblik på at stimulere fælles forsvarsforskning; |
| --- | --- |

70.

opfordrer, som der er redegjort for under punkt C) ovenfor, til en styrkelse og udvidelse af sikkerhedsforskningen under forskningsrammeprogrammet, til anvendelse af artikel 185 i TEUF til medfinansiering af eksisterende forsknings- og udviklingsprogrammer samt til udarbejdelse af et nyt tema for forsvarsforskning med mulighed for både civil og militær anvendelse med henblik på at stimulere fælles forsvarsforskning;

| 71. | er af den opfattelse, at EU-midler bør anvendes til at fremme samarbejde inden for uddannelse og træning og dermed bidrage til oprettelsen af netværk mellem forsvarsindustrien, forskningsinstitutioner og den akademiske verden; opfordrer til etablering af de nødvendige ordninger, som kan muliggøre udbetaling af stipendier til kadetter, der deltager i "det militære Erasmusprogram", fra EU-budgettet, således at de behandles på lige fod med studerende ved civile højere læreanstalter, og udviklingen af en fælles sikkerhedskultur og -tilgang dermed fremmes; |
| --- | --- |

71.

er af den opfattelse, at EU-midler bør anvendes til at fremme samarbejde inden for uddannelse og træning og dermed bidrage til oprettelsen af netværk mellem forsvarsindustrien, forskningsinstitutioner og den akademiske verden; opfordrer til etablering af de nødvendige ordninger, som kan muliggøre udbetaling af stipendier til kadetter, der deltager i "det militære Erasmusprogram", fra EU-budgettet, således at de behandles på lige fod med studerende ved civile højere læreanstalter, og udviklingen af en fælles sikkerhedskultur og -tilgang dermed fremmes;

| 72. | anbefaler finansiering af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis aktiviteter med fokus på uddannelse af civile og militære eksperter i krisestyring og FSFP og formidling af en fælles sikkerhedskultur i EU via stabilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

72.

anbefaler finansiering af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis aktiviteter med fokus på uddannelse af civile og militære eksperter i krisestyring og FSFP og formidling af en fælles sikkerhedskultur i EU via stabilitetsinstrumentet;

| 73. | opfordrer til videreudvikling af akademiets rolle som forum for samarbejde mellem nationale forsvarsakademier og uddannelsesinstitutioner for civil sikkerhed for ligeledes at indkredse og udvikle omkostningsbesparende sammenlægning og deling af projekter mellem dem; opfordrer medlemsstaterne til at omdanne det til en egentlig akademisk institution og foreslår, at det i betragtning af dets stærke civile-militære fokus finansieres af EU under den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

73.

opfordrer til videreudvikling af akademiets rolle som forum for samarbejde mellem nationale forsvarsakademier og uddannelsesinstitutioner for civil sikkerhed for ligeledes at indkredse og udvikle omkostningsbesparende sammenlægning og deling af projekter mellem dem; opfordrer medlemsstaterne til at omdanne det til en egentlig akademisk institution og foreslår, at det i betragtning af dets stærke civile-militære fokus finansieres af EU under den næste flerårige finansielle ramme;

| 74. | opfordrer alle relevante aktører til at vurdere, om EU-ejede aktiver i tråd med Galileo-modellen, som opridset under B), kan være en bæredygtig og omkostningseffektiv mulighed, navnlig inden for områder som strategisk og taktisk transport og overvågning; |
| --- | --- |

74.

opfordrer alle relevante aktører til at vurdere, om EU-ejede aktiver i tråd med Galileo-modellen, som opridset under B), kan være en bæredygtig og omkostningseffektiv mulighed, navnlig inden for områder som strategisk og taktisk transport og overvågning;

| 75. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at prioritere en forhøjelse af EDA’s budget i erkendelse af agenturets merværdi, idet der via samarbejde kompenseres for nedskæringer, som besluttes på nationalt plan; beklager dybt, at Rådets afgørelse om EDA ikke har givet agenturet en flerårig budgetramme i lighed med EU's almindelige budget; |
| --- | --- |

75.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at prioritere en forhøjelse af EDA’s budget i erkendelse af agenturets merværdi, idet der via samarbejde kompenseres for nedskæringer, som besluttes på nationalt plan; beklager dybt, at Rådets afgørelse om EDA ikke har givet agenturet en flerårig budgetramme i lighed med EU's almindelige budget;

| 76. | påpeger, at EU's Satellitcenter, der opererer med et beskedent budget, har bevist sin effektivitet og merværdi gennem en række forskellige sikkerheds- og forsvarsoperationer; erindrer om den voksende efterspørgsel efter satellitbilleder, bl.a. i kølvandet på den seneste tids begivenheder i Nordafrika; opfordrer medlemsstaterne til at udstyre centret med et større budget og finder, at disse i lyset af centrets civil-militære anvendelser bør bevilges over EU-budgettet; |
| --- | --- |

76.

påpeger, at EU's Satellitcenter, der opererer med et beskedent budget, har bevist sin effektivitet og merværdi gennem en række forskellige sikkerheds- og forsvarsoperationer; erindrer om den voksende efterspørgsel efter satellitbilleder, bl.a. i kølvandet på den seneste tids begivenheder i Nordafrika; opfordrer medlemsstaterne til at udstyre centret med et større budget og finder, at disse i lyset af centrets civil-militære anvendelser bør bevilges over EU-budgettet;

| 77. | hilser det polske rådsformandskabs indsats for at evaluere Athena-mekanismen velkommen; tilskynder medlemsstaterne til at gøre en øget indsats for at nå til enighed om fælles finansiering; anmoder medlemsstaterne om som en del af evalueringen af Athena-mekanismen at overveje muligheden for at udvide mekanismen til også at yde fælles finansiering til aktioner eller indkøb, der støtter målsætningen om større omkostningseffektivitet i det europæiske forsvar, men som ikke kan finansieres via EU-budgettet, herunder navnlig fælles finansiering af det materiel, der er stillet til rådighed; |
| --- | --- |

77.

hilser det polske rådsformandskabs indsats for at evaluere Athena-mekanismen velkommen; tilskynder medlemsstaterne til at gøre en øget indsats for at nå til enighed om fælles finansiering; anmoder medlemsstaterne om som en del af evalueringen af Athena-mekanismen at overveje muligheden for at udvide mekanismen til også at yde fælles finansiering til aktioner eller indkøb, der støtter målsætningen om større omkostningseffektivitet i det europæiske forsvar, men som ikke kan finansieres via EU-budgettet, herunder navnlig fælles finansiering af det materiel, der er stillet til rådighed;

*

* *

| 78. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, alle EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær. |
| --- | --- |

78.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Rådet, Kommissionen, alle EU-medlemsstaternes parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær.

---

(1)  EUT L 183 af 13.7.2011, s. 16.

(2)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(3)  EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0228.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0419.

(6)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 63.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/21

---

Onsdag den 14. december 2011Topmøde EU-Rusland

P7_TA(2011)0575

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om det kommende topmøde mellem EU og Rusland den 15. december 2011 og resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011

2013/C 168 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, navnlig beslutningen af 9. juni 2011 (1) om topmødet mellem EU og Rusland den 9.-10. juni 2011 og beslutningen af 17. juni 2010 (2) og topmødet mellem EU og Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, navnlig beslutningen af 9. juni 2011 (1) om topmødet mellem EU og Rusland den 9.-10. juni 2011 og beslutningen af 17. juni 2010 (2) og topmødet mellem EU og Rusland,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Rusland, herunder beslutningen af 7. juli 2011 (3) om forberedelserne til valget til den russiske Statsduma i december 2011, sammen med beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU’s menneskerettighedspolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Rusland, herunder beslutningen af 7. juli 2011 (3) om forberedelserne til valget til den russiske Statsduma i december 2011, sammen med beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU’s menneskerettighedspolitik (4),

| — | der henviser til den nuværende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation (5) og de forhandlinger, som blev indledt i 2008 om en ny aftale mellem EU og Rusland, samt til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nuværende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation (5) og de forhandlinger, som blev indledt i 2008 om en ny aftale mellem EU og Rusland, samt til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010,

| — | der henviser til EU's og Ruslands fælles målsætning, som fastlagt i den fælles erklæring efter det 11. topmøde mellem EU og Rusland i Sankt Petersborg den 31. maj 2003, om at skabe et fælles økonomisk rum, et fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles rum for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles rum for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter (de "fire fælles rum"), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og Ruslands fælles målsætning, som fastlagt i den fælles erklæring efter det 11. topmøde mellem EU og Rusland i Sankt Petersborg den 31. maj 2003, om at skabe et fælles økonomisk rum, et fælles rum for frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles rum for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles rum for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter (de "fire fælles rum"),

| — | der henviser til den fælles sluterklæring og de fælles henstillinger fra mødet i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU/Rusland den 19.-20. september 2011 i Warszawa, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles sluterklæring og de fælles henstillinger fra mødet i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU/Rusland den 19.-20. september 2011 i Warszawa,

| — | der henviser til den fælles udtalelse fra mødet i Det Permanente Partnerskabsråd EU-Rusland om frihed, sikkerhed og retfærdighed, der blev afholdt i Warszawa den 11. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles udtalelse fra mødet i Det Permanente Partnerskabsråd EU-Rusland om frihed, sikkerhed og retfærdighed, der blev afholdt i Warszawa den 11. oktober 2011,

| — | der henviser til bemærkningerne fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på det 8. møde i mødet i Det Permanente Partnerskabsråd EU-Rusland om frihed, sikkerhed og retfærdighed den 17. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til bemærkningerne fra næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, på det 8. møde i mødet i Det Permanente Partnerskabsråd EU-Rusland om frihed, sikkerhed og retfærdighed den 17. november 2011,

| — | der henviser til den seneste menneskerettighedsdialog mellem EU og Rusland den 29. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den seneste menneskerettighedsdialog mellem EU og Rusland den 29. november 2011,

| — | der henviser til den erklæring om valget til Den Russiske Føderations Duma, som næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Cathrine Ashton, fremsatte den 6. og 7. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring om valget til Den Russiske Føderations Duma, som næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Cathrine Ashton, fremsatte den 6. og 7. december 2011,

| — | der henviser til de foreløbige konklusioner af 5. december, som blev fremlagt af OSCE, Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE/ODIHR), OSCE's Parlamentariske Forsamling (OSCE PA) og Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE) efter den internationale valgobservatørmission til valget til Statsdumaen den 4. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til de foreløbige konklusioner af 5. december, som blev fremlagt af OSCE, Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (OSCE/ODIHR), OSCE's Parlamentariske Forsamling (OSCE PA) og Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE) efter den internationale valgobservatørmission til valget til Statsdumaen den 4. december 2011,

| — | der henviser til dagsordenen for topmødet mellem EU og Rusland i Bruxelles den 15. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til dagsordenen for topmødet mellem EU og Rusland i Bruxelles den 15. december 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU og Europa er indbyrdes afhængige både i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at øget samarbejde og et godt naboskab mellem EU og Rusland derfor er af stor betydning for stabiliteten, sikkerheden og velfærden i og uden for Europa; der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat er engageret i en yderligere uddybning og udvikling af forbindelserne mellem EU og Rusland på grundlag af et solidt engagement i de demokratiske principper, der henviser til, at indgåelsen af en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation stadig er af allerstørste betydning for udviklingen af et ægte strategisk partnerskab; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Europa er indbyrdes afhængige både i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at øget samarbejde og et godt naboskab mellem EU og Rusland derfor er af stor betydning for stabiliteten, sikkerheden og velfærden i og uden for Europa; der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat er engageret i en yderligere uddybning og udvikling af forbindelserne mellem EU og Rusland på grundlag af et solidt engagement i de demokratiske principper, der henviser til, at indgåelsen af en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation stadig er af allerstørste betydning for udviklingen af et ægte strategisk partnerskab;

| B. | der henviser til, at energiforsyning er en af EU's største udfordringer og et af de vigtigste samarbejdsområder mellem EU og Rusland, der understreger den afgørende betydning af, at EU taler med én stemme og udviser stærk intern solidaritet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at energiforsyning er en af EU's største udfordringer og et af de vigtigste samarbejdsområder mellem EU og Rusland, der understreger den afgørende betydning af, at EU taler med én stemme og udviser stærk intern solidaritet;

| C. | der henviser til, at Rusland som permanent medlem af FN’s Sikkerhedsråd sammen med de øvrige medlemmer har et fælles ansvar for at bevare den globale stabilitet; der henviser til, at mange udfordringer på internationalt niveau, navnlig i det fælles naboområde (Sydkaukasus og Republikken Moldova), i Nordafrika, Syrien, Mellemøsten og Iran, terrorisme, energisikkerhed, klimaforandringer og den finansielle krise, kun kan overvindes gennem en samordnet indsats, som indbefatter Rusland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rusland som permanent medlem af FN’s Sikkerhedsråd sammen med de øvrige medlemmer har et fælles ansvar for at bevare den globale stabilitet; der henviser til, at mange udfordringer på internationalt niveau, navnlig i det fælles naboområde (Sydkaukasus og Republikken Moldova), i Nordafrika, Syrien, Mellemøsten og Iran, terrorisme, energisikkerhed, klimaforandringer og den finansielle krise, kun kan overvindes gennem en samordnet indsats, som indbefatter Rusland;

| D. | der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og derfor har forpligtet sig til at overholde de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at der fortsat er bekymring for så vidt angår menneskerettighedssituationen, retsstatsprincippet, domstolenes uafhængighed og de undertrykkende foranstaltninger, der træffes over for journalister og opposition; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og derfor har forpligtet sig til at overholde de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at der fortsat er bekymring for så vidt angår menneskerettighedssituationen, retsstatsprincippet, domstolenes uafhængighed og de undertrykkende foranstaltninger, der træffes over for journalister og opposition;

| E. | der henviser til, at 2011 er 20-året for Sovjetunionens opløsning, som var en væsentlig milepæl i den europæiske historie; der henviser til, at de, der gjorde aktivt oprør mod totalitarismen og som bidrog til befrielsen fra den, bør anerkendes for deres bidrag til disse begivenheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 2011 er 20-året for Sovjetunionens opløsning, som var en væsentlig milepæl i den europæiske historie; der henviser til, at de, der gjorde aktivt oprør mod totalitarismen og som bidrog til befrielsen fra den, bør anerkendes for deres bidrag til disse begivenheder;

| F. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 12. april 2011 kritiserede de besværlige procedurer for registrering af politiske partier i Rusland, som ikke er i overensstemmelse med de valgstandarder, som Europarådet og OSCE har fastlagt; der henviser til, at det fortsat er alvorlig bekymring over de vanskeligheder, som politiske partier har med at deltage i valgene, og som i praksis hæmmer den politiske konkurrence og pluralisme i Rusland og undergraver valgets legitimitet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 12. april 2011 kritiserede de besværlige procedurer for registrering af politiske partier i Rusland, som ikke er i overensstemmelse med de valgstandarder, som Europarådet og OSCE har fastlagt; der henviser til, at det fortsat er alvorlig bekymring over de vanskeligheder, som politiske partier har med at deltage i valgene, og som i praksis hæmmer den politiske konkurrence og pluralisme i Rusland og undergraver valgets legitimitet;

| G. | der henviser til, at der blev indberettet flere uregelmæssigheder på valgdagen, herunder om vælgere, som stemte flere gange (de såkaldte buskarruseller), hindringer for partiobservatører og falske stemmesedler i urnerne; der henviser til, at politiet tilbageholdt hundredvis af oppositionsaktivister, der forsøgte at holde møder den 4. december 2011 og de efterfølgende dage i Moskva, Sankt Petersborg og andre russiske byer for at protestere mod afviklingen af valget; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der blev indberettet flere uregelmæssigheder på valgdagen, herunder om vælgere, som stemte flere gange (de såkaldte buskarruseller), hindringer for partiobservatører og falske stemmesedler i urnerne; der henviser til, at politiet tilbageholdt hundredvis af oppositionsaktivister, der forsøgte at holde møder den 4. december 2011 og de efterfølgende dage i Moskva, Sankt Petersborg og andre russiske byer for at protestere mod afviklingen af valget;

| H. | der henviser til, at mindst 50 000 mennesker samledes den 10. december 2011 på Bolotnaja-pladsen i Moskva, hvor de krævede, annullering af resultaterne af valget den 4. december 2011, afholdelse af nye valg, chefen for valgkommissionens frivillige tilbagetrækning, gennemførelse af en undersøgelse af de påståede valgmanipulationer samt øjeblikkelig løsladelse af de arresterede demonstranter; der henviser til, at der fandt tilsvarende demonstrationer sted i andre russiske byer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mindst 50 000 mennesker samledes den 10. december 2011 på Bolotnaja-pladsen i Moskva, hvor de krævede, annullering af resultaterne af valget den 4. december 2011, afholdelse af nye valg, chefen for valgkommissionens frivillige tilbagetrækning, gennemførelse af en undersøgelse af de påståede valgmanipulationer samt øjeblikkelig løsladelse af de arresterede demonstranter; der henviser til, at der fandt tilsvarende demonstrationer sted i andre russiske byer;

| I. | der henviser til, at der er gået et år, siden Europa-Parlamentet opfordrede Rådet til "under indtryk af de russiske myndigheders manglende positive skridt til at samarbejde og efterforske Sergej Magnitskij-sagen, at insistere på, at de russiske myndigheder retsforfølger de ansvarlige, og at overveje et EU-indrejseforbud", og ligeledes tilskyndede "de retshåndhævende myndigheder i EU til at samarbejde om at indefryse bankkonti og andre aktiver tilhørende disse russiske embedsmænd i alle EU-medlemsstaterne" (6); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er gået et år, siden Europa-Parlamentet opfordrede Rådet til "under indtryk af de russiske myndigheders manglende positive skridt til at samarbejde og efterforske Sergej Magnitskij-sagen, at insistere på, at de russiske myndigheder retsforfølger de ansvarlige, og at overveje et EU-indrejseforbud", og ligeledes tilskyndede "de retshåndhævende myndigheder i EU til at samarbejde om at indefryse bankkonti og andre aktiver tilhørende disse russiske embedsmænd i alle EU-medlemsstaterne" (6);

| 1. | bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af EU's vigtigste partnere for opbygning af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde på verdensplan; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af EU's vigtigste partnere for opbygning af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde på verdensplan;

| 2. | opfordrer EU og Rusland til under det kommende topmøde at benytte lejligheden til at sætte fart i forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale; gentager sin støtte til en omfattende, retligt bindende aftale, som omfatter politiske, økonomiske og sociale spørgsmål, og som omfatter alle områder, der er knyttet til demokrati, retsstatsprincippet og respekten for menneskerettigheder; fastholder sit synspunkt om, at demokrati og menneskerettigheder skal være en integreret del af denne aftale, især hvad angår formuleringen og indføjelsen af en effektiv og funktionsdygtig menneskerettighedsklausul; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU og Rusland til under det kommende topmøde at benytte lejligheden til at sætte fart i forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale; gentager sin støtte til en omfattende, retligt bindende aftale, som omfatter politiske, økonomiske og sociale spørgsmål, og som omfatter alle områder, der er knyttet til demokrati, retsstatsprincippet og respekten for menneskerettigheder; fastholder sit synspunkt om, at demokrati og menneskerettigheder skal være en integreret del af denne aftale, især hvad angår formuleringen og indføjelsen af en effektiv og funktionsdygtig menneskerettighedsklausul;

| 3. | opfordrer til at intensivere bestræbelserne på at fremme EU og Ruslands partnerskab for modernisering; fremhæver sin tillid til, at partnerskabet for modernisering vil fremme reformprocessen og give ny impuls til forholdet mellem EU og Rusland og udvikle det gensidigt fordelagtige samarbejde om handel, økonomi og energisikkerhed og samtidig bidrage til den samlede økonomiske genopretning; er af den opfattelse, at partnerskabet for modernisering skal gå hånd i hånd med en ambitiøs intern reformproces, der indebærer konsolidering af de demokratiske institutioner og af et pålideligt retssystem; opfordrer i den henseende EU og den russiske regering til at fastlægge de skridt, som er nødvendige for at opnå disse mål; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til at intensivere bestræbelserne på at fremme EU og Ruslands partnerskab for modernisering; fremhæver sin tillid til, at partnerskabet for modernisering vil fremme reformprocessen og give ny impuls til forholdet mellem EU og Rusland og udvikle det gensidigt fordelagtige samarbejde om handel, økonomi og energisikkerhed og samtidig bidrage til den samlede økonomiske genopretning; er af den opfattelse, at partnerskabet for modernisering skal gå hånd i hånd med en ambitiøs intern reformproces, der indebærer konsolidering af de demokratiske institutioner og af et pålideligt retssystem; opfordrer i den henseende EU og den russiske regering til at fastlægge de skridt, som er nødvendige for at opnå disse mål;

| 4. | glæder sig over afslutningen på Ruslands tiltrædelsesforhandlinger med WTO, som vil bidrage til at skabe mere lige vilkår for forretningssamfundene på begge sider og vil lette og liberalisere handelen i den globale økonomi; understreger, at Rusland ved sin tiltræden påtager sig en retligt bindende forpligtelse til at efterleve alle WTO’s regler, herunder afståelsen fra at anvende protektionistiske foranstaltninger; udtrykker i denne forbindelse sine betænkeligheder ved toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, som har medført højere konsoliderede toldsatser; udtrykker sin overbevisning om, at Ruslands medlemskab af WTO også vil vise sig at være et vigtigt springbræt til en uddybning af den bilaterale økonomiske integration, herunder gennem afslutning af de igangværende forhandlinger om den nye aftale; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over afslutningen på Ruslands tiltrædelsesforhandlinger med WTO, som vil bidrage til at skabe mere lige vilkår for forretningssamfundene på begge sider og vil lette og liberalisere handelen i den globale økonomi; understreger, at Rusland ved sin tiltræden påtager sig en retligt bindende forpligtelse til at efterleve alle WTO’s regler, herunder afståelsen fra at anvende protektionistiske foranstaltninger; udtrykker i denne forbindelse sine betænkeligheder ved toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, som har medført højere konsoliderede toldsatser; udtrykker sin overbevisning om, at Ruslands medlemskab af WTO også vil vise sig at være et vigtigt springbræt til en uddybning af den bilaterale økonomiske integration, herunder gennem afslutning af de igangværende forhandlinger om den nye aftale;

| 5. | understreger betydningen af at intensivere energipartnerskabet med Rusland; gentager, at forsyningen med naturressourcer ikke må anvendes som et politisk redskab; understreger den gensidige værdi af samarbejde på energiområdet, som udgør en mulighed for yderligere handelsmæssigt og økonomisk samarbejde på et åbent og gennemsigtigt marked, med fuld forståelse for, at EU har brug for en diversificering af leveringskanaler og energiudbydere; understreger, at princippet om indbyrdes afhængighed og gennemsigtighed, lige adgang til markeder, infrastruktur og investeringer samt en juridisk bindende energirammeaftale, som sikrer en pålidelig og sikker energiforsyning baseret på ens standarder for alle EU’s medlemsstater, bør danne grundlag for dette samarbejde; |
| --- | --- |

5.

understreger betydningen af at intensivere energipartnerskabet med Rusland; gentager, at forsyningen med naturressourcer ikke må anvendes som et politisk redskab; understreger den gensidige værdi af samarbejde på energiområdet, som udgør en mulighed for yderligere handelsmæssigt og økonomisk samarbejde på et åbent og gennemsigtigt marked, med fuld forståelse for, at EU har brug for en diversificering af leveringskanaler og energiudbydere; understreger, at princippet om indbyrdes afhængighed og gennemsigtighed, lige adgang til markeder, infrastruktur og investeringer samt en juridisk bindende energirammeaftale, som sikrer en pålidelig og sikker energiforsyning baseret på ens standarder for alle EU’s medlemsstater, bør danne grundlag for dette samarbejde;

| 6. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at principperne i energichartertraktaten og transitprotokollen hertil indarbejdes i en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland; glæder sig over undertegnelsen i februar 2011 af aftalen om en forbedret mekanisme for tidlig varsling for yderligere forbedring af koordineringen i tilfælde af nødsituationer på udbuds- eller efterspørgselssiden; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at principperne i energichartertraktaten og transitprotokollen hertil indarbejdes i en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland; glæder sig over undertegnelsen i februar 2011 af aftalen om en forbedret mekanisme for tidlig varsling for yderligere forbedring af koordineringen i tilfælde af nødsituationer på udbuds- eller efterspørgselssiden;

| 7. | understreger, at EU bør udvide sit samarbejde med Rusland på energiområdet til områder, såsom energieffektivitet eller forskning i vedvarende energiteknologier; gentager, at mellemstatslige og kommercielle aftaler inden for energiområdet mellem Rusland og virksomheder i EU skal være i overensstemmelse med begge parters retlige forpligtelser; |
| --- | --- |

7.

understreger, at EU bør udvide sit samarbejde med Rusland på energiområdet til områder, såsom energieffektivitet eller forskning i vedvarende energiteknologier; gentager, at mellemstatslige og kommercielle aftaler inden for energiområdet mellem Rusland og virksomheder i EU skal være i overensstemmelse med begge parters retlige forpligtelser;

| 8. | opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at yde et større bidrag til kampen mod klimaændringer ved at nedbringe sine interne drivhusgasemissioner og deltage i de internationale forhandlinger om en omfattende klimapolitisk ramme under UNFCCC og Kyoto-protokollen for tiden efter -2012; understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at alle industrilande for at opnå den reduktion af emissionerne i 2020 i forhold til 1990-niveauet, der kræves for bilag I-lande, forpligter sig til at opstille mål, der indebærer en væsentlig reduktion af de nuværende emissionsniveauer og forøgelse af CO2-opsamlingen i skovene; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at yde et større bidrag til kampen mod klimaændringer ved at nedbringe sine interne drivhusgasemissioner og deltage i de internationale forhandlinger om en omfattende klimapolitisk ramme under UNFCCC og Kyoto-protokollen for tiden efter -2012; understreger i den forbindelse nødvendigheden af, at alle industrilande for at opnå den reduktion af emissionerne i 2020 i forhold til 1990-niveauet, der kræves for bilag I-lande, forpligter sig til at opstille mål, der indebærer en væsentlig reduktion af de nuværende emissionsniveauer og forøgelse af CO2-opsamlingen i skovene;

| 9. | opfordrer i denne sammenhæng Rusland til at ratificere og straks overholde UNECE's Espoo-konventionen og minder om den russiske forpligtelse til at udvikle fælles standarder for miljøkonsekvensundersøgelser af virkningerne af grænseoverskridende projekter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer i denne sammenhæng Rusland til at ratificere og straks overholde UNECE's Espoo-konventionen og minder om den russiske forpligtelse til at udvikle fælles standarder for miljøkonsekvensundersøgelser af virkningerne af grænseoverskridende projekter;

| 10. | anerkender de fælles konklusioner af 11. oktober 2011, der bekendtgør færdiggørelsen af listen over "fælles skridt" hen imod visumfri indrejse, og støtter den officielle godkendelse og efterfølgende gennemførelse heraf; minder om vigtigheden af, at der sikres regional sammenhæng i den tilgang, der vedtages i retning af visumliberalisering med Rusland og de østlige partnerlande; glæder sig over afslutningen på forhandlingerne om ændringer til den eksisterende aftale om visumlempelse mellem Rusland og EU fra 2006 og migrationsdialogen mellem EU og Rusland; understreger vigtigheden af en effektiv gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen mellem Rusland og EU; opfordrer til yderligere samarbejde om ulovlig indvandring, bedre kontrol ved grænseovergangene og udveksling af oplysninger om terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

10.

anerkender de fælles konklusioner af 11. oktober 2011, der bekendtgør færdiggørelsen af listen over "fælles skridt" hen imod visumfri indrejse, og støtter den officielle godkendelse og efterfølgende gennemførelse heraf; minder om vigtigheden af, at der sikres regional sammenhæng i den tilgang, der vedtages i retning af visumliberalisering med Rusland og de østlige partnerlande; glæder sig over afslutningen på forhandlingerne om ændringer til den eksisterende aftale om visumlempelse mellem Rusland og EU fra 2006 og migrationsdialogen mellem EU og Rusland; understreger vigtigheden af en effektiv gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen mellem Rusland og EU; opfordrer til yderligere samarbejde om ulovlig indvandring, bedre kontrol ved grænseovergangene og udveksling af oplysninger om terrorisme og organiseret kriminalitet;

| 11. | bifalder forslaget om at forenkle den lokale grænsetrafik i regionen Kaliningrad Oblast og anfører, at dette vil bidrage til yderligere at fremme det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland i overensstemmelse med de prioriteringer, der er opstillet i køreplanen for et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

11.

bifalder forslaget om at forenkle den lokale grænsetrafik i regionen Kaliningrad Oblast og anfører, at dette vil bidrage til yderligere at fremme det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland i overensstemmelse med de prioriteringer, der er opstillet i køreplanen for et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 12. | noterer sig resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011; understreger, at valgets gennemførelse viste, at Rusland ikke efterlever de valgstandarder, som OSCE har fastsat; udtrykker sin dybe bekymring over beretningerne om svindel og over OSCE/ODIHR-rapportens foreløbige konklusioner vedrørende overtrædelse af procedurerne, manglende upartiskhed i medierne, forulempelse af uafhængige observatører og manglende adskillelse mellem regeringspartiet og staten; |
| --- | --- |

12.

noterer sig resultatet af valget til Dumaen den 4. december 2011; understreger, at valgets gennemførelse viste, at Rusland ikke efterlever de valgstandarder, som OSCE har fastsat; udtrykker sin dybe bekymring over beretningerne om svindel og over OSCE/ODIHR-rapportens foreløbige konklusioner vedrørende overtrædelse af procedurerne, manglende upartiskhed i medierne, forulempelse af uafhængige observatører og manglende adskillelse mellem regeringspartiet og staten;

| 13. | gentager, at den besværlige registreringsprocedure førte til udelukkelse af flere oppositionspartier og at den i alvorlig grad har forhindret foreningsfrihed, politisk konkurrence og pluralisme allerede fra starten; |
| --- | --- |

13.

gentager, at den besværlige registreringsprocedure førte til udelukkelse af flere oppositionspartier og at den i alvorlig grad har forhindret foreningsfrihed, politisk konkurrence og pluralisme allerede fra starten;

| 14. | fordømmer på det kraftigste de tiltag, som de russiske myndigheder iværksatte over for "Golos", en russisk valgovervågningsgruppe, efter at denne havde oprettet et særligt websted til indberetninger af valgsvindel og uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

14.

fordømmer på det kraftigste de tiltag, som de russiske myndigheder iværksatte over for "Golos", en russisk valgovervågningsgruppe, efter at denne havde oprettet et særligt websted til indberetninger af valgsvindel og uregelmæssigheder;

| 15. | glæder sig over demonstrationerne i Rusland som et udtryk for det russiske folks ønske om mere demokrati; fordømmer politiets overgreb på fredelige demonstrationer mod de valguregelmæssigheder og den valgsvig, som internationale observatører har rapporteret om; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at respektere forsamlings- og ytringsfriheden, sikre, at fredelige demonstranter ikke lider overlast, og omgående og betingelsesløst løslade alle fredelige demonstranter, som er blevet anholdt i forbindelse med valget; opfordrer til en øjeblikkelig og fuldstændig undersøgelse af alle rapporter om svindel og intimidering og til sanktioner over for de ansvarlige, og håber, at præsident Medvedevs ordre om at undersøge dette viser sig at være reel og gennemsigtig; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over demonstrationerne i Rusland som et udtryk for det russiske folks ønske om mere demokrati; fordømmer politiets overgreb på fredelige demonstrationer mod de valguregelmæssigheder og den valgsvig, som internationale observatører har rapporteret om; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at respektere forsamlings- og ytringsfriheden, sikre, at fredelige demonstranter ikke lider overlast, og omgående og betingelsesløst løslade alle fredelige demonstranter, som er blevet anholdt i forbindelse med valget; opfordrer til en øjeblikkelig og fuldstændig undersøgelse af alle rapporter om svindel og intimidering og til sanktioner over for de ansvarlige, og håber, at præsident Medvedevs ordre om at undersøge dette viser sig at være reel og gennemsigtig;

| 16. | noterer sig de nylige krav om annullering af valget til Statsdumaen den 4. december 2011; opfordrer de russiske myndigheder til grundigt at undersøge alle tilfælde af valgembedsmisbrug med henblik på at sanktionere de involverede embedsmænd og gennemføre nye afstemninger de steder, hvor der har været uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

16.

noterer sig de nylige krav om annullering af valget til Statsdumaen den 4. december 2011; opfordrer de russiske myndigheder til grundigt at undersøge alle tilfælde af valgembedsmisbrug med henblik på at sanktionere de involverede embedsmænd og gennemføre nye afstemninger de steder, hvor der har været uregelmæssigheder;

| 17. | opfordrer til, at der afholdes et nyt, frit valg, når alle oppositionspartierne er blevet registreret; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at der afholdes et nyt, frit valg, når alle oppositionspartierne er blevet registreret;

| 18. | opfordrer formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at rejse spørgsmålet om valget den 4. december 2011 på topmødet og indtrængende opfordre Rusland til at overholde sine internationale forpligtelser, navnlig dem, der følger af Ruslands medlemskab af Europarådet og OSCE; opfordrer Europarådet og OSCE til at foretage en vurdering af Ruslands overholdelse af de forpligtelser, der hidrører fra landets medlemskab af disse organisationer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at rejse spørgsmålet om valget den 4. december 2011 på topmødet og indtrængende opfordre Rusland til at overholde sine internationale forpligtelser, navnlig dem, der følger af Ruslands medlemskab af Europarådet og OSCE; opfordrer Europarådet og OSCE til at foretage en vurdering af Ruslands overholdelse af de forpligtelser, der hidrører fra landets medlemskab af disse organisationer;

| 19. | opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at rette deres opmærksomhed mod konklusionerne i OSCE/ODIHR’s rapport fra observationsmissionen, reformere valglovene i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets standarder i samarbejde med Venedigkommissionen og efterleve disse standarder i praksis med henblik på at sikre et frit og demokratisk præsidentvalg i 2012 med lige muligheder for oppositionens kandidater; opfordrer Rusland til at skabe mulighed for tilstrækkelig og effektiv valgobservation i overensstemmelse med OSCE/ODIHR- og Europarådets standarder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at rette deres opmærksomhed mod konklusionerne i OSCE/ODIHR’s rapport fra observationsmissionen, reformere valglovene i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets standarder i samarbejde med Venedigkommissionen og efterleve disse standarder i praksis med henblik på at sikre et frit og demokratisk præsidentvalg i 2012 med lige muligheder for oppositionens kandidater; opfordrer Rusland til at skabe mulighed for tilstrækkelig og effektiv valgobservation i overensstemmelse med OSCE/ODIHR- og Europarådets standarder;

| 20. | gentager sin bekymring over menneskerettighedssituationen i Rusland og fraværet af retsstatsforhold og et uafhængigt retsvæsen; udtrykker navnlig dyb bekymring over Sergej Magnitskij-sagen, herunder den omstændighed, at dem, der bevisligt er skyldige i hans død, ikke straffes; noterer sig rapporten fra juli 2011 fra præsident Medvedevs menneskerettighedsråd, som fremlagde dokumentation for, at anholdelsen af Sergej Magnitskij var ulovlig, og at der i forbindelse med hans tilbageholdelse blev anvendt vold og tortur med henblik på at opnå en tilståelse; bemærker, at det amerikanske udenrigsministerium, det britiske udenrigsministerium og det nederlandske parlament som følge af de russiske myndigheders passivitet i 2011 besluttede at indføre visumforbud for omkring 60 russiske embedsmænd, som menes at være impliceret i Sergej Magnitskij død; |
| --- | --- |

20.

gentager sin bekymring over menneskerettighedssituationen i Rusland og fraværet af retsstatsforhold og et uafhængigt retsvæsen; udtrykker navnlig dyb bekymring over Sergej Magnitskij-sagen, herunder den omstændighed, at dem, der bevisligt er skyldige i hans død, ikke straffes; noterer sig rapporten fra juli 2011 fra præsident Medvedevs menneskerettighedsråd, som fremlagde dokumentation for, at anholdelsen af Sergej Magnitskij var ulovlig, og at der i forbindelse med hans tilbageholdelse blev anvendt vold og tortur med henblik på at opnå en tilståelse; bemærker, at det amerikanske udenrigsministerium, det britiske udenrigsministerium og det nederlandske parlament som følge af de russiske myndigheders passivitet i 2011 besluttede at indføre visumforbud for omkring 60 russiske embedsmænd, som menes at være impliceret i Sergej Magnitskij død;

| 21. | opfordrer efterforskningskomitéen til at foretage en omfattende og grundig efterforskning uden tabuer, til snarest muligt at fremlægge konkrete konklusioner og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at få straffet de ansvarlige; opfordrer, i tilfælde af fortsat passivitet fra de russiske myndigheders side, Rådet til at overveje aktioner, som f.eks. et rejseforbud i hele EU og en indefrysning af de økonomiske aktiver for dem, der er blevet kendt skyldige i tortur af Sergej Magnitskij og hans efterfølgende død samt i at have forsøgt at tilsløre sagen; |
| --- | --- |

21.

opfordrer efterforskningskomitéen til at foretage en omfattende og grundig efterforskning uden tabuer, til snarest muligt at fremlægge konkrete konklusioner og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at få straffet de ansvarlige; opfordrer, i tilfælde af fortsat passivitet fra de russiske myndigheders side, Rådet til at overveje aktioner, som f.eks. et rejseforbud i hele EU og en indefrysning af de økonomiske aktiver for dem, der er blevet kendt skyldige i tortur af Sergej Magnitskij og hans efterfølgende død samt i at have forsøgt at tilsløre sagen;

| 22. | understreger betydningen af de løbende drøftelser om menneskerettigheder med Rusland inden for rammerne af menneskerettighedskonsultationerne mellem EU og Rusland som en måde at konsolidere parternes interoperabilitet inden for alle samarbejdsområder, og kræver, at disse møders form forbedres med henblik på at øge deres effektivitet, navnlig med hensyn til den fælles indsats mod racisme og fremmedhad, samt at denne proces åbnes for et effektivt bidrag fra Europa-Parlamentet, Statsdumaen og ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer, uanset om dialogen finder sted i Rusland eller i en af EU’s medlemsstater; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af de løbende drøftelser om menneskerettigheder med Rusland inden for rammerne af menneskerettighedskonsultationerne mellem EU og Rusland som en måde at konsolidere parternes interoperabilitet inden for alle samarbejdsområder, og kræver, at disse møders form forbedres med henblik på at øge deres effektivitet, navnlig med hensyn til den fælles indsats mod racisme og fremmedhad, samt at denne proces åbnes for et effektivt bidrag fra Europa-Parlamentet, Statsdumaen og ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer, uanset om dialogen finder sted i Rusland eller i en af EU’s medlemsstater;

| 23. | fordømmer de nylige forslag om forbud i flere russiske regioner og på føderalt plan mod at give offentligheden information om seksuel orientering og kønsidentitet; |
| --- | --- |

23.

fordømmer de nylige forslag om forbud i flere russiske regioner og på føderalt plan mod at give offentligheden information om seksuel orientering og kønsidentitet;

| 24. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen til at gennemføre fælles initiativer med den russiske regering med henblik på at styrke sikkerheden og stabiliteten i det fælles naboområde; opfordrer Rusland til aktivt at bidrage til at få løst de ”fastfrosne konflikter” i dets naboområde og til at respektere alle heri involverede staters suverænitet og territoriale integritet; |
| --- | --- |

24.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Kommissionen til at gennemføre fælles initiativer med den russiske regering med henblik på at styrke sikkerheden og stabiliteten i det fælles naboområde; opfordrer Rusland til aktivt at bidrage til at få løst de ”fastfrosne konflikter” i dets naboområde og til at respektere alle heri involverede staters suverænitet og territoriale integritet;

| 25. | gentager, at Rusland er forpligtet til fuldt ud at gennemføre våbenhvileaftalens seks punkter, herunder respekten for Georgiens suverænitet og territoriale integritet; glæder sig over, at Rusland er indstillet på at komme videre med aftalen om krisestyringsoperationer; opfordrer i denne forbindelse de russiske myndigheder til at være konsekvente og dermed tillade, at EU's observatørmission i Georgien får adgang til de besatte områder i Abkhasien og Sydossetien i overensstemmelse med våbenhvileaftalen fra 2008; |
| --- | --- |

25.

gentager, at Rusland er forpligtet til fuldt ud at gennemføre våbenhvileaftalens seks punkter, herunder respekten for Georgiens suverænitet og territoriale integritet; glæder sig over, at Rusland er indstillet på at komme videre med aftalen om krisestyringsoperationer; opfordrer i denne forbindelse de russiske myndigheder til at være konsekvente og dermed tillade, at EU's observatørmission i Georgien får adgang til de besatte områder i Abkhasien og Sydossetien i overensstemmelse med våbenhvileaftalen fra 2008;

| 26. | støtter OSCE's Minsk-Gruppe og dens medformand i dens bestræbelser på at finde en løsning på konflikten om Nagorno-Karabakh; |
| --- | --- |

26.

støtter OSCE's Minsk-Gruppe og dens medformand i dens bestræbelser på at finde en løsning på konflikten om Nagorno-Karabakh;

| 27. | glæder sig over genoptagelsen af 5+2-forhandlingerne for så vidt angår konflikten i Transdnestrien og noterer sig det første officielle møde, som fandt sted den 1. december 2011, og som forhåbentlig vil markere begyndelsen på en løsning af konflikten; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over genoptagelsen af 5+2-forhandlingerne for så vidt angår konflikten i Transdnestrien og noterer sig det første officielle møde, som fandt sted den 1. december 2011, og som forhåbentlig vil markere begyndelsen på en løsning af konflikten;

| 28. | mener, at Rusland, som har vetoret i FN’s Sikkerhedsråd, skal leve op til sit ansvar i forbindelse med internationale kriser; understreger, at udfordringer på internationalt niveau, navnlig for så vidt angår Syrien og Iran, ikke kan overvindes uden en samordnet indsats, som indbefatter Rusland; opfordrer Rusland til at indtage en mere konstruktiv holdning, navnlig hvad angår FN’s Sikkerhedsråds resolutioner; opfordrer Rusland til at deltage i den globale indsats for at blokere for Irans forsøg på at berige uran og andre nukleare aktiviteter, der sigter mod at bygge atomvåben; opfordrer de russiske myndigheder til at tilslutte sig de internationale sanktioner mod de iranske enheder som en reaktion på overfaldet på den britiske ambassade; |
| --- | --- |

28.

mener, at Rusland, som har vetoret i FN’s Sikkerhedsråd, skal leve op til sit ansvar i forbindelse med internationale kriser; understreger, at udfordringer på internationalt niveau, navnlig for så vidt angår Syrien og Iran, ikke kan overvindes uden en samordnet indsats, som indbefatter Rusland; opfordrer Rusland til at indtage en mere konstruktiv holdning, navnlig hvad angår FN’s Sikkerhedsråds resolutioner; opfordrer Rusland til at deltage i den globale indsats for at blokere for Irans forsøg på at berige uran og andre nukleare aktiviteter, der sigter mod at bygge atomvåben; opfordrer de russiske myndigheder til at tilslutte sig de internationale sanktioner mod de iranske enheder som en reaktion på overfaldet på den britiske ambassade;

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0268.

(2)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 101.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0335.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(5)  EFT L 327 af 28.11.1997, s. 1.

(6)  Se den ovennævnte beslutning af 16. december 2010.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/26

---

Onsdag den 14. december 2011Den europæiske naboskabspolitik

P7_TA(2011)0576

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik (2011/2157(INI))

2013/C 168 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. maj 2011 om en ny tilgang til nabolande i forandring (KOM(2011)0303) og af 8. marts 2011 om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 25. maj 2011 om en ny tilgang til nabolande i forandring (KOM(2011)0303) og af 8. marts 2011 om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde (KOM(2011)0200),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2003"Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd" (KOM(2003)0104), af 12. maj 2004"EU's naboskabspolitik - strategidokument" (KOM(2004)0373), af 4. december 2006 om "Styrkelse af EU's naboskabspolitik" (KOM(2006)0726), af 5. december 2007"En stærk europæisk naboskabspolitik" (KOM(2007)0774), af 3. december 2008"Østpartnerskabet" (KOM(2008)0823), af 20. maj 2008"Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen" (KOM(2008)0319), af 12. maj 2010"Status over den europæiske naboskabspolitik" (KOM(2010)0207) og af 24.maj 2011 om "En dialog om migration, mobilitet og sikkerhed med landene i det sydlige Middelhavsområde" (KOM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2003"Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd" (KOM(2003)0104), af 12. maj 2004"EU's naboskabspolitik - strategidokument" (KOM(2004)0373), af 4. december 2006 om "Styrkelse af EU's naboskabspolitik" (KOM(2006)0726), af 5. december 2007"En stærk europæisk naboskabspolitik" (KOM(2007)0774), af 3. december 2008"Østpartnerskabet" (KOM(2008)0823), af 20. maj 2008"Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen" (KOM(2008)0319), af 12. maj 2010"Status over den europæiske naboskabspolitik" (KOM(2010)0207) og af 24.maj 2011 om "En dialog om migration, mobilitet og sikkerhed med landene i det sydlige Middelhavsområde" (KOM(2011)0292),

| — | der henviser til udviklingen af den europæiske naboskabspolitik (ENP) siden 2004 og navnlig til Kommissionens statusrapporter om gennemførelsen heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til udviklingen af den europæiske naboskabspolitik (ENP) siden 2004 og navnlig til Kommissionens statusrapporter om gennemførelsen heraf,

| — | der henviser til de handlingsplaner, der blev vedtaget i fællesskab med Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed og Tunesien samt Armenien, Aserbajdsjan, Georgien og Moldova og til associeringsagendaen med Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til de handlingsplaner, der blev vedtaget i fællesskab med Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed og Tunesien samt Armenien, Aserbajdsjan, Georgien og Moldova og til associeringsagendaen med Ukraine,

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om den europæiske naboskabspolitik af 26. juli 2010 og 20. juni 2011 og til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender/handel) den 26. september 2011; |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner om den europæiske naboskabspolitik af 26. juli 2010 og 20. juni 2011 og til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender/handel) den 26. september 2011;

| — | der henviser til konklusionerne om det østlige partnerskab fra udenrigsministrenes møde den 13. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne om det østlige partnerskab fra udenrigsministrenes møde den 13. december 2010,

| — | der henviser til de fælles erklæringer fra topmødet i Prag den 7. maj 2009 om det østlige partnerskab og topmødet i Warszawa den 29.-30. september 2011 om det østlige partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer fra topmødet i Prag den 7. maj 2009 om det østlige partnerskab og topmødet i Warszawa den 29.-30. september 2011 om det østlige partnerskab,

| — | der henviser til Barcelonaerklæringen om oprettelse af Euro-Middelhavspartnerskabet, som blev vedtaget på Euro-Middelhavskonferencen for udenrigsministre i Barcelona den 27.-28. november 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til Barcelonaerklæringen om oprettelse af Euro-Middelhavspartnerskabet, som blev vedtaget på Euro-Middelhavskonferencen for udenrigsministre i Barcelona den 27.-28. november 1995,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds godkendelse af Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen ved sit møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds godkendelse af Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen ved sit møde i Bruxelles den 13.-14. marts 2008,

| — | der henviser til erklæringen fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008,

| — | der henviser til konklusionerne fra Associeringsrådet EU-Marokko den 13. oktober 2008, som gav Marokko en avanceret status, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Associeringsrådet EU-Marokko den 13. oktober 2008, som gav Marokko en avanceret status,

| — | der henviser til konklusionerne fra Associeringsrådet EU-Jordan den 26. oktober 2010, som gav Jordan en avanceret status, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Associeringsrådet EU-Jordan den 26. oktober 2010, som gav Jordan en avanceret status,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (1),

| — | der henviser til sin erklæring af 27. september 2011 om oprettelse af Erasmus- og Leonardo da Vinci-programmer for Euro-Middelhavsområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 27. september 2011 om oprettelse af Erasmus- og Leonardo da Vinci-programmer for Euro-Middelhavsområdet (2),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13/2010 "Er det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument blevet iværksat som planlagt, og opnår det resultater i Sydkaukasus (Armenien, Aserbajdsjan og Georgien)?", |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13/2010 "Er det nye europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument blevet iværksat som planlagt, og opnår det resultater i Sydkaukasus (Armenien, Aserbajdsjan og Georgien)?",

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/424/FUSP af 18. juli 2011 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant for det sydlige Middelhavsområde (3) og Rådets afgørelse 2011/518/FUSP af 25. august 2011 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant for Sydkaukasus og krisen i Georgien (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/424/FUSP af 18. juli 2011 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant for det sydlige Middelhavsområde (3) og Rådets afgørelse 2011/518/FUSP af 25. august 2011 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant for Sydkaukasus og krisen i Georgien (4),

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. april 2011 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den østlige dimension (5) og om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den sydlige dimension (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. april 2011 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den østlige dimension (5) og om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den sydlige dimension (6),

| — | der henviser til sine beslutninger af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (ENP) (7), af 15. november 2007 om styrkelse af ENP (8), af 6. juli 2006 om det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (9), af 5. juni 2008 om den årlige rapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) (10), af 19. februar 2009 om revision af ENPI (11), af 19. februar 2009 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen (12), af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (13), af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (14), af 20. maj 2010 om Middelhavsunionen (15), af 20. maj 2010 om behovet for en EU-strategi for Sydkaukasus (16), af 9. september 2010 om situationen ved Jordanfloden, især vedrørende flodens nedre løb (17), af 3. februar 2011 om situationen i Tunesien (18), af 17. februar 2011 om situationen i Egypten (19), af 10. marts 2011 om sydlige nabolande, navnlig Libyen, herunder humanitære aspekter (20) og af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika, og af 15. september 2011 og af 20. januar 2011 om situationen i Hviderusland (Belarus) og alle sine tidligere beslutninger om Hviderusland (Belarus), og af 15. september 2011 om situationen i Libyen (21) og om situationen i Syrien (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (ENP) (7), af 15. november 2007 om styrkelse af ENP (8), af 6. juli 2006 om det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (9), af 5. juni 2008 om den årlige rapport fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) (10), af 19. februar 2009 om revision af ENPI (11), af 19. februar 2009 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen (12), af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (13), af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (14), af 20. maj 2010 om Middelhavsunionen (15), af 20. maj 2010 om behovet for en EU-strategi for Sydkaukasus (16), af 9. september 2010 om situationen ved Jordanfloden, især vedrørende flodens nedre løb (17), af 3. februar 2011 om situationen i Tunesien (18), af 17. februar 2011 om situationen i Egypten (19), af 10. marts 2011 om sydlige nabolande, navnlig Libyen, herunder humanitære aspekter (20) og af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika, og af 15. september 2011 og af 20. januar 2011 om situationen i Hviderusland (Belarus) og alle sine tidligere beslutninger om Hviderusland (Belarus), og af 15. september 2011 om situationen i Libyen (21) og om situationen i Syrien (22),

| — | der henviser til henstillingerne fra udvalgene under Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavslandene (PFEM), vedtaget på det syvende plenarmøde i Rom den 3. og 4. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra udvalgene under Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavslandene (PFEM), vedtaget på det syvende plenarmøde i Rom den 3. og 4. marts 2011,

| — | der henviser til akten om oprettelse af den parlamentariske forsamling Euronest af 3. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af den parlamentariske forsamling Euronest af 3. maj 2011,

| — | der henviser til konklusionerne fra det konstituerende møde i Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM) i Barcelona den 21. januar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det konstituerende møde i Den Regionale og Lokale Euro-Middelhavsforsamling (ARLEM) i Barcelona den 21. januar 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (23),

| — | der henviser til den europæiske kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (KOM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (KOM(2007)0242),

| — | der henviser til artikel 8 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0400/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0400/2011),

| A. | der henviser til, at respekt for og fremme af demokrati og menneskerettigheder - navnlig kvinders, børns og mindretals rettigheder - retfærdighed og retsstatsprincippet, grundlæggende frihedsrettigheder - herunder ytrings-, samvittigheds- og trosfriheden, seksuel orienteringsfrihed, forsamlingsfriheden og presse- og mediefriheden, herunder uindskrænket adgang til information, kommunikation og internet - styrkelse af civilsamfundet, sikkerheden - herunder fredelig konfliktløsning og gode naboskabsforbindelser - demokratisk stabilitet, fremgang, retfærdig fordeling af indkomst, velstand og muligheder i samfundet, social samhørighed, kampen mod korruption og fremme af god regeringsførelse og bæredygtig udvikling er grundlæggende principper og mål for EU og skal udgøre de fælles værdier, der udgør kernen i revisionen af ENP; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekt for og fremme af demokrati og menneskerettigheder - navnlig kvinders, børns og mindretals rettigheder - retfærdighed og retsstatsprincippet, grundlæggende frihedsrettigheder - herunder ytrings-, samvittigheds- og trosfriheden, seksuel orienteringsfrihed, forsamlingsfriheden og presse- og mediefriheden, herunder uindskrænket adgang til information, kommunikation og internet - styrkelse af civilsamfundet, sikkerheden - herunder fredelig konfliktløsning og gode naboskabsforbindelser - demokratisk stabilitet, fremgang, retfærdig fordeling af indkomst, velstand og muligheder i samfundet, social samhørighed, kampen mod korruption og fremme af god regeringsførelse og bæredygtig udvikling er grundlæggende principper og mål for EU og skal udgøre de fælles værdier, der udgør kernen i revisionen af ENP;

| B. | der henviser til, at det i højeste grad er i EU's interesse at være ambitiøs i det økonomiske samarbejde og fastlægge en strategi, der er til gensidig gavn, ansvarlig og fleksibel, og som bygger på støtte til demokratisk omstilling og forsvar af menneskerettigheder, og at lære af fiaskoer og fejltagelser i EU's og medlemsstaternes politik, navnlig med hensyn til den eftergivende strategi over for de autoritære styrer i de sydlige nabolande, hvoraf man kan drage den lære, at EU's samlede naboskabspolitik bør være værdibaseret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i højeste grad er i EU's interesse at være ambitiøs i det økonomiske samarbejde og fastlægge en strategi, der er til gensidig gavn, ansvarlig og fleksibel, og som bygger på støtte til demokratisk omstilling og forsvar af menneskerettigheder, og at lære af fiaskoer og fejltagelser i EU's og medlemsstaternes politik, navnlig med hensyn til den eftergivende strategi over for de autoritære styrer i de sydlige nabolande, hvoraf man kan drage den lære, at EU's samlede naboskabspolitik bør være værdibaseret;

| C. | der i denne nye kontekst henviser til, at forbindelserne med disse lande bør tilføres nye impulser, der bygger på et samarbejde, der fokuserer på demokrati og velstand på begge sider af Middelhavet og ikke kun sikkerhed og migrationskontrol; |
| --- | --- |

C.

der i denne nye kontekst henviser til, at forbindelserne med disse lande bør tilføres nye impulser, der bygger på et samarbejde, der fokuserer på demokrati og velstand på begge sider af Middelhavet og ikke kun sikkerhed og migrationskontrol;

| D. | der henviser til, at Middelhavsunionen blev oprettet med det ambitiøse mål at blive et permanent instrument for styrkede forbindelser med de sydlige nabolande til erstatning af den tidligere Barcelona-proces, som den skulle udbygge og gøre mere synlig; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Middelhavsunionen blev oprettet med det ambitiøse mål at blive et permanent instrument for styrkede forbindelser med de sydlige nabolande til erstatning af den tidligere Barcelona-proces, som den skulle udbygge og gøre mere synlig;

| E. | der henviser til, at samarbejdet inden for rammerne af den parlamentariske forsamling Euronest sigter mod at opnå positive virkninger ved at fungere som en platform for udveksling af synspunkter, finde frem til fælles holdninger om globale udfordringer i vor tid med hensyn til demokrati, politik, økonomi, energisikkerhed og sociale anliggender samt styrkede bånd mellem landene i regionen og med EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at samarbejdet inden for rammerne af den parlamentariske forsamling Euronest sigter mod at opnå positive virkninger ved at fungere som en platform for udveksling af synspunkter, finde frem til fælles holdninger om globale udfordringer i vor tid med hensyn til demokrati, politik, økonomi, energisikkerhed og sociale anliggender samt styrkede bånd mellem landene i regionen og med EU;

| F. | der henviser til, at artikel 49 TEUF fastsætter, at enhver europæisk stat, som respekterer de værdier, som EU bygger på, bl.a. demokrati, retsstaten, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og som forpligter sig til at fremme dem, kan ansøge om at blive medlem af Unionen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 49 TEUF fastsætter, at enhver europæisk stat, som respekterer de værdier, som EU bygger på, bl.a. demokrati, retsstaten, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og som forpligter sig til at fremme dem, kan ansøge om at blive medlem af Unionen;

| G. | der henviser til, at styrkede relationer kræver et klart og dokumenteret engagement for reform med det formål at gøre mærkbare fremskridt i opfyldelsen af foruddefinerede benchmarks; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at styrkede relationer kræver et klart og dokumenteret engagement for reform med det formål at gøre mærkbare fremskridt i opfyldelsen af foruddefinerede benchmarks;

| H. | der henviser til, at EU bør skaffe sig fleksible og ordentligt finansierede instrumenter for at stå mål med sine ambitioner og begivenheder i regionerne og sørge for, at de eksisterende finansielle instrumenter udnyttes optimalt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU bør skaffe sig fleksible og ordentligt finansierede instrumenter for at stå mål med sine ambitioner og begivenheder i regionerne og sørge for, at de eksisterende finansielle instrumenter udnyttes optimalt;

| I. | der henviser til, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise har forværret de eksisterende politiske og sociale udfordringer i partnerlandene, navnlig hvad angår arbejdsløshed; der henviser til, at det er i disse landes og EU's fælles interesse at få mindsket arbejdsløsheden i regionen og give befolkningerne, navnlig kvinder, unge og landdistriktsbefolkningen, håb for fremtiden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise har forværret de eksisterende politiske og sociale udfordringer i partnerlandene, navnlig hvad angår arbejdsløshed; der henviser til, at det er i disse landes og EU's fælles interesse at få mindsket arbejdsløsheden i regionen og give befolkningerne, navnlig kvinder, unge og landdistriktsbefolkningen, håb for fremtiden;

| J. | der henviser til, at Europa-Parlamentet støtter oprettelsen af "Erasmus"- og "Leonardo da Vinci"-Euro-Middelhavsprogrammer i sin erklæring 27. september 2011; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Europa-Parlamentet støtter oprettelsen af "Erasmus"- og "Leonardo da Vinci"-Euro-Middelhavsprogrammer i sin erklæring 27. september 2011;

| 1. | glæder sig over de fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en ny tilgang til nabolande i forandring og om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde og over den strategi, der fremlægges heri, navnlig med hensyn til principperne om gensidig ansvarlighed og fælles engagement i menneskerettighedernes, demokratiets og retsstatens universelle værdier, samt konditionalitet, en skræddersyet tilgang til partnerlandene, fremme af multilateralt og subregionalt samarbejde og princippet om at inddrage samfundene yderligere i ENP-politikken; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de fælles meddelelser fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en ny tilgang til nabolande i forandring og om et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde og over den strategi, der fremlægges heri, navnlig med hensyn til principperne om gensidig ansvarlighed og fælles engagement i menneskerettighedernes, demokratiets og retsstatens universelle værdier, samt konditionalitet, en skræddersyet tilgang til partnerlandene, fremme af multilateralt og subregionalt samarbejde og princippet om at inddrage samfundene yderligere i ENP-politikken;

| 2. | anerkender de europæiske ambitioner og valget af Europa i nogle partnerlande samt deres bestræbelser på at opbygge et rodfæstet og bæredygtigt demokrati og understreger nødvendigheden af at skabe et nyt og særligt forhold mellem EU og de østlige partnerlande, som støtter deres indsats for at konsolidere bæredygtige demokratier og markedsøkonomier; |
| --- | --- |

2.

anerkender de europæiske ambitioner og valget af Europa i nogle partnerlande samt deres bestræbelser på at opbygge et rodfæstet og bæredygtigt demokrati og understreger nødvendigheden af at skabe et nyt og særligt forhold mellem EU og de østlige partnerlande, som støtter deres indsats for at konsolidere bæredygtige demokratier og markedsøkonomier;

| 3. | fastholder imidlertid, at der bør gives nabolandene konkrete og troværdige incitamenter til at arbejde for den fælles målsætning om at bygge et rodfæstet demokrati, og at differentiering baseret på hvert enkelt lands politiske, økonomiske og sociale virkelighed samt præstationer og resultater skal tage udgangspunkt i klart definerede kriterier og vurderbare benchmarks, som regelmæssigt underkastes et tilsyn, for hvert enkelt partnerland; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at betragte de benchmarks, der er fastlagt i den fælles meddelelse, som målsætninger, der skal nås, og påpeger, at målsætningerne - af hensyn til vurdering af fremskridtene - kræver benchmarks, som er mere specifikke, målelige og opnåelige, og som der er knyttet en tidsfrist til; understreger, at udgangspunktet for benchmarks er forskelligt for det sydlige og østlige naboområde; mener, at en resultatorienteret politik stiller krav om en klarere benchmarkingmetode, og understreger i denne forbindelse betydningen af at etablere passende opfølgningsmekanismer til vurdering af ENP-landenes fremskridt; understreger, at denne strategi bør afspejles i ENP-handlingsplanernes struktur og de tilknyttede årlige statusrapporter; |
| --- | --- |

3.

fastholder imidlertid, at der bør gives nabolandene konkrete og troværdige incitamenter til at arbejde for den fælles målsætning om at bygge et rodfæstet demokrati, og at differentiering baseret på hvert enkelt lands politiske, økonomiske og sociale virkelighed samt præstationer og resultater skal tage udgangspunkt i klart definerede kriterier og vurderbare benchmarks, som regelmæssigt underkastes et tilsyn, for hvert enkelt partnerland; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at betragte de benchmarks, der er fastlagt i den fælles meddelelse, som målsætninger, der skal nås, og påpeger, at målsætningerne - af hensyn til vurdering af fremskridtene - kræver benchmarks, som er mere specifikke, målelige og opnåelige, og som der er knyttet en tidsfrist til; understreger, at udgangspunktet for benchmarks er forskelligt for det sydlige og østlige naboområde; mener, at en resultatorienteret politik stiller krav om en klarere benchmarkingmetode, og understreger i denne forbindelse betydningen af at etablere passende opfølgningsmekanismer til vurdering af ENP-landenes fremskridt; understreger, at denne strategi bør afspejles i ENP-handlingsplanernes struktur og de tilknyttede årlige statusrapporter;

| 4. | mener, at revisionen af den europæiske naboskabspolitik giver mulighed for, at EU effektivt kan nå sine mål med respekt for sine værdier i henhold til EU-traktatens artikel 2, 3, 6, 8 og 21; |
| --- | --- |

4.

mener, at revisionen af den europæiske naboskabspolitik giver mulighed for, at EU effektivt kan nå sine mål med respekt for sine værdier i henhold til EU-traktatens artikel 2, 3, 6, 8 og 21;

| 5. | understreger, at Unionens politik med hensyn til udviklingssamarbejde føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil og dermed inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, men at Unionen i henhold til artikel 208, stk. 1, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har en forfatningsmæssig forpligtelse til at tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene; opfordrer derfor Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til under gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik over for partnerlandene i såvel det østlige som det sydlige naboskabsområde altid at holde sig disse mål - nemlig bekæmpelse og på sigt udryddelse af fattigdom - for øje; |
| --- | --- |

5.

understreger, at Unionens politik med hensyn til udviklingssamarbejde føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil og dermed inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, men at Unionen i henhold til artikel 208, stk. 1, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har en forfatningsmæssig forpligtelse til at tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene; opfordrer derfor Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til under gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik over for partnerlandene i såvel det østlige som det sydlige naboskabsområde altid at holde sig disse mål - nemlig bekæmpelse og på sigt udryddelse af fattigdom - for øje;

| 6. | støtter konsolideringen inden for den europæiske naboskabspolitik (ENP) af tidligere separate dele af udenrigs- og bistandspolitikken; efterlyser et styrket net af institutionelle ordninger, som er stabilt, økonomisk i brug og beregnet til at udvikle snævrere økonomisk integration og politisk associering mellem alle berørte parter, herunder indbyrdes tilnærmelse af værdier med Den Europæiske Union i alle internationale fora, og navnlig i De Forenede Nationer; |
| --- | --- |

6.

støtter konsolideringen inden for den europæiske naboskabspolitik (ENP) af tidligere separate dele af udenrigs- og bistandspolitikken; efterlyser et styrket net af institutionelle ordninger, som er stabilt, økonomisk i brug og beregnet til at udvikle snævrere økonomisk integration og politisk associering mellem alle berørte parter, herunder indbyrdes tilnærmelse af værdier med Den Europæiske Union i alle internationale fora, og navnlig i De Forenede Nationer;

Grundlæggende demokrati og partnerskab med samfund

| 7. | understreger, selv om EU ikke har til hensigt at pålægge en model eller en færdig opskrift på politiske reformer, at ENP er baseret på fælles værdier, fælles ejerskab, gensidigt ansvar, gensidig respekt og engagement i demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet, bekæmpelse af korruption, markedsøkonomi og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

7.

understreger, selv om EU ikke har til hensigt at pålægge en model eller en færdig opskrift på politiske reformer, at ENP er baseret på fælles værdier, fælles ejerskab, gensidigt ansvar, gensidig respekt og engagement i demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet, bekæmpelse af korruption, markedsøkonomi og god regeringsførelse;

| 8. | understreger den vigtige rolle, aktive og uafhængige civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, spiller for demokratiet; fremhæver betydningen af dialog med og tilstrækkelige tilskud fra det europæiske naboskabsinstrument (ENI) til civilsamfundsorganisationerne og understreger, at partnerskabet mellem EU og ENP-landene og de respektive civilsamfund bør styrkes for at fremme skabelsen af funktionsdygtige demokratier, fremme reformer og bæredygtig økonomisk vækst; understreger, at sådanne partnerskaber med civilsamfundet skal være inklusive og især inddrage repræsentanter for kvindeorganisationer og mindretalsgrupper; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at støtte parlamenter, lokale og regionale myndigheder samt civilsamfund i deres bestræbelser for at spille den rolle, der tilkommer dem, med hensyn til at fastlægge ENP-strategier, stille regeringer til ansvar samt overvåge og vurdere tidligere præstationer og opnåede resultater; |
| --- | --- |

8.

understreger den vigtige rolle, aktive og uafhængige civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, spiller for demokratiet; fremhæver betydningen af dialog med og tilstrækkelige tilskud fra det europæiske naboskabsinstrument (ENI) til civilsamfundsorganisationerne og understreger, at partnerskabet mellem EU og ENP-landene og de respektive civilsamfund bør styrkes for at fremme skabelsen af funktionsdygtige demokratier, fremme reformer og bæredygtig økonomisk vækst; understreger, at sådanne partnerskaber med civilsamfundet skal være inklusive og især inddrage repræsentanter for kvindeorganisationer og mindretalsgrupper; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at støtte parlamenter, lokale og regionale myndigheder samt civilsamfund i deres bestræbelser for at spille den rolle, der tilkommer dem, med hensyn til at fastlægge ENP-strategier, stille regeringer til ansvar samt overvåge og vurdere tidligere præstationer og opnåede resultater;

| 9. | understreger vigtigheden af at opbygge et partnerskab med civilsamfund som et middel til at fremme forandringer og demokratisering; noterer sig i den forbindelse bevillingen af 22 mio. EUR til civilsamfundsfaciliteten for perioden 2011-2013 og udtrykker håb om, at faciliteten vil få tildelt væsentligt flere midler i den næste flerårige finansielle ramme; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at redegøre nærmere for en potentiel civilsamfundsfacilitets anvendelsesområde og målsætninger og efterlyser en nærmere præcisering af, hvordan civilsamfundsfaciliteten skal supplere det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og ENPI; påpeger, at der også bør findes måder, hvorpå der kan ydes konkret støtte til religiøse og etniske mindretal i de områder, initiativet dækker; anbefaler, at denne facilitet benyttes til at forbedre civilsamfundsforummets arbejde inden for det østlige partnerskab og eventuelt også til at opbygge et sådant forum for de sydlige partnerlande; |
| --- | --- |

9.

understreger vigtigheden af at opbygge et partnerskab med civilsamfund som et middel til at fremme forandringer og demokratisering; noterer sig i den forbindelse bevillingen af 22 mio. EUR til civilsamfundsfaciliteten for perioden 2011-2013 og udtrykker håb om, at faciliteten vil få tildelt væsentligt flere midler i den næste flerårige finansielle ramme; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at redegøre nærmere for en potentiel civilsamfundsfacilitets anvendelsesområde og målsætninger og efterlyser en nærmere præcisering af, hvordan civilsamfundsfaciliteten skal supplere det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og ENPI; påpeger, at der også bør findes måder, hvorpå der kan ydes konkret støtte til religiøse og etniske mindretal i de områder, initiativet dækker; anbefaler, at denne facilitet benyttes til at forbedre civilsamfundsforummets arbejde inden for det østlige partnerskab og eventuelt også til at opbygge et sådant forum for de sydlige partnerlande;

| 10. | glæder sig over forslaget om en europæisk demokratifond, som er en rettidig reaktion på de højlydte krav om demokrati fra befolkningerne i vore nabolande; understreger, at den bør være en fleksibel, hurtig og målrettet støttemekanisme og skal supplere allerede eksisterende EU-instrumenter samt europæiske politiske eller ikke-politiske fondes og civilsamfundsorganisationers eksemplariske arbejde gennem mange år, og at håndgribelige resultater bør være en del af formålet med dette initiativ; understreger, at demokratifonden ikke må hindre eller overlappe det arbejde, der i forvejen udføres af disse fonde eller inden for rammerne af eksisterende europæiske programmer såsom EIDHR; understreger, at dens omfang og organisation bør defineres klart, og at dens strukturer og procedurer skal være lette og ligetil; opfordrer udenrigstjenesten, Kommissionen og formandskabet (det polske formandskab) til at fastlægge klare grænser mellem den kommende demokratifond og disse instrumenter og rammer; insisterer på, at Europa-Parlamentet tillægges en kontrolret og inddrages i fondens ledelsesstruktur med henblik på at bidrage til den overordnede fastsættelse af årlige målsætninger, prioriteter, forventede resultater og bevillinger samt deltage i tilsynet med aktiviteterne; udtrykker en vis bekymring over, at denne nye fond helt eller delvist vil kunne blive finansieret uden for EU's budget, og understreger på ny budgetmyndighedens ret til at overvåge og kontrollere gennemførelsen af denne fond; anmoder derfor om, at Kommissionen og Rådet afklarer dette spørgsmål; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over forslaget om en europæisk demokratifond, som er en rettidig reaktion på de højlydte krav om demokrati fra befolkningerne i vore nabolande; understreger, at den bør være en fleksibel, hurtig og målrettet støttemekanisme og skal supplere allerede eksisterende EU-instrumenter samt europæiske politiske eller ikke-politiske fondes og civilsamfundsorganisationers eksemplariske arbejde gennem mange år, og at håndgribelige resultater bør være en del af formålet med dette initiativ; understreger, at demokratifonden ikke må hindre eller overlappe det arbejde, der i forvejen udføres af disse fonde eller inden for rammerne af eksisterende europæiske programmer såsom EIDHR; understreger, at dens omfang og organisation bør defineres klart, og at dens strukturer og procedurer skal være lette og ligetil; opfordrer udenrigstjenesten, Kommissionen og formandskabet (det polske formandskab) til at fastlægge klare grænser mellem den kommende demokratifond og disse instrumenter og rammer; insisterer på, at Europa-Parlamentet tillægges en kontrolret og inddrages i fondens ledelsesstruktur med henblik på at bidrage til den overordnede fastsættelse af årlige målsætninger, prioriteter, forventede resultater og bevillinger samt deltage i tilsynet med aktiviteterne; udtrykker en vis bekymring over, at denne nye fond helt eller delvist vil kunne blive finansieret uden for EU's budget, og understreger på ny budgetmyndighedens ret til at overvåge og kontrollere gennemførelsen af denne fond; anmoder derfor om, at Kommissionen og Rådet afklarer dette spørgsmål;

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til som led i deres nye resultatorienterede tilgang "mere for mere" at fortsætte med at opmuntre til alle former for politiske reformer under hensyntagen til behovene og til graden af økonomisk vækst og social udvikling i hvert enkelt partnerland; opfordrer dem til at fremlægge en klar og hensigtsmæssig metodologi og detaljerede benchmarks for at vurdere ENP-landenes resultater hvad angår respekt for og fremme af demokrati og menneskerettigheder (herunder navnlig tale-, samvittigheds-, religions-, forenings- og mediefrihed) og til at udarbejde regelmæssige tilstrækkeligt detaljerede rapporter, som bør danne grundlag for tildeling af midler under den nye resultatorienterede tilgang "mere for mere"; anmoder om, at disse vurderinger indarbejdes i ENP-fremskridtsrapporterne og hvert år forelægges Udenrigsudvalget; insisterer på behovet for systematisk at inddrage civilsamfundets organisationer på alle trin i revisionsprocessen; er af den opfattelse, at den resultatorienterede tilgang også betyder "mindre for mindre", og gentager sin appel om en effektiv anvendelse af menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU's aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til som led i deres nye resultatorienterede tilgang "mere for mere" at fortsætte med at opmuntre til alle former for politiske reformer under hensyntagen til behovene og til graden af økonomisk vækst og social udvikling i hvert enkelt partnerland; opfordrer dem til at fremlægge en klar og hensigtsmæssig metodologi og detaljerede benchmarks for at vurdere ENP-landenes resultater hvad angår respekt for og fremme af demokrati og menneskerettigheder (herunder navnlig tale-, samvittigheds-, religions-, forenings- og mediefrihed) og til at udarbejde regelmæssige tilstrækkeligt detaljerede rapporter, som bør danne grundlag for tildeling af midler under den nye resultatorienterede tilgang "mere for mere"; anmoder om, at disse vurderinger indarbejdes i ENP-fremskridtsrapporterne og hvert år forelægges Udenrigsudvalget; insisterer på behovet for systematisk at inddrage civilsamfundets organisationer på alle trin i revisionsprocessen; er af den opfattelse, at den resultatorienterede tilgang også betyder "mindre for mindre", og gentager sin appel om en effektiv anvendelse af menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU's aftaler med tredjelande;

| 12. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at give flere oplysninger om måden at gennemføre princippet om gensidig ansvarlighed på; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at give flere oplysninger om måden at gennemføre princippet om gensidig ansvarlighed på;

| 13. | mener, at menneskerettighedssituationer bør overvåges løbende - navnlig hvad angår børns, kvinders og mindretals rettigheder - ligesom der bør føres menneskerettighedsdialoger med alle partnerlande, og at en årlig vurdering af situationen og af resultatet af dialogerne bør medtages i bilaget til den årlige statusrapport for hvert partnerland med en klar mekanisme til at genoverveje og gradvis begrænse det bilaterale samarbejde, hvis krænkelser af menneskerettighederne bliver bekræftet; understreger, at strategien over for forskellige partnerlande med hensyn til menneskerettighedssituationen skal være troværdig; |
| --- | --- |

13.

mener, at menneskerettighedssituationer bør overvåges løbende - navnlig hvad angår børns, kvinders og mindretals rettigheder - ligesom der bør føres menneskerettighedsdialoger med alle partnerlande, og at en årlig vurdering af situationen og af resultatet af dialogerne bør medtages i bilaget til den årlige statusrapport for hvert partnerland med en klar mekanisme til at genoverveje og gradvis begrænse det bilaterale samarbejde, hvis krænkelser af menneskerettighederne bliver bekræftet; understreger, at strategien over for forskellige partnerlande med hensyn til menneskerettighedssituationen skal være troværdig;

| 14. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at fokusere deres samarbejde inden for ENP på at fremme partnerskaber mellem på den ene side demokratiske aktører i EU som f.eks. fagforeninger, ngo'er, relevante arbejdsgiverorganisationer, landbrugere, kvinder, deltagere i religiøs dialog, forbrugere, unge, journalister, lærere, lokale styringsorganer, universiteter, studerende og klimaændringsaktører og på den anden side tilsvarende aktører i ENP-landene; |
| --- | --- |

14.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at fokusere deres samarbejde inden for ENP på at fremme partnerskaber mellem på den ene side demokratiske aktører i EU som f.eks. fagforeninger, ngo'er, relevante arbejdsgiverorganisationer, landbrugere, kvinder, deltagere i religiøs dialog, forbrugere, unge, journalister, lærere, lokale styringsorganer, universiteter, studerende og klimaændringsaktører og på den anden side tilsvarende aktører i ENP-landene;

| 15. | understreger, at ytringsfrihed samt mediefrihed og -pluralisme er en vigtig del af grundlaget for et solidt og bæredygtigt demokrati og for fælles værdier; understreger vigtigheden af uafhængige, bæredygtige og ansvarlige public service-medier, der kan levere kvalitetspræget, pluralistisk og alsidigt indhold, og påpeger, at frie og uafhængige offentlige medier altid spiller en afgørende rolle for demokratiets forankring, for den størst mulige inddragelse af civilsamfundet i samfundets anliggender og for myndiggørelsen af borgerne i demokratiseringsprocessen; |
| --- | --- |

15.

understreger, at ytringsfrihed samt mediefrihed og -pluralisme er en vigtig del af grundlaget for et solidt og bæredygtigt demokrati og for fælles værdier; understreger vigtigheden af uafhængige, bæredygtige og ansvarlige public service-medier, der kan levere kvalitetspræget, pluralistisk og alsidigt indhold, og påpeger, at frie og uafhængige offentlige medier altid spiller en afgørende rolle for demokratiets forankring, for den størst mulige inddragelse af civilsamfundet i samfundets anliggender og for myndiggørelsen af borgerne i demokratiseringsprocessen;

| 16. | går stærkt ind for og opfordrer til frie informationsstrømme, sikring af forhold, der kan sætte journalister i stand til at arbejde effektivt og frit uden politisk, økonomisk eller andet pres, samt etablering af en infrastruktur, der kan danne grundlag for moderne elektronisk teknologi; hilser det velkomment, at FN den 6. juni 2011 erklærede internetadgang for en menneskeret; opfordrer i den henseende indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at udvikle specielle værktøjer, der kan gøre det muligt at hjælpe civilsamfund, organisationer og enkeltpersoner i ENP-landene med at få uhindret adgang til internettet og andre former for elektronisk kommunikationsteknologi; |
| --- | --- |

16.

går stærkt ind for og opfordrer til frie informationsstrømme, sikring af forhold, der kan sætte journalister i stand til at arbejde effektivt og frit uden politisk, økonomisk eller andet pres, samt etablering af en infrastruktur, der kan danne grundlag for moderne elektronisk teknologi; hilser det velkomment, at FN den 6. juni 2011 erklærede internetadgang for en menneskeret; opfordrer i den henseende indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at udvikle specielle værktøjer, der kan gøre det muligt at hjælpe civilsamfund, organisationer og enkeltpersoner i ENP-landene med at få uhindret adgang til internettet og andre former for elektronisk kommunikationsteknologi;

| 17. | understreger, at deltagelse af kvinder, unge og civilsamfundet samt velfungerende frie og uafhængige medier vil have afgørende betydning i de igangværende demokratiske overgangsprocesser i de lande, der er berørt af det arabiske forår, og opfordrer EU til at øge støtten til uddannelse og organisering af disse aktører, herunder ved at invitere dem til at overvåge valghandlinger og følge arbejdet i demokratiske institutioner i EU; |
| --- | --- |

17.

understreger, at deltagelse af kvinder, unge og civilsamfundet samt velfungerende frie og uafhængige medier vil have afgørende betydning i de igangværende demokratiske overgangsprocesser i de lande, der er berørt af det arabiske forår, og opfordrer EU til at øge støtten til uddannelse og organisering af disse aktører, herunder ved at invitere dem til at overvåge valghandlinger og følge arbejdet i demokratiske institutioner i EU;

| 18. | mener, at fuld og effektiv respekt for religionsfriheden (på individuelt, kollektivt, offentligt, privat og institutionelt niveau), især for alle de religiøse mindretal i området, bør være en prioritet, og at der derfor er behov for at yde en specifik støtte til disse grupper; |
| --- | --- |

18.

mener, at fuld og effektiv respekt for religionsfriheden (på individuelt, kollektivt, offentligt, privat og institutionelt niveau), især for alle de religiøse mindretal i området, bør være en prioritet, og at der derfor er behov for at yde en specifik støtte til disse grupper;

| 19. | understreger især vigtigheden af at fremme barnets rettigheder og sikre beskyttelsen af børn som nedfældet i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

19.

understreger især vigtigheden af at fremme barnets rettigheder og sikre beskyttelsen af børn som nedfældet i Lissabontraktaten;

| 20. | anmoder indtrængende om støtte til udvikling af demokratisk orienterede politiske partier i de naboskabslande, som stadig stræber efter demokrati, samt til oprettelse af ngo'er og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

20.

anmoder indtrængende om støtte til udvikling af demokratisk orienterede politiske partier i de naboskabslande, som stadig stræber efter demokrati, samt til oprettelse af ngo'er og civilsamfundsorganisationer;

| 21. | understreger vigtigheden af, at kvinder er velrepræsenterede i parlamenter og ministerier, på topposter i regeringer, i lederstillinger i den offentlige og lokale administration samt i offentlige virksomheders ledelse; tilskynder ENP-partnerlandene til at indføre og integrere ligestillingspolitikker samt vedtage handlingsplaner for ligestilling; |
| --- | --- |

21.

understreger vigtigheden af, at kvinder er velrepræsenterede i parlamenter og ministerier, på topposter i regeringer, i lederstillinger i den offentlige og lokale administration samt i offentlige virksomheders ledelse; tilskynder ENP-partnerlandene til at indføre og integrere ligestillingspolitikker samt vedtage handlingsplaner for ligestilling;

| 22. | hilser arbejdet i EU's højtstående rådgivende gruppe for Republikken Armenien og nedsættelsen af en tilsvarende gruppe for Moldova velkommen; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at tilbyde en sådan bistand til alle østlige partnere, idet det sikres - som i Armeniens tilfælde - at den parlamentariske dimension er dækket; anmoder om en opgradering af dette EU-instrument og henstiller, at EU-Udenrigstjenesten får det direkte ansvar for såvel rekruttering som styring af rådgivere med henblik på at sikre, at overførslen af viden fra EU til de østlige partnerlande bliver så hensigtsmæssig som muligt; |
| --- | --- |

22.

hilser arbejdet i EU's højtstående rådgivende gruppe for Republikken Armenien og nedsættelsen af en tilsvarende gruppe for Moldova velkommen; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at tilbyde en sådan bistand til alle østlige partnere, idet det sikres - som i Armeniens tilfælde - at den parlamentariske dimension er dækket; anmoder om en opgradering af dette EU-instrument og henstiller, at EU-Udenrigstjenesten får det direkte ansvar for såvel rekruttering som styring af rådgivere med henblik på at sikre, at overførslen af viden fra EU til de østlige partnerlande bliver så hensigtsmæssig som muligt;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at gøre projekter under det østlige partnerskab og Middelhavsunionen mere synlige i partnerlandene og mere forståelige for deres borgere ved at demonstrere merværdien af samarbejde med EU; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at gøre projekter under det østlige partnerskab og Middelhavsunionen mere synlige i partnerlandene og mere forståelige for deres borgere ved at demonstrere merværdien af samarbejde med EU;

| 24. | erindrer om, at EU's samarbejde med sine naboer bør være betinget af deres demokratiske fremskridt og respekt for menneskerettighederne; opfordrer derfor det internationale samfund til at indefryse sin finansielle bistand samt bistanden fra de internationale finansinstitutioner, som dets medlemmer tilhører, til det hviderussiske styre, indtil alle tilbageholdte og arresterede oppositionsledere, journalister, præsidentkandidater og deres støtter er frigivet, renset for anklager og rehabiliteret; |
| --- | --- |

24.

erindrer om, at EU's samarbejde med sine naboer bør være betinget af deres demokratiske fremskridt og respekt for menneskerettighederne; opfordrer derfor det internationale samfund til at indefryse sin finansielle bistand samt bistanden fra de internationale finansinstitutioner, som dets medlemmer tilhører, til det hviderussiske styre, indtil alle tilbageholdte og arresterede oppositionsledere, journalister, præsidentkandidater og deres støtter er frigivet, renset for anklager og rehabiliteret;

| 25. | støtter EU's nuværende officielle strategi for sanktioner mod de hviderussiske myndigheder, samtidig med at det tilstræbes at styrke båndene til civilsamfundet og befolkningen i Hviderusland; opfordrer i denne forbindelse Den Europæiske Union til at orientere sig mod samfundet og øge sin bistand til Hviderusland for at afhjælpe befolkningens behov, styrke den finansielle og faglige støtte til den demokratiske opposition, menneskeretsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, herunder også organisationer, der ikke er registreret, samt studerende og frie medier; |
| --- | --- |

25.

støtter EU's nuværende officielle strategi for sanktioner mod de hviderussiske myndigheder, samtidig med at det tilstræbes at styrke båndene til civilsamfundet og befolkningen i Hviderusland; opfordrer i denne forbindelse Den Europæiske Union til at orientere sig mod samfundet og øge sin bistand til Hviderusland for at afhjælpe befolkningens behov, styrke den finansielle og faglige støtte til den demokratiske opposition, menneskeretsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer, herunder også organisationer, der ikke er registreret, samt studerende og frie medier;

Bæredygtig økonomisk og social udvikling

| 26. | understreger, at et bæredygtigt demokrati, fungerende og afbureaukratiserede institutioner, retsstatslighed og kvalitetspræget uddannelse ikke blot fremmer politisk stabilitet og social velfærd og samhørighed, men også stimulerer økonomisk vækst ved at forbedre erhvervsklimaet og tiltrække investeringer, således at nye SMV'er opstår, og handel, grøn økonomi og turisme fremmes, hvilket alt sammen skaber nye arbejdspladser og nye muligheder; påpeger nødvendigheden af at skabe et investeringsvenligt miljø baseret på stabilitet, retssikkerhed og korruptionsbekæmpelse; opfordrer derfor EU til at fremme strukturelle reformer på det økonomiske, sociale og retlige område som led i sin støtte til overgangen til demokrati og understreger, at der er en snæver sammenhæng mellem demokratisk og samfundsøkonomisk udvikling; glæder sig over Kommissionens flagskibsinitiativer om små og mellemstore virksomheder og om regionale energimarkeder og energieffektivitet; mener, at disse bestræbelser bør afspejles i den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

26.

understreger, at et bæredygtigt demokrati, fungerende og afbureaukratiserede institutioner, retsstatslighed og kvalitetspræget uddannelse ikke blot fremmer politisk stabilitet og social velfærd og samhørighed, men også stimulerer økonomisk vækst ved at forbedre erhvervsklimaet og tiltrække investeringer, således at nye SMV'er opstår, og handel, grøn økonomi og turisme fremmes, hvilket alt sammen skaber nye arbejdspladser og nye muligheder; påpeger nødvendigheden af at skabe et investeringsvenligt miljø baseret på stabilitet, retssikkerhed og korruptionsbekæmpelse; opfordrer derfor EU til at fremme strukturelle reformer på det økonomiske, sociale og retlige område som led i sin støtte til overgangen til demokrati og understreger, at der er en snæver sammenhæng mellem demokratisk og samfundsøkonomisk udvikling; glæder sig over Kommissionens flagskibsinitiativer om små og mellemstore virksomheder og om regionale energimarkeder og energieffektivitet; mener, at disse bestræbelser bør afspejles i den flerårige finansielle ramme;

| 27. | understreger, at umiddelbare foranstaltninger, såsom medfinansiering af allerede identificerede flagskibs- eller pilotprojekter eller andre konkrete økonomiske projekter af strategisk betydning, som hurtigt kan implementeres på jorden med ubestridelige konkrete resultater, bør træffes hurtigst muligt for at lette situationen for de lande, der for tiden står over for væsentlige socioøkonomiske kriser, herunder især lande, hvis økonomiske vanskeligheder forværres af overgangen til demokrati; understreger, at sådanne EU-finansierede foranstaltninger kun må iværksættes, hvis alle involverede parter i hvert enkelt tilfælde forpligter sig på en kontrollerbar overholdelse af de sociale, miljømæssige og arbejdsretlige standarder, som er gældende internationalt og i EU, og at de pågældende foranstaltninger medfører en øjeblikkelig forbedring af de sociale forhold for borgerne i ENP-landene; |
| --- | --- |

27.

understreger, at umiddelbare foranstaltninger, såsom medfinansiering af allerede identificerede flagskibs- eller pilotprojekter eller andre konkrete økonomiske projekter af strategisk betydning, som hurtigt kan implementeres på jorden med ubestridelige konkrete resultater, bør træffes hurtigst muligt for at lette situationen for de lande, der for tiden står over for væsentlige socioøkonomiske kriser, herunder især lande, hvis økonomiske vanskeligheder forværres af overgangen til demokrati; understreger, at sådanne EU-finansierede foranstaltninger kun må iværksættes, hvis alle involverede parter i hvert enkelt tilfælde forpligter sig på en kontrollerbar overholdelse af de sociale, miljømæssige og arbejdsretlige standarder, som er gældende internationalt og i EU, og at de pågældende foranstaltninger medfører en øjeblikkelig forbedring af de sociale forhold for borgerne i ENP-landene;

| 28. | støtter kraftigt fremme af samarbejde på subregionalt plan og grænseoverskridende projekter og understreger betydningen af at udvikle supplerende former for økonomisk samarbejde mellem partnere på bilateralt og multilateralt plan, som vil skabe reelle fordele for borgerne og forbedre det politiske klima i regionen; understreger, at et sådant subregionalt økonomisk samarbejde skal indgå som led i et bredere integrationsprojekt til gavn for udviklingen af subregionale projekter på områderne mobilitet, social og miljømæssig beskyttelse, kultur og uddannelse; lægger særlig vægt på vigtigheden af at fremme "syd-syd"- og "øst-øst"-samhandelen og den økonomiske integration mellem de berørte lande; finder, at forbedringer af denne form for samarbejde mellem partnerne vil være et signal om tilslutning til de europæiske værdier vedrørende godt naboskab og partnerskaber til fælles gavn; |
| --- | --- |

28.

støtter kraftigt fremme af samarbejde på subregionalt plan og grænseoverskridende projekter og understreger betydningen af at udvikle supplerende former for økonomisk samarbejde mellem partnere på bilateralt og multilateralt plan, som vil skabe reelle fordele for borgerne og forbedre det politiske klima i regionen; understreger, at et sådant subregionalt økonomisk samarbejde skal indgå som led i et bredere integrationsprojekt til gavn for udviklingen af subregionale projekter på områderne mobilitet, social og miljømæssig beskyttelse, kultur og uddannelse; lægger særlig vægt på vigtigheden af at fremme "syd-syd"- og "øst-øst"-samhandelen og den økonomiske integration mellem de berørte lande; finder, at forbedringer af denne form for samarbejde mellem partnerne vil være et signal om tilslutning til de europæiske værdier vedrørende godt naboskab og partnerskaber til fælles gavn;

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte opbygning af administrativ kapacitet på områderne beskæftigelse og sociale anliggender med særlig hensyntagen til kapacitetsopbygning inden for juridiske tjenesteydelser, som vil sikre en bedre forberedelse til at gennemføre reformerne; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte opbygning af administrativ kapacitet på områderne beskæftigelse og sociale anliggender med særlig hensyntagen til kapacitetsopbygning inden for juridiske tjenesteydelser, som vil sikre en bedre forberedelse til at gennemføre reformerne;

| 30. | fremhæver betydningen af fagforeninger og arbejdsmarkedsdialog som led i den demokratiske udvikling af ENP-partnerlandene; opfordrer disse lande til at styrke arbejdstagernes og fagforeningernes rettigheder; påpeger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedsdialogen kan spille i forbindelse med de samfundsøkonomiske udfordringer i områderne; |
| --- | --- |

30.

fremhæver betydningen af fagforeninger og arbejdsmarkedsdialog som led i den demokratiske udvikling af ENP-partnerlandene; opfordrer disse lande til at styrke arbejdstagernes og fagforeningernes rettigheder; påpeger den vigtige rolle, som arbejdsmarkedsdialogen kan spille i forbindelse med de samfundsøkonomiske udfordringer i områderne;

| 31. | minder om nødvendigheden af at sikre, at minimumsløn i henhold til national praksis giver en passende levestandard for arbejdstagere og deres familier, og at fradrag i lønninger ikke bør fratage arbejdstagere og deres forsørgelsespligtige personer deres midler til underhold; |
| --- | --- |

31.

minder om nødvendigheden af at sikre, at minimumsløn i henhold til national praksis giver en passende levestandard for arbejdstagere og deres familier, og at fradrag i lønninger ikke bør fratage arbejdstagere og deres forsørgelsespligtige personer deres midler til underhold;

| 32. | bemærker, at der bør fastsættes tilstrækkelig lange opsigelsesvarsler for ansættelsesforhold under hensyntagen til arbejdstagerens anciennitet; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at der bør fastsættes tilstrækkelig lange opsigelsesvarsler for ansættelsesforhold under hensyntagen til arbejdstagerens anciennitet;

| 33. | understreger, at EU skal lægge særlig vægt på det decentrale, lokale samarbejde omkring mindre projekter, der kan sikre øjeblikkelige og håndgribelige forbedringer af livskvaliteten for borgerne i naboskabslandene og dermed bidrage til at konsolidere de demokratiske fremskridt i alle egne af disse lande; |
| --- | --- |

33.

understreger, at EU skal lægge særlig vægt på det decentrale, lokale samarbejde omkring mindre projekter, der kan sikre øjeblikkelige og håndgribelige forbedringer af livskvaliteten for borgerne i naboskabslandene og dermed bidrage til at konsolidere de demokratiske fremskridt i alle egne af disse lande;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at bruge strategidokumenterne om fattigdomsbekæmpelse (PRSP) som den primære politiske ramme for fattigdomsorienteret økonomisk vækst på mellemlang sigt og for den ligelige fordeling af velstanden i overensstemmelse med landets behov; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at bruge strategidokumenterne om fattigdomsbekæmpelse (PRSP) som den primære politiske ramme for fattigdomsorienteret økonomisk vækst på mellemlang sigt og for den ligelige fordeling af velstanden i overensstemmelse med landets behov;

Associeringsaftaler

| 35. | understreger den mulighed, som forhandlinger om associeringsaftaler giver for at fremme reformer; understreger, at alle komponenterne bør kædes sammen, for at EU kan uddybe sine forbindelser på en samlet og sammenhængende måde; mener, at de derfor bør omfatte konkrete betingelser, tidsplaner og benchmarks, som bør overvåges regelmæssigt; understreger, at det er nødvendigt at lade disse aftaler omfatte reelle og håndgribelige incitamenter for partnerne til at gøre reformvejen mere attraktiv; |
| --- | --- |

35.

understreger den mulighed, som forhandlinger om associeringsaftaler giver for at fremme reformer; understreger, at alle komponenterne bør kædes sammen, for at EU kan uddybe sine forbindelser på en samlet og sammenhængende måde; mener, at de derfor bør omfatte konkrete betingelser, tidsplaner og benchmarks, som bør overvåges regelmæssigt; understreger, at det er nødvendigt at lade disse aftaler omfatte reelle og håndgribelige incitamenter for partnerne til at gøre reformvejen mere attraktiv;

| 36. | anfører, at differentiering bør finde anvendelse på handel med varer og tjenesteydelser, og opfordrer ENP-partnerlandene til at komme videre med at skabe de betingelser, der vil åbne mulighed for etablering af vidtgående og omfattende frihandelsområder (DCFTA'er), og opfordrer EU til at bistå dem i deres reformbestræbelser og til at åbne det indre marked på betingelse af den nødvendige tilpasning af sikkerheds- og kvalitetsspecifikationer til EU-standarder samt til i fællesskab med dem at gennemføre en proces til gradvis og afbalanceret åbning af deres markeder, der er til fordel for begge parter; understreger, at EU også bør vurdere de politiske, sociale og miljømæssige forhold i hvert land med henvisning til deres deltagelse i det fremtidige DCFTA og senere fastlægge de gradvise skridt i gennemførelsen heraf, idet det sikrer, at der føres tilsyn med de internationale konventioner om arbejdslovgivning og børnearbejde; understreger, at handelsforbindelser, navnlig DCFTA’er, på grund af deres bestemmelser bør betragtes som et middel til at styrke ENP-landenes engagement i demokratiske værdier som led i konditionalitetsprincippet; støtter parallelt hermed fuldt medlemskab af WTO til alle stater i det østlige partnerskab; |
| --- | --- |

36.

anfører, at differentiering bør finde anvendelse på handel med varer og tjenesteydelser, og opfordrer ENP-partnerlandene til at komme videre med at skabe de betingelser, der vil åbne mulighed for etablering af vidtgående og omfattende frihandelsområder (DCFTA'er), og opfordrer EU til at bistå dem i deres reformbestræbelser og til at åbne det indre marked på betingelse af den nødvendige tilpasning af sikkerheds- og kvalitetsspecifikationer til EU-standarder samt til i fællesskab med dem at gennemføre en proces til gradvis og afbalanceret åbning af deres markeder, der er til fordel for begge parter; understreger, at EU også bør vurdere de politiske, sociale og miljømæssige forhold i hvert land med henvisning til deres deltagelse i det fremtidige DCFTA og senere fastlægge de gradvise skridt i gennemførelsen heraf, idet det sikrer, at der føres tilsyn med de internationale konventioner om arbejdslovgivning og børnearbejde; understreger, at handelsforbindelser, navnlig DCFTA’er, på grund af deres bestemmelser bør betragtes som et middel til at styrke ENP-landenes engagement i demokratiske værdier som led i konditionalitetsprincippet; støtter parallelt hermed fuldt medlemskab af WTO til alle stater i det østlige partnerskab;

| 37. | påpeger, at udsigten til optagelse i EU, herunder artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union og ønsket om medlemskab i lande i det østlige partnerskab, jf. artikel 49 i TEU, udgør en drivkraft for reformer i disse lande og yderligere styrker deres engagement i fælles værdier og principper, såsom demokrati, retsstat, respekt for menneskerettigheder og god regeringsførelse; mener, at indgåelsen af associeringsaftaler kan være et vigtigt skridt hen imod et yderligere politisk engagement og tættere forbindelser med EU via udveksling af god praksis og en konsolideret politisk og økonomisk dialog; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at udsigten til optagelse i EU, herunder artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Union og ønsket om medlemskab i lande i det østlige partnerskab, jf. artikel 49 i TEU, udgør en drivkraft for reformer i disse lande og yderligere styrker deres engagement i fælles værdier og principper, såsom demokrati, retsstat, respekt for menneskerettigheder og god regeringsførelse; mener, at indgåelsen af associeringsaftaler kan være et vigtigt skridt hen imod et yderligere politisk engagement og tættere forbindelser med EU via udveksling af god praksis og en konsolideret politisk og økonomisk dialog;

| 38. | bekræfter på ny, at målet for det sydlige partnerskab er at bringe Middelhavets to kyster tættere på hinanden med henblik på at etablere et område med fred, demokrati, sikkerhed og velfærd for dets 800 millioner indbyggere og at give EU og dets partnere effektive bilaterale og multilaterale rammer, som giver dem mulighed for at overvinde demokratiske, sociale og økonomiske udfordringer, fremme den regionale integration, navnlig med hensyn til handel, og at sikre fælles udvikling til gavn for alle og at bistå partnere med at opbygge demokratiske, pluralistiske og sekulære stater, især ved hjælp af programmer for opbygning af institutionel kapacitet, samt at udvikle gensidigt fordelagtige og ambitiøse handelsordninger for varer og tjenesteydelser, efter forudgående udarbejdelse af de dermed forbundne konsekvensanalyser, der kan føre til DCFTA'er, hvilket sikkert vil udgøre det første skridt i retning af et stort "Euro-Middelhavs-økonomiområde", hvilket også kan bidrage til at lette de økonomiske problemer i vores nabolande i syd og fremme en syd-syd-integration; opfordrer Kommissionen og Rådet til at lette gennemførelsen af de seks pakker af foranstaltninger, som blev beskrevet i Kommissionens dokument af 30. marts 2011 vedrørende opfølgning af handels- og investeringsinitiativer til gavn for partnere på den sydlige Middelhavskyst; |
| --- | --- |

38.

bekræfter på ny, at målet for det sydlige partnerskab er at bringe Middelhavets to kyster tættere på hinanden med henblik på at etablere et område med fred, demokrati, sikkerhed og velfærd for dets 800 millioner indbyggere og at give EU og dets partnere effektive bilaterale og multilaterale rammer, som giver dem mulighed for at overvinde demokratiske, sociale og økonomiske udfordringer, fremme den regionale integration, navnlig med hensyn til handel, og at sikre fælles udvikling til gavn for alle og at bistå partnere med at opbygge demokratiske, pluralistiske og sekulære stater, især ved hjælp af programmer for opbygning af institutionel kapacitet, samt at udvikle gensidigt fordelagtige og ambitiøse handelsordninger for varer og tjenesteydelser, efter forudgående udarbejdelse af de dermed forbundne konsekvensanalyser, der kan føre til DCFTA'er, hvilket sikkert vil udgøre det første skridt i retning af et stort "Euro-Middelhavs-økonomiområde", hvilket også kan bidrage til at lette de økonomiske problemer i vores nabolande i syd og fremme en syd-syd-integration; opfordrer Kommissionen og Rådet til at lette gennemførelsen af de seks pakker af foranstaltninger, som blev beskrevet i Kommissionens dokument af 30. marts 2011 vedrørende opfølgning af handels- og investeringsinitiativer til gavn for partnere på den sydlige Middelhavskyst;

| 39. | ønsker, at der fastsættes objektive og bindende kriterier for at indrømme "avanceret status"; understreger, at det er nødvendigt at afklare, hvilke rettigheder og pligter dette bilaterale engagement afføder både for partnerlandene og for EU; |
| --- | --- |

39.

ønsker, at der fastsættes objektive og bindende kriterier for at indrømme "avanceret status"; understreger, at det er nødvendigt at afklare, hvilke rettigheder og pligter dette bilaterale engagement afføder både for partnerlandene og for EU;

| 40. | understreger, at de aftalemæssige forbindelser med alle ENP-lande indeholder bestemmelser om et regelmæssigt forum med henblik på behandling af menneskerettighedsspørgsmål i form af underudvalg om menneskerettigheder; anmoder EU-Udenrigstjenesten om fuldt ud at udnytte disse bestemmelser og inddrage de eksisterende underudvalg i eventuelle forhandlinger; |
| --- | --- |

40.

understreger, at de aftalemæssige forbindelser med alle ENP-lande indeholder bestemmelser om et regelmæssigt forum med henblik på behandling af menneskerettighedsspørgsmål i form af underudvalg om menneskerettigheder; anmoder EU-Udenrigstjenesten om fuldt ud at udnytte disse bestemmelser og inddrage de eksisterende underudvalg i eventuelle forhandlinger;

Sektorsamarbejde

| 41. | understreger, at EU bør skabe synergier mellem europæiske eksterne og interne politikker, navnlig gennem en tilnærmelse af lovgivningen med henblik på jobskabelse, fattigdomsbekæmpelse, modernisering af arbejdsmarkedspolitikker, energisikkerhed og -effektivitet, udvikling af vedvarende energikilder og miljømæssig bæredygtighed, forbedring af den sociale sikring, skabelsen af velstand og den sociale retfærdighed og fremme af handelen i overensstemmelse med princippet om diversificering; |
| --- | --- |

41.

understreger, at EU bør skabe synergier mellem europæiske eksterne og interne politikker, navnlig gennem en tilnærmelse af lovgivningen med henblik på jobskabelse, fattigdomsbekæmpelse, modernisering af arbejdsmarkedspolitikker, energisikkerhed og -effektivitet, udvikling af vedvarende energikilder og miljømæssig bæredygtighed, forbedring af den sociale sikring, skabelsen af velstand og den sociale retfærdighed og fremme af handelen i overensstemmelse med princippet om diversificering;

| 42. | mener, at deling af et fælles område indebærer en retfærdig ansvarsfordeling, og opfordrer til et bedre samarbejde, navnlig med hensyn til alle politikker og problematikker, som har en grænseoverskridende dimension; opfordrer derfor til, at det sektorspecifikke samarbejdes regionale og grænseoverskridende dimensioner styrkes; |
| --- | --- |

42.

mener, at deling af et fælles område indebærer en retfærdig ansvarsfordeling, og opfordrer til et bedre samarbejde, navnlig med hensyn til alle politikker og problematikker, som har en grænseoverskridende dimension; opfordrer derfor til, at det sektorspecifikke samarbejdes regionale og grænseoverskridende dimensioner styrkes;

| 43. | glæder sig over partnerlandenes øgede samspil i EU-agenturerne på forskellige områder; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en klar og fyldestgørende liste over de relevante agenturer og programmer, som naboskabslandene vil kunne deltage i, sammen med en oversigt over form, finansielt bidrag og metode for en sådan differentieret deltagelse; |
| --- | --- |

43.

glæder sig over partnerlandenes øgede samspil i EU-agenturerne på forskellige områder; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en klar og fyldestgørende liste over de relevante agenturer og programmer, som naboskabslandene vil kunne deltage i, sammen med en oversigt over form, finansielt bidrag og metode for en sådan differentieret deltagelse;

| 44. | støtter yderligere samarbejde inden for sektorer som industrien, SMV'er, forskning, udvikling og innovation, ikt, herunder it-systemers sikkerhed, rumfart og turisme og betoner fordelene ved fælles programlægningsinitiativer for forskning i EU og nabolandene; glæder sig over Kommissionens forslag vedrørende udviklingen af et fælles rum for viden og innovation og af en ikt-baseret digital økonomi og opfordrer medlemsstaterne og nabolandene til at bekræfte deres tilsagn om at gøre fremskridt i denne retning; minder om vigtigheden af effektive mekanismer til handelslettelse og investeringsfremme mellem EU og nabolandene for at styrke handelspartnerskaber og gøre det muligt for økonomiske aktører, især SMV'er, at få tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om handels- og investeringsvilkår i partnerlandene; |
| --- | --- |

44.

støtter yderligere samarbejde inden for sektorer som industrien, SMV'er, forskning, udvikling og innovation, ikt, herunder it-systemers sikkerhed, rumfart og turisme og betoner fordelene ved fælles programlægningsinitiativer for forskning i EU og nabolandene; glæder sig over Kommissionens forslag vedrørende udviklingen af et fælles rum for viden og innovation og af en ikt-baseret digital økonomi og opfordrer medlemsstaterne og nabolandene til at bekræfte deres tilsagn om at gøre fremskridt i denne retning; minder om vigtigheden af effektive mekanismer til handelslettelse og investeringsfremme mellem EU og nabolandene for at styrke handelspartnerskaber og gøre det muligt for økonomiske aktører, især SMV'er, at få tilstrækkelige og pålidelige oplysninger om handels- og investeringsvilkår i partnerlandene;

| 45. | glæder sig over styrkelsen af ENP's dimension om energisamarbejde; understreger betydningen af at dele EU's erfaringer med reform af energisektoren med nabolande; finder det nødvendigt at øge indsatsen, når det gælder energieffektivitet og fremme af vedvarende energikilder; kræver energiforsyningssikkerhed gennem en diversificering af kilderne, styring af efterspørgslen og udbygning af forbindelserne til hovedleverandørerne og transitlandene og koordination af nukleare sikkerhedsforanstaltninger, især i områder med høj risiko for seismisk aktivitet, samt øget gennemsigtighed, således at det sikres, at fuld overholdelse af miljøaftaler og internationale aftaler om nuklear sikkerhed fortsat er et prioriteret område inden for EU's energipolitik, og at både de østlige og sydlige nabolande fortsat indtager en central plads i EU's eksterne energipolitik; opfordrer til, at der træffes effektive foranstaltninger for at sikre, at solidaritetsprincippet finder anvendelse på energiområdet; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over styrkelsen af ENP's dimension om energisamarbejde; understreger betydningen af at dele EU's erfaringer med reform af energisektoren med nabolande; finder det nødvendigt at øge indsatsen, når det gælder energieffektivitet og fremme af vedvarende energikilder; kræver energiforsyningssikkerhed gennem en diversificering af kilderne, styring af efterspørgslen og udbygning af forbindelserne til hovedleverandørerne og transitlandene og koordination af nukleare sikkerhedsforanstaltninger, især i områder med høj risiko for seismisk aktivitet, samt øget gennemsigtighed, således at det sikres, at fuld overholdelse af miljøaftaler og internationale aftaler om nuklear sikkerhed fortsat er et prioriteret område inden for EU's energipolitik, og at både de østlige og sydlige nabolande fortsat indtager en central plads i EU's eksterne energipolitik; opfordrer til, at der træffes effektive foranstaltninger for at sikre, at solidaritetsprincippet finder anvendelse på energiområdet;

| 46. | glæder sig over forslaget om oprettelse af et europæisk energifællesskab, og mener, at dette kan være et vigtigt skridt på vejen mod samarbejde med vore nabolande; understreger den vigtige rolle, som de sydlige nabolande spiller for energiforsyningen til flere medlemsstater; påpeger, at det er nødvendigt at fremme forbindelserne mellem gas- og elektricitetssektorerne i Euro-Middelhavsområdet; fremhæver den strategiske betydning af Nabucco-projektet og dets hurtige gennemførelse samt af transport af flydende naturgas inden for rammerne af AGRI-projektet; opfordrer Kommissionen til bl.a. gennem investeringer at tilskynde til opbygning, opgradering og udvikling af intelligente energinetværk og infrastruktursammenkoblinger med EU's nabolande; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over forslaget om oprettelse af et europæisk energifællesskab, og mener, at dette kan være et vigtigt skridt på vejen mod samarbejde med vore nabolande; understreger den vigtige rolle, som de sydlige nabolande spiller for energiforsyningen til flere medlemsstater; påpeger, at det er nødvendigt at fremme forbindelserne mellem gas- og elektricitetssektorerne i Euro-Middelhavsområdet; fremhæver den strategiske betydning af Nabucco-projektet og dets hurtige gennemførelse samt af transport af flydende naturgas inden for rammerne af AGRI-projektet; opfordrer Kommissionen til bl.a. gennem investeringer at tilskynde til opbygning, opgradering og udvikling af intelligente energinetværk og infrastruktursammenkoblinger med EU's nabolande;

| 47. | henleder desuden opmærksomheden på den støtterolle, EU kunne spille i forbindelse med løsning af miljøproblemer i nabolandene, navnlig med hensyn til bortskaffelse af store lagre af "forældede pesticider", som kan forårsage omfattende kemisk forurening; |
| --- | --- |

47.

henleder desuden opmærksomheden på den støtterolle, EU kunne spille i forbindelse med løsning af miljøproblemer i nabolandene, navnlig med hensyn til bortskaffelse af store lagre af "forældede pesticider", som kan forårsage omfattende kemisk forurening;

| 48. | støtter et udvidet samarbejde på transportområdet, bl.a. gennem en tættere sammenkædning af EU's og partnerlandenes infrastrukturnet for at lette udvekslingen af personer og varer, hvilket kan opnås ved tættere markedsintegration og bedre infrastrukturforbindelser; |
| --- | --- |

48.

støtter et udvidet samarbejde på transportområdet, bl.a. gennem en tættere sammenkædning af EU's og partnerlandenes infrastrukturnet for at lette udvekslingen af personer og varer, hvilket kan opnås ved tættere markedsintegration og bedre infrastrukturforbindelser;

| 49. | finder det meget vigtigt med et internationalt, regionalt og tværregionalt samarbejde baseret på en ægte dialog mellem forskellige kulturer og omfattende alle samfundssektorer (myndigheder, institutioner, organisationer og kulturelle foreninger); opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at koordinere den strategiske anvendelse af de kulturelle aspekter af den eksterne politik ved at søge at skabe komplementaritet med medlemsstaternes eksterne kulturpolitikker; |
| --- | --- |

49.

finder det meget vigtigt med et internationalt, regionalt og tværregionalt samarbejde baseret på en ægte dialog mellem forskellige kulturer og omfattende alle samfundssektorer (myndigheder, institutioner, organisationer og kulturelle foreninger); opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at koordinere den strategiske anvendelse af de kulturelle aspekter af den eksterne politik ved at søge at skabe komplementaritet med medlemsstaternes eksterne kulturpolitikker;

| 50. | slår atter kraftigt fast, at der er en forbindelse mellem på den ene side udvekslinger og samarbejde mellem EU og ENP-lande inden for kultur, uddannelse og sport og, på den anden, udviklingen og styrkelsen af et åbent civilsamfund, demokratiet og retsstaten samt udbredelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne; understreger, at samarbejdet på disse områder udgør en merværdi for såvel EU som ENP-landene; |
| --- | --- |

50.

slår atter kraftigt fast, at der er en forbindelse mellem på den ene side udvekslinger og samarbejde mellem EU og ENP-lande inden for kultur, uddannelse og sport og, på den anden, udviklingen og styrkelsen af et åbent civilsamfund, demokratiet og retsstaten samt udbredelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne; understreger, at samarbejdet på disse områder udgør en merværdi for såvel EU som ENP-landene;

| 51. | mener, at fremme af deltagelse i EU-kulturprogrammer kan gavne den materielle og ikkematerielle udvikling i ENP-lande, og understreger derfor betydningen af programmer som Media Mundus og af projekter, der gennemføres i Middelhavsunionens og i det østlige partnerskabs kulturprograms regi; påpeger endvidere, at kultur- og mobilitetsprogrammer også bør fokusere på mobilitet for kunstnere og kunststuderende; slår til lyd for indførelsen af et kulturvisum for kunstnere og andre fagfolk på kulturområdet fra ENP-lande; opfordrer tillige Kommissionen til at foreslå et initiativ vedrørende visum til kortvarigt ophold med det formål at fjerne hindringerne for mobilitet i den kulturelle sektor; |
| --- | --- |

51.

mener, at fremme af deltagelse i EU-kulturprogrammer kan gavne den materielle og ikkematerielle udvikling i ENP-lande, og understreger derfor betydningen af programmer som Media Mundus og af projekter, der gennemføres i Middelhavsunionens og i det østlige partnerskabs kulturprograms regi; påpeger endvidere, at kultur- og mobilitetsprogrammer også bør fokusere på mobilitet for kunstnere og kunststuderende; slår til lyd for indførelsen af et kulturvisum for kunstnere og andre fagfolk på kulturområdet fra ENP-lande; opfordrer tillige Kommissionen til at foreslå et initiativ vedrørende visum til kortvarigt ophold med det formål at fjerne hindringerne for mobilitet i den kulturelle sektor;

| 52. | understreger betydningen af inden for rammerne af ENP at styrke samarbejdet med henblik på udviklingen af sport i de pågældende lande i betragtning af sportsaktiviteters uddannelsesmæssige værdi; opfordrer de europæiske institutioner og medlemsstaterne til at arbejde for fri bevægelighed for atleter i hele verden, begyndende med atleter fra ENP-landene; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af inden for rammerne af ENP at styrke samarbejdet med henblik på udviklingen af sport i de pågældende lande i betragtning af sportsaktiviteters uddannelsesmæssige værdi; opfordrer de europæiske institutioner og medlemsstaterne til at arbejde for fri bevægelighed for atleter i hele verden, begyndende med atleter fra ENP-landene;

| 53. | henstiller indtrængende, at der foretages en vurdering af allerede eksisterende programmer for at sikre effektiv anvendelse af ressourcer med henblik på opfyldelse af EU's mål og målsætninger; støtter strømlining af den interne drift i Kommissionen i forbindelse med de forskellige allerede eksisterende programmer og projekter, der beskæftiger sig med kultur og uddannelse; |
| --- | --- |

53.

henstiller indtrængende, at der foretages en vurdering af allerede eksisterende programmer for at sikre effektiv anvendelse af ressourcer med henblik på opfyldelse af EU's mål og målsætninger; støtter strømlining af den interne drift i Kommissionen i forbindelse med de forskellige allerede eksisterende programmer og projekter, der beskæftiger sig med kultur og uddannelse;

| 54. | henleder opmærksomheden på den merværdi, som Tempus IV-programmet har for fremme af samarbejdet og for bestræbelserne på at modernisere uddannelsessystemerne i EU's nabolande, og opfordrer Kommissionen til at styrke programmet i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

54.

henleder opmærksomheden på den merværdi, som Tempus IV-programmet har for fremme af samarbejdet og for bestræbelserne på at modernisere uddannelsessystemerne i EU's nabolande, og opfordrer Kommissionen til at styrke programmet i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme;

| 55. | håber, at partnerlandene vil blive mere aktivt involveret i arbejdet i Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur; |
| --- | --- |

55.

håber, at partnerlandene vil blive mere aktivt involveret i arbejdet i Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur;

| 56. | bemærker, at en styrkelse af ungdomsdimensionen af det østlige partnerskab og Middelhavsunionen er en vigtig investering i fremtiden for EU-ENP-forbindelserne, med et stort potentiale i de kommende år, og i demokratiseringen af disse partnere og harmoniseringen af deres lovgivning med europæiske standarder; gentager, at yderligere midler, der tildeles Erasmus Mundus og Aktive unge i 2012 på EU-budgettet for 2012, bør fremme samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutioner, forbedre udvekslingen af akademisk personale og studerende og opbygge netværker, der øger ngo'ers kapacitet inden for ungdommen i Europa og ENP-lande; |
| --- | --- |

56.

bemærker, at en styrkelse af ungdomsdimensionen af det østlige partnerskab og Middelhavsunionen er en vigtig investering i fremtiden for EU-ENP-forbindelserne, med et stort potentiale i de kommende år, og i demokratiseringen af disse partnere og harmoniseringen af deres lovgivning med europæiske standarder; gentager, at yderligere midler, der tildeles Erasmus Mundus og Aktive unge i 2012 på EU-budgettet for 2012, bør fremme samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutioner, forbedre udvekslingen af akademisk personale og studerende og opbygge netværker, der øger ngo'ers kapacitet inden for ungdommen i Europa og ENP-lande;

| 57. | mener, at Euro-Middelhavsuniversitetet (EMUNI) frembyder en enestående platform og mulighed for at styrke samarbejdet med vore sydlige naboer på området for højere uddannelse og mobilitet for studerende på et tidspunkt, hvor det er af særlig afgørende betydning at uddybe forbindelserne med de sydlige partnerskabslande og især med deres yngre generationer; fremhæver i denne forbindelse, at EMUNI’s potentiale bør udvikles mest muligt; |
| --- | --- |

57.

mener, at Euro-Middelhavsuniversitetet (EMUNI) frembyder en enestående platform og mulighed for at styrke samarbejdet med vore sydlige naboer på området for højere uddannelse og mobilitet for studerende på et tidspunkt, hvor det er af særlig afgørende betydning at uddybe forbindelserne med de sydlige partnerskabslande og især med deres yngre generationer; fremhæver i denne forbindelse, at EMUNI’s potentiale bør udvikles mest muligt;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at overtage det forslag, der blev fremsat af Parlamentet i kølvandet på det arabiske forår, om at indføre et Erasmusprogram for Euro-Middelhavsområdet, et initiativ, som - hvis det bliver en succes - det ville være passende at udvide til hele naboskabsområdet; beklager på dette stadium utilstrækkeligheden af Kommissionens forslag, idet det på trods af Kommissionens erklæringer den 27. september 2011 i virkeligheden kun indebærer en meget beskeden forøgelse af antallet af Erasmus Mundus-stipendier; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at overtage det forslag, der blev fremsat af Parlamentet i kølvandet på det arabiske forår, om at indføre et Erasmusprogram for Euro-Middelhavsområdet, et initiativ, som - hvis det bliver en succes - det ville være passende at udvide til hele naboskabsområdet; beklager på dette stadium utilstrækkeligheden af Kommissionens forslag, idet det på trods af Kommissionens erklæringer den 27. september 2011 i virkeligheden kun indebærer en meget beskeden forøgelse af antallet af Erasmus Mundus-stipendier;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at overtage det forslag, der blev fremsat af Parlamentet i kølvandet på det arabiske forår, om at oprette et Leonardo da Vinci-program for Euro-Middelhavsområdet, der skulle have til formål at begunstige mobiliteten for unge, som ønsker at tage en erhvervsuddannelse i udlandet, og dette med henblik på at bidrage til bekæmpelse af den ungdomsarbejdsløshed, der er et indgroet fænomen i de sydlige Middelhavslande; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at overtage det forslag, der blev fremsat af Parlamentet i kølvandet på det arabiske forår, om at oprette et Leonardo da Vinci-program for Euro-Middelhavsområdet, der skulle have til formål at begunstige mobiliteten for unge, som ønsker at tage en erhvervsuddannelse i udlandet, og dette med henblik på at bidrage til bekæmpelse af den ungdomsarbejdsløshed, der er et indgroet fænomen i de sydlige Middelhavslande;

| 60. | bekræfter sin stærke støtte til det EU-finansierede projekt med ENP-stipendier til universitetskandidater fra ENP-landene og EU på Europakollegiet; mener, at dette vil give mulighed for at forberede kommende samtalepartnere fra EU- og naboskabslande med fuldstændigt og fagligt kendskab til indholdet af og ånden i EU’s politikker, lovgivning og institutioner, til EU-ENP-relaterede job; opfordrer de partnerlande, hvis borgere har fået et sådant stipendium, til at anvende disses viden og erfaring ved at ansætte dem i den nationale forvaltning og tilbyde dem passende arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

60.

bekræfter sin stærke støtte til det EU-finansierede projekt med ENP-stipendier til universitetskandidater fra ENP-landene og EU på Europakollegiet; mener, at dette vil give mulighed for at forberede kommende samtalepartnere fra EU- og naboskabslande med fuldstændigt og fagligt kendskab til indholdet af og ånden i EU’s politikker, lovgivning og institutioner, til EU-ENP-relaterede job; opfordrer de partnerlande, hvis borgere har fået et sådant stipendium, til at anvende disses viden og erfaring ved at ansætte dem i den nationale forvaltning og tilbyde dem passende arbejdsvilkår;

| 61. | fremhæver lokalmyndighedernes vigtige rolle i den demokratiske udvikling i vore partnerlande; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke og øge den tekniske bistand og informationsudveksling (TAIEX) og venskabsprogrammerne (twinning) mellem lokalmyndighederne i EU og partnerlandene; |
| --- | --- |

61.

fremhæver lokalmyndighedernes vigtige rolle i den demokratiske udvikling i vore partnerlande; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke og øge den tekniske bistand og informationsudveksling (TAIEX) og venskabsprogrammerne (twinning) mellem lokalmyndighederne i EU og partnerlandene;

Mobilitet

| 62. | minder om, at EU bør forbedre forvaltningen af og maksimere de gensidige fordele ved migration til udvikling, bl.a. ved at sørge for bedre forhold for lovlige indvandreres etablering i EU og behandle de underliggende årsager til ulovlig migration i partnerlandene; mener, at EU er nødt til at begunstige lovlig indvandring af arbejdskraft ved at indgå mobilitetspartnerskaber, der tager hensyn til den demografiske, sociologiske og beskæftigelsesmæssige balance på begge sider, og ved at tilskynde til udveksling af specialister mellem EU og tredjelande; opfordrer medlemsstaterne til at betragte mobilitetsdebatten som en vigtig del af naboskabspolitikken, der ikke først og fremmest skal styres af sikkerhedshensyn; understreger betydningen af at bekæmpe ulovlig indvandring og retsforfølge de organisationer, der er ansvarlige for menneskehandel; |
| --- | --- |

62.

minder om, at EU bør forbedre forvaltningen af og maksimere de gensidige fordele ved migration til udvikling, bl.a. ved at sørge for bedre forhold for lovlige indvandreres etablering i EU og behandle de underliggende årsager til ulovlig migration i partnerlandene; mener, at EU er nødt til at begunstige lovlig indvandring af arbejdskraft ved at indgå mobilitetspartnerskaber, der tager hensyn til den demografiske, sociologiske og beskæftigelsesmæssige balance på begge sider, og ved at tilskynde til udveksling af specialister mellem EU og tredjelande; opfordrer medlemsstaterne til at betragte mobilitetsdebatten som en vigtig del af naboskabspolitikken, der ikke først og fremmest skal styres af sikkerhedshensyn; understreger betydningen af at bekæmpe ulovlig indvandring og retsforfølge de organisationer, der er ansvarlige for menneskehandel;

| 63. | mener, at EU parallelt og i fuld åbenhed bør fremme sit arbejde om visumlempelses- og tilbagetagelsesaftaler med henblik på gradvist og med udgangspunkt i de enkelte tilfælde at nå frem til en visumfri ordning - når alle betingelser er opfyldt; opfordrer ligeledes til, at der indføres materielle betingelser for udstedelse og fornyelse af visum, som indebærer større respekt for menneskerettighederne; understreger i denne forbindelse, at unges og studerendes mobilitet bør prioriteres højest; fremhæver også, at de østlige partnerskabslande bør kunne drage fordel af et privilegeret EU-tilbud om visumliberalisering, for så vidt angår tidsplan og indhold; understreger, at bestemmelserne om asyl skal være helt i overensstemmelse med internationale forpligtelser og tilsagn samt EU-standarder, især på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

63.

mener, at EU parallelt og i fuld åbenhed bør fremme sit arbejde om visumlempelses- og tilbagetagelsesaftaler med henblik på gradvist og med udgangspunkt i de enkelte tilfælde at nå frem til en visumfri ordning - når alle betingelser er opfyldt; opfordrer ligeledes til, at der indføres materielle betingelser for udstedelse og fornyelse af visum, som indebærer større respekt for menneskerettighederne; understreger i denne forbindelse, at unges og studerendes mobilitet bør prioriteres højest; fremhæver også, at de østlige partnerskabslande bør kunne drage fordel af et privilegeret EU-tilbud om visumliberalisering, for så vidt angår tidsplan og indhold; understreger, at bestemmelserne om asyl skal være helt i overensstemmelse med internationale forpligtelser og tilsagn samt EU-standarder, især på menneskerettighedsområdet;

| 64. | minder i denne forbindelse om, at medlemsstaterne skal overholde "non-refoulement"-princippet og gøre alt, hvad de kan, for at muliggøre etableringen af et tilgængeligt, retfærdigt og beskyttende europæisk asylsystem; |
| --- | --- |

64.

minder i denne forbindelse om, at medlemsstaterne skal overholde "non-refoulement"-princippet og gøre alt, hvad de kan, for at muliggøre etableringen af et tilgængeligt, retfærdigt og beskyttende europæisk asylsystem;

| 65. | opfordrer medlemsstaterne og EU til at ratificere protokollen om bekæmpelse af menneskesmugling til lands, ad søvejen og ad luftvejen som supplement til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; mener, at revisionen af den europæiske naboskabspolitik bør lette vedtagelsen af særlige foranstaltninger på disse områder; tilslutter sig Kommissionens iagttagelser vedrørende situationen for så vidt angår migration af familiære årsager og ser frem til dens kommende grønbog om emnet; |
| --- | --- |

65.

opfordrer medlemsstaterne og EU til at ratificere protokollen om bekæmpelse af menneskesmugling til lands, ad søvejen og ad luftvejen som supplement til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; mener, at revisionen af den europæiske naboskabspolitik bør lette vedtagelsen af særlige foranstaltninger på disse områder; tilslutter sig Kommissionens iagttagelser vedrørende situationen for så vidt angår migration af familiære årsager og ser frem til dens kommende grønbog om emnet;

| 66. | understreger betydningen af at lægge særlig vægt på den yngre generation og fremhæver behovet for at øge synergierne mellem "Unge på vej"-initiativet og ENP; understreger, at EU bør øge samarbejdet på det akademiske og erhvervsfaglige uddannelsesområde ved straks at udvide og øge stipendieprogrammer og studerendes, kandidaters, læreres og akademikeres mobilitet ved at fremme udveksling mellem højere læreanstalter og erhvervsuddannelsesinstitutioner samt offentlig-private partnerskaber inden for forskning og erhvervslivet; finder det væsentligt at udvikle mere fleksible, hurtige procedurer for visumudstedelse til deltagere i sådanne programmer; understreger behovet for at arbejde videre med ENP-partnerlandene om at opnå gensidig anerkendelse af kvalifikationer og uddannelsessystemer, navnlig når det gælder tilnærmelsen af eksamensbeviser og normer for videregående uddannelser til det europæiske område for videregående uddannelser; understreger det stærke behov for en struktureret informationspolitik over for borgerne i naboskabspartnerlandene om muligheden for deltagelse i EU-programmer; |
| --- | --- |

66.

understreger betydningen af at lægge særlig vægt på den yngre generation og fremhæver behovet for at øge synergierne mellem "Unge på vej"-initiativet og ENP; understreger, at EU bør øge samarbejdet på det akademiske og erhvervsfaglige uddannelsesområde ved straks at udvide og øge stipendieprogrammer og studerendes, kandidaters, læreres og akademikeres mobilitet ved at fremme udveksling mellem højere læreanstalter og erhvervsuddannelsesinstitutioner samt offentlig-private partnerskaber inden for forskning og erhvervslivet; finder det væsentligt at udvikle mere fleksible, hurtige procedurer for visumudstedelse til deltagere i sådanne programmer; understreger behovet for at arbejde videre med ENP-partnerlandene om at opnå gensidig anerkendelse af kvalifikationer og uddannelsessystemer, navnlig når det gælder tilnærmelsen af eksamensbeviser og normer for videregående uddannelser til det europæiske område for videregående uddannelser; understreger det stærke behov for en struktureret informationspolitik over for borgerne i naboskabspartnerlandene om muligheden for deltagelse i EU-programmer;

| 67. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at etablere en struktureret dialog med myndighederne i tredjelande med henblik på at udvikle en tilgang til mobilitet, der er til fordel for alle, lette visaformaliteterne, i højere grad udnytte mulighederne i EU's visumkodeks, samtidig med at de forbedrer og harmoniserer anvendelsen heraf for at sikre lige og fair vilkår for ansøgere i alle medlemsstater, især med fokus på virkningerne af den indbyrdes afhængighed mellem udviklingsbistand, sikkerhed samt lovlig og ulovlig migration som defineret i den samlede migrationsstrategi; opfordrer til at være særlig opmærksom på, at partnerlande ikke kommer til at lide under "hjerneflugt"; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at etablere en struktureret dialog med myndighederne i tredjelande med henblik på at udvikle en tilgang til mobilitet, der er til fordel for alle, lette visaformaliteterne, i højere grad udnytte mulighederne i EU's visumkodeks, samtidig med at de forbedrer og harmoniserer anvendelsen heraf for at sikre lige og fair vilkår for ansøgere i alle medlemsstater, især med fokus på virkningerne af den indbyrdes afhængighed mellem udviklingsbistand, sikkerhed samt lovlig og ulovlig migration som defineret i den samlede migrationsstrategi; opfordrer til at være særlig opmærksom på, at partnerlande ikke kommer til at lide under "hjerneflugt";

| 68. | opfordrer EU til at fremme tilgængeligheden og tildelingen af EU-midler til projekter, der tager sigte på at oplyse migranter om deres rettigheder og forpligtelser og beskytte deres rettigheder, særlig uledsagede mindreåriges, kvinders og andre sårbare gruppers rettigheder; anmoder derfor Kommissionen om at forelægge Parlamentet en detaljeret rapport om anvendelsen af de EU-midler, der er afsat til nabolandene, herunder gennem Kommissionens tematiske program for samarbejde med tredjelande på migrations- og asylområdet; |
| --- | --- |

68.

opfordrer EU til at fremme tilgængeligheden og tildelingen af EU-midler til projekter, der tager sigte på at oplyse migranter om deres rettigheder og forpligtelser og beskytte deres rettigheder, særlig uledsagede mindreåriges, kvinders og andre sårbare gruppers rettigheder; anmoder derfor Kommissionen om at forelægge Parlamentet en detaljeret rapport om anvendelsen af de EU-midler, der er afsat til nabolandene, herunder gennem Kommissionens tematiske program for samarbejde med tredjelande på migrations- og asylområdet;

Regional dimension

| 69. | er fortsat overbevist om, at den europæiske naboskabspolitik kun bliver fuldstændig effektiv, hvis der skabes synergier mellem dens bilaterale og multilaterale dimensioner; anser det derfor for absolut nødvendigt at styrke de multilaterale aspekter inden for den europæiske naboskabspolitik og allokere en større del af midlerne under Det Europæiske Naboskabs- og Partnerskabsinstrument hertil; |
| --- | --- |

69.

er fortsat overbevist om, at den europæiske naboskabspolitik kun bliver fuldstændig effektiv, hvis der skabes synergier mellem dens bilaterale og multilaterale dimensioner; anser det derfor for absolut nødvendigt at styrke de multilaterale aspekter inden for den europæiske naboskabspolitik og allokere en større del af midlerne under Det Europæiske Naboskabs- og Partnerskabsinstrument hertil;

| 70. | bifalder forslaget om at anvende de multilaterale rammer mere strategisk for at fremme de bilaterale forbindelser mellem partnerne og forventer konkrete foranstaltninger med henblik på at indføre dette forslag i praksis; ser i denne forbindelse med stor interesse frem til den køreplan med mål, instrumenter og foranstaltninger, som den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen og Kommissionen har bebudet vil blive forelagt inden årets udgang; |
| --- | --- |

70.

bifalder forslaget om at anvende de multilaterale rammer mere strategisk for at fremme de bilaterale forbindelser mellem partnerne og forventer konkrete foranstaltninger med henblik på at indføre dette forslag i praksis; ser i denne forbindelse med stor interesse frem til den køreplan med mål, instrumenter og foranstaltninger, som den højtstående repræsentant/næstformanden i Kommissionen og Kommissionen har bebudet vil blive forelagt inden årets udgang;

| 71. | mener, at østpartnerskabets multilaterale dimension bør styrkes og udvikles yderligere, herunder civilsamfundsforummet; understreger betydningen af at tilvejebringe en konstruktiv dialog med Tyrkiet og Rusland om regionale spørgsmål af fælles interesse og navnlig for så vidt angår sikkerhedsspørgsmål; |
| --- | --- |

71.

mener, at østpartnerskabets multilaterale dimension bør styrkes og udvikles yderligere, herunder civilsamfundsforummet; understreger betydningen af at tilvejebringe en konstruktiv dialog med Tyrkiet og Rusland om regionale spørgsmål af fælles interesse og navnlig for så vidt angår sikkerhedsspørgsmål;

| 72. | understreger, at regionernes rolle er af afgørende betydning for at sikre vellykkede langsigtede sociale og økonomiske reformer og bæredygtig udvikling; understreger, at ENP bør anskues bredt med henblik på at sætte skub i den økonomiske udvikling i grænseområder; mener, at principperne for det territoriale samarbejde også gælder for de ydre grænser og er et vigtigt redskab til forbedring af EU’s økonomiske udvikling samt EU’s overordnede politiske mål for den europæiske naboskabspolitik; mener, at den nye tilgang inden for ENP skal give plads til EU’s makroregionale strategier, og at potentialet i EU-makroregioner, som omfatter EU's nabolande, skal udnyttes fuldt ud med henblik på en bedre koordinering af prioriteringer og projekter af fælles interesse for EU og ENP-landene for at opnå fælles positive resultater og optimere de investerede ressourcer; |
| --- | --- |

72.

understreger, at regionernes rolle er af afgørende betydning for at sikre vellykkede langsigtede sociale og økonomiske reformer og bæredygtig udvikling; understreger, at ENP bør anskues bredt med henblik på at sætte skub i den økonomiske udvikling i grænseområder; mener, at principperne for det territoriale samarbejde også gælder for de ydre grænser og er et vigtigt redskab til forbedring af EU’s økonomiske udvikling samt EU’s overordnede politiske mål for den europæiske naboskabspolitik; mener, at den nye tilgang inden for ENP skal give plads til EU’s makroregionale strategier, og at potentialet i EU-makroregioner, som omfatter EU's nabolande, skal udnyttes fuldt ud med henblik på en bedre koordinering af prioriteringer og projekter af fælles interesse for EU og ENP-landene for at opnå fælles positive resultater og optimere de investerede ressourcer;

| 73. | understreger euroregionernes fremtrædende rolle for opfyldelsen af samhørighedspolitikkens mål og opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte deres udvikling, især i grænseregioner, med henblik på at øge euroregionernes rolle inden for ENP; |
| --- | --- |

73.

understreger euroregionernes fremtrædende rolle for opfyldelsen af samhørighedspolitikkens mål og opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte deres udvikling, især i grænseregioner, med henblik på at øge euroregionernes rolle inden for ENP;

| 74. | understreger det store potentiale hos de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er), som inddrager regioner uden for de ydre grænser; opfordrer til indgåelse af specifikke aftaler med tilstødende tredjelande om indførelse af nationale love, som åbner mulighed for EGTS-strukturer i henhold til deres nationale love, og mellemstatslige aftaler, som gør det muligt for lokale og regionale myndigheder i tredjelande at deltage i EGTS'er; |
| --- | --- |

74.

understreger det store potentiale hos de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er), som inddrager regioner uden for de ydre grænser; opfordrer til indgåelse af specifikke aftaler med tilstødende tredjelande om indførelse af nationale love, som åbner mulighed for EGTS-strukturer i henhold til deres nationale love, og mellemstatslige aftaler, som gør det muligt for lokale og regionale myndigheder i tredjelande at deltage i EGTS'er;

| 75. | mener, at ENP i fremtiden bør tage højde for den rolle, som regionerne i den yderste periferi spiller i EU's politik for eksterne forbindelser; bemærker, at de repræsenterer en reel mulighed for at påvirke EU’s udenrigspolitik, da de på den ene side tillader EU at have tættere forbindelser med en lang række tredjelande og på den anden giver mulighed for at søge løsninger på komplekse problemer såsom ulovlig migration; opfordrer Kommissionen til at sørge for større fleksibilitet i forbindelse med innovative finansieringsmuligheder til udvalgte projekter inden for samhørighedspolitikken, således at disse gennemføres i og er til gavn for både EU-regioner og regioner i tredjelande; |
| --- | --- |

75.

mener, at ENP i fremtiden bør tage højde for den rolle, som regionerne i den yderste periferi spiller i EU's politik for eksterne forbindelser; bemærker, at de repræsenterer en reel mulighed for at påvirke EU’s udenrigspolitik, da de på den ene side tillader EU at have tættere forbindelser med en lang række tredjelande og på den anden giver mulighed for at søge løsninger på komplekse problemer såsom ulovlig migration; opfordrer Kommissionen til at sørge for større fleksibilitet i forbindelse med innovative finansieringsmuligheder til udvalgte projekter inden for samhørighedspolitikken, således at disse gennemføres i og er til gavn for både EU-regioner og regioner i tredjelande;

| 76. | understreger betydningen af en bredere geografisk og strategisk tilgang, når man ser på ENP i et fremtidigt perspektiv, og erindrer om, at EU i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2006 om ENP, i november 2007 fastlagde særlige politikker om øriger i Atlanterhavet, der ligger tæt op til EU-randområder, som grænser op til det europæiske kontinent, og hvis situation giver anledning til særlige spørgsmål om geografisk nærhed, kulturelt og historisk slægtskab og fælles sikkerhed; glæder sig over de mange vellykkede resultater og dynamikken i de særlige politikker, der allerede er gennemført, navnlig det særlige partnerskab mellem Kap Verde og EU, og opfordrer EU til yderligere at styrke sin dialog og samordning af politikker med disse lande og til at støtte deres bestræbelser på at konsolidere politiske, sociale og økonomiske reformer; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af en bredere geografisk og strategisk tilgang, når man ser på ENP i et fremtidigt perspektiv, og erindrer om, at EU i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2006 om ENP, i november 2007 fastlagde særlige politikker om øriger i Atlanterhavet, der ligger tæt op til EU-randområder, som grænser op til det europæiske kontinent, og hvis situation giver anledning til særlige spørgsmål om geografisk nærhed, kulturelt og historisk slægtskab og fælles sikkerhed; glæder sig over de mange vellykkede resultater og dynamikken i de særlige politikker, der allerede er gennemført, navnlig det særlige partnerskab mellem Kap Verde og EU, og opfordrer EU til yderligere at styrke sin dialog og samordning af politikker med disse lande og til at støtte deres bestræbelser på at konsolidere politiske, sociale og økonomiske reformer;

| 77. | forstår, at Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik (GD Regio) har stor erfaring med forvaltningen af EFRU, og er overbevist om, at det vil være hensigtsmæssigt for målene med ENPI at trække på GD Regios råd vedrørende forvaltningen af midler; mener derfor, at forvaltningen af disse finansielle værktøjer i forbindelse med programmerne for grænseoverskridende samarbejde skal gå tilbage til GD Regio, som var ansvarlig for den førhen; |
| --- | --- |

77.

forstår, at Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik (GD Regio) har stor erfaring med forvaltningen af EFRU, og er overbevist om, at det vil være hensigtsmæssigt for målene med ENPI at trække på GD Regios råd vedrørende forvaltningen af midler; mener derfor, at forvaltningen af disse finansielle værktøjer i forbindelse med programmerne for grænseoverskridende samarbejde skal gå tilbage til GD Regio, som var ansvarlig for den førhen;

| 78. | glæder sig over den fælles erklæring fra det østlige partnerskabs topmøde i Warszawa den 30. september 2011 samt over erklæringen om situationen i Hviderusland, navnlig med hensyn til principperne om demokrati, menneskerettigheder og retsstaten, forpligtelsen til et tættere bilateralt engagement, såvel økonomisk som politisk, herunder viljen til at gøre fremskridt i forhandlingerne om associeringsaftaler, styrkelse af det multilaterale samarbejde blandt partnerne og fremme af mobilitet og forpligtelsen til at fremskynde dets gennemførelse til gavn for partnerlandenes samfund; |
| --- | --- |

78.

glæder sig over den fælles erklæring fra det østlige partnerskabs topmøde i Warszawa den 30. september 2011 samt over erklæringen om situationen i Hviderusland, navnlig med hensyn til principperne om demokrati, menneskerettigheder og retsstaten, forpligtelsen til et tættere bilateralt engagement, såvel økonomisk som politisk, herunder viljen til at gøre fremskridt i forhandlingerne om associeringsaftaler, styrkelse af det multilaterale samarbejde blandt partnerne og fremme af mobilitet og forpligtelsen til at fremskynde dets gennemførelse til gavn for partnerlandenes samfund;

| 79. | mener, at styrkelsen af det østlige partnerskab vil være af afgørende betydning for udviklingen af EU's grænseregioner; understreger, at det østlige partnerskab og regionaludviklingen skal gå hånd i hånd og fremme bi- og multilateralt samarbejde, herunder frihandelsaftaler og fælles projekter med en passende finansiering, såsom kulturel og mellemfolkelig udveksling; |
| --- | --- |

79.

mener, at styrkelsen af det østlige partnerskab vil være af afgørende betydning for udviklingen af EU's grænseregioner; understreger, at det østlige partnerskab og regionaludviklingen skal gå hånd i hånd og fremme bi- og multilateralt samarbejde, herunder frihandelsaftaler og fælles projekter med en passende finansiering, såsom kulturel og mellemfolkelig udveksling;

| 80. | understreger betydningen af yderligere at fremme regionalt samarbejde i Sortehavsregionen og videreudvikle EU's strategi for Sortehavsregionen; peger på, at EU's politikker over for Sortehavsregionen og det østlige partnerskab supplerer hinanden; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at gøre positiv brug af de forskellige tilgange, der indgår i de to initiativer, og til på alle niveauer at afklare, hvordan denne væsentlige grad af komplementaritet bedst kan udnyttes; |
| --- | --- |

80.

understreger betydningen af yderligere at fremme regionalt samarbejde i Sortehavsregionen og videreudvikle EU's strategi for Sortehavsregionen; peger på, at EU's politikker over for Sortehavsregionen og det østlige partnerskab supplerer hinanden; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at gøre positiv brug af de forskellige tilgange, der indgår i de to initiativer, og til på alle niveauer at afklare, hvordan denne væsentlige grad af komplementaritet bedst kan udnyttes;

| 81. | understreger Middelhavsunionens betydning som permanent forum for dialog og samarbejde og instrument til fremme af demokrati; opfordrer det (kommende) fælles formandskab for Middelhavsunionen til at holde fast ved de ambitiøse målsætninger, der oprindelig fastsattes, og til at bidrage til en effektiv udvikling af den europæiske naboskabspolitik i Middelhavsområdet; er af den opfattelse, at Middelhavsunionen bør fremme en sund økonomisk, samfundsmæssig og demokratisk udvikling og skabe et stærkt og fælles grundlag for et tæt regionalt samarbejde mellem EU og naboerne mod syd; glæder sig over, at Middelhavsunionen giver mulighed for at styrke komplementariteten mellem bilaterale politikker og regionale politikker med henblik på at nå målene for Euro-Middelhavssamarbejdet på en mere effektiv måde, der bygger på gensidig anerkendelse af fælles værdier og skabelse af et område med fred, sikkerhed og velstand; glæder sig navnlig over, at den nye generalsekretær for Middelhavsunionen har forpligtet sig til at arbejde for og fremme projekter i Middelhavsunionens regi inden for demokrati og civilsamfund; glæder sig derfor i denne forbindelse over forhøjelsen af bevillingerne til naboskabsinvesteringsfaciliteten; |
| --- | --- |

81.

understreger Middelhavsunionens betydning som permanent forum for dialog og samarbejde og instrument til fremme af demokrati; opfordrer det (kommende) fælles formandskab for Middelhavsunionen til at holde fast ved de ambitiøse målsætninger, der oprindelig fastsattes, og til at bidrage til en effektiv udvikling af den europæiske naboskabspolitik i Middelhavsområdet; er af den opfattelse, at Middelhavsunionen bør fremme en sund økonomisk, samfundsmæssig og demokratisk udvikling og skabe et stærkt og fælles grundlag for et tæt regionalt samarbejde mellem EU og naboerne mod syd; glæder sig over, at Middelhavsunionen giver mulighed for at styrke komplementariteten mellem bilaterale politikker og regionale politikker med henblik på at nå målene for Euro-Middelhavssamarbejdet på en mere effektiv måde, der bygger på gensidig anerkendelse af fælles værdier og skabelse af et område med fred, sikkerhed og velstand; glæder sig navnlig over, at den nye generalsekretær for Middelhavsunionen har forpligtet sig til at arbejde for og fremme projekter i Middelhavsunionens regi inden for demokrati og civilsamfund; glæder sig derfor i denne forbindelse over forhøjelsen af bevillingerne til naboskabsinvesteringsfaciliteten;

| 82. | minder om betydningen af, at den europæiske naboskabspolitik i sine multilaterale aspekter støtter en hurtig og effektiv iværksættelse af konkrete projekter under Middelhavsunionen, som skal bane vejen for en fælles udviklings- og integrationsproces, bl.a. via samfinansiering af gennemførlighedsundersøgelser og støtte til mere udbredt anvendelse af lån på lempelige vilkår; |
| --- | --- |

82.

minder om betydningen af, at den europæiske naboskabspolitik i sine multilaterale aspekter støtter en hurtig og effektiv iværksættelse af konkrete projekter under Middelhavsunionen, som skal bane vejen for en fælles udviklings- og integrationsproces, bl.a. via samfinansiering af gennemførlighedsundersøgelser og støtte til mere udbredt anvendelse af lån på lempelige vilkår;

| 83. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for en institutionel forbindelse mellem den europæiske naboskabspolitik og de naboskabspolitikker, der føres af centrale regionale aktører, først og fremmest Tyrkiet; minder om Ankaras ambition om at inspirere til og fremme overgangen til demokrati og socioøkonomiske reformer i det sydlige naboområde; konstaterer, at tyrkiske institutioners og ngo'ers deltagelse i ENP-instrumenter ville indebære enestående synergivirkninger, navnlig på områder såsom institutionsopbygning og udvikling af civilsamfundet; mener, at det praktiske samarbejde bør suppleres af en struktureret dialog mellem EU og Tyrkiet for at koordinere deres respektive naboskabspolitikker; anbefaler, at et lignende tilbud om samarbejde inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik i princippet bør udstrækkes til Rusland og andre relevante interessenter; |
| --- | --- |

83.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at undersøge mulighederne for en institutionel forbindelse mellem den europæiske naboskabspolitik og de naboskabspolitikker, der føres af centrale regionale aktører, først og fremmest Tyrkiet; minder om Ankaras ambition om at inspirere til og fremme overgangen til demokrati og socioøkonomiske reformer i det sydlige naboområde; konstaterer, at tyrkiske institutioners og ngo'ers deltagelse i ENP-instrumenter ville indebære enestående synergivirkninger, navnlig på områder såsom institutionsopbygning og udvikling af civilsamfundet; mener, at det praktiske samarbejde bør suppleres af en struktureret dialog mellem EU og Tyrkiet for at koordinere deres respektive naboskabspolitikker; anbefaler, at et lignende tilbud om samarbejde inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik i princippet bør udstrækkes til Rusland og andre relevante interessenter;

EU og konfliktløsning

| 84. | minder om, at fredelig løsning af regionale militære konflikter, herunder såkaldte indefrosne konflikter, er en væsentlig forudsætning for konsolidering af demokratiet, respekt for menneskerettighederne, velstand og økonomisk vækst og dermed bør være af største interesse for EU; |
| --- | --- |

84.

minder om, at fredelig løsning af regionale militære konflikter, herunder såkaldte indefrosne konflikter, er en væsentlig forudsætning for konsolidering af demokratiet, respekt for menneskerettighederne, velstand og økonomisk vækst og dermed bør være af største interesse for EU;

| 85. | minder om, at EU bør involvere sig mere og spille en mere aktiv, sammenhængende og konstruktiv rolle i løsningen af regionale konflikter bl.a. via EU-Udenrigstjenesten ved at udvikle flere tillidsskabende foranstaltninger, arbejde for forsoning og mægling, overveje nye pragmatiske og innovative tilgange, bl.a. iværksættelse af offentlige kommunikationsstrategier i partnerlande, fremme et europæisk civilt fredskorps og lokale mæglingsaktioner, støtte samfundskulturen - navnlig uddannelse og inddragelse af børn og unge - og dialogen i samfundet og mellem de enkelte samfundsgrupper, inddrage civilsamfundsorganisationer, udvikle grænseoverskridende projekter samt styrke gode naboforhold; minder om, at det er meget vigtigt at styrke det politiske samarbejde, når det gælder sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme og bestemte former for ekstremisme; |
| --- | --- |

85.

minder om, at EU bør involvere sig mere og spille en mere aktiv, sammenhængende og konstruktiv rolle i løsningen af regionale konflikter bl.a. via EU-Udenrigstjenesten ved at udvikle flere tillidsskabende foranstaltninger, arbejde for forsoning og mægling, overveje nye pragmatiske og innovative tilgange, bl.a. iværksættelse af offentlige kommunikationsstrategier i partnerlande, fremme et europæisk civilt fredskorps og lokale mæglingsaktioner, støtte samfundskulturen - navnlig uddannelse og inddragelse af børn og unge - og dialogen i samfundet og mellem de enkelte samfundsgrupper, inddrage civilsamfundsorganisationer, udvikle grænseoverskridende projekter samt styrke gode naboforhold; minder om, at det er meget vigtigt at styrke det politiske samarbejde, når det gælder sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme og bestemte former for ekstremisme;

| 86. | mener, at dialog mellem kulturer og religioner er afgørende for at øge den gensidige forståelse, respekt, solidaritet og tolerance i forbindelserne med og blandt partnerlandene i naboområderne; opfordrer til, at de foreslåede nye instrumenter som led i den europæiske naboskabspolitik navnlig fokuserer på at fremme udviklingen på disse områder; |
| --- | --- |

86.

mener, at dialog mellem kulturer og religioner er afgørende for at øge den gensidige forståelse, respekt, solidaritet og tolerance i forbindelserne med og blandt partnerlandene i naboområderne; opfordrer til, at de foreslåede nye instrumenter som led i den europæiske naboskabspolitik navnlig fokuserer på at fremme udviklingen på disse områder;

| 87. | understreger i kølvandet på revolutionerne i Nordafrika betydningen af at yde støtte til retsopgør i en overgangsperiode og opfordrer alle partnerlande til at samarbejde med internationale retshåndhævende myndigheder, nærmere bestemt Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

87.

understreger i kølvandet på revolutionerne i Nordafrika betydningen af at yde støtte til retsopgør i en overgangsperiode og opfordrer alle partnerlande til at samarbejde med internationale retshåndhævende myndigheder, nærmere bestemt Den Internationale Straffedomstol;

| 88. | insisterer på behovet for at bevare en regional tilgang og bifalder beslutningen om både at udnævne en særlig repræsentant for Sydkaukasus og for det sydlige Middelhavsområde samt om at oprette en taskforce for det sydlige Middelhavsområde; mener, at en lignende taskforce for Sydkaukasus bør overvejes; understreger behovet for at sikre, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til EU's aktive rolle i 5+2 drøftelserne om Transdnestrien, især efter afslutningen af EU's særlige repræsentants mandat; |
| --- | --- |

88.

insisterer på behovet for at bevare en regional tilgang og bifalder beslutningen om både at udnævne en særlig repræsentant for Sydkaukasus og for det sydlige Middelhavsområde samt om at oprette en taskforce for det sydlige Middelhavsområde; mener, at en lignende taskforce for Sydkaukasus bør overvejes; understreger behovet for at sikre, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer til EU's aktive rolle i 5+2 drøftelserne om Transdnestrien, især efter afslutningen af EU's særlige repræsentants mandat;

| 89. | understreger, at regionale konflikter ikke kan forstås, medmindre man tager hensyn til deres kulturelle sammenhæng; opfordrer til, at der iværksættes en sammenhængende strategi i lighed med den, der er indført via Blue Shield, hvorved kulturen kommer til at spille en rolle i forbindelse med konfliktforebyggelse og genetablering af fredelige tilstande; |
| --- | --- |

89.

understreger, at regionale konflikter ikke kan forstås, medmindre man tager hensyn til deres kulturelle sammenhæng; opfordrer til, at der iværksættes en sammenhængende strategi i lighed med den, der er indført via Blue Shield, hvorved kulturen kommer til at spille en rolle i forbindelse med konfliktforebyggelse og genetablering af fredelige tilstande;

| 90. | glæder sig over det arbejde, som internationale organisationer, navnlig OSCE og FN-organer, udfører på jorden i konflikt- og post-konflikt-situationer og ved at fremme bæredygtig udvikling i hele området, især UNRWA's mangeårige engagement i forbindelse med palæstinensiske flygtninge; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over det arbejde, som internationale organisationer, navnlig OSCE og FN-organer, udfører på jorden i konflikt- og post-konflikt-situationer og ved at fremme bæredygtig udvikling i hele området, især UNRWA's mangeårige engagement i forbindelse med palæstinensiske flygtninge;

| 91. | støtter EU's humanitære indsats til fordel for udvikling og fred i partnerlandene i det østlige naboskabsområde og navnlig EU's væsentlige bidrag til UNRWA; beklager imidlertid, at denne indsats endnu ikke er ledsaget af en styrkelse af EU's position som fremtrædende politisk aktør i Mellemøsten; opfordrer Udenrigstjenesten og Kommissionen til at gøre alt for at give Unionens tilstedeværelse og indsats i regionen en politisk vægt, der står mål med dens betydelige engagement for så vidt angår humanitær bistand og udviklingsbistand; |
| --- | --- |

91.

støtter EU's humanitære indsats til fordel for udvikling og fred i partnerlandene i det østlige naboskabsområde og navnlig EU's væsentlige bidrag til UNRWA; beklager imidlertid, at denne indsats endnu ikke er ledsaget af en styrkelse af EU's position som fremtrædende politisk aktør i Mellemøsten; opfordrer Udenrigstjenesten og Kommissionen til at gøre alt for at give Unionens tilstedeværelse og indsats i regionen en politisk vægt, der står mål med dens betydelige engagement for så vidt angår humanitær bistand og udviklingsbistand;

Den parlamentariske dimension

| 92. | understreger, at Europa-Parlamentet spiller en vigtig rolle i kraft af sine parlamentariske delegationer og delegationer til parlamentariske forsamlinger, ved styrkelse af den politiske dialog og fremme af fuldstændig frihed, demokratiske reformer og retsstatsprincippet i partner- og nabolandene, og betoner, at disse kontakter også kunne være en måde at vurdere opfyldelsen af de kommende kriterier og tilpasse det bilaterale og multilaterale samarbejde i lyset af de begivenheder, der indtræffer, og de fremskridt, der gøres; |
| --- | --- |

92.

understreger, at Europa-Parlamentet spiller en vigtig rolle i kraft af sine parlamentariske delegationer og delegationer til parlamentariske forsamlinger, ved styrkelse af den politiske dialog og fremme af fuldstændig frihed, demokratiske reformer og retsstatsprincippet i partner- og nabolandene, og betoner, at disse kontakter også kunne være en måde at vurdere opfyldelsen af de kommende kriterier og tilpasse det bilaterale og multilaterale samarbejde i lyset af de begivenheder, der indtræffer, og de fremskridt, der gøres;

| 93. | bekræfter på ny, at de multilaterale parlamentariske forsamlinger, såsom Euronest og Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, er afgørende vektorer for tillids- og sammenhængsskabende foranstaltninger mellem EU og partnerlandene og blandt partnerlandene selv og derfor i høj grad bidrager til opfyldelsen af målene for det østlige partnerskab og Middelhavsunionen; henstiller til EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen i videst muligt omfang at knytte Euronest-medlemmer til de multilaterale strukturer og platforme i østpartnerskabet; insisterer på nødvendigheden af at anerkende Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen som en legitim parlamentarisk institution i Middelhavsunionen; understreger, at et fuldt udbygget sekretariat vil gøre arbejdet i Euronest og Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen mere sammenhængende og bringe det i overensstemmelse med den europæiske naboskabspolitiks planlagte programmer for den østlige og sydlige regionale dimension; |
| --- | --- |

93.

bekræfter på ny, at de multilaterale parlamentariske forsamlinger, såsom Euronest og Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, er afgørende vektorer for tillids- og sammenhængsskabende foranstaltninger mellem EU og partnerlandene og blandt partnerlandene selv og derfor i høj grad bidrager til opfyldelsen af målene for det østlige partnerskab og Middelhavsunionen; henstiller til EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen i videst muligt omfang at knytte Euronest-medlemmer til de multilaterale strukturer og platforme i østpartnerskabet; insisterer på nødvendigheden af at anerkende Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen som en legitim parlamentarisk institution i Middelhavsunionen; understreger, at et fuldt udbygget sekretariat vil gøre arbejdet i Euronest og Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen mere sammenhængende og bringe det i overensstemmelse med den europæiske naboskabspolitiks planlagte programmer for den østlige og sydlige regionale dimension;

| 94. | opfordrer EU til inden for rammerne af programmet for omfattende institutionsopbygning at yde øget økonomisk og teknisk støtte og ekspertrådgivning til de nationale parlamenters forvaltninger i de østlige partnerskabslande for at styrke deres effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed, hvilket er en afgørende forudsætning for, at parlamenterne kan spille deres tiltænkte rolle i de demokratiske beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

94.

opfordrer EU til inden for rammerne af programmet for omfattende institutionsopbygning at yde øget økonomisk og teknisk støtte og ekspertrådgivning til de nationale parlamenters forvaltninger i de østlige partnerskabslande for at styrke deres effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed, hvilket er en afgørende forudsætning for, at parlamenterne kan spille deres tiltænkte rolle i de demokratiske beslutningsprocesser;

| 95. | bekræfter sin åbenhed over for at byde repræsentanter for det belarussiske parlament velkommen i Euronest, så snart det internationale samfund, herunder OSCE, anser parlamentsvalg i Belarus for demokratiske; |
| --- | --- |

95.

bekræfter sin åbenhed over for at byde repræsentanter for det belarussiske parlament velkommen i Euronest, så snart det internationale samfund, herunder OSCE, anser parlamentsvalg i Belarus for demokratiske;

Finansiering

| 96. | glæder sig over forslaget om det nye europæiske naboskabsinstrument og en forøgelse af midlerne til ENP, som krævet i tidligere beslutninger; mener, at fordelingen af midlerne bør være fleksibel og hensigtsmæssig for begge regioner, samtidig med at den regionale balance opretholdes, med en tilgang, der er resultatorienteret og baseret på forpligtelser og fremskridt, når det gælder reformer i partnerlandene, men også på partnerlandenes behov og kapacitet; bemærker, at større fleksibilitet og forenkling bør respektere retten til demokratisk kontrol og være ledsaget af en øget kontrol af udgifterne; |
| --- | --- |

96.

glæder sig over forslaget om det nye europæiske naboskabsinstrument og en forøgelse af midlerne til ENP, som krævet i tidligere beslutninger; mener, at fordelingen af midlerne bør være fleksibel og hensigtsmæssig for begge regioner, samtidig med at den regionale balance opretholdes, med en tilgang, der er resultatorienteret og baseret på forpligtelser og fremskridt, når det gælder reformer i partnerlandene, men også på partnerlandenes behov og kapacitet; bemærker, at større fleksibilitet og forenkling bør respektere retten til demokratisk kontrol og være ledsaget af en øget kontrol af udgifterne;

| 97. | mener, at det er vigtigt at bevare en rimelig balance mellem komponenter i øst og syd, især fordi nabolandene i øst er i gang med at gennemføre programmer og reformer i relation til det østlige partnerskab og har udsigt til EU-medlemskab; mener dog, at denne balance ikke kan anses for permanent; giver sin fulde støtte til princippet om differentieret og resultatorienteret fleksibel finansiel bistand baseret på reelle behov, absorptionskapacitet og opfyldelse af mål; |
| --- | --- |

97.

mener, at det er vigtigt at bevare en rimelig balance mellem komponenter i øst og syd, især fordi nabolandene i øst er i gang med at gennemføre programmer og reformer i relation til det østlige partnerskab og har udsigt til EU-medlemskab; mener dog, at denne balance ikke kan anses for permanent; giver sin fulde støtte til princippet om differentieret og resultatorienteret fleksibel finansiel bistand baseret på reelle behov, absorptionskapacitet og opfyldelse af mål;

| 98. | mener, at revisionen af ENI skal være forenelig med og gennemføres i tilknytning til den nuværende evaluering af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 samt forhandlingerne om perioden efter 2013, så det ikke bliver nødvendigt at genåbne forhandlingerne om finansieringen af naboskabspolitikken i 2012 og 2013; |
| --- | --- |

98.

mener, at revisionen af ENI skal være forenelig med og gennemføres i tilknytning til den nuværende evaluering af den flerårige finansielle ramme 2007-2013 samt forhandlingerne om perioden efter 2013, så det ikke bliver nødvendigt at genåbne forhandlingerne om finansieringen af naboskabspolitikken i 2012 og 2013;

| 99. | kræver, at loftet for udgiftsområde 4 i EU's budget omhandlende det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument forhøjes betydeligt i betragtning af, at der til trods for, at der i de senere år er sket visse fremskridt med hensyn til at fremme samarbejde og gradvis økonomisk integration mellem EU og partnerlandene, er behov for at gøre en større indsats, i takt med at der opstår nye udfordringer og samarbejdsområder; |
| --- | --- |

99.

kræver, at loftet for udgiftsområde 4 i EU's budget omhandlende det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument forhøjes betydeligt i betragtning af, at der til trods for, at der i de senere år er sket visse fremskridt med hensyn til at fremme samarbejde og gradvis økonomisk integration mellem EU og partnerlandene, er behov for at gøre en større indsats, i takt med at der opstår nye udfordringer og samarbejdsområder;

| 100. | understreger, at den nødvendige omfordeling af bevillinger med henblik på den øgede finansiering af den europæiske naboskabspolitik bør baseres på klare prioriteringer og derfor ikke bør ske på bekostning af Unionens eneste redskab for krisereaktion og fredsskabelse, Stabilitetsinstrumentet, således som Kommissionen har foreslået; understreger, at finansieringen af ENP ikke bør påvirkes af den aktuelle statsgældskrise; |
| --- | --- |

100.

understreger, at den nødvendige omfordeling af bevillinger med henblik på den øgede finansiering af den europæiske naboskabspolitik bør baseres på klare prioriteringer og derfor ikke bør ske på bekostning af Unionens eneste redskab for krisereaktion og fredsskabelse, Stabilitetsinstrumentet, således som Kommissionen har foreslået; understreger, at finansieringen af ENP ikke bør påvirkes af den aktuelle statsgældskrise;

| 101. | beklager, at en stor procentdel af de disponible ENP-midler anvendes til rådgivning i stedet for at gå til projekter og programmer, og opfordrer i denne forbindelse til, at der i det nye instrument snarest muligt skabes en bedre balance i anvendelsen af disse midler; |
| --- | --- |

101.

beklager, at en stor procentdel af de disponible ENP-midler anvendes til rådgivning i stedet for at gå til projekter og programmer, og opfordrer i denne forbindelse til, at der i det nye instrument snarest muligt skabes en bedre balance i anvendelsen af disse midler;

| 102. | understreger, at det i tilfælde, hvor EU har tilvejebragt humanitær bistand, er vigtigt at drage omsorg for, at der er en passende overgang mellem rehabilitering, genopbygning og udvikling for at modvirke nogle af de ødelæggende følger af revolutionerne; |
| --- | --- |

102.

understreger, at det i tilfælde, hvor EU har tilvejebragt humanitær bistand, er vigtigt at drage omsorg for, at der er en passende overgang mellem rehabilitering, genopbygning og udvikling for at modvirke nogle af de ødelæggende følger af revolutionerne;

| 103. | mener, at EFSR kunne overvejes som en integreret del af ENI; foreslår, at det overvejes at omdirigere forvaltningen af ENI-midler til EFSR, hvis staterne ikke opfylder betingelserne for finansiering på grund af utilfredsstillende resultater; |
| --- | --- |

103.

mener, at EFSR kunne overvejes som en integreret del af ENI; foreslår, at det overvejes at omdirigere forvaltningen af ENI-midler til EFSR, hvis staterne ikke opfylder betingelserne for finansiering på grund af utilfredsstillende resultater;

| 104. | fremhæver ENI's afgørende rolle som støtte for EU's makro-regionale strategier, såsom EU-strategien for Østersøområdet og EU-strategien for Donauregionen, ved at sikre midler til den eksterne dimension af disse strategier, vigtigst af alt aktiviteter, som involverer nabolandene; |
| --- | --- |

104.

fremhæver ENI's afgørende rolle som støtte for EU's makro-regionale strategier, såsom EU-strategien for Østersøområdet og EU-strategien for Donauregionen, ved at sikre midler til den eksterne dimension af disse strategier, vigtigst af alt aktiviteter, som involverer nabolandene;

| 105. | understreger, at tildelingen af ressourcer bør baseres på et begrænset antal klart definerede prioriteter og kvantificerbare målsætninger i samråd med partnerlandene og under hensyntagen til deres behov og baseret på klare betingelser og allerede opnåede fremskridt; understreger, at budgetstøtte kun bør anvendes, når der er garanti for sund budgetforvaltning, og at hele spektret af tilgængelige redskaber bør anvendes for bedre at afspejle prioriteterne; understreger i denne forbindelse behovet for en styrkelse af lovgivningen om offentlige indkøb og af forvaltningen af de offentlige finanser i ENP-landene; |
| --- | --- |

105.

understreger, at tildelingen af ressourcer bør baseres på et begrænset antal klart definerede prioriteter og kvantificerbare målsætninger i samråd med partnerlandene og under hensyntagen til deres behov og baseret på klare betingelser og allerede opnåede fremskridt; understreger, at budgetstøtte kun bør anvendes, når der er garanti for sund budgetforvaltning, og at hele spektret af tilgængelige redskaber bør anvendes for bedre at afspejle prioriteterne; understreger i denne forbindelse behovet for en styrkelse af lovgivningen om offentlige indkøb og af forvaltningen af de offentlige finanser i ENP-landene;

| 106. | understreger behovet for en konsekvent tilgang i forbindelse med bistand til nabolande fra de enkelte EU-medlemsstater og EU inden for rammerne af ENP; er tilhænger af enhver mekanisme, der kan bidrage til at koordinere og strømline de forskellige EU-donorers aktioner i ENP-landene uden at tilføje unødvendige bureaukratiske lag; |
| --- | --- |

106.

understreger behovet for en konsekvent tilgang i forbindelse med bistand til nabolande fra de enkelte EU-medlemsstater og EU inden for rammerne af ENP; er tilhænger af enhver mekanisme, der kan bidrage til at koordinere og strømline de forskellige EU-donorers aktioner i ENP-landene uden at tilføje unødvendige bureaukratiske lag;

| 107. | påpeger, at selv om bistand kan være en løftestang for ENP-landene, er det ikke nok til at garantere bæredygtig og varig udvikling; opfordrer derfor ENP-landene til at styrke og anvende deres nationale ressourcer, etablere gennemsigtige beskatningssystemer og aktivt inddrage den private sektor, de lokale myndigheder og civilsamfundet i ENP-dagsordenen og arbejde for øget ejerskab til ENP-projekter for disse grupper; |
| --- | --- |

107.

påpeger, at selv om bistand kan være en løftestang for ENP-landene, er det ikke nok til at garantere bæredygtig og varig udvikling; opfordrer derfor ENP-landene til at styrke og anvende deres nationale ressourcer, etablere gennemsigtige beskatningssystemer og aktivt inddrage den private sektor, de lokale myndigheder og civilsamfundet i ENP-dagsordenen og arbejde for øget ejerskab til ENP-projekter for disse grupper;

| 108. | glæder sig over G8-medlemslandenes beslutning om at øge lånefaciliteterne for de lande i det sydlige partnerskab, der har indledt en demokratisk overgang; mener, at de forpligtelser, der blev indgået den 27. maj 2011 som led i "Deauville-partnerskabet", kan fremme en økonomisk mobilisering til fordel for demokrati og udvikling i Den Europæiske Unions partnerlande; |
| --- | --- |

108.

glæder sig over G8-medlemslandenes beslutning om at øge lånefaciliteterne for de lande i det sydlige partnerskab, der har indledt en demokratisk overgang; mener, at de forpligtelser, der blev indgået den 27. maj 2011 som led i "Deauville-partnerskabet", kan fremme en økonomisk mobilisering til fordel for demokrati og udvikling i Den Europæiske Unions partnerlande;

| 109. | opfordrer i lyset af det arabiske forår samt de demokratiske tilbageslag i visse østlige partnerskabslande til en særlig selvkritisk vurdering af de finansielle instrumenter, som tidligere anvendtes inden for det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument ENPI hvad angår deres funktionsmåde på områder som demokrati, menneskerettigheder, styreformer, korruptionsbekæmpelse, institutionsopbygning og støtte til civilsamfundet; mener, at EU må føre en ny politik, der skal styrke samarbejde omkring konfliktforebyggelse; |
| --- | --- |

109.

opfordrer i lyset af det arabiske forår samt de demokratiske tilbageslag i visse østlige partnerskabslande til en særlig selvkritisk vurdering af de finansielle instrumenter, som tidligere anvendtes inden for det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument ENPI hvad angår deres funktionsmåde på områder som demokrati, menneskerettigheder, styreformer, korruptionsbekæmpelse, institutionsopbygning og støtte til civilsamfundet; mener, at EU må føre en ny politik, der skal styrke samarbejde omkring konfliktforebyggelse;

| 110. | er af den faste overbevisning, at der i forbindelse med denne revision bør foretages en gennemgang af den finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed og UNRWA, og at denne bør gøres til genstand for langsigtet programmering som en integreret del af naboskabspolitikken; accepterer ikke argumentet om, at den manglende politiske stabilitet i regionen og fredsprocessens særtræk kun gør det muligt at foretage foreløbig programmering og forstærkning fra sag til sag; |
| --- | --- |

110.

er af den faste overbevisning, at der i forbindelse med denne revision bør foretages en gennemgang af den finansielle bistand til Den Palæstinensiske Myndighed og UNRWA, og at denne bør gøres til genstand for langsigtet programmering som en integreret del af naboskabspolitikken; accepterer ikke argumentet om, at den manglende politiske stabilitet i regionen og fredsprocessens særtræk kun gør det muligt at foretage foreløbig programmering og forstærkning fra sag til sag;

| 111. | opfordrer til, at der i betragtning af de nuværende presserende behov, navnlig i det sydlige naboskab, hurtigt opnås enighed mellem Europa-Parlamentet og Rådet om forslaget til en styrkelse af naboskabsinstrumentet for perioden 2012 til 2013; opfordrer desuden medlemsstaterne til straks at indfri deres bilaterale løfter til det sydlige Middelhavsområde og det østlige partnerskab. |
| --- | --- |

111.

opfordrer til, at der i betragtning af de nuværende presserende behov, navnlig i det sydlige naboskab, hurtigt opnås enighed mellem Europa-Parlamentet og Rådet om forslaget til en styrkelse af naboskabsinstrumentet for perioden 2012 til 2013; opfordrer desuden medlemsstaterne til straks at indfri deres bilaterale løfter til det sydlige Middelhavsområde og det østlige partnerskab.

| 112. | fastholder, at Rådet uden yderligere forsinkelse bør vedtage det lovgivningsmæssige forslag om ændring af artikel 23 i ENPI-forordningen, som Kommissionen fremlagde i maj 2008, og som Parlamentet vedtog den 8. juli 2008, der vil gøre det muligt at geninvestere midler, der tilbageføres fra tidligere operationer; minder om, at denne foranstaltning allerede betragtes som givet og er afspejlet i forslaget om finansiering af revisionen af ENP i budgettet for 2011-2013; opfordrer Kommissionen til at overveje alternative metoder til at sikre, at yderligere risikovillig kapital straks stilles til rådighed via Den Europæiske Investeringsbank, til både den sydlige og den østlige dimension; |
| --- | --- |

112.

fastholder, at Rådet uden yderligere forsinkelse bør vedtage det lovgivningsmæssige forslag om ændring af artikel 23 i ENPI-forordningen, som Kommissionen fremlagde i maj 2008, og som Parlamentet vedtog den 8. juli 2008, der vil gøre det muligt at geninvestere midler, der tilbageføres fra tidligere operationer; minder om, at denne foranstaltning allerede betragtes som givet og er afspejlet i forslaget om finansiering af revisionen af ENP i budgettet for 2011-2013; opfordrer Kommissionen til at overveje alternative metoder til at sikre, at yderligere risikovillig kapital straks stilles til rådighed via Den Europæiske Investeringsbank, til både den sydlige og den østlige dimension;

| 113. | glæder sig over det arbejde, der udføres af Den Europæiske Investeringsbank, navnlig via Euro-Middelhavs-faciliteten for investeringer og partnerskab, og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), og understreger vigtigheden af og behovet for mere synergi med andre nationale og internationale finansielle institutioner, som også er aktive i disse lande; støtter ændringen af EBRD's vedtægter, som berettiger også de sydlige nabolande til at modtage bistand, og ønsker samtidig at sikre, at der skabes et frugtbart samarbejde og ikke en konkurrencesituation mellem Den Europæiske Investeringsbank og EBRD, hvis kapital for størstedelens vedkommende i begge tilfælde er af europæisk oprindelse; |
| --- | --- |

113.

glæder sig over det arbejde, der udføres af Den Europæiske Investeringsbank, navnlig via Euro-Middelhavs-faciliteten for investeringer og partnerskab, og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD), og understreger vigtigheden af og behovet for mere synergi med andre nationale og internationale finansielle institutioner, som også er aktive i disse lande; støtter ændringen af EBRD's vedtægter, som berettiger også de sydlige nabolande til at modtage bistand, og ønsker samtidig at sikre, at der skabes et frugtbart samarbejde og ikke en konkurrencesituation mellem Den Europæiske Investeringsbank og EBRD, hvis kapital for størstedelens vedkommende i begge tilfælde er af europæisk oprindelse;

*

* *

| 114. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, medlemsstaternes og ENP-landenes regeringer og parlamenter samt Middelhavsunionens generalsekretær. |
| --- | --- |

114.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, medlemsstaternes og ENP-landenes regeringer og parlamenter samt Middelhavsunionens generalsekretær.

---

(1)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0413.

(3)  EUT L 188 af 19.7.2011, s. 24.

(4)  EUT L 221 af 27.8.2011, s. 5.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0153.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0154.

(7)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 312.

(8)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 443.

(9)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 760.

(10)  EUT C 285 E af 26.11.2009, s. 11.

(11)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 83.

(12)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 76.

(13)  EUT C 41 E af 19.2.2009, s. 64.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0025.

(15)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 126.

(16)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 136.

(17)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 81.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0038.

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0064.

(20)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0095.

(21)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0386.

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0387.

(23)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0239.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/45

---

Onsdag den 14. december 2011EU's terrorbekæmpelsespolitik

P7_TA(2011)0577

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 EU's terrorbekæmpelsespolitik (2010/2311(INI)

2013/C 168 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder, artikel 2, 3 og 6 i traktaten om Den Europæiske Union og de relevante artikler i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder, artikel 2, 3 og 6 i traktaten om Den Europæiske Union og de relevante artikler i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 (1) og gennemførelsesrapporten hertil fra 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi fra 2003 (1) og gennemførelsesrapporten hertil fra 2008 (2),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 (3) om bekæmpelse af terrorisme, som ændret ved rammeafgørelse 2008/919/RIA (4), og dennes artikel 10 om beskyttelse og hjælp til ofre, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 (3) om bekæmpelse af terrorisme, som ændret ved rammeafgørelse 2008/919/RIA (4), og dennes artikel 10 om beskyttelse og hjælp til ofre,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions terrorbekæmpelsesstrategi fra 2005 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions terrorbekæmpelsesstrategi fra 2005 (5),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions strategi for bekæmpelse af radikalisering og rekruttering af terrorister (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions strategi for bekæmpelse af radikalisering og rekruttering af terrorister (6),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (7) og Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere: Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet" (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (7) og Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere: Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet" (KOM(2010)0171),

| — | der henviser til Europols rapport fra 2011 om situationen og tendenserne inden for terrorisme (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport fra 2011 om situationen og tendenserne inden for terrorisme (TE-SAT 2011),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. juli 2010 "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer (KOM(2010)0386), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. juli 2010 "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer (KOM(2010)0386),

| — | der henviser til udtalelsen af 24. november 2010 fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om Kommissionens meddelelse "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer" (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 24. november 2010 fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om Kommissionens meddelelse "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer" (8),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs kommende udtalelse om Kommissionens meddelelse "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer" (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs kommende udtalelse om Kommissionens meddelelse "EU's terrorbekæmpelsespolitik: vigtigste resultater og fremtidige udfordringer" (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU" (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis: Fem skridt hen imod et mere sikkert EU" (KOM(2010)0673),

| — | der henviser til Europarådets konvention fra 1983 om erstatning til ofre for voldsforbrydelser (CETS nr. 116), Europarådets konvention fra 2005 om forebyggelse af terrorisme (CETS nr. 196), Europarådets retningslinjer fra 2005 om beskyttelsen af ofre for terrorhandlinger og Europarådets henstilling Rec(2006)8 fra 2006 om bistand til ofrene for kriminalitet samt Kommissionens forslag fra 2011 til direktiv om indførelse af minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (KOM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention fra 1983 om erstatning til ofre for voldsforbrydelser (CETS nr. 116), Europarådets konvention fra 2005 om forebyggelse af terrorisme (CETS nr. 196), Europarådets retningslinjer fra 2005 om beskyttelsen af ofre for terrorhandlinger og Europarådets henstilling Rec(2006)8 fra 2006 om bistand til ofrene for kriminalitet samt Kommissionens forslag fra 2011 til direktiv om indførelse af minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (KOM(2011)0275),

| — | der henviser til midtvejsrevisionen af det syvende rammeprogram for forskning og grønbogen "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation", |
| --- | --- |

—

der henviser til midtvejsrevisionen af det syvende rammeprogram for forskning og grønbogen "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation",

| — | der henviser til sine forskellige beslutninger om terrorbekæmpelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine forskellige beslutninger om terrorbekæmpelse,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (10) og til Rådet fælles holdning 2001/931/FUSP af 27. december 2001 om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (10) og til Rådet fælles holdning 2001/931/FUSP af 27. december 2001 om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Retsudvalget (A7-0286/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udenrigsudvalget og Retsudvalget (A7-0286/2011),

| A. | der henviser til, at de første ti år af det 21. århundrede efter de horrible angreb, der fandt sted den 11. september 2001, har været præget af "krigen mod terror", navnlig for så vidt angår USA's politik; der henviser til, at til trods for at disse angreb eller andre af lignende omfang ikke fandt sted på europæisk jord, fandt planlægningen og forberedelserne til dels sted i Europa, og mange europæere følte, at de var et angreb på deres værdier og livsstil; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de første ti år af det 21. århundrede efter de horrible angreb, der fandt sted den 11. september 2001, har været præget af "krigen mod terror", navnlig for så vidt angår USA's politik; der henviser til, at til trods for at disse angreb eller andre af lignende omfang ikke fandt sted på europæisk jord, fandt planlægningen og forberedelserne til dels sted i Europa, og mange europæere følte, at de var et angreb på deres værdier og livsstil;

| B. | der henviser til, at EU i stigende grad er blevet et mål og et offer for terrorisme i det 21. århundrede og står over for en allestedsnærværende trussel; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i stigende grad er blevet et mål og et offer for terrorisme i det 21. århundrede og står over for en allestedsnærværende trussel;

| C. | der henviser til, at alvorlige terrorangreb i EU siden angrebene den 11. september 2001 i USA, herunder terrorangrebene i Madrid i 2004 og i London i 2005, har haft en betydelig indflydelse på følelsen af fælles sikkerhed blandt EU-borgerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at alvorlige terrorangreb i EU siden angrebene den 11. september 2001 i USA, herunder terrorangrebene i Madrid i 2004 og i London i 2005, har haft en betydelig indflydelse på følelsen af fælles sikkerhed blandt EU-borgerne;

| D. | der henviser til, at Europols rapport fra 2010 om situationen og tendenserne inden for terrorisme (TE-SAT 2011) indikerer, at truslen om terrorangreb i EU fortsat er alvorlige, og at sammenhængen mellem terrorisme og organiseret kriminalitet synes at være voksende, og peger på det faktum, at der er en faldende tendens for terrorangreb, som separatistiske terrororganisationer har taget ansvar for, eller formodes at have udført, i forhold til 2006, selv om de stadig tegner sig for størstedelen af de samlede terrorangreb i EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europols rapport fra 2010 om situationen og tendenserne inden for terrorisme (TE-SAT 2011) indikerer, at truslen om terrorangreb i EU fortsat er alvorlige, og at sammenhængen mellem terrorisme og organiseret kriminalitet synes at være voksende, og peger på det faktum, at der er en faldende tendens for terrorangreb, som separatistiske terrororganisationer har taget ansvar for, eller formodes at have udført, i forhold til 2006, selv om de stadig tegner sig for størstedelen af de samlede terrorangreb i EU;

| E. | der henviser til, at Stockholmprogrammet udpeger to trusler mod den indre sikkerhed - international terrorisme og organiseret kriminalitet - som i mange tilfælde opererer på samme aktivitetsområder, såsom eksempelvis våben og narkotika; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Stockholmprogrammet udpeger to trusler mod den indre sikkerhed - international terrorisme og organiseret kriminalitet - som i mange tilfælde opererer på samme aktivitetsområder, såsom eksempelvis våben og narkotika;

| F. | der henviser til, at terrorisme ikke er noget nyt fænomen; der henviser til, at terrorisme i de seneste årtier har taget nye former som f.eks. cyberterrorisme, og at terrornetværk er blevet mere komplekse i deres struktur, midler og finansiering, hvilket har gjort terrortruslen endnu mere kompleks; og at terrorbekæmpelse altid har henhørt under medlemsstaternes kompetence og den almindelige retshåndhævelse; men at angrebene den 11. september 2001 samt i Madrid i og London førte til grundlæggende ændringer i opfattelsen af terrorismefænomenet og i de metoder og instrumenter, der anvendes til at bekæmpe terrorisme; og at terrorisme som følge af disse angreb er blevet et spørgsmål, der påvirker sikkerheden i hele EU og ikke blot medlemsstaternes nationale sikkerhed, hvilket har resulteret i et helt andet retsgrundlag; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at terrorisme ikke er noget nyt fænomen; der henviser til, at terrorisme i de seneste årtier har taget nye former som f.eks. cyberterrorisme, og at terrornetværk er blevet mere komplekse i deres struktur, midler og finansiering, hvilket har gjort terrortruslen endnu mere kompleks; og at terrorbekæmpelse altid har henhørt under medlemsstaternes kompetence og den almindelige retshåndhævelse; men at angrebene den 11. september 2001 samt i Madrid i og London førte til grundlæggende ændringer i opfattelsen af terrorismefænomenet og i de metoder og instrumenter, der anvendes til at bekæmpe terrorisme; og at terrorisme som følge af disse angreb er blevet et spørgsmål, der påvirker sikkerheden i hele EU og ikke blot medlemsstaternes nationale sikkerhed, hvilket har resulteret i et helt andet retsgrundlag;

| G. | der henviser til, at selv om der ikke findes nogen utvetydige internationale definitioner af terrorisme, har EU defineret terrorhandlinger i rammeafgørelsen 2002/475/RIA; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om der ikke findes nogen utvetydige internationale definitioner af terrorisme, har EU defineret terrorhandlinger i rammeafgørelsen 2002/475/RIA;

| H. | der henviser til, at internationalt samarbejde er af afgørende betydning for at fratage terrorismen sine finansielle, logistiske og operationelle baser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at internationalt samarbejde er af afgørende betydning for at fratage terrorismen sine finansielle, logistiske og operationelle baser;

| I. | der henviser til, at selv om erfaringerne fra terrorisme samt trusselsniveauet er forskellige på tværs af EU's medlemsstater, er en fælles EU-tilgang nødvendig, eftersom terroraktioner ofte er paneuropæiske, og terrorister udnytter den europæiske mangfoldighed i forbindelse med love og antiterror-kapaciteter samt afskaffelsen af grænsekontrollen, når de begår deres handlinger; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at selv om erfaringerne fra terrorisme samt trusselsniveauet er forskellige på tværs af EU's medlemsstater, er en fælles EU-tilgang nødvendig, eftersom terroraktioner ofte er paneuropæiske, og terrorister udnytter den europæiske mangfoldighed i forbindelse med love og antiterror-kapaciteter samt afskaffelsen af grænsekontrollen, når de begår deres handlinger;

| J. | der henviser til, at EU-borgere og andre personer også vil have deres sikkerhed garanteret inden for EU og andre steder, og at EU har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU-borgere og andre personer også vil have deres sikkerhed garanteret inden for EU og andre steder, og at EU har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse;

| K. | der henviser til, at terrorhandlinger udgør en alvorlig fare for menneskerettighederne, truer demokratiet, har til formål at destabilisere lovligt sammensatte regeringer, underminerer pluralistiske civilsamfund og udfordrer alles ideal om at leve et liv uden frygt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at terrorhandlinger udgør en alvorlig fare for menneskerettighederne, truer demokratiet, har til formål at destabilisere lovligt sammensatte regeringer, underminerer pluralistiske civilsamfund og udfordrer alles ideal om at leve et liv uden frygt;

| L. | der henviser til, at terrorbekæmpelsespolitikker bør tage sigte på at bekæmpe terrorismens mål og udførelsen af terrorhandlinger, som søger at ødelægge frie, åbne og demokratiske samfunds rygrad; samt at det primære mål for terrorbekæmpelse skal være at beskytte og styrke det demokratiske samfunds rygrad ved at styrke de borgerlige rettigheder og den demokratiske kontrol, ved at sørge for de europæiske borgeres sikkerhed, ved at identificere dem, der er ansvarlige for terrorhandlinger, og retsforfølge dem og ved at reagere på følgerne af et terrorangreb ved hjælp af integrationspolitikker, grænseoverskridende retligt og politimæssigt samarbejde og en effektiv og koordineret strategi på EU-plan; samt at terrorbekæmpelsespolitikkernes effektivitet skal måles i forhold til disse mål; og at den terrorbekæmpelsestilgang, der har størst sandsynlighed for at lykkes, er at fokusere på forebyggelse af voldelig ekstremisme og optrapning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at terrorbekæmpelsespolitikker bør tage sigte på at bekæmpe terrorismens mål og udførelsen af terrorhandlinger, som søger at ødelægge frie, åbne og demokratiske samfunds rygrad; samt at det primære mål for terrorbekæmpelse skal være at beskytte og styrke det demokratiske samfunds rygrad ved at styrke de borgerlige rettigheder og den demokratiske kontrol, ved at sørge for de europæiske borgeres sikkerhed, ved at identificere dem, der er ansvarlige for terrorhandlinger, og retsforfølge dem og ved at reagere på følgerne af et terrorangreb ved hjælp af integrationspolitikker, grænseoverskridende retligt og politimæssigt samarbejde og en effektiv og koordineret strategi på EU-plan; samt at terrorbekæmpelsespolitikkernes effektivitet skal måles i forhold til disse mål; og at den terrorbekæmpelsestilgang, der har størst sandsynlighed for at lykkes, er at fokusere på forebyggelse af voldelig ekstremisme og optrapning;

| M. | der henviser til, at EU's terrorbekæmpelsesstrategi derfor ikke blot bør fokusere på konsekvenserne af terrorisme, men også på dens årsager; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU's terrorbekæmpelsesstrategi derfor ikke blot bør fokusere på konsekvenserne af terrorisme, men også på dens årsager;

| N. | der henviser til, at kampen mod voldelig ekstremisme udgør et væsentligt element i forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kampen mod voldelig ekstremisme udgør et væsentligt element i forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme;

| O. | der henviser til, at terrorbekæmpelse betyder bekæmpelse af alle former for terrorisme, herunder cyberterrorisme, narkoterrorisme og terrorgruppers forbindelser til forskellige kriminelle operationer såvel som den taktik, der bruges for at være operationel, såsom ulovlig finansiering, økonomisk afpresning, hvidvaskning af penge og at skjule terroristgruppers operationer ved hjælp af enheder eller institutioner, der foregiver at være lovlige; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at terrorbekæmpelse betyder bekæmpelse af alle former for terrorisme, herunder cyberterrorisme, narkoterrorisme og terrorgruppers forbindelser til forskellige kriminelle operationer såvel som den taktik, der bruges for at være operationel, såsom ulovlig finansiering, økonomisk afpresning, hvidvaskning af penge og at skjule terroristgruppers operationer ved hjælp af enheder eller institutioner, der foregiver at være lovlige;

| P. | der henviser til, at terrorisme er et statsproblem, og at det derfor er de demokratiske institutioners opgave at udarbejde og bevare hovedlinjerne i antiterrorpolitikken i en søgen efter størst mulige politiske og sociale konsensus; der henviser til, at den demokratiske kamp mod terrorisme, der nødvendigvis må finde sted inden for retsstatens rammer, er et anliggende for alle de politiske partier, der er repræsenteret i de demokratiske institutioner, uanset om de er i regering eller opposition; der henviser til, at dette gør det tilrådeligt at bevare definitionen på antiterrorpolitik, ifølge hvilken det i ethvert demokratisk samfund er et anliggende for regeringerne, som opstår af den lovlige konfrontation mellem de politiske partier og dermed fra konkurrencen om vælgerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at terrorisme er et statsproblem, og at det derfor er de demokratiske institutioners opgave at udarbejde og bevare hovedlinjerne i antiterrorpolitikken i en søgen efter størst mulige politiske og sociale konsensus; der henviser til, at den demokratiske kamp mod terrorisme, der nødvendigvis må finde sted inden for retsstatens rammer, er et anliggende for alle de politiske partier, der er repræsenteret i de demokratiske institutioner, uanset om de er i regering eller opposition; der henviser til, at dette gør det tilrådeligt at bevare definitionen på antiterrorpolitik, ifølge hvilken det i ethvert demokratisk samfund er et anliggende for regeringerne, som opstår af den lovlige konfrontation mellem de politiske partier og dermed fra konkurrencen om vælgerne;

| Q. | der henviser til, at det er rimeligt at måle omkostningerne og fordelene ved terrorbekæmpelsespolitikker, eftersom politikerne bør vide, om deres afgørelser har den ønskede virkning, og borgerne har ret til at stille deres valgte repræsentanter til regnskab; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er rimeligt at måle omkostningerne og fordelene ved terrorbekæmpelsespolitikker, eftersom politikerne bør vide, om deres afgørelser har den ønskede virkning, og borgerne har ret til at stille deres valgte repræsentanter til regnskab;

| R. | der henviser til, at det nu, hvor der er gået ti år siden terrorangrebene, der rystede verden, er på tide at gøre status over de opnåede resultater af terrorbekæmpelsen; samt at evaluering giver mulighed for mere effektiv politisk beslutningstagning, og at politiske beslutninger i ethvert moderne demokrati bør være genstand for hyppig evaluering og revision; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det nu, hvor der er gået ti år siden terrorangrebene, der rystede verden, er på tide at gøre status over de opnåede resultater af terrorbekæmpelsen; samt at evaluering giver mulighed for mere effektiv politisk beslutningstagning, og at politiske beslutninger i ethvert moderne demokrati bør være genstand for hyppig evaluering og revision;

| S. | der henviser til, at der er blevet gjort bemærkelsesværdigt lidt for at vurdere, i hvilket omfang EU's terrorbekæmpelsespolitikker har nået de erklærede mål; og at Parlamentet gentagne gange har opfordret til en grundig evaluering af EU's terrorbekæmpelsespolitikker, da evaluering og vurdering er forudsætninger for gennemsigtighed og ansvarlighed blandt politikere; og at det forhold, at der ikke foreligger en ordentlig evaluering af EU's terrorbekæmpelsespolitikker, hovedsageligt skyldes, at en stor del af terrorbekæmpelsen gennemføres inden for efterretnings- og sikkerhedspolitikker, hvor der er tradition for hemmeligholdelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er blevet gjort bemærkelsesværdigt lidt for at vurdere, i hvilket omfang EU's terrorbekæmpelsespolitikker har nået de erklærede mål; og at Parlamentet gentagne gange har opfordret til en grundig evaluering af EU's terrorbekæmpelsespolitikker, da evaluering og vurdering er forudsætninger for gennemsigtighed og ansvarlighed blandt politikere; og at det forhold, at der ikke foreligger en ordentlig evaluering af EU's terrorbekæmpelsespolitikker, hovedsageligt skyldes, at en stor del af terrorbekæmpelsen gennemføres inden for efterretnings- og sikkerhedspolitikker, hvor der er tradition for hemmeligholdelse;

| T. | der henviser til, at terrorangreb gentagne gange har haft som mål at forårsage omfattende død of lemlæstelse og således udfordre den til rådighed stående institutionelle kapacitet; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at terrorangreb gentagne gange har haft som mål at forårsage omfattende død of lemlæstelse og således udfordre den til rådighed stående institutionelle kapacitet;

| U. | der henviser til, at terrorister går målrettet efter uskyldige civile for at nå deres mål om at ødelægge demokratiet; der henviser til, at de, der er blevet såret eller har lidt skade eller har mistet deres nærmeste i terrorangreb, er berettiget til vores støtte og solidaritet og til at modtage erstatning, kompensation og bistand; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at terrorister går målrettet efter uskyldige civile for at nå deres mål om at ødelægge demokratiet; der henviser til, at de, der er blevet såret eller har lidt skade eller har mistet deres nærmeste i terrorangreb, er berettiget til vores støtte og solidaritet og til at modtage erstatning, kompensation og bistand;

| V. | der henviser til, at det er afgørende, at retfærdigheden sker fyldest, at de skyldige bliver stillet for en domstol, og at terrorhandlinger ikke forbliver ustraffede, samt at ofrenes stilling som vidner i en retssag kræver særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det er afgørende, at retfærdigheden sker fyldest, at de skyldige bliver stillet for en domstol, og at terrorhandlinger ikke forbliver ustraffede, samt at ofrenes stilling som vidner i en retssag kræver særlig opmærksomhed;

| W. | der henviser til, at kontrol og ansvarliggørelse er afgørende for terrorbekæmpelsespolitikkernes demokratiske legitimitet, og at fejl, ulovlige handlinger og overtrædelser af folkeretten og menneskerettighedslovgivningen skal undersøges og retsforfølges; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kontrol og ansvarliggørelse er afgørende for terrorbekæmpelsespolitikkernes demokratiske legitimitet, og at fejl, ulovlige handlinger og overtrædelser af folkeretten og menneskerettighedslovgivningen skal undersøges og retsforfølges;

| X. | der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme skal respektere rettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og enhver foranstaltning, der vedtages på dette område, har en gensidig indflydelse på de borgerlige frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at bekæmpelse af terrorisme skal respektere rettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og enhver foranstaltning, der vedtages på dette område, har en gensidig indflydelse på de borgerlige frihedsrettigheder;

| Y. | der henviser til, at masseovervågning er blevet en central faktor i terrorbekæmpelsespolitikken, og at omfattende indsamling af personoplysninger, sporings- og identifikationsteknologier, "tracking and tracing", data mining og profilering, risikovurdering og adfærdsanalyser anvendes til terrorismeforebyggelse, og at der ved disse instrumenter er en risiko for, at bevisbyrden flyttes over på borgeren, og at effektiviteten og succesraten for disse instrumenter til terrorismeforebyggelse er tvivlsomme; samt at udvekslingen af oplysninger mellem tjenester er utilstrækkelig; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at masseovervågning er blevet en central faktor i terrorbekæmpelsespolitikken, og at omfattende indsamling af personoplysninger, sporings- og identifikationsteknologier, "tracking and tracing", data mining og profilering, risikovurdering og adfærdsanalyser anvendes til terrorismeforebyggelse, og at der ved disse instrumenter er en risiko for, at bevisbyrden flyttes over på borgeren, og at effektiviteten og succesraten for disse instrumenter til terrorismeforebyggelse er tvivlsomme; samt at udvekslingen af oplysninger mellem tjenester er utilstrækkelig;

| Z. | der henviser til, at offentlige myndigheder stadig oftere anvender data, der er indsamlet i kommercielt eller privat øjemed; og at private virksomheder i forskellige sektorer er forpligtet til at lagre og give personlige oplysninger fra deres kundedatabaser; samt at omkostningerne i forbindelse med lagring og fremfinding af data (både infrastrukturinvesteringer og driftsomkostninger) er betydelige; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at offentlige myndigheder stadig oftere anvender data, der er indsamlet i kommercielt eller privat øjemed; og at private virksomheder i forskellige sektorer er forpligtet til at lagre og give personlige oplysninger fra deres kundedatabaser; samt at omkostningerne i forbindelse med lagring og fremfinding af data (både infrastrukturinvesteringer og driftsomkostninger) er betydelige;

| AA. | der henviser til, at der er et presserende behov for en ensartet juridisk definition af begrebet "profilering" baseret på de relevante grundlæggende rettigheder og databeskyttelsesstandarder med henblik på at nedbringe usikkerheden, med hensyn til hvilke aktiviteter der er forbudt, og hvilke der ikke er, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der er et presserende behov for en ensartet juridisk definition af begrebet "profilering" baseret på de relevante grundlæggende rettigheder og databeskyttelsesstandarder med henblik på at nedbringe usikkerheden, med hensyn til hvilke aktiviteter der er forbudt, og hvilke der ikke er,

Generelle betragtninger

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse velkommen og erindrer om, at den skal hænge sammen med den fremtidige strategi for EU's indre sikkerhed; beklager imidlertid, at rammerne for denne meddelelse er temmelig snævre, er begrænset til gennemførelse af de aftalte politiske foranstaltninger og ikke omfatter nationale terrorbekæmpelsespolitikker eller nationale foranstaltninger til gennemførelse af politikker, der er vedtaget på EU-plan eller på nationalt plan, samt at der ikke har været en mere grundig undersøgelse af mulige juridiske smuthuller eller eventuelle overlapninger eller dobbeltarbejde i forbindelse med terrorbekæmpelsesforanstaltninger og -instrumenter i fællesskabsretten, der er vedtaget på EU-plan; understreger betydningen af en konsekvent tilgang på EU- og medlemsstatsplan til initiativer inden for den indre sikkerhed med særlig henvisning til terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse velkommen og erindrer om, at den skal hænge sammen med den fremtidige strategi for EU's indre sikkerhed; beklager imidlertid, at rammerne for denne meddelelse er temmelig snævre, er begrænset til gennemførelse af de aftalte politiske foranstaltninger og ikke omfatter nationale terrorbekæmpelsespolitikker eller nationale foranstaltninger til gennemførelse af politikker, der er vedtaget på EU-plan eller på nationalt plan, samt at der ikke har været en mere grundig undersøgelse af mulige juridiske smuthuller eller eventuelle overlapninger eller dobbeltarbejde i forbindelse med terrorbekæmpelsesforanstaltninger og -instrumenter i fællesskabsretten, der er vedtaget på EU-plan; understreger betydningen af en konsekvent tilgang på EU- og medlemsstatsplan til initiativer inden for den indre sikkerhed med særlig henvisning til terrorisme og organiseret kriminalitet;

| 2. | beklager desuden, at meddelelsen ikke i tilstrækkeligt omfang omfatter og uddyber de foranstaltninger, der træffes af andre generaldirektorater end GD for Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed (f.eks. TRAN, ENTER eller MARKT), og ikke giver en klar idé om, hvilken vekselvirkning der er mellem foranstaltningerne, og hvor der er overlapning eller huller; er af den opfattelse, at alle de ovennævnte niveauer også bør tages med i betragtning, eftersom europæiske, nationale og internationale foranstaltninger supplerer hinanden, og eftersom en vurdering af de enkelte foranstaltninger ikke giver et fuldstændigt billede af virkningerne af terrorbekæmpelsespolitikkerne i Europa; |
| --- | --- |

2.

beklager desuden, at meddelelsen ikke i tilstrækkeligt omfang omfatter og uddyber de foranstaltninger, der træffes af andre generaldirektorater end GD for Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed (f.eks. TRAN, ENTER eller MARKT), og ikke giver en klar idé om, hvilken vekselvirkning der er mellem foranstaltningerne, og hvor der er overlapning eller huller; er af den opfattelse, at alle de ovennævnte niveauer også bør tages med i betragtning, eftersom europæiske, nationale og internationale foranstaltninger supplerer hinanden, og eftersom en vurdering af de enkelte foranstaltninger ikke giver et fuldstændigt billede af virkningerne af terrorbekæmpelsespolitikkerne i Europa;

| 3. | beklager, at man har forsømt anledningen til at forklare, hvordan visse af EU's terrorbekæmpelsesinstrumenter såsom dataopbevaring, indsamling af PNR-oplysninger samt SWIFT-aftalen passer ind i EU's strategi for terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

3.

beklager, at man har forsømt anledningen til at forklare, hvordan visse af EU's terrorbekæmpelsesinstrumenter såsom dataopbevaring, indsamling af PNR-oplysninger samt SWIFT-aftalen passer ind i EU's strategi for terrorbekæmpelse;

| 4. | mener, at charteret om grundlæggende rettigheder altid bør være ledestjernen for EU-politikkerne på dette område og for medlemsstaterne ved gennemførelsen heraf samt i forbindelse med samarbejde med tredjemand og tredjelande; |
| --- | --- |

4.

mener, at charteret om grundlæggende rettigheder altid bør være ledestjernen for EU-politikkerne på dette område og for medlemsstaterne ved gennemførelsen heraf samt i forbindelse med samarbejde med tredjemand og tredjelande;

| 5. | understreger, at det er nødvendigt, at EU, dens medlemsstater og partnerlande baserer deres strategi for bekæmpelse af international terrorisme på retsstatsprincipperne og respekt for de grundlæggende rettigheder; understreger desuden, at EU's eksterne aktioner til bekæmpelse af international terrorisme i første omgang bør være rettet mod forebyggelse, og understreger nødvendigheden af at fremme dialog, tolerance og forståelse mellem forskellige kulturer, civilisationer og religioner; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det er nødvendigt, at EU, dens medlemsstater og partnerlande baserer deres strategi for bekæmpelse af international terrorisme på retsstatsprincipperne og respekt for de grundlæggende rettigheder; understreger desuden, at EU's eksterne aktioner til bekæmpelse af international terrorisme i første omgang bør være rettet mod forebyggelse, og understreger nødvendigheden af at fremme dialog, tolerance og forståelse mellem forskellige kulturer, civilisationer og religioner;

| 6. | minder om, at terrorbekæmpelsespolitikkerne bør opfylde de fastsatte standarder med hensyn til nødvendighed, effektivitet, proportionalitet, borgerlige rettigheder, retsstatsprincippet og demokratisk kontrol og ansvarliggørelse, som Unionen har forpligtet sig til at overholde og udvikle, og at vurderingen af, om disse standarder er opfyldt, skal være en integrerende del af en evaluering af EU's samlede indsats mod terrorisme; er af den opfattelse, at disse politikker må udvikles i overensstemmelse med bestemmelserne i den primære EU-ret og navnlig prioriterer overholdelsen af de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

6.

minder om, at terrorbekæmpelsespolitikkerne bør opfylde de fastsatte standarder med hensyn til nødvendighed, effektivitet, proportionalitet, borgerlige rettigheder, retsstatsprincippet og demokratisk kontrol og ansvarliggørelse, som Unionen har forpligtet sig til at overholde og udvikle, og at vurderingen af, om disse standarder er opfyldt, skal være en integrerende del af en evaluering af EU's samlede indsats mod terrorisme; er af den opfattelse, at disse politikker må udvikles i overensstemmelse med bestemmelserne i den primære EU-ret og navnlig prioriterer overholdelsen af de rettigheder, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 7. | bekræfter, at restriktive foranstaltninger for at beslaglægge, konfiskere eller indefryse aktiver og pengemidler, der er knyttet til fysiske og/eller juridiske personer og organisationer, der arbejder for eller er indblandet i terrorhandlinger, kan være nyttige som terrorbekæmpelsesredskab, men at de skal være i fuld overensstemmelse med artikel 75 i TEUF og den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

7.

bekræfter, at restriktive foranstaltninger for at beslaglægge, konfiskere eller indefryse aktiver og pengemidler, der er knyttet til fysiske og/eller juridiske personer og organisationer, der arbejder for eller er indblandet i terrorhandlinger, kan være nyttige som terrorbekæmpelsesredskab, men at de skal være i fuld overensstemmelse med artikel 75 i TEUF og den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 8. | mener, at forebyggelse, sporing og forfølgelse af terroraktiviteter er kritiske politikker på EU-plan og skal være en del af en systematisk tilgang, der ikke er baseret på akutte normer, men på en sammenhængende nødvendighedsbaseret strategi, der er formålstjenlig og omkostningseffektiv, og som undgår overlappende foranstaltninger og funktionsskred hos de kompetente institutioner, agenturer og organer; |
| --- | --- |

8.

mener, at forebyggelse, sporing og forfølgelse af terroraktiviteter er kritiske politikker på EU-plan og skal være en del af en systematisk tilgang, der ikke er baseret på akutte normer, men på en sammenhængende nødvendighedsbaseret strategi, der er formålstjenlig og omkostningseffektiv, og som undgår overlappende foranstaltninger og funktionsskred hos de kompetente institutioner, agenturer og organer;

| 9. | understreger, at evalueringen af EU's terrorbekæmpelsespolitikker i de sidste ti år bør medføre klart definerede politiske målsætninger; |
| --- | --- |

9.

understreger, at evalueringen af EU's terrorbekæmpelsespolitikker i de sidste ti år bør medføre klart definerede politiske målsætninger;

| 10. | er af den holdning, at eftersom terrorisme er et fænomen i stadig forandring, skal den bekæmpes med en terrorbekæmpelsespolitik, der kan holde trit hermed; |
| --- | --- |

10.

er af den holdning, at eftersom terrorisme er et fænomen i stadig forandring, skal den bekæmpes med en terrorbekæmpelsespolitik, der kan holde trit hermed;

| 11. | tilslutter sig tanken om at uddybe og udbygge de fire hovedaspekter af terrorbekæmpelsesstrategien: forebygge, beskytte, forfølge og reagere; |
| --- | --- |

11.

tilslutter sig tanken om at uddybe og udbygge de fire hovedaspekter af terrorbekæmpelsesstrategien: forebygge, beskytte, forfølge og reagere;

| 12. | mener, at forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning af terrorhandlinger bør baseres på en styrkelse af det retlige og politimæssige samarbejde på EU-plan, kombineret med fuld parlamentarisk kontrol og en fuldstændig og rettidig færdiggørelse af køreplanen for en række ensartede proceduremæssige garantier på højt niveau; |
| --- | --- |

12.

mener, at forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning af terrorhandlinger bør baseres på en styrkelse af det retlige og politimæssige samarbejde på EU-plan, kombineret med fuld parlamentarisk kontrol og en fuldstændig og rettidig færdiggørelse af køreplanen for en række ensartede proceduremæssige garantier på højt niveau;

| 13. | mener, at uddannelse og øget bevidsthed blandt rets- og politimyndigheder bør være en prioritet for at forbedre beredvilligheden rundt om i bekæmpelsen af terrorisme; |
| --- | --- |

13.

mener, at uddannelse og øget bevidsthed blandt rets- og politimyndigheder bør være en prioritet for at forbedre beredvilligheden rundt om i bekæmpelsen af terrorisme;

| 14. | påpeger i denne forbindelse betydningen af samarbejde mellem medlemsstaterne og OLAF samt med andre EU-agenturer såsom Europol, Eurojust og CEPOL; |
| --- | --- |

14.

påpeger i denne forbindelse betydningen af samarbejde mellem medlemsstaterne og OLAF samt med andre EU-agenturer såsom Europol, Eurojust og CEPOL;

| 15. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at vurdere mængden af vedtagne terrorbekæmpelsespolitikker og -foranstaltninger og fokusere på fremtidige udfordringer, herunder reformen af Europol og Eurojust i lyset af de nye muligheder, som Lissabontraktaten giver, behovet for ensartede standarder for at indsamle bevismateriale og foretage efterforskninger, fuld gennemførelse af fælles efterforskningshold, en stærkere EU-ramme for retlig og politimæssig uddannelse samt ordentlige inklusions- og integrationspolitikker; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at vurdere mængden af vedtagne terrorbekæmpelsespolitikker og -foranstaltninger og fokusere på fremtidige udfordringer, herunder reformen af Europol og Eurojust i lyset af de nye muligheder, som Lissabontraktaten giver, behovet for ensartede standarder for at indsamle bevismateriale og foretage efterforskninger, fuld gennemførelse af fælles efterforskningshold, en stærkere EU-ramme for retlig og politimæssig uddannelse samt ordentlige inklusions- og integrationspolitikker;

| 16. | er af den holdning, at terrorbekæmpelsesforanstaltninger skal stå i forhold til trusselsniveauet, og at de skal justeres efter både stigninger og fald i trusselsniveauet; bemærker, at terrorbekæmpelsesforanstaltninger, hvad angår både nye statslige beføjelser og agenturer, skal være konstrueret på en sådan måde, at de kan skaleres op og ned afhængig af forholdene; |
| --- | --- |

16.

er af den holdning, at terrorbekæmpelsesforanstaltninger skal stå i forhold til trusselsniveauet, og at de skal justeres efter både stigninger og fald i trusselsniveauet; bemærker, at terrorbekæmpelsesforanstaltninger, hvad angår både nye statslige beføjelser og agenturer, skal være konstrueret på en sådan måde, at de kan skaleres op og ned afhængig af forholdene;

| 17. | minder om, at radikalisering og rekruttering udgør den mest markante og vedvarende langsigtede trussel, som understreget i Kommissionens meddelelse, og udgør dermed den akse, hvorpå EU helt i begyndelsen af kæden skal fokusere sine forebyggende strategier for at bekæmpe terrorisme; understreger, at investering i politikker til bekæmpelse af racisme og forskelsbehandling udgør et afgørende instrument til at tackle og forebygge radikalisering og rekruttering af potentielle terrorister; |
| --- | --- |

17.

minder om, at radikalisering og rekruttering udgør den mest markante og vedvarende langsigtede trussel, som understreget i Kommissionens meddelelse, og udgør dermed den akse, hvorpå EU helt i begyndelsen af kæden skal fokusere sine forebyggende strategier for at bekæmpe terrorisme; understreger, at investering i politikker til bekæmpelse af racisme og forskelsbehandling udgør et afgørende instrument til at tackle og forebygge radikalisering og rekruttering af potentielle terrorister;

| 18. | erindrer om det betydelige bidrag, som mange ngo'er og civilsamfundet, ofte samfinansieret af EU og dens medlemsstater, har ydet til samfundsøkonomisk udvikling, fredsskabelse, statsopbygning og demokratisering, som alt sammen er essentielt til imødegåelse af radikalisering og rekruttering; |
| --- | --- |

18.

erindrer om det betydelige bidrag, som mange ngo'er og civilsamfundet, ofte samfinansieret af EU og dens medlemsstater, har ydet til samfundsøkonomisk udvikling, fredsskabelse, statsopbygning og demokratisering, som alt sammen er essentielt til imødegåelse af radikalisering og rekruttering;

| 19. | kræver, at der udarbejdes en omfattende strategi for forbindelserne mellem international organiseret kriminalitet, narkotikahandel og terrorisme; og opfordrer til en løbende analyse af nye tendenser og træk inden for diversificering, radikalisering og rekruttering og med hensyn til internationale ngo'ers rolle i finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

19.

kræver, at der udarbejdes en omfattende strategi for forbindelserne mellem international organiseret kriminalitet, narkotikahandel og terrorisme; og opfordrer til en løbende analyse af nye tendenser og træk inden for diversificering, radikalisering og rekruttering og med hensyn til internationale ngo'ers rolle i finansiering af terrorisme;

| 20. | opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at forebygge den stigende ekstremisme; |
| --- | --- |

20.

opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at forebygge den stigende ekstremisme;

| 21. | henleder opmærksomheden på behovet for at udvide og udvikle eksisterende og nye terrorbekæmpelsesrelaterede strategiske partnerskaber med lande uden for Europa, så længe disse partnerskaber respekterer menneskerettighederne; understreger det strategiske samarbejde mellem Unionen og USA og understreger behovet for at samarbejde med andre partnere, idet det gentager den betydning, Unionen tillægger beskyttelsen af borgernes personoplysninger og deres menneskerettigheder og borgerlige rettigheder; |
| --- | --- |

21.

henleder opmærksomheden på behovet for at udvide og udvikle eksisterende og nye terrorbekæmpelsesrelaterede strategiske partnerskaber med lande uden for Europa, så længe disse partnerskaber respekterer menneskerettighederne; understreger det strategiske samarbejde mellem Unionen og USA og understreger behovet for at samarbejde med andre partnere, idet det gentager den betydning, Unionen tillægger beskyttelsen af borgernes personoplysninger og deres menneskerettigheder og borgerlige rettigheder;

| 22. | understreger, at terrorbekæmpelse er en integrerende del af Unionens forbindelser med tredjelande; anmoder om en forhøjelse af bevillingerne til terrorbekæmpelsesforanstaltninger i det næste stabilitetsinstrument for at forebygge staters sammenbrud; er i denne forbindelse enig i, at de prioriterede områder er Sydasien, navnlig Pakistan og Afghanistan, Sahel-regionen (Mauretanien, Mali, Niger), Somalia og Yemen; hilser forelæggelsen af EU-strategien for sikkerhed og udvikling i Sahel den 21. marts 2011 velkommen og opfordrer Rådet til at vedtage strategien i samråd med Europa-Parlamentet; er positiv over for indskrivningen af terrorbekæmpelsesklausuler i internationale aftaler; |
| --- | --- |

22.

understreger, at terrorbekæmpelse er en integrerende del af Unionens forbindelser med tredjelande; anmoder om en forhøjelse af bevillingerne til terrorbekæmpelsesforanstaltninger i det næste stabilitetsinstrument for at forebygge staters sammenbrud; er i denne forbindelse enig i, at de prioriterede områder er Sydasien, navnlig Pakistan og Afghanistan, Sahel-regionen (Mauretanien, Mali, Niger), Somalia og Yemen; hilser forelæggelsen af EU-strategien for sikkerhed og udvikling i Sahel den 21. marts 2011 velkommen og opfordrer Rådet til at vedtage strategien i samråd med Europa-Parlamentet; er positiv over for indskrivningen af terrorbekæmpelsesklausuler i internationale aftaler;

| 23. | opfordrer Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Rådet til hurtigt at tilvejebringe praktiske arrangementer for den solidaritetsbestemmelse, der indførtes med Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Rådet til hurtigt at tilvejebringe praktiske arrangementer for den solidaritetsbestemmelse, der indførtes med Lissabontraktaten;

| 24. | insisterer på betydningen af at fastsætte et ensartet sæt af normer for særlig beskyttelse og støtte af ofrene for terrorisme, herunder vidner, herunder inden for rammerne af forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (KOM(2011)0275); |
| --- | --- |

24.

insisterer på betydningen af at fastsætte et ensartet sæt af normer for særlig beskyttelse og støtte af ofrene for terrorisme, herunder vidner, herunder inden for rammerne af forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse (KOM(2011)0275);

Evaluering og kortlægning

| 25. | understreger, at en korrekt evaluering af ti års terrorbekæmpelsespolitikker bør fokusere på at undersøge, om de foranstaltninger, der er truffet for at forebygge og bekæmpe terrorisme i EU, er evidensbaserede (og ikke baseret på antagelser), behovsbaserede og sammenhængende og udgør en del af en omfattende terrorbekæmpelsesstrategi for EU, der er baseret på en grundig og fuldstændig evaluering udført i overensstemmelse med artikel 70 i TEUF, og at Kommissionen skal aflægge rapport til et fælles parlamentarisk møde for Europa-Parlamentet og de nationale parlamentsudvalg, der har ansvar for at føre tilsyn med terrorbekæmpelsesaktiviteter, senest seks måneder efter at undersøgelsen er blevet bestilt, og som skal trække på rapporter, der bestilles hos relevante organisationer såsom Europol, Eurojust, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Europarådet og FN; |
| --- | --- |

25.

understreger, at en korrekt evaluering af ti års terrorbekæmpelsespolitikker bør fokusere på at undersøge, om de foranstaltninger, der er truffet for at forebygge og bekæmpe terrorisme i EU, er evidensbaserede (og ikke baseret på antagelser), behovsbaserede og sammenhængende og udgør en del af en omfattende terrorbekæmpelsesstrategi for EU, der er baseret på en grundig og fuldstændig evaluering udført i overensstemmelse med artikel 70 i TEUF, og at Kommissionen skal aflægge rapport til et fælles parlamentarisk møde for Europa-Parlamentet og de nationale parlamentsudvalg, der har ansvar for at føre tilsyn med terrorbekæmpelsesaktiviteter, senest seks måneder efter at undersøgelsen er blevet bestilt, og som skal trække på rapporter, der bestilles hos relevante organisationer såsom Europol, Eurojust, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Europarådet og FN;

| 26. | slår til lyd for en omfattende helhedstilgang til terrorbekæmpelsespolitikken i form af en tilpasning af den europæiske sikkerhedsstrategi og strategien for den indre sikkerhed og en styrkelse af de eksisterende samordningsmekanismer mellem Rådets strukturer og organer inden for retlige og indre anliggender og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil; understreger, at gode efterretningsoplysninger er afgørende for terrorbekæmpelsen, og at EU befinder sig i en enestående position til at kunne fremme udveksling af efterretninger mellem medlemsstaterne, forudsat at der er et tilstrækkeligt retsgrundlag for dette samarbejde, og at det indgår i den regelmæssige beslutningstagningsproces, men at dette skal være underlagt de samme normer for ansvarlighed, der gælder i medlemsstaterne; understreger desuden, at efterretninger fra menneskelige kilder, ud over alle tilgængelige tekniske hjælpemidler, fortsat er absolut nødvendige, når man skal tackle terroristnetværk og forebygge angreb i tide; |
| --- | --- |

26.

slår til lyd for en omfattende helhedstilgang til terrorbekæmpelsespolitikken i form af en tilpasning af den europæiske sikkerhedsstrategi og strategien for den indre sikkerhed og en styrkelse af de eksisterende samordningsmekanismer mellem Rådets strukturer og organer inden for retlige og indre anliggender og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil; understreger, at gode efterretningsoplysninger er afgørende for terrorbekæmpelsen, og at EU befinder sig i en enestående position til at kunne fremme udveksling af efterretninger mellem medlemsstaterne, forudsat at der er et tilstrækkeligt retsgrundlag for dette samarbejde, og at det indgår i den regelmæssige beslutningstagningsproces, men at dette skal være underlagt de samme normer for ansvarlighed, der gælder i medlemsstaterne; understreger desuden, at efterretninger fra menneskelige kilder, ud over alle tilgængelige tekniske hjælpemidler, fortsat er absolut nødvendige, når man skal tackle terroristnetværk og forebygge angreb i tide;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fuldstændig og detaljeret vurdering på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF, der som minimum omfatter følgende elementer:






  a) | en klar analyse af reaktionen på terrortruslen baseret på definitionen, der er fastlagt i Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme, såvel som af rammerne for terrorbekæmpelsespolitikkerne med henblik på at imødegå denne trussel med hensyn til effektivitet, huller i sikkerheden, forebyggelse, forfølgelse og øget sikkerhed i Europa, herunder EU-organernes effektivitet og dens proportionalitet |
| --- | --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en fuldstændig og detaljeret vurdering på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF, der som minimum omfatter følgende elementer:

a)

en klar analyse af reaktionen på terrortruslen baseret på definitionen, der er fastlagt i Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme, såvel som af rammerne for terrorbekæmpelsespolitikkerne med henblik på at imødegå denne trussel med hensyn til effektivitet, huller i sikkerheden, forebyggelse, forfølgelse og øget sikkerhed i Europa, herunder EU-organernes effektivitet og dens proportionalitet

| b) | fakta, tal og tendenser vedrørende terroraktiviteter og foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme |
| --- | --- |

b)

fakta, tal og tendenser vedrørende terroraktiviteter og foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme

| c) | et fuldt overblik over den akkumulerede virkning af terrorbekæmpelsesforanstaltninger på borgerlige frihedsrettigheder og grundlæggende rettigheder, tredjelandes foranstaltninger, der har en direkte virkning inden for EU og alle foranstaltninger, der træffes i forbindelse med eksterne forbindelser, såvel som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols, Domstolens og nationale domstoles retspraksis |
| --- | --- |

c)

et fuldt overblik over den akkumulerede virkning af terrorbekæmpelsesforanstaltninger på borgerlige frihedsrettigheder og grundlæggende rettigheder, tredjelandes foranstaltninger, der har en direkte virkning inden for EU og alle foranstaltninger, der træffes i forbindelse med eksterne forbindelser, såvel som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols, Domstolens og nationale domstoles retspraksis

| 28. | opfordrer Kommissionen til at kortlægge, hvilke foranstaltninger der har andre mål end terrorbekæmpelse, eller hvor der er blevet føjet yderligere mål (opgave- og funktionsglidning), som f.eks. retshåndhævelse, indvandringspolitik, folkesundhed eller den offentlige orden, til det oprindelige terrorbekæmpelsesmål; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at kortlægge, hvilke foranstaltninger der har andre mål end terrorbekæmpelse, eller hvor der er blevet føjet yderligere mål (opgave- og funktionsglidning), som f.eks. retshåndhævelse, indvandringspolitik, folkesundhed eller den offentlige orden, til det oprindelige terrorbekæmpelsesmål;

| 29. | opfordrer Kommissionen til fuldstændigt og detaljeret at kortlægge alle terrorbekæmpelsespolitikker i Europa, med særligt fokus på EU-lovgivning og hvordan den er blevet omsat og gennemført på EU-plan; opfordrer samtidig medlemsstaterne til at foretage en omfattende evaluering af deres terrorbekæmpelsespolitikker med særligt fokus på samspil med EU-politikker, overlapninger og huller med henblik på at sikre et bedre samarbejde om evalueringen af EU-politikker - herunder med opstilling af sammenlignende tabeller, som viser, hvilke bestemmelser i medlemsstaternes love der omsætter bestemmelserne i EU-retsakter, og ved at forelægge deres resultater inden for de fastsatte tidsfrister, således som det skete i forbindelse med direktivet om lagring af data; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til fuldstændigt og detaljeret at kortlægge alle terrorbekæmpelsespolitikker i Europa, med særligt fokus på EU-lovgivning og hvordan den er blevet omsat og gennemført på EU-plan; opfordrer samtidig medlemsstaterne til at foretage en omfattende evaluering af deres terrorbekæmpelsespolitikker med særligt fokus på samspil med EU-politikker, overlapninger og huller med henblik på at sikre et bedre samarbejde om evalueringen af EU-politikker - herunder med opstilling af sammenlignende tabeller, som viser, hvilke bestemmelser i medlemsstaternes love der omsætter bestemmelserne i EU-retsakter, og ved at forelægge deres resultater inden for de fastsatte tidsfrister, således som det skete i forbindelse med direktivet om lagring af data;

| 30. | opfordrer Kommissionen til inden marts 2012 at udarbejde en fuldstændig og detaljeret rapport på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF om alle de midler, Den Europæiske Union, EU-medlemsstaterne og private virksomheder har brugt på foranstaltninger, der direkte eller indirekte er blevet anvendt til terrorbekæmpelsesformål, herunder de foranstaltninger, som særligt er beregnet til foranstaltninger til terrorbekæmpelse, personale, systemer og databaser til it-systemer vedrørende terrorbekæmpelse, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og databeskyttelse, demokrati og retsstatsprincippet, finansiering af forskning i terrorbekæmpelse og udvikling af de relevante poster i EU-budgettet siden 2001, hvor der også redegøres for de midler, som tredjelande har afsat til dette område; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til inden marts 2012 at udarbejde en fuldstændig og detaljeret rapport på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF om alle de midler, Den Europæiske Union, EU-medlemsstaterne og private virksomheder har brugt på foranstaltninger, der direkte eller indirekte er blevet anvendt til terrorbekæmpelsesformål, herunder de foranstaltninger, som særligt er beregnet til foranstaltninger til terrorbekæmpelse, personale, systemer og databaser til it-systemer vedrørende terrorbekæmpelse, beskyttelse af grundlæggende rettigheder og databeskyttelse, demokrati og retsstatsprincippet, finansiering af forskning i terrorbekæmpelse og udvikling af de relevante poster i EU-budgettet siden 2001, hvor der også redegøres for de midler, som tredjelande har afsat til dette område;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at kontrollere, om terrorbekæmpelsesforanstaltningerne implementeres korrekt, og rapportere regelmæssigt herom til Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at kontrollere, om terrorbekæmpelsesforanstaltningerne implementeres korrekt, og rapportere regelmæssigt herom til Parlamentet og Rådet;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvor store omkostninger til terrorbekæmpelsespolitikker der bæres af den private sektor, og udarbejde en oversigt over sektorer, der drager fordel af terrorbekæmpelsespolitikkerne; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvor store omkostninger til terrorbekæmpelsespolitikker der bæres af den private sektor, og udarbejde en oversigt over sektorer, der drager fordel af terrorbekæmpelsespolitikkerne;

Demokratisk kontrol og ansvarliggørelse

| 33. | opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse for at undersøge, om terrorbekæmpelsespolitikkerne er underlagt en effektiv demokratisk kontrol på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF, der som minimum omfatter følgende elementer:






  a) | en detaljeret undersøgelse af, hvorvidt enten de nationale parlamenter eller Europa-Parlamentet rådede over fuldstændige rettigheder og midler til kontrol, som f.eks. adgang til oplysninger, tilstrækkelig tid til en grundig procedure og ret til at ændre forslagene til terrorbekæmpelsesforanstaltningerne, herunder de foranstaltninger, der blev vedtaget af statslige og ikke-statslige organer, ikke-lovgivningsmæssige EU(-finansierede) aktiviteter som f.eks. forskningsprogrammer og foranstaltninger, der er vedtaget af tredjelande med ekstraterritorial virkning i EU |
| --- | --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at foretage en undersøgelse for at undersøge, om terrorbekæmpelsespolitikkerne er underlagt en effektiv demokratisk kontrol på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger, som medlemsstaterne har forelagt i forbindelse med artikel 70 i TEUF, der som minimum omfatter følgende elementer:

a)

en detaljeret undersøgelse af, hvorvidt enten de nationale parlamenter eller Europa-Parlamentet rådede over fuldstændige rettigheder og midler til kontrol, som f.eks. adgang til oplysninger, tilstrækkelig tid til en grundig procedure og ret til at ændre forslagene til terrorbekæmpelsesforanstaltningerne, herunder de foranstaltninger, der blev vedtaget af statslige og ikke-statslige organer, ikke-lovgivningsmæssige EU(-finansierede) aktiviteter som f.eks. forskningsprogrammer og foranstaltninger, der er vedtaget af tredjelande med ekstraterritorial virkning i EU

| b) | behovet for at revidere terrorbekæmpelsesforanstaltninger, så de omfatter en indgående proportionalitetstest |
| --- | --- |

b)

behovet for at revidere terrorbekæmpelsesforanstaltninger, så de omfatter en indgående proportionalitetstest

| c) | en oversigt over klassifikationen af dokumenter og tendenser i brugen af klassifikation, og oplysninger om adgang til terrorbekæmpelsesdokumenter |
| --- | --- |

c)

en oversigt over klassifikationen af dokumenter og tendenser i brugen af klassifikation, og oplysninger om adgang til terrorbekæmpelsesdokumenter

| d) | en oversigt over instrumenterne til demokratisk kontrol af efterretningstjenesternes grænseoverskridende samarbejde, og mere specifikt af situationscentret (SitCen), vagtkapaciteten, kriserummet, Rådets clearing-house og COSI; |
| --- | --- |

d)

en oversigt over instrumenterne til demokratisk kontrol af efterretningstjenesternes grænseoverskridende samarbejde, og mere specifikt af situationscentret (SitCen), vagtkapaciteten, kriserummet, Rådets clearing-house og COSI;

| 34. | anmoder endvidere om, at de foranstaltninger, der træffes som led i terrorbekæmpelsen, tager hensyn til proportionalitetsprincippet og respekterer borgernes grundlæggende rettigheder, idet alle sådanne foranstaltninger skal være i overensstemmelse med lovene og retsstatsprincipperne; |
| --- | --- |

34.

anmoder endvidere om, at de foranstaltninger, der træffes som led i terrorbekæmpelsen, tager hensyn til proportionalitetsprincippet og respekterer borgernes grundlæggende rettigheder, idet alle sådanne foranstaltninger skal være i overensstemmelse med lovene og retsstatsprincipperne;

| 35. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de kompetente retlige myndigheder til at undersøge enhver ulovlig handling eller krænkelse af menneskerettighederne, folkeretten og retsreglerne, såfremt der er beviser på eller mistanke om en sådan handling eller krænkelse, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de korrigeres; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de kompetente retlige myndigheder til at undersøge enhver ulovlig handling eller krænkelse af menneskerettighederne, folkeretten og retsreglerne, såfremt der er beviser på eller mistanke om en sådan handling eller krænkelse, og opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de korrigeres;

| 36. | ser frem til konklusionerne i opfølgningsrapporten om Europa-Parlamentets TDIP-Udvalg om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger og opfordrer til gennemførelse af alle relevante EP-henstillinger; |
| --- | --- |

36.

ser frem til konklusionerne i opfølgningsrapporten om Europa-Parlamentets TDIP-Udvalg om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger og opfordrer til gennemførelse af alle relevante EP-henstillinger;

| 37. | understreger, at EU skal hjælpe USA med at finde passende løsninger på spørgsmålet om at lukke Guantánamo og sikre, at de indsatte får en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

37.

understreger, at EU skal hjælpe USA med at finde passende løsninger på spørgsmålet om at lukke Guantánamo og sikre, at de indsatte får en retfærdig rettergang;

| 38. | opfordrer i denne forbindelse Rådet og Kommissionen til, når de reviderer den sorte liste og foranstaltninger til at indefryse aktiver, særligt at overveje ngo'ers og civilsamfundets stilling, for at sikre, at ngo'er ikke registreres "på grund af tilknytning", og at de ikke uretmæssigt hindres i at arbejde med deres partnerorganisationer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer i denne forbindelse Rådet og Kommissionen til, når de reviderer den sorte liste og foranstaltninger til at indefryse aktiver, særligt at overveje ngo'ers og civilsamfundets stilling, for at sikre, at ngo'er ikke registreres "på grund af tilknytning", og at de ikke uretmæssigt hindres i at arbejde med deres partnerorganisationer;

| 39. | er klar over, at Kommissionen har appelleret Domstolens dom i sagen Kadi mod Kommissionen; opfordrer alle aktører til at gå videre med en grundig revision af sanktionsordningen og sikre, at den er fuldt på linje med internationale menneskerettighedsstandarder og retsstatsprincipper, i overensstemmelse med al relevant retspraksis; mener, at de, der er mål for sanktioner, bør informeres om begrundelsen herfor og bør have adgang til effektive retsmidler; |
| --- | --- |

39.

er klar over, at Kommissionen har appelleret Domstolens dom i sagen Kadi mod Kommissionen; opfordrer alle aktører til at gå videre med en grundig revision af sanktionsordningen og sikre, at den er fuldt på linje med internationale menneskerettighedsstandarder og retsstatsprincipper, i overensstemmelse med al relevant retspraksis; mener, at de, der er mål for sanktioner, bør informeres om begrundelsen herfor og bør have adgang til effektive retsmidler;

| 40. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at undersøge indsamlingen af personoplysninger - hvis en sådan indsamling har fundet sted - til retshåndhævelsesformål uden passende retsgrundlag eller ved anvendelse af ukorrekte eller endog ulovlige procedurer; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at undersøge indsamlingen af personoplysninger - hvis en sådan indsamling har fundet sted - til retshåndhævelsesformål uden passende retsgrundlag eller ved anvendelse af ukorrekte eller endog ulovlige procedurer;

Overvågning og profilering

| 41. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en obligatorisk proportionalitetstest og en fuldstændig konsekvensvurdering for ethvert forslag, der indebærer omfattende indsamling af personoplysninger, sporings- og identifikationsteknologier, "tracking and tracing", data mining og profilering, risikovurdering og adfærdsanalyser eller lignende teknikker; |
| --- | --- |

41.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gennemføre en obligatorisk proportionalitetstest og en fuldstændig konsekvensvurdering for ethvert forslag, der indebærer omfattende indsamling af personoplysninger, sporings- og identifikationsteknologier, "tracking and tracing", data mining og profilering, risikovurdering og adfærdsanalyser eller lignende teknikker;

| 42. | understreger behovet for at forbedre udnyttelsen af oplysninger: Indsamling af oplysninger bør kun tillades efter behovsprincippet, efter at der eksplicit er fastslået, at der ikke foreligger eventuel overlapning med andre eksisterende foranstaltninger, og at der ikke foreligger eventuelle mindre påtrængende foranstaltninger, og kun på grundlag af en nøje begrænsning af formålet og dataminimering og med en drastisk forbedring af deling og behandling af data; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for at forbedre udnyttelsen af oplysninger: Indsamling af oplysninger bør kun tillades efter behovsprincippet, efter at der eksplicit er fastslået, at der ikke foreligger eventuel overlapning med andre eksisterende foranstaltninger, og at der ikke foreligger eventuelle mindre påtrængende foranstaltninger, og kun på grundlag af en nøje begrænsning af formålet og dataminimering og med en drastisk forbedring af deling og behandling af data;

| 43. | opfordrer Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at udarbejde en rapport om omfanget af beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og personoplysninger i forbindelse med EU's terrorbekæmpelsespolitik; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at udarbejde en rapport om omfanget af beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og personoplysninger i forbindelse med EU's terrorbekæmpelsespolitik;

| 44. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til fuldt ud at klargøre arbejdsdelingen mellem antiterrorkoordinatoren og den høje repræsentant; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til fuldt ud at klargøre arbejdsdelingen mellem antiterrorkoordinatoren og den høje repræsentant;

| 45. | opfordrer antiterrorkoordinatoren til at udarbejde en rapport om anvendelsen af efterretninger fra menneskelige kilder og om samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester i terrorbekæmpelsespolitikkerne i Europa; |
| --- | --- |

45.

opfordrer antiterrorkoordinatoren til at udarbejde en rapport om anvendelsen af efterretninger fra menneskelige kilder og om samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester i terrorbekæmpelsespolitikkerne i Europa;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, der skal styrke beskyttelsen af borgerlige rettigheder, gennemsigtighed og demokratisk kontrol i forbindelse med terrorbekæmpelsespolitikker, herunder forbedre adgangen til dokumenter ved at indføre en EU-lov om informationsfrihed og ved at styrke Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og artikel 29-gruppen; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, der skal styrke beskyttelsen af borgerlige rettigheder, gennemsigtighed og demokratisk kontrol i forbindelse med terrorbekæmpelsespolitikker, herunder forbedre adgangen til dokumenter ved at indføre en EU-lov om informationsfrihed og ved at styrke Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og artikel 29-gruppen;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at foreslå ændringer til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA om bekæmpelse af terrorisme, der senest blev ændret i 2008, med henblik på at hæve standarden for beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, blandt andet ved at ajourføre definitionen af terrorhandlinger og knytte den bedre til de eksisterende menneskerettighedsinstrumenter på EU-plan, navnlig chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at foreslå ændringer til Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA om bekæmpelse af terrorisme, der senest blev ændret i 2008, med henblik på at hæve standarden for beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, blandt andet ved at ajourføre definitionen af terrorhandlinger og knytte den bedre til de eksisterende menneskerettighedsinstrumenter på EU-plan, navnlig chartret om grundlæggende rettigheder;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at indarbejde en ensartet juridisk definition af begrebet "profilering"; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at indarbejde en ensartet juridisk definition af begrebet "profilering";

| 49. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om en lovramme om beskyttelse af personoplysninger, der også dækker den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, på grundlag af artikel 16 i TEUF og med forbehold for de specifikke bestemmelser i artikel 39 i TEU; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om en lovramme om beskyttelse af personoplysninger, der også dækker den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, på grundlag af artikel 16 i TEUF og med forbehold for de specifikke bestemmelser i artikel 39 i TEU;

*

* *

| 50. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

50.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  Et sikkert Europa i en bedre verden - Den europæiske sikkerhedsstrategi, godkendt på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 12. december 2003 og udarbejdet under ansvar af EU's højtstående repræsentant, Javier Solana.

(2)  Rapport om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi - At skabe sikkerhed i en verden i forandring, S 407/08.

(3)  EFT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

(4)  EUT L 330 af 9.12.2008, s. 21.

(5)  Rådsdokument 14469/4/2005.

(6)  Rådsdokument 14781/1/2005. Strategien blev revideret i november 2008. Rådsdokument 15175/2008.

(7)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

(8)  EUT C 56 af 22.2.2011, s. 2.

(9)  SOC 388 - CESE 800/2011.

(10)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(11)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93.

---

Torsdag den 15. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/55

---

Torsdag den 15. december 2011Budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan

P7_TA(2011)0578

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan (2011/2014(INI))

2013/C 168 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, især beslutning af 8. juli 2008 om stabilisering af Afghanistan (1), af 15. januar 2009 om budgetkontrol med fællesskabsmidler i Afghanistan (2), af 24. april 2009 om kvinders rettigheder i Afghanistan (3) og af 16. december 2010 om en ny strategi for Afghanistan (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, især beslutning af 8. juli 2008 om stabilisering af Afghanistan (1), af 15. januar 2009 om budgetkontrol med fællesskabsmidler i Afghanistan (2), af 24. april 2009 om kvinders rettigheder i Afghanistan (3) og af 16. december 2010 om en ny strategi for Afghanistan (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. april 2009 om decharge for gennemførelsen af den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2007 (5) og af 5. maj 2010 for regnskabsåret 2008 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. april 2009 om decharge for gennemførelsen af den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2007 (5) og af 5. maj 2010 for regnskabsåret 2008 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden (7),

| — | der henviser til Kabulkonferencen den 20. juli 2010, ved hvilken donorerne enedes om en bedre indbyrdes afpasning af deres programmer og overholdelse af principperne om bistandseffektivitet, og Londonkonferencen af 28. januar 2010, ved hvilken donorerne enedes om oprettelse af en selvstændig øvre tilsynsmyndighed og kanalisering gennem regeringen i Den Islamiske Republik Afghanistan af yderligere bistand, der understøttes af struktur- og budgetreformer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kabulkonferencen den 20. juli 2010, ved hvilken donorerne enedes om en bedre indbyrdes afpasning af deres programmer og overholdelse af principperne om bistandseffektivitet, og Londonkonferencen af 28. januar 2010, ved hvilken donorerne enedes om oprettelse af en selvstændig øvre tilsynsmyndighed og kanalisering gennem regeringen i Den Islamiske Republik Afghanistan af yderligere bistand, der understøttes af struktur- og budgetreformer,

| — | der henviser til Kommissionens svar på Budgetkontroludvalgets forespørgsler af 7. september 2010 og 22. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens svar på Budgetkontroludvalgets forespørgsler af 7. september 2010 og 22. juni 2011,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2011 om "Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande", |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2011 om "Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande",

| — | der henviser til revisionsberetningerne fra den særlige generalinspektør for Afghanistans genopbygning (SIGAR), |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionsberetningerne fra den særlige generalinspektør for Afghanistans genopbygning (SIGAR),

| — | der henviser til den amerikanske regerings revisionsberetninger om Afghanistan fra regnskabsmyndighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den amerikanske regerings revisionsberetninger om Afghanistan fra regnskabsmyndighederne,

| — | der henviser til revisionsberetningerne om Afghanistan fra generalinspektøren for USAID, De Forenede Staters statslige bistandsorganisation, |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionsberetningerne om Afghanistan fra generalinspektøren for USAID, De Forenede Staters statslige bistandsorganisation,

| — | der henviser til den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan (CWC) til USA’s kongres med titlen "Omformning af entreprenørarbejde, der udføres i krigstid" (Transforming Wartime Contracting), |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan (CWC) til USA’s kongres med titlen "Omformning af entreprenørarbejde, der udføres i krigstid" (Transforming Wartime Contracting),

| — | der henviser til udkastet til en afghansk lov om den øverste revisionsmyndighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til en afghansk lov om den øverste revisionsmyndighed,

| — | der henviser til Mexicoerklæringen, der blev godkendt i 2007, fra den internationale organisation af øverste revisionsmyndigheder om de øverste revisionsmyndigheders uafhængighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Mexicoerklæringen, der blev godkendt i 2007, fra den internationale organisation af øverste revisionsmyndigheder om de øverste revisionsmyndigheders uafhængighed,

| — | der henviser til EU’s handlingsplan for Afghanistan og Pakistan vedtaget af Rådet den 27. oktober 2009 og til Rådets halvårligt offentliggjorte gennemførelsesberetninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s handlingsplan for Afghanistan og Pakistan vedtaget af Rådet den 27. oktober 2009 og til Rådets halvårligt offentliggjorte gennemførelsesberetninger,

| — | der henviser til beslutning 2011/23 vedtaget af eksekutivkomitéen for FN’s Udviklingsprogram, FN’s Befolkningsfond og FN’s Kontor for Projekttjenester på årsmødet den 6.-17. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning 2011/23 vedtaget af eksekutivkomitéen for FN’s Udviklingsprogram, FN’s Befolkningsfond og FN’s Kontor for Projekttjenester på årsmødet den 6.-17. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget samt fra Udviklingsudvalget (A7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Udenrigsudvalget samt fra Udviklingsudvalget (A7-0388/2011),

| A. | der henviser til, at Parlamentets beslutning af 16. december 2010 om en ny Afghanistan-strategi identificerede adskillige problematiske punkter i forbindelse med budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentets beslutning af 16. december 2010 om en ny Afghanistan-strategi identificerede adskillige problematiske punkter i forbindelse med budgetkontrol med EU's finansielle bistand til Afghanistan;

| B. | der henviser til organisationen Integrity Watch's oplysninger om, at der blev betalt over en milliard USD i bestikkelse i Afghanistan i 2009; |
| --- | --- |

B.

der henviser til organisationen Integrity Watch's oplysninger om, at der blev betalt over en milliard USD i bestikkelse i Afghanistan i 2009;

| C. | der henviser til, at Budgetkontroludvalget er ansvarligt for at overvåge omkostningseffektiviteten ved gennemførelsen af EU’s almindelige budget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Budgetkontroludvalget er ansvarligt for at overvåge omkostningseffektiviteten ved gennemførelsen af EU’s almindelige budget;

| D. | der henviser til, at principperne om ansvarlighed og gennemsigtighed med offentlige midler er afgørende for demokrati; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at principperne om ansvarlighed og gennemsigtighed med offentlige midler er afgørende for demokrati;

| E. | der henviser til, at Afghanistan er et af de modtagerlande, der får mest civil bistand via EU’s almindelige budget; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Afghanistan er et af de modtagerlande, der får mest civil bistand via EU’s almindelige budget;

| F. | der henviser til, at Europa-Kommissionen siden 2002 har bevilget mere end 2 mia. EUR og udbetalt over 1,8 mia. EUR i udviklingsbistand og humanitær bistand til Afghanistan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Kommissionen siden 2002 har bevilget mere end 2 mia. EUR og udbetalt over 1,8 mia. EUR i udviklingsbistand og humanitær bistand til Afghanistan;

Fordele og ulemper ved de forskellige finansieringskanaler for bistand til Afghanistan

| 1. | minder om, at Kommissionen kan overveje forskellige finansieringskanaler til udbetaling af EU-midler til Afghanistan; minder om, at regeringen i Den Islamiske Republik Afghanistan ikke modtager direkte sektorspecifik budgetstøtte via EU's almindelige budget; |
| --- | --- |

1.

minder om, at Kommissionen kan overveje forskellige finansieringskanaler til udbetaling af EU-midler til Afghanistan; minder om, at regeringen i Den Islamiske Republik Afghanistan ikke modtager direkte sektorspecifik budgetstøtte via EU's almindelige budget;

| 2. | bemærker, at hver finansieringskanal har sine egne fordele og ulemper med hensyn til konkrete støtteformål, som det fremgår af skemaet i begrundelsen; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at hver finansieringskanal har sine egne fordele og ulemper med hensyn til konkrete støtteformål, som det fremgår af skemaet i begrundelsen;

| 3. | er af den opfattelse, at ingen af finansieringskanalerne bør udelukkes, da de alle hver især indeholder særlige fordele og ulemper; finder det nødvendigt at diversificere bistanden, således at de enkelte behov tackles ved hjælp af den korrekte finansieringskanal; |
| --- | --- |

3.

er af den opfattelse, at ingen af finansieringskanalerne bør udelukkes, da de alle hver især indeholder særlige fordele og ulemper; finder det nødvendigt at diversificere bistanden, således at de enkelte behov tackles ved hjælp af den korrekte finansieringskanal;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre direkte budgetstøtte i Afghanistan på strenge og veldefinerede betingelser, så snart det er påvist, at den nødvendige makroøkonomiske stabilitet og en tilstrækkeligt pålidelig økonomisk forvaltning forefindes, da det er det bedste instrument til kapacitetsopbygning i den afghanske forvaltning; mener, at man dermed ville kunne opnå bæredygtige langsigtede resultater; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre direkte budgetstøtte i Afghanistan på strenge og veldefinerede betingelser, så snart det er påvist, at den nødvendige makroøkonomiske stabilitet og en tilstrækkeligt pålidelig økonomisk forvaltning forefindes, da det er det bedste instrument til kapacitetsopbygning i den afghanske forvaltning; mener, at man dermed ville kunne opnå bæredygtige langsigtede resultater;

| 5. | er af den opfattelse, at Kommissionen bør vurdere kapaciteten i Afghanistans ministerier, og finder, at budgetstøtte kunne begynde med begrænsede midler på strenge og veldefinerede betingelser; bemærker eksemplet fra andre donorlande, der har ydet sektorspecifik budgetstøtte til de afghanske ministerier, hvor benchmarking for ansvarlighed og gennemsigtighed opfyldes; opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre budgetstøtte på strenge og veldefinerede betingelser, ikke blot på centralt, men også på regionalt og lokalt plan, så snart de nødvendige betingelser og kriterier er opfyldt, idet dette ville forøge kapacitetsopbygningen på alle regeringsniveauer; finder, at koordineret diversificering af budgetstøtte til de forskellige administrationsniveauer ligeledes ville styrke Kommissionens position over for disse enheder og gøre Kommissionen mere uafhængig af forholdet til den enkelte enhed; bemærker, at den nævnte diversificering ikke må undergrave centralregeringens rolle og ansvar, hvorfor dennes godkendelse deraf er påkrævet; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at Kommissionen bør vurdere kapaciteten i Afghanistans ministerier, og finder, at budgetstøtte kunne begynde med begrænsede midler på strenge og veldefinerede betingelser; bemærker eksemplet fra andre donorlande, der har ydet sektorspecifik budgetstøtte til de afghanske ministerier, hvor benchmarking for ansvarlighed og gennemsigtighed opfyldes; opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre budgetstøtte på strenge og veldefinerede betingelser, ikke blot på centralt, men også på regionalt og lokalt plan, så snart de nødvendige betingelser og kriterier er opfyldt, idet dette ville forøge kapacitetsopbygningen på alle regeringsniveauer; finder, at koordineret diversificering af budgetstøtte til de forskellige administrationsniveauer ligeledes ville styrke Kommissionens position over for disse enheder og gøre Kommissionen mere uafhængig af forholdet til den enkelte enhed; bemærker, at den nævnte diversificering ikke må undergrave centralregeringens rolle og ansvar, hvorfor dennes godkendelse deraf er påkrævet;

| 6. | anmoder samtidig Kommissionen om at gøre eventuel fremtidig budgetstøtte afhængig af strenge og veldefinerede betingelser, der er gennemskuelige og målbare; mener, at disse mål skal sigte mod at opnå resultater, der kan vurderes ud fra forskellige indikatorer og foruddefinerede benchmarks for ansvarlighed og gennemsigtighed; understreger, at udgangspunktet for at vurdere fremtidige fremskridt skal være fastlagt på forhånd; anskuer instrumenter til bekæmpelse af korruption og svindel som værende af afgørende betydning i denne sammenhæng; påpeger, at effektiviteten af de udviklingspolitiske foranstaltninger i partnerlandene også skal kontrolleres på grundlag af lokale kriterier; understreger i denne sammenhæng, at uddannelse af offentlige embedsmænd og navnlig af sikkerhedsstyrkerne og politiet er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

6.

anmoder samtidig Kommissionen om at gøre eventuel fremtidig budgetstøtte afhængig af strenge og veldefinerede betingelser, der er gennemskuelige og målbare; mener, at disse mål skal sigte mod at opnå resultater, der kan vurderes ud fra forskellige indikatorer og foruddefinerede benchmarks for ansvarlighed og gennemsigtighed; understreger, at udgangspunktet for at vurdere fremtidige fremskridt skal være fastlagt på forhånd; anskuer instrumenter til bekæmpelse af korruption og svindel som værende af afgørende betydning i denne sammenhæng; påpeger, at effektiviteten af de udviklingspolitiske foranstaltninger i partnerlandene også skal kontrolleres på grundlag af lokale kriterier; understreger i denne sammenhæng, at uddannelse af offentlige embedsmænd og navnlig af sikkerhedsstyrkerne og politiet er af afgørende betydning;

| 7. | minder om Parlamentets tilsynsrolle og kræver derfor af Kommissionen, at den indfører disse tiltag på en gennemskuelig måde ved at gøre følgende offentligt tilgængeligt:






  — | aftaler indgået med den afghanske regering |
| --- | --- | --- |

7.

minder om Parlamentets tilsynsrolle og kræver derfor af Kommissionen, at den indfører disse tiltag på en gennemskuelig måde ved at gøre følgende offentligt tilgængeligt:

—

aftaler indgået med den afghanske regering

| — | udgangspunkt, indikatorer, mål, beregningsmetoder og kontrolkilder til at vurdere fremskridt og træffe afgørelser om udbetaling af resultatbaserede og variable rater af eventuel fremtidig budgetstøtte |
| --- | --- |

—

udgangspunkt, indikatorer, mål, beregningsmetoder og kontrolkilder til at vurdere fremskridt og træffe afgørelser om udbetaling af resultatbaserede og variable rater af eventuel fremtidig budgetstøtte

| — | letforståelige og standardiserede rapporter, der på objektiv og gennemsigtig vis vurderer fremskridt på baggrund af de fastsatte kriterier og om nødvendigt årsagerne til manglende fremskridt i forhold til den oprindelige planlægning; |
| --- | --- |

—

letforståelige og standardiserede rapporter, der på objektiv og gennemsigtig vis vurderer fremskridt på baggrund af de fastsatte kriterier og om nødvendigt årsagerne til manglende fremskridt i forhold til den oprindelige planlægning;

Ansvarliggørelse og tilsyn med fællesskabsmidler til Afghanistan

Mangler indberettet af revisorer

| 8. | bemærker den nylige revisionsberetning fra Den Europæiske Revisionsret om EU-midler, som kanaliseres gennem FN’s organisationer til konfliktramte lande, der også omfatter Afghanistan; beklager de af Revisionsretten identificerede projektstyringsmangler i Afghanistan, som blandt andet vedrører:






  — | mangler i projektudformningen, som fører til ikke-bæredygtige og ineffektive projekter |
| --- | --- | --- |

8.

bemærker den nylige revisionsberetning fra Den Europæiske Revisionsret om EU-midler, som kanaliseres gennem FN’s organisationer til konfliktramte lande, der også omfatter Afghanistan; beklager de af Revisionsretten identificerede projektstyringsmangler i Afghanistan, som blandt andet vedrører:

—

mangler i projektudformningen, som fører til ikke-bæredygtige og ineffektive projekter

| — | beretninger fra FN-organisationer til Kommissionen, som ikke er aktuelle, for generelle og mere aktivitetsorienterede end resultatorienterede og derfor ikke gør det muligt for Kommissionen at vurdere effektiviteten af et givet projekt på passende vis |
| --- | --- |

—

beretninger fra FN-organisationer til Kommissionen, som ikke er aktuelle, for generelle og mere aktivitetsorienterede end resultatorienterede og derfor ikke gør det muligt for Kommissionen at vurdere effektiviteten af et givet projekt på passende vis

| — | hyppige projektforsinkelser på grund af urealistiske tidsplaner; |
| --- | --- |

—

hyppige projektforsinkelser på grund af urealistiske tidsplaner;

| 9. | udtrykker bekymring over beretninger fra andre revisionsorganer såsom De Forenede Staters revisionsberetninger fra den særlige generaldirektør for Afghanistans genopbygning (SIGAR), De Forenede Staters regerings regnskabsmyndigheder (GAO), Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan (CWC) og generalinspektøren for De Forenede Staters statslige bistandsorganisation, der har identificeret følgende svagheder:






  — | stor risiko for korruption og svindel i landet som påvist ved skandalen omkring Kabul Bank for nylig og som påvist i den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan, hvori det anslås, at der er blevet svindlet med 5-9 % af den samlede amerikanske bistand, der er anvendt i Irak og Afghanistan; i rapporten fra Integrity Watch påpeges det endvidere, at en tredjedel af de over en milliard USD, der blev betalt i bestikkelse i Afghanistan i 2009, blev anvendt til at betale for diverse offentlige ydelser (dokumentation, uddannelse, sundhed), og at politiet skulle være det mest korrupte organ |
| --- | --- | --- |

9.

udtrykker bekymring over beretninger fra andre revisionsorganer såsom De Forenede Staters revisionsberetninger fra den særlige generaldirektør for Afghanistans genopbygning (SIGAR), De Forenede Staters regerings regnskabsmyndigheder (GAO), Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan (CWC) og generalinspektøren for De Forenede Staters statslige bistandsorganisation, der har identificeret følgende svagheder:

—

stor risiko for korruption og svindel i landet som påvist ved skandalen omkring Kabul Bank for nylig og som påvist i den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan, hvori det anslås, at der er blevet svindlet med 5-9 % af den samlede amerikanske bistand, der er anvendt i Irak og Afghanistan; i rapporten fra Integrity Watch påpeges det endvidere, at en tredjedel af de over en milliard USD, der blev betalt i bestikkelse i Afghanistan i 2009, blev anvendt til at betale for diverse offentlige ydelser (dokumentation, uddannelse, sundhed), og at politiet skulle være det mest korrupte organ

| — | manglende kompetence i de fleste afghanske ministerier til at udbyde og forvalte kontrakter, hvilket skyldes en høj grad af analfabetisme og dårligt uddannet personale |
| --- | --- |

—

manglende kompetence i de fleste afghanske ministerier til at udbyde og forvalte kontrakter, hvilket skyldes en høj grad af analfabetisme og dårligt uddannet personale

| — | upålidelige databaser hos Afghanistans nationale politi, hvori antallet af politifolk spænder fra 111 774 til 125 218, hvilket sår tvivl om lovligheden og den formelle rigtighed af udbetalte lønninger til afghanske politifolk, som er hovedmålet for det største enkeltprojekt, der finansieres af EU, trustfonden for lov og orden (LOTFA) |
| --- | --- |

—

upålidelige databaser hos Afghanistans nationale politi, hvori antallet af politifolk spænder fra 111 774 til 125 218, hvilket sår tvivl om lovligheden og den formelle rigtighed af udbetalte lønninger til afghanske politifolk, som er hovedmålet for det største enkeltprojekt, der finansieres af EU, trustfonden for lov og orden (LOTFA)

| — | stor risiko for spild af økonomiske midler som påvist i den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan, hvori det anslås, at 10-20 % af den samlede amerikanske bistand, der er anvendt i Irak og Afghanistan, er gået til spilde |
| --- | --- |

—

stor risiko for spild af økonomiske midler som påvist i den endelige rapport fra Kommissionen for Entreprenørarbejde i Krigstid i Irak og Afghanistan, hvori det anslås, at 10-20 % af den samlede amerikanske bistand, der er anvendt i Irak og Afghanistan, er gået til spilde

| — | et stort antal underleverandører, hvilket fører til forsinkelser og øgede generalomkostninger og samtidig vanskeliggør tilsynet med hovedleverandøren samt begrænser andelen af lokale afghanere, der nyder godt af disse projekter |
| --- | --- |

—

et stort antal underleverandører, hvilket fører til forsinkelser og øgede generalomkostninger og samtidig vanskeliggør tilsynet med hovedleverandøren samt begrænser andelen af lokale afghanere, der nyder godt af disse projekter

| — | kortsigtede projekter, der finansieres trods begrænsede chancer for at have en bæredygtig virkning på lang sigt |
| --- | --- |

—

kortsigtede projekter, der finansieres trods begrænsede chancer for at have en bæredygtig virkning på lang sigt

| — | mangel på fuldstændig uafhængighed for Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed over for den afghanske regering; |
| --- | --- |

—

mangel på fuldstændig uafhængighed for Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed over for den afghanske regering;

| 10. | er af den opfattelse, at Kommissionen ligeledes bør tage højde for de mangler, som er blevet identificeret af USA eller andre ikke-europæiske revisionsmyndigheder og ligeledes udgør risikofaktorer for EU-finansierede projekter, eftersom mange er af samme eller lignende karakter; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at Kommissionen ligeledes bør tage højde for de mangler, som er blevet identificeret af USA eller andre ikke-europæiske revisionsmyndigheder og ligeledes udgør risikofaktorer for EU-finansierede projekter, eftersom mange er af samme eller lignende karakter;

Afhjælpning af de identificerede mangler

| 11. | anerkender de svære betingelser, under hvilke Kommissionen skal yde hjælp til et land, der har været ramt af krig i årtier; understreger, at der også skal udføres kontroller på stedet, selv under vanskelige sikkerhedsmæssige forhold; opfordrer Kommissionen til at anvende alternative revisions- og kontroltiltag, der stadigvæk kan udføres på selve stedet under de nuværende sikkerhedsmæssige forhold; opfordrer derudover Kommissionen til at afhjælpe de identificerede mangler og finansiere projekter, såfremt de opfylder nedenstående kriterier:






  — | langsigtet finansiel og operationel bæredygtighed |
| --- | --- | --- |

11.

anerkender de svære betingelser, under hvilke Kommissionen skal yde hjælp til et land, der har været ramt af krig i årtier; understreger, at der også skal udføres kontroller på stedet, selv under vanskelige sikkerhedsmæssige forhold; opfordrer Kommissionen til at anvende alternative revisions- og kontroltiltag, der stadigvæk kan udføres på selve stedet under de nuværende sikkerhedsmæssige forhold; opfordrer derudover Kommissionen til at afhjælpe de identificerede mangler og finansiere projekter, såfremt de opfylder nedenstående kriterier:

—

langsigtet finansiel og operationel bæredygtighed

| — | størst mulig tilskyndelse til afghansk ejerskab af projektet |
| --- | --- |

—

størst mulig tilskyndelse til afghansk ejerskab af projektet

| — | størst mulig eliminering af risikoen for svindel og korruption; |
| --- | --- |

—

størst mulig eliminering af risikoen for svindel og korruption;

| 12. | anmoder Kommissionen om at identificere de involverede risikofaktorer med hensyn til korruption, svindel, projektets bæredygtighed, det store antal underleverandører og andre kilder til spild og misbrug af midler; opfordrer endvidere Kommissionen til fortsat at løse dette på passende vis via støtteaftaler og handelskontrakter samt at følge anvendelsen af disse regler på tæt hold; |
| --- | --- |

12.

anmoder Kommissionen om at identificere de involverede risikofaktorer med hensyn til korruption, svindel, projektets bæredygtighed, det store antal underleverandører og andre kilder til spild og misbrug af midler; opfordrer endvidere Kommissionen til fortsat at løse dette på passende vis via støtteaftaler og handelskontrakter samt at følge anvendelsen af disse regler på tæt hold;

| 13. | betoner, at det er af afgørende betydning for et demokratisk samfund at have et overordnet revisionsorgan, der såvel økonomisk som operationelt er fuldstændig uafhængigt af den udøvende magt og har tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige økonomiske midler til at foretage økonomiske, konformitets- og forvaltningsmæssige revisioner i tråd med internationale revisionsnormer; |
| --- | --- |

13.

betoner, at det er af afgørende betydning for et demokratisk samfund at have et overordnet revisionsorgan, der såvel økonomisk som operationelt er fuldstændig uafhængigt af den udøvende magt og har tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige økonomiske midler til at foretage økonomiske, konformitets- og forvaltningsmæssige revisioner i tråd med internationale revisionsnormer;

| 14. | er bekymret over beretninger fra forskellige pålidelige og uafhængige kilder om, at de afghanske myndigheder på højeste niveau modarbejder korruptionsundersøgelser udført af den afghanske anklagemyndighed mod embedsmænd som f.eks. guvernører; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over beretninger fra forskellige pålidelige og uafhængige kilder om, at de afghanske myndigheder på højeste niveau modarbejder korruptionsundersøgelser udført af den afghanske anklagemyndighed mod embedsmænd som f.eks. guvernører;

| 15. | beklager dybt, at det nye udkast til retsakt om kontrol- og revisionsmyndigheden stadig ikke vil kunne sikre fuld uafhængighed, idet f. eks. rigsrevisoren og hans stedfortræder vil blive udnævnt af den udøvende i stedet for den lovgivende magt; påpeger, at dette ikke er i overensstemmelse med Mexicoerklæringen om overordnede revisionsorganers uafhængighed; opfordrer derfor Kommissionen til at insistere på, at der i lovgivningen sikres fuld finansiel og operationel uafhængighed til Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed, samt at dens kapacitet styrkes; minder Kommissionen om, at fuld uafhængighed, tilstrækkelig kapacitet og finansiering til kontrol- og revisionsmyndigheden bør betragtes som vigtige betingelser for indførelse af direkte budgetstøtte; |
| --- | --- |

15.

beklager dybt, at det nye udkast til retsakt om kontrol- og revisionsmyndigheden stadig ikke vil kunne sikre fuld uafhængighed, idet f. eks. rigsrevisoren og hans stedfortræder vil blive udnævnt af den udøvende i stedet for den lovgivende magt; påpeger, at dette ikke er i overensstemmelse med Mexicoerklæringen om overordnede revisionsorganers uafhængighed; opfordrer derfor Kommissionen til at insistere på, at der i lovgivningen sikres fuld finansiel og operationel uafhængighed til Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed, samt at dens kapacitet styrkes; minder Kommissionen om, at fuld uafhængighed, tilstrækkelig kapacitet og finansiering til kontrol- og revisionsmyndigheden bør betragtes som vigtige betingelser for indførelse af direkte budgetstøtte;

| 16. | anmoder Kommissionen om at overveje tanken om at udføre kontrol- og overvågningsbesøg sammen med Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed; foreslår i den forbindelse at intensivere den gensidige udveksling af revisionsviden og uddannelseskompetencer blandt de ansvarlige organer; betragter dette som en mulighed for at forbedre den fælles forståelse og opbygge kapacitet; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om at overveje tanken om at udføre kontrol- og overvågningsbesøg sammen med Afghanistans kontrol- og revisionsmyndighed; foreslår i den forbindelse at intensivere den gensidige udveksling af revisionsviden og uddannelseskompetencer blandt de ansvarlige organer; betragter dette som en mulighed for at forbedre den fælles forståelse og opbygge kapacitet;

Forbedring af kontrollen med bistand, der kanaliseres via FN-organisationer i Afghanistan

| 17. | minder om, at nogle af de vigtigste projekter i Afghanistan, der er finansieret af EU's almindelige budget, er blevet styret og gennemført af FN’s udviklingsprogram (UNDP); |
| --- | --- |

17.

minder om, at nogle af de vigtigste projekter i Afghanistan, der er finansieret af EU's almindelige budget, er blevet styret og gennemført af FN’s udviklingsprogram (UNDP);

| 18. | erindrer om, at Den Europæiske Revisionsret i henhold til artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har ret til - om nødvendigt - at foretage revision på stedet hos alle organer, kontorer eller organisationer, der forvalter indtægter eller udgifter på vegne af Unionen; |
| --- | --- |

18.

erindrer om, at Den Europæiske Revisionsret i henhold til artikel 287, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har ret til - om nødvendigt - at foretage revision på stedet hos alle organer, kontorer eller organisationer, der forvalter indtægter eller udgifter på vegne af Unionen;

| 19. | minder desuden om, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Kommissionen til at forbedre gennemsigtigheden af og kontrollen med FN-ledede projekter, i særdeleshed multidonortrustfonde, ved eksempelvis at indføre en revisionserklæring; |
| --- | --- |

19.

minder desuden om, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Kommissionen til at forbedre gennemsigtigheden af og kontrollen med FN-ledede projekter, i særdeleshed multidonortrustfonde, ved eksempelvis at indføre en revisionserklæring;

| 20. | bemærker den nyligt vedtagne beslutning fra eksekutivkomitéen for FN’s udviklingsprogram (UNDP), FN’s Befolkningsfond (UNFPA) og FN's kontor for projekttjenester (UNOPS) på årsmødet den 6.-17. juni 2011 om at give mellemstatslige donororganisationer som f.eks. EU’s institutioner samme rettigheder til adgang til interne revisionsberetninger, som FN’s medlemsstater har; mener dog, at yderligere udvikling er påkrævet for at forbedre rapporteringen om brugen af EU-midler ved at fremskaffe oplysninger om resultater frem for aktiviteter; anmoder endvidere indtrængende Kommissionen om at opfordre andre FN-organisationer til at vedtage den samme politik som UNDP, UNFPA og UNOPS; bemærker med tilfredshed, at FN’s Børnefond (UNICEF) har truffet beslutning om at følge trop; |
| --- | --- |

20.

bemærker den nyligt vedtagne beslutning fra eksekutivkomitéen for FN’s udviklingsprogram (UNDP), FN’s Befolkningsfond (UNFPA) og FN's kontor for projekttjenester (UNOPS) på årsmødet den 6.-17. juni 2011 om at give mellemstatslige donororganisationer som f.eks. EU’s institutioner samme rettigheder til adgang til interne revisionsberetninger, som FN’s medlemsstater har; mener dog, at yderligere udvikling er påkrævet for at forbedre rapporteringen om brugen af EU-midler ved at fremskaffe oplysninger om resultater frem for aktiviteter; anmoder endvidere indtrængende Kommissionen om at opfordre andre FN-organisationer til at vedtage den samme politik som UNDP, UNFPA og UNOPS; bemærker med tilfredshed, at FN’s Børnefond (UNICEF) har truffet beslutning om at følge trop;

| 21. | er desuden af den opfattelse, at en mere vidtrækkende tilgang er påkrævet i fremtiden for helt at kunne efterleve Parlaments gentagne anmodninger om øget gennemsigtighed og ansvarliggørelse i kombination med effektivitet og produktivitet; opfordrer Revisionsretten til at finde fælles fodslag med FN-organisationer og enes om fælles revisionsnormer, der fuldstændigt respekterer internationale revisionsnormer, og som vil føre til en revisionserklæring; |
| --- | --- |

21.

er desuden af den opfattelse, at en mere vidtrækkende tilgang er påkrævet i fremtiden for helt at kunne efterleve Parlaments gentagne anmodninger om øget gennemsigtighed og ansvarliggørelse i kombination med effektivitet og produktivitet; opfordrer Revisionsretten til at finde fælles fodslag med FN-organisationer og enes om fælles revisionsnormer, der fuldstændigt respekterer internationale revisionsnormer, og som vil føre til en revisionserklæring;

| 22. | henleder opmærksomheden på den aktuelle indsats fra arbejdsgruppen om kontrol med og revision af katastrofehjælp, der blev oprettet i forbindelse med den internationale organisation af øverste revisionsmyndigheder (INTOSAI) og blev ledet af et medlem af Den Europæiske Revisionsret (8); støtter dens to hovedformål:






  — | at opstille retningslinjer og god praksis for kontrol ved at fremskaffe entydige, gennemsigtige og standardiserede informationer til alle interessenter (donorer, støttemodtagere, internationale organisationer, ngo’er) med henblik på i sidste ende at nå frem til en enkelt samlet beretningsmodel |
| --- | --- | --- |

22.

henleder opmærksomheden på den aktuelle indsats fra arbejdsgruppen om kontrol med og revision af katastrofehjælp, der blev oprettet i forbindelse med den internationale organisation af øverste revisionsmyndigheder (INTOSAI) og blev ledet af et medlem af Den Europæiske Revisionsret (8); støtter dens to hovedformål:

—

at opstille retningslinjer og god praksis for kontrol ved at fremskaffe entydige, gennemsigtige og standardiserede informationer til alle interessenter (donorer, støttemodtagere, internationale organisationer, ngo’er) med henblik på i sidste ende at nå frem til en enkelt samlet beretningsmodel

| — | at opstille retningslinjer og god praksis for revision med henblik på i sidste ende at nå frem til en enkelt revisionsmodel, hvilket ville bevirke, at hver euro kun vil blive underkastet revision én gang, og det af en ekstern revisor, som vil tilvejebringe den nødvendige sikkerhed for alle interessenter; |
| --- | --- |

—

at opstille retningslinjer og god praksis for revision med henblik på i sidste ende at nå frem til en enkelt revisionsmodel, hvilket ville bevirke, at hver euro kun vil blive underkastet revision én gang, og det af en ekstern revisor, som vil tilvejebringe den nødvendige sikkerhed for alle interessenter;

| 23. | hilser indsatsen fra INTOSAI-arbejdsgruppen velkommen og opfordrer arbejdsgruppen til at opfylde sit mandat inden for den fastsatte tidsramme; er af den opfattelse, at resultaterne ligeledes kan anvendes i en mere generel sammenhæng, idet mange af udfordringerne ved katastrofehjælp også gør sig gældende for udviklingsbistand i konfliktramte områder; |
| --- | --- |

23.

hilser indsatsen fra INTOSAI-arbejdsgruppen velkommen og opfordrer arbejdsgruppen til at opfylde sit mandat inden for den fastsatte tidsramme; er af den opfattelse, at resultaterne ligeledes kan anvendes i en mere generel sammenhæng, idet mange af udfordringerne ved katastrofehjælp også gør sig gældende for udviklingsbistand i konfliktramte områder;

| 24. | betragter dette som en hensigtsmæssig måde at tage udfordringer ved kontrol, som dem, man har set i forbindelse med FN-organisationerne, op; |
| --- | --- |

24.

betragter dette som en hensigtsmæssig måde at tage udfordringer ved kontrol, som dem, man har set i forbindelse med FN-organisationerne, op;

| 25. | opfordrer derfor Revisionsretten og de relevante FN-organisationer til at gå i dialog med henblik på at finde en løsning på de resterende problemstillinger; understreger i denne sammenhæng fordelene ved kun at have en enkelt revisionsordning, eftersom dette ville øge effektiviteten i revisionsarbejdet; anser INTOSAI-arbejdsgruppens indsats for at være særdeles relevant i denne forbindelse og anmoder Revisionsretten om at nå til forståelse med FN-organisationerne på baggrund heraf; |
| --- | --- |

25.

opfordrer derfor Revisionsretten og de relevante FN-organisationer til at gå i dialog med henblik på at finde en løsning på de resterende problemstillinger; understreger i denne sammenhæng fordelene ved kun at have en enkelt revisionsordning, eftersom dette ville øge effektiviteten i revisionsarbejdet; anser INTOSAI-arbejdsgruppens indsats for at være særdeles relevant i denne forbindelse og anmoder Revisionsretten om at nå til forståelse med FN-organisationerne på baggrund heraf;

| 26. | minder i denne forbindelse om, at Parlamentet længe har efterlyst en europæisk multidonortrustfond og gør opmærksom på Kommissionens forslag om, at den ændrede finansforordning (KOM(2010)0815) burde sikre et retsgrundlag for etablering af dens egne multidonortrustfonde; betragter dette som en metode til i videst mulig udstrækning at opnå sikkerhed, så længe ikke alle FN-organisationer, der styrer multidonortrustfonde, lever op til EU-standarderne om gennemsigtighed og kontrol; |
| --- | --- |

26.

minder i denne forbindelse om, at Parlamentet længe har efterlyst en europæisk multidonortrustfond og gør opmærksom på Kommissionens forslag om, at den ændrede finansforordning (KOM(2010)0815) burde sikre et retsgrundlag for etablering af dens egne multidonortrustfonde; betragter dette som en metode til i videst mulig udstrækning at opnå sikkerhed, så længe ikke alle FN-organisationer, der styrer multidonortrustfonde, lever op til EU-standarderne om gennemsigtighed og kontrol;

Donorsamfundets koordinering af bistandsindsatsen

| 27. | bemærker, at bistandseffektiviteten og koordineringen af donorernes indsats i Afghanistan hæmmes strukturelt af, at mange donorer har tendens til at stræbe efter kortsigtede resultater uden i tilstrækkelig grad at tilpasse sig den afghanske regerings og befolknings behov; påpeger, at de strenge geografiske præferencer, der er knyttet til tilstedeværelsen af styrker, og donorlandenes regionale segmentering ikke fremmer donorkoordineringen og øger risikoen for dobbeltarbejde og ineffektiv anvendelse af økonomisk bistand; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at bistandseffektiviteten og koordineringen af donorernes indsats i Afghanistan hæmmes strukturelt af, at mange donorer har tendens til at stræbe efter kortsigtede resultater uden i tilstrækkelig grad at tilpasse sig den afghanske regerings og befolknings behov; påpeger, at de strenge geografiske præferencer, der er knyttet til tilstedeværelsen af styrker, og donorlandenes regionale segmentering ikke fremmer donorkoordineringen og øger risikoen for dobbeltarbejde og ineffektiv anvendelse af økonomisk bistand;

| 28. | noterer sig Rådets konklusioner om styrkelse af EU’s handlingsplan i Afghanistan og Pakistan, den dertil hørende halvårlige beretning, Europa-Kommissionens blå bog 2009, der omfatter al bistand fra EU’s almindelige budget og medlemsstaternes nationale budgetter, samt den seneste udnævnelse af EU’s delegationsleder, der samtidig er EU's særlige repræsentant; vurderer dette til at være skridt i den rigtige retning mod en bedre koordinering af EU’s og dets medlemsstaters indsats; |
| --- | --- |

28.

noterer sig Rådets konklusioner om styrkelse af EU’s handlingsplan i Afghanistan og Pakistan, den dertil hørende halvårlige beretning, Europa-Kommissionens blå bog 2009, der omfatter al bistand fra EU’s almindelige budget og medlemsstaternes nationale budgetter, samt den seneste udnævnelse af EU’s delegationsleder, der samtidig er EU's særlige repræsentant; vurderer dette til at være skridt i den rigtige retning mod en bedre koordinering af EU’s og dets medlemsstaters indsats;

| 29. | forventer, at oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten (Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil) vil føre til bedre koordination og interaktion og større gennemsigtighed i gennemførelsen af EU-projekter samt til en mere bæredygtig og effektiv anvendelse af EU-midler i Afghanistan; forventer endvidere, at ansvarsfordelingen i EU-delegationen fastlægges klart og tydeligt; |
| --- | --- |

29.

forventer, at oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten (Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil) vil føre til bedre koordination og interaktion og større gennemsigtighed i gennemførelsen af EU-projekter samt til en mere bæredygtig og effektiv anvendelse af EU-midler i Afghanistan; forventer endvidere, at ansvarsfordelingen i EU-delegationen fastlægges klart og tydeligt;

| 30. | opfordrer Kommissionen til ikke kun at øge bestræbelserne på at koordinere bistanden med medlemsstaterne, men også med andre internationale donorer ved for eksempel at benytte fælles, sektorbaserede tilgange som supplement til den geografiske tilgang; betoner i denne sammenhæng vigtigheden af den rolle, som FN's bistandsmission i Afghanistan (UNAMA) og det afghanske finansministerium indtager; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til ikke kun at øge bestræbelserne på at koordinere bistanden med medlemsstaterne, men også med andre internationale donorer ved for eksempel at benytte fælles, sektorbaserede tilgange som supplement til den geografiske tilgang; betoner i denne sammenhæng vigtigheden af den rolle, som FN's bistandsmission i Afghanistan (UNAMA) og det afghanske finansministerium indtager;

| 31. | understreger, at det internationale samfunds investeringer i Afghanistan skal tilpasses den afghanske regerings og befolknings behov; |
| --- | --- |

31.

understreger, at det internationale samfunds investeringer i Afghanistan skal tilpasses den afghanske regerings og befolknings behov;

Forbedring af rapporteringen

| 32. | minder Kommissionen om, at Parlamentet har anmodet Kommissionen (9) om årligt at forelægge en rapport om Afghanistan indeholdende en detaljeret evaluering af effektiviteten og virkningen af bistanden samt en revisionserklæring, der klart viser, hvor stor en andel af bistanden der er blevet kontrolleret, de konstaterede uregelmæssigheder og de gennemførte foranstaltninger; gentager sin anmodning og opfordrer indtrængende Kommissionen til fuldt ud at gennemføre Parlamentets henstilling om at forelægge en årlig rapport om gennemførelse og kontrol af bistand i Afghanistan; |
| --- | --- |

32.

minder Kommissionen om, at Parlamentet har anmodet Kommissionen (9) om årligt at forelægge en rapport om Afghanistan indeholdende en detaljeret evaluering af effektiviteten og virkningen af bistanden samt en revisionserklæring, der klart viser, hvor stor en andel af bistanden der er blevet kontrolleret, de konstaterede uregelmæssigheder og de gennemførte foranstaltninger; gentager sin anmodning og opfordrer indtrængende Kommissionen til fuldt ud at gennemføre Parlamentets henstilling om at forelægge en årlig rapport om gennemførelse og kontrol af bistand i Afghanistan;

| 33. | anser det for nødvendigt at øge gennemsigtigheden og kontrollen i forbindelse med anvendelsen af EU-midler og hjælpe EU’s medlemsstater og andre donorer til at undgå almindelige faldgruber; anmoder derfor Kommissionen om at give offentligheden adgang til rapporterne om dens resultatorienterede overvågningsmissioner og inspektionsbesøg med henblik på kontrol af EU-midler, som er kanaliseret gennem FN-organisationer, og andre revisions- og evalueringsrapporter; |
| --- | --- |

33.

anser det for nødvendigt at øge gennemsigtigheden og kontrollen i forbindelse med anvendelsen af EU-midler og hjælpe EU’s medlemsstater og andre donorer til at undgå almindelige faldgruber; anmoder derfor Kommissionen om at give offentligheden adgang til rapporterne om dens resultatorienterede overvågningsmissioner og inspektionsbesøg med henblik på kontrol af EU-midler, som er kanaliseret gennem FN-organisationer, og andre revisions- og evalueringsrapporter;

Udfordringer fremover

| 34. | noterer sig den amerikanske præsidents nylige meddelelse om at trække omkring en tredjedel af de amerikanske tropper tilbage senest i sommeren 2012 og overdrage ansvaret til de afghanske sikkerhedsstyrker senest i 2014; minder om vigtigheden af at opretholde en stabil sikkerhedssituation for at kunne føre ordentligt tilsyn med EU-midler og bemærker i den forbindelse, at den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan allerede har gjort det endnu sværere for Kommissionen og andre organisationer at foretage kontrolbesøg på stedet i Afghanistan; |
| --- | --- |

34.

noterer sig den amerikanske præsidents nylige meddelelse om at trække omkring en tredjedel af de amerikanske tropper tilbage senest i sommeren 2012 og overdrage ansvaret til de afghanske sikkerhedsstyrker senest i 2014; minder om vigtigheden af at opretholde en stabil sikkerhedssituation for at kunne føre ordentligt tilsyn med EU-midler og bemærker i den forbindelse, at den forværrede sikkerhedssituation i Afghanistan allerede har gjort det endnu sværere for Kommissionen og andre organisationer at foretage kontrolbesøg på stedet i Afghanistan;

| 35. | understreger, at en tilbagetrækning af tropperne kan få en negativ indvirkning på den afghanske økonomi; minder om, at langt størstedelen af det afghanske budget og bruttonationalprodukt stammer fra udenlandsk bistand; bemærker, at økonomisk genopretning er af afgørende betydning for den generelle udvikling i Afghanistan; vurderer, at bistand til Afghanistan til civile formål vil få større betydning som følge af den reducerede militærhjælp; |
| --- | --- |

35.

understreger, at en tilbagetrækning af tropperne kan få en negativ indvirkning på den afghanske økonomi; minder om, at langt størstedelen af det afghanske budget og bruttonationalprodukt stammer fra udenlandsk bistand; bemærker, at økonomisk genopretning er af afgørende betydning for den generelle udvikling i Afghanistan; vurderer, at bistand til Afghanistan til civile formål vil få større betydning som følge af den reducerede militærhjælp;

| 36. | er af den opfattelse, at dette ligeledes kunne give mulighed for at fordele de knappe ressourcer til de projekter, hvor der er størst sandsynlighed for at opnå langsigtede resultater; gentager behovet for større økonomisk bæredygtighed for projekterne og mener, at dette ville hindre det pres, der i øjeblikket er på donorerne for at udbetale de midler, der aktuelt er til rådighed, og på modtagerne for at gennemføre projekter uden langsigtede perspektiver; |
| --- | --- |

36.

er af den opfattelse, at dette ligeledes kunne give mulighed for at fordele de knappe ressourcer til de projekter, hvor der er størst sandsynlighed for at opnå langsigtede resultater; gentager behovet for større økonomisk bæredygtighed for projekterne og mener, at dette ville hindre det pres, der i øjeblikket er på donorerne for at udbetale de midler, der aktuelt er til rådighed, og på modtagerne for at gennemføre projekter uden langsigtede perspektiver;

| 37. | mener, at civilsamfundet og parlamentarikerne skal inddrages på alle stadier af gennemførelse, overvågning og evaluering af resultaterne, og at dette krav skal være et afgørende kriterium for berettigelse til budgetstøtte; |
| --- | --- |

37.

mener, at civilsamfundet og parlamentarikerne skal inddrages på alle stadier af gennemførelse, overvågning og evaluering af resultaterne, og at dette krav skal være et afgørende kriterium for berettigelse til budgetstøtte;

| 38. | mener, at en vedvarende og forøget indsats fra det internationale samfunds side for at forbedre den dømmende magts kapacitet og uafhængighed er af afgørende betydning for Afghanistans fremtid; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at øge deres indsats i denne henseende og deltage i en konstruktiv og intensiv dialog med Afghanistans regering for at sikre, at en effektiv og uafhængig dømmende myndighed forbliver et fælles mål for alle parter, der er involveret i udviklingen af Afghanistan; |
| --- | --- |

38.

mener, at en vedvarende og forøget indsats fra det internationale samfunds side for at forbedre den dømmende magts kapacitet og uafhængighed er af afgørende betydning for Afghanistans fremtid; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at øge deres indsats i denne henseende og deltage i en konstruktiv og intensiv dialog med Afghanistans regering for at sikre, at en effektiv og uafhængig dømmende myndighed forbliver et fælles mål for alle parter, der er involveret i udviklingen af Afghanistan;

| 39. | understreger, at korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger udgør en meget vigtig del af fredsprocessen i Afghanistan, da korruption er skyld, at midlerne forsvinder de forkerte steder hen, begrænser adgangen til basale offentlige ydelser såsom sundhed og uddannelse og er en alvorlig hindring for landets socioøkonomiske udvikling; understreger ligeledes, at korruption underminerer tilliden til den offentlige sektor og regeringen, og at den dermed udgør en stor trussel mod den nationale stabilitet; opfordrer derfor indtrængende EU til at være særligt opmærksom på at bekæmpe korruption, når der kanaliseres bistand til landet; |
| --- | --- |

39.

understreger, at korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger udgør en meget vigtig del af fredsprocessen i Afghanistan, da korruption er skyld, at midlerne forsvinder de forkerte steder hen, begrænser adgangen til basale offentlige ydelser såsom sundhed og uddannelse og er en alvorlig hindring for landets socioøkonomiske udvikling; understreger ligeledes, at korruption underminerer tilliden til den offentlige sektor og regeringen, og at den dermed udgør en stor trussel mod den nationale stabilitet; opfordrer derfor indtrængende EU til at være særligt opmærksom på at bekæmpe korruption, når der kanaliseres bistand til landet;

| 40. | er dybt bekymret over den store andel af internationale bistandsmidler, der forsvinder i distributionsprocessen, og konstaterer, at dette skyldes fire faktorer: spild, for store formidlings- og sikkerhedsudgifter, overfakturering og korruption; opfordrer derfor indtrængende EU til at føre tilsyn med udgifterne ved og effektiviteten af al EU's bistand til Afghanistan med henblik på at sikre, at den anvendes mere effektivt; |
| --- | --- |

40.

er dybt bekymret over den store andel af internationale bistandsmidler, der forsvinder i distributionsprocessen, og konstaterer, at dette skyldes fire faktorer: spild, for store formidlings- og sikkerhedsudgifter, overfakturering og korruption; opfordrer derfor indtrængende EU til at føre tilsyn med udgifterne ved og effektiviteten af al EU's bistand til Afghanistan med henblik på at sikre, at den anvendes mere effektivt;

| 41. | betragter udviklingen af sikkerhedssituationen i Afghanistan som værende en betydelig fremtidig udfordring for genopbygningen af landet og opfordrer Kommissionen til sammen med det internationale samfund at udvikle en strategi for, hvordan man garanterer sikkerhed i Afghanistan og stimulerer en økonomi, der er bæredygtig i sig selv, blandt andet med henblik på at kunne føre ordentligt tilsyn med bistanden; |
| --- | --- |

41.

betragter udviklingen af sikkerhedssituationen i Afghanistan som værende en betydelig fremtidig udfordring for genopbygningen af landet og opfordrer Kommissionen til sammen med det internationale samfund at udvikle en strategi for, hvordan man garanterer sikkerhed i Afghanistan og stimulerer en økonomi, der er bæredygtig i sig selv, blandt andet med henblik på at kunne føre ordentligt tilsyn med bistanden;

| 42. | fremhæver, at ligestilling og kvinders rettigheder betragtes som centrale spørgsmål både i den afghanske regerings nationale strategi for udvikling og det nationale landestrategidokument for 2007-2013, der henviser til fremtidig integration af kønsaspektet; |
| --- | --- |

42.

fremhæver, at ligestilling og kvinders rettigheder betragtes som centrale spørgsmål både i den afghanske regerings nationale strategi for udvikling og det nationale landestrategidokument for 2007-2013, der henviser til fremtidig integration af kønsaspektet;

Set fra et udenrigspolitisk synspunkt

| 43. | gentager EU’s løfte om fortsat at støtte Afghanistan; understreger, at det overordnede mål for EU's udviklingsbistand til Afghanistan bør være at bidrage til en langsigtet bæredygtig udvikling i landet, herunder forbedring af de socioøkonomiske standarder, fremme af jobskabelse og udbredelse af SMV'er, styrkelse af uddannelsessektoren og sikring af ligestilling mellem kønnene; understreger, at støtten også bør fremme kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning, styrke retsstaten og mindske korruptionen, hvilket vil lette overdragelsen af ansvaret for landets sikkerhed til Den Islamistiske Republik Afghanistans regering (GIRoA); anbefaler, at en del af den finansielle bistand til Afghanistan afsættes til femårsplanen for udfasning af opiumsdyrkningen og erstatning af den med alternative afgrøder; understreger nødvendigheden af at fremme det subregionale samarbejde ved hjælp af bistand til problemer af grænseoverskridende art; |
| --- | --- |

43.

gentager EU’s løfte om fortsat at støtte Afghanistan; understreger, at det overordnede mål for EU's udviklingsbistand til Afghanistan bør være at bidrage til en langsigtet bæredygtig udvikling i landet, herunder forbedring af de socioøkonomiske standarder, fremme af jobskabelse og udbredelse af SMV'er, styrkelse af uddannelsessektoren og sikring af ligestilling mellem kønnene; understreger, at støtten også bør fremme kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning, styrke retsstaten og mindske korruptionen, hvilket vil lette overdragelsen af ansvaret for landets sikkerhed til Den Islamistiske Republik Afghanistans regering (GIRoA); anbefaler, at en del af den finansielle bistand til Afghanistan afsættes til femårsplanen for udfasning af opiumsdyrkningen og erstatning af den med alternative afgrøder; understreger nødvendigheden af at fremme det subregionale samarbejde ved hjælp af bistand til problemer af grænseoverskridende art;

| 44. | gentager, at der er et presserende behov for at øge bistandseffektiviteten, da mange udviklingsindikatorer stadig ikke viser nogen væsentlig forbedring, og korruption og den lange fordelingskæde for international bistand fortsat udgør væsentlige hindringer for leveringen af grundlæggende ydelser til befolkningen; opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at bruge alle forhåndenværende finansielle instrumenter, herunder de kommende EU-trustfonde, når de er blevet oprettet, på en effektiv måde, som garanterer levering af grundlæggende ydelser til befolkningen; |
| --- | --- |

44.

gentager, at der er et presserende behov for at øge bistandseffektiviteten, da mange udviklingsindikatorer stadig ikke viser nogen væsentlig forbedring, og korruption og den lange fordelingskæde for international bistand fortsat udgør væsentlige hindringer for leveringen af grundlæggende ydelser til befolkningen; opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at bruge alle forhåndenværende finansielle instrumenter, herunder de kommende EU-trustfonde, når de er blevet oprettet, på en effektiv måde, som garanterer levering af grundlæggende ydelser til befolkningen;

| 45. | bemærker, at størsteparten af midlerne til socioøkonomisk udvikling i Afghanistan kanaliseres gennem internationale mekanismer, men at en betydelig andel af denne bistand ikke når de tilsigtede modtagere, nemlig det afghanske folk; påpeger, at EU og især Kommissionen/EU-Udenrigstjenesten bør spille en ledende rolle i forbedringen af donorkoordinationen i tæt samarbejde med andre nøgledonorer såsom USA og Japan, og efterlyser grundige evalueringer af bistandseffektiviteten for at forbedre gennemsigtigheden og donoransvarligheden i forbindelse med bistanden; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at størsteparten af midlerne til socioøkonomisk udvikling i Afghanistan kanaliseres gennem internationale mekanismer, men at en betydelig andel af denne bistand ikke når de tilsigtede modtagere, nemlig det afghanske folk; påpeger, at EU og især Kommissionen/EU-Udenrigstjenesten bør spille en ledende rolle i forbedringen af donorkoordinationen i tæt samarbejde med andre nøgledonorer såsom USA og Japan, og efterlyser grundige evalueringer af bistandseffektiviteten for at forbedre gennemsigtigheden og donoransvarligheden i forbindelse med bistanden;

| 46. | mener, at Den Europæiske Union som en af de største donorer af officiel udviklingsbistand og humanitær bistand til Afghanistan (over 2 milliarder EUR mellem 2002 og slutningen af 2010) har et særligt ansvar for at evaluere, hvorvidt disse midler når frem til de tilsigtede modtagere og forbedrer deres levevilkår; |
| --- | --- |

46.

mener, at Den Europæiske Union som en af de største donorer af officiel udviklingsbistand og humanitær bistand til Afghanistan (over 2 milliarder EUR mellem 2002 og slutningen af 2010) har et særligt ansvar for at evaluere, hvorvidt disse midler når frem til de tilsigtede modtagere og forbedrer deres levevilkår;

| 47. | fastholder, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen, når de benytter internationale organisationer som bistandsformidlere, bør lægge vægt på at eliminere spild, for store formidlingsudgifter, ineffektivitet, overfakturering og korruption, og insistere på rettidig og hensigtsmæssig information om resultaterne og midlernes anvendelse; |
| --- | --- |

47.

fastholder, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen, når de benytter internationale organisationer som bistandsformidlere, bør lægge vægt på at eliminere spild, for store formidlingsudgifter, ineffektivitet, overfakturering og korruption, og insistere på rettidig og hensigtsmæssig information om resultaterne og midlernes anvendelse;

| 48. | gentager sin henstilling om, at EU skal oprette en central database, der gør det muligt at analysere udgifterne til og virkningerne af al EU's bistand til Afghanistan, idet manglen på ajourførte og pålidelige data undergraver bistandens effektivitet og gennemskuelighed; |
| --- | --- |

48.

gentager sin henstilling om, at EU skal oprette en central database, der gør det muligt at analysere udgifterne til og virkningerne af al EU's bistand til Afghanistan, idet manglen på ajourførte og pålidelige data undergraver bistandens effektivitet og gennemskuelighed;

| 49. | mener, at Kommissionen bør overveje at indføre sektorspecifik budgetstøtte; understreger dog, at denne støtte bør underlægges strenge betingelser, herunder målbare resultatindikatorer, og udelukkende bør anvendes i tilknytning til kapacitetsopbygningsforanstaltninger og inden for forvaltninger, hvis organisatoriske strukturer og finansielle kompetencer er blevet grundigt vurderet og anses for at være tilstrækkelige og gennemsigtige; |
| --- | --- |

49.

mener, at Kommissionen bør overveje at indføre sektorspecifik budgetstøtte; understreger dog, at denne støtte bør underlægges strenge betingelser, herunder målbare resultatindikatorer, og udelukkende bør anvendes i tilknytning til kapacitetsopbygningsforanstaltninger og inden for forvaltninger, hvis organisatoriske strukturer og finansielle kompetencer er blevet grundigt vurderet og anses for at være tilstrækkelige og gennemsigtige;

Set fra et udviklingspolitisk synspunkt

| 50. | understreger, at levering af bistand til konfliktramte lande indebærer, at der accepteres en væsentlig grad af indbygget risiko, hvad angår resultaterne heraf; understreger, at samarbejde med FN har muliggjort, at der kan opnås udviklingsresultater i et ekstremt vanskeligt operationsmiljø; betoner dog, at der er behov for yderligere fremskridt i form af øget kontrol og gennemsigtighed over for Den Europæiske Union som er en stor bidragsyder til FN-systemet; |
| --- | --- |

50.

understreger, at levering af bistand til konfliktramte lande indebærer, at der accepteres en væsentlig grad af indbygget risiko, hvad angår resultaterne heraf; understreger, at samarbejde med FN har muliggjort, at der kan opnås udviklingsresultater i et ekstremt vanskeligt operationsmiljø; betoner dog, at der er behov for yderligere fremskridt i form af øget kontrol og gennemsigtighed over for Den Europæiske Union som er en stor bidragsyder til FN-systemet;

| 51. | understreger, at bistandseffektiviteten i Afghanistan kun kan blive bedre, hvis der sker en radikal ændring i tilgangen til problemet med korruption, som siden 2001 har plaget landet fra det øverste til det nederste forvaltningsniveau; understreger, at korruptionen i toppen af samfundet, som stiltiende blev accepteret i årene umiddelbart efter 2001, nu i den afghanske befolknings øjne næsten uigenkaldeligt har undermineret autoriteten hos de institutioner, der blev etableret ved Afghanistans forfatning; fremhæver derfor det yderst presserende behov for at gøre op med denne stiltiende accept af korruption og sikre, at det afghanske retssystem og den afghanske revisionsret kan tackle dette omfattende problem og finde støtte hos EU som en stærk, troværdig og stabil partner i bekæmpelsen af denne udfordring, der har afgørende betydning for landets fremtid; |
| --- | --- |

51.

understreger, at bistandseffektiviteten i Afghanistan kun kan blive bedre, hvis der sker en radikal ændring i tilgangen til problemet med korruption, som siden 2001 har plaget landet fra det øverste til det nederste forvaltningsniveau; understreger, at korruptionen i toppen af samfundet, som stiltiende blev accepteret i årene umiddelbart efter 2001, nu i den afghanske befolknings øjne næsten uigenkaldeligt har undermineret autoriteten hos de institutioner, der blev etableret ved Afghanistans forfatning; fremhæver derfor det yderst presserende behov for at gøre op med denne stiltiende accept af korruption og sikre, at det afghanske retssystem og den afghanske revisionsret kan tackle dette omfattende problem og finde støtte hos EU som en stærk, troværdig og stabil partner i bekæmpelsen af denne udfordring, der har afgørende betydning for landets fremtid;

| 52. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fastlægge en klar strategi for levering af bistand i et så skrøbeligt højrisikomiljø; påpeger, at det ledende princip for EU's udviklingspolitik er, at bistanden skal være effektiv; understreger, at passende risikostyring er af afgørende betydning, og at det er ensbetydende med at sikre, at der er tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed til at garantere en omhyggelig overvågning af bistandsstrømmene samt evaluering af resultaterne; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fastlægge en klar strategi for levering af bistand i et så skrøbeligt højrisikomiljø; påpeger, at det ledende princip for EU's udviklingspolitik er, at bistanden skal være effektiv; understreger, at passende risikostyring er af afgørende betydning, og at det er ensbetydende med at sikre, at der er tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed til at garantere en omhyggelig overvågning af bistandsstrømmene samt evaluering af resultaterne;

| 53. | bemærker, at donorerne er forpligtede til at kanalisere mindst 50 % af udviklingsbistanden via den afghanske regerings statsbudget inden for to år; understreger dog, at budgetstøtte skal hænge nøje sammen med konkrete forbedringer af regeringsførelsen i landet samt forøget tillid fra donorernes side til den afghanske forvaltning af de offentlige finanser, og at dette kræver øjeblikkelige reformer og kapacitetsopbygning for at styrke de offentlige finansforvaltningssystemer, reducere korruptionen og forbedre gennemførelsen af budgetterne; opfordrer Kommissionen til - under hensyntagen til de afghanske institutioners økonomiske kapacitet, og hvor hurtigt de vigtigste reformer af forvaltningssystemerne skrider frem - at foretage en vurdering af, hvorvidt konkrete afghanske ministerier eller andre institutioner, herunder på decentralt niveau, kan blive berettigede til sektorspecifik budgetstøtte i fremtiden, og i givet fald på hvilke betingelser; |
| --- | --- |

53.

bemærker, at donorerne er forpligtede til at kanalisere mindst 50 % af udviklingsbistanden via den afghanske regerings statsbudget inden for to år; understreger dog, at budgetstøtte skal hænge nøje sammen med konkrete forbedringer af regeringsførelsen i landet samt forøget tillid fra donorernes side til den afghanske forvaltning af de offentlige finanser, og at dette kræver øjeblikkelige reformer og kapacitetsopbygning for at styrke de offentlige finansforvaltningssystemer, reducere korruptionen og forbedre gennemførelsen af budgetterne; opfordrer Kommissionen til - under hensyntagen til de afghanske institutioners økonomiske kapacitet, og hvor hurtigt de vigtigste reformer af forvaltningssystemerne skrider frem - at foretage en vurdering af, hvorvidt konkrete afghanske ministerier eller andre institutioner, herunder på decentralt niveau, kan blive berettigede til sektorspecifik budgetstøtte i fremtiden, og i givet fald på hvilke betingelser;

| 54. | fremhæver de afghanske myndigheders ansvar med hensyn til strukturel, langsigtet udvikling; opfordrer indtrængende regeringen til at engagere sig yderligere i indsatsen for genopbygning, demokratisering samt fattigdoms- og korruptionsbekæmpelse; opfordrer EU’s donorer til at være særligt opmærksomme på deres indsatsers langsigtede bæredygtighed ved at fremme afghansk ejerskab, investere systematisk i kapacitetsopbygning samt undgå enkeltstående projekter, der udelukkende sigter mod kortsigtede resultater; understreger i denne sammenhæng den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationerne spiller i forbindelse med at sikre ejerskab af genopbygningsprocessen og være på vagt over for korruption; |
| --- | --- |

54.

fremhæver de afghanske myndigheders ansvar med hensyn til strukturel, langsigtet udvikling; opfordrer indtrængende regeringen til at engagere sig yderligere i indsatsen for genopbygning, demokratisering samt fattigdoms- og korruptionsbekæmpelse; opfordrer EU’s donorer til at være særligt opmærksomme på deres indsatsers langsigtede bæredygtighed ved at fremme afghansk ejerskab, investere systematisk i kapacitetsopbygning samt undgå enkeltstående projekter, der udelukkende sigter mod kortsigtede resultater; understreger i denne sammenhæng den afgørende rolle, som civilsamfundsorganisationerne spiller i forbindelse med at sikre ejerskab af genopbygningsprocessen og være på vagt over for korruption;

| 55. | opfordrer i særdeleshed den afghanske regering til at fokusere på udviklingen af institutionel kapacitet i den offentlige sektor og til at udvikle et enkelt nationalt program med henblik på reform af den offentlige forvaltning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til kollektivt at bakke op om en reform af den offentlige forvaltning i deres politiske dialog med regeringen og til på koordineret vis at støtte regeringens mål i forbindelse med denne reform; |
| --- | --- |

55.

opfordrer i særdeleshed den afghanske regering til at fokusere på udviklingen af institutionel kapacitet i den offentlige sektor og til at udvikle et enkelt nationalt program med henblik på reform af den offentlige forvaltning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til kollektivt at bakke op om en reform af den offentlige forvaltning i deres politiske dialog med regeringen og til på koordineret vis at støtte regeringens mål i forbindelse med denne reform;

| 56. | opfordrer indtrængende EU til fortsat at engagere sig i en bæredygtig, langsigtet udvikling af Afghanistan og fortsætte med at stille hensigtsmæssige ressourcer til rådighed efter 2014, hvor sikkerhedsansvaret overdrages helt og holdent til de afghanske myndigheder, og andre donorer eventuelt vil begynde at reducere midlerne; plæderer i denne sammenhæng for, at EU viser sit engagement i udviklingen af et langsigtet partnerskab med Afghanistan ved at yde et stærkt bidrag til den internationale konference om Afghanistan den 5. december 2011 i Bonn; opfordrer EU til at finde nye udenlandske civilsamfundspartnere og -donorer; |
| --- | --- |

56.

opfordrer indtrængende EU til fortsat at engagere sig i en bæredygtig, langsigtet udvikling af Afghanistan og fortsætte med at stille hensigtsmæssige ressourcer til rådighed efter 2014, hvor sikkerhedsansvaret overdrages helt og holdent til de afghanske myndigheder, og andre donorer eventuelt vil begynde at reducere midlerne; plæderer i denne sammenhæng for, at EU viser sit engagement i udviklingen af et langsigtet partnerskab med Afghanistan ved at yde et stærkt bidrag til den internationale konference om Afghanistan den 5. december 2011 i Bonn; opfordrer EU til at finde nye udenlandske civilsamfundspartnere og -donorer;

| 57. | henviser til det beskedne fald i antallet af civile dødsfald siden 2010; mener, at det fortsat vil virke stærkt hæmmende på udviklingen, og at der stadig vil være mange dødsfald, hvis ikke den civile sikkerhed i landet og regionen forbedres; opfordrer medlemsstaterne til at anerkende bedre sikkerhed som en forudsætning for udvikling og udforme deres bistandspolitikker med dette mål for øje; |
| --- | --- |

57.

henviser til det beskedne fald i antallet af civile dødsfald siden 2010; mener, at det fortsat vil virke stærkt hæmmende på udviklingen, og at der stadig vil være mange dødsfald, hvis ikke den civile sikkerhed i landet og regionen forbedres; opfordrer medlemsstaterne til at anerkende bedre sikkerhed som en forudsætning for udvikling og udforme deres bistandspolitikker med dette mål for øje;

| 58. | henviser til, at EU's udviklingsbistand har bidraget til styrkelse af kvinders indflydelse og stilling i Afghanistan; påpeger, at en øget politisk og økonomisk deltagelse af kvinder vil forbedre deres livskvalitet og bidrage til at reducere risikoen for, at Afghanistan vil blive hængende i en vedvarende tilstand af konflikt; |
| --- | --- |

58.

henviser til, at EU's udviklingsbistand har bidraget til styrkelse af kvinders indflydelse og stilling i Afghanistan; påpeger, at en øget politisk og økonomisk deltagelse af kvinder vil forbedre deres livskvalitet og bidrage til at reducere risikoen for, at Afghanistan vil blive hængende i en vedvarende tilstand af konflikt;

| 59. | mener, at den aktuelle opsplitning af donorbistanden har en negativ virkning på bistandseffektiviteten og medfører dobbeltarbejde; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og det internationale samfund til i højere grad at samordne deres bistandsindsatser; |
| --- | --- |

59.

mener, at den aktuelle opsplitning af donorbistanden har en negativ virkning på bistandseffektiviteten og medfører dobbeltarbejde; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og det internationale samfund til i højere grad at samordne deres bistandsindsatser;

| 60. | mener, at en reform af den afghanske hær og den afghanske politistyrke er en af de største udfordringer; påpeger, at hæren og politistyrken i præstationsbedømmelserne ikke lever op til de aftalte mål; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bistand på dette område ved at sende uddannelsesofficerer og udveksle bedste praksis; |
| --- | --- |

60.

mener, at en reform af den afghanske hær og den afghanske politistyrke er en af de største udfordringer; påpeger, at hæren og politistyrken i præstationsbedømmelserne ikke lever op til de aftalte mål; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bistand på dette område ved at sende uddannelsesofficerer og udveksle bedste praksis;

*

* *

| 61. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret samt Den Islamistiske Republik Afghanistans regering og parlament. |
| --- | --- |

61.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret samt Den Islamistiske Republik Afghanistans regering og parlament.

---

(1)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 11

(2)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 87.

(3)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 57.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0490.

(5)  EUT L 255 af 26.9.2009.

(6)  EUT L 252 af 25.9.2010.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0317.

(8)  http://eca.europa.eu/portal/page/portal/intosai-aada/home.

(9)  Punkt 40 i sin ovennævnte beslutning af 15. januar 2009 (EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 93).

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/65

---

Torsdag den 15. december 2011Situationen i Syrien

P7_TA(2011)0582

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen i Syrien

2013/C 168 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig beslutningerne af 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især vedrørende de kristne trossamfund (1), af 15. september 2011 om situationen i Syrien (2), af 27. oktober 2011 om sagen om Rafah Nashed (3) og af 7. juli 2011 om situationen i Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, navnlig beslutningerne af 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især vedrørende de kristne trossamfund (1), af 15. september 2011 om situationen i Syrien (2), af 27. oktober 2011 om sagen om Rafah Nashed (3) og af 7. juli 2011 om situationen i Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika (4),

| — | der henviser til konklusionerne om Syrien fra Udenrigsrådets samlinger den 10. oktober 2011, den 14. november 2011 og den 1. december 2011 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011 og den 9. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne om Syrien fra Udenrigsrådets samlinger den 10. oktober 2011, den 14. november 2011 og den 1. december 2011 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011 og den 9. december 2011,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/782/FUSP af 1. december 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien og om ophævelse af afgørelse 2011/273/FUSP (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/782/FUSP af 1. december 2011 om restriktive foranstaltninger over for Syrien og om ophævelse af afgørelse 2011/273/FUSP (5),

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Syrien af 8. oktober 2011, 3. og 28. november 2011 og 2. december 2011 samt erklæringen fra hendes talsmand af 23. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Syrien af 8. oktober 2011, 3. og 28. november 2011 og 2. december 2011 samt erklæringen fra hendes talsmand af 23. november 2011,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution af 22. november 2011 om menneskerettighederne i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution af 22. november 2011 om menneskerettighederne i Syrien,

| — | der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråd af 2. december 2011 om menneskerettighedssituationen i Den Syriske Arabiske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråd af 2. december 2011 om menneskerettighedssituationen i Den Syriske Arabiske Republik,

| — | der henviser til erklæring fra FN's Højkommissær for Menneskerettigheder, Navi Pillay, på FN's Menneskerettighedsråds 18. ekstraordinære samling den 2. december 2011 om undersøgelse af menneskerettighederne i Den Syriske Arabiske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra FN's Højkommissær for Menneskerettigheder, Navi Pillay, på FN's Menneskerettighedsråds 18. ekstraordinære samling den 2. december 2011 om undersøgelse af menneskerettighederne i Den Syriske Arabiske Republik,

| — | der henviser til rapport fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission af 23. november 2011 om Den Syriske Arabiske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission af 23. november 2011 om Den Syriske Arabiske Republik,

| — | der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråds 3. Komité af 22. november 2011 om menneskerettighedssituationen i Den Syriske Arabiske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution fra FN's Menneskerettighedsråds 3. Komité af 22. november 2011 om menneskerettighedssituationen i Den Syriske Arabiske Republik,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og økonomiske rettigheder, konventionen om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om børns rettigheder og den valgfri protokol om inddragelse af børn i væbnede konflikter samt konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, som Syrien har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og økonomiske rettigheder, konventionen om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om børns rettigheder og den valgfri protokol om inddragelse af børn i væbnede konflikter samt konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, som Syrien har tiltrådt,

| — | der henviser til Den Arabiske Ligas erklæringer om situationen i Syrien af 27. august 2011, 16. oktober 2011 og 12., 16. og 24. november 2011, dens handlingsplan af 2. november 2011 og dens sanktioner over for Syrien, vedtaget den 27. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Arabiske Ligas erklæringer om situationen i Syrien af 27. august 2011, 16. oktober 2011 og 12., 16. og 24. november 2011, dens handlingsplan af 2. november 2011 og dens sanktioner over for Syrien, vedtaget den 27. november 2011,

| — | der henviser til den tyrkiske regerings beslutning af 30. november 2011 om indførelse af økonomiske sanktioner mod Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tyrkiske regerings beslutning af 30. november 2011 om indførelse af økonomiske sanktioner mod Syrien,

| — | der henviser til erklæring af 30. november 2011 fra Organisationen for den Islamiske Konference, hvori den syriske regering opfordres til øjeblikkeligt at stoppe den overdrevne magtanvendelse mod borgerne og respektere menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 30. november 2011 fra Organisationen for den Islamiske Konference, hvori den syriske regering opfordres til øjeblikkeligt at stoppe den overdrevne magtanvendelse mod borgerne og respektere menneskerettighederne,

| — | der henviser til den fælles meddelelse "En ny tilgang til nabolande i forandring" af 25. maj 2011 fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse "En ny tilgang til nabolande i forandring" af 25. maj 2011 fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget,

| — | der henviser til sluterklæring fra Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Barcelona den 27. og 28. november 1995 (Barcelonaerklæringen) og den fælles erklæring af 13. juli 2008 fra topmødet i Paris om Middelhavet, som Syrien har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæring fra Euro-Middelhavs-ministerkonferencen i Barcelona den 27. og 28. november 1995 (Barcelonaerklæringen) og den fælles erklæring af 13. juli 2008 fra topmødet i Paris om Middelhavet, som Syrien har undertegnet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at FN anslår, at mere end 5 000 mennesker siden marts 2011 er blevet slået ihjel, herunder 300 børn, og at endnu flere er blevet såret, mere end 14 000 er efter forlydender blevet tilbageholdt, og titusindvis har søgt tilflugt i nabolandene eller er blevet internt fordrevne som følge af regimets brutale undertrykkelse af befolkningen i Syrien; der henviser til, at de voldelige overgreb og alvorlige menneskerettighedskrænkelser på ikke-voldelige civile, som foretages af de syriske myndigheder, militær- og sikkerhedsstyrker trods omfattende international fordømmelse fortsætter og stadig intensiveres; der henviser til, at det forlyder, at regeringsstyrker holder større og mindre byer belejret over hele Syrien og formener dem adgang til fødevarer, medicinske forsyninger og kommunikation; der henviser til, at mange syrere lider under en stadig forværring af den humanitære situation som følge af vold og fordrivelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN anslår, at mere end 5 000 mennesker siden marts 2011 er blevet slået ihjel, herunder 300 børn, og at endnu flere er blevet såret, mere end 14 000 er efter forlydender blevet tilbageholdt, og titusindvis har søgt tilflugt i nabolandene eller er blevet internt fordrevne som følge af regimets brutale undertrykkelse af befolkningen i Syrien; der henviser til, at de voldelige overgreb og alvorlige menneskerettighedskrænkelser på ikke-voldelige civile, som foretages af de syriske myndigheder, militær- og sikkerhedsstyrker trods omfattende international fordømmelse fortsætter og stadig intensiveres; der henviser til, at det forlyder, at regeringsstyrker holder større og mindre byer belejret over hele Syrien og formener dem adgang til fødevarer, medicinske forsyninger og kommunikation; der henviser til, at mange syrere lider under en stadig forværring af den humanitære situation som følge af vold og fordrivelser;

| B. | der henviser til, at de af præsident Bashar al-Assad bekendtgjorte og lovede reformer aldrig er blevet gennemført i praksis, og til at regimet har mistet al troværdighed; der henviser til, at den syriske regering anvender den såkaldte Supreme State Security Court (SSSC), en særdomstol, der står uden for det almindelige strafferetlige system, til at retsforfølge aktivister og menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at volden ledsages af regimets og dets tilhængeres bestræbelser på at øge de sekteriske spændinger og opildne interetniske og interreligiøse konflikter i landet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de af præsident Bashar al-Assad bekendtgjorte og lovede reformer aldrig er blevet gennemført i praksis, og til at regimet har mistet al troværdighed; der henviser til, at den syriske regering anvender den såkaldte Supreme State Security Court (SSSC), en særdomstol, der står uden for det almindelige strafferetlige system, til at retsforfølge aktivister og menneskerettighedsforkæmpere; der henviser til, at volden ledsages af regimets og dets tilhængeres bestræbelser på at øge de sekteriske spændinger og opildne interetniske og interreligiøse konflikter i landet;

| C. | der henviser til, at præsident Bashar al-Assad, den 20. november 2011 i et interview offentliggjort af Sunday Times og den 7. december 2011 i et interview med den amerikanske tv-station ABC benægtede, at det var hans regerings politik at fare hårdt frem mod befolkningen, og sagde, at han ikke følte nogen skyld over sine hårde indgreb mod en 10 måneder lang opstand til trods for beretningerne om sikkerhedsstyrkernes brutalitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at præsident Bashar al-Assad, den 20. november 2011 i et interview offentliggjort af Sunday Times og den 7. december 2011 i et interview med den amerikanske tv-station ABC benægtede, at det var hans regerings politik at fare hårdt frem mod befolkningen, og sagde, at han ikke følte nogen skyld over sine hårde indgreb mod en 10 måneder lang opstand til trods for beretningerne om sikkerhedsstyrkernes brutalitet;

| D. | der henviser til, at resolutionen fra FN's Menneskerettighedsråd af 2. december 2011 på det kraftigste fordømmer de udbredte, systematiske og omfattende krænkelser af menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder - som f.eks. drab, vilkårlige henrettelser, forfølgelser, vilkårlige tilbageholdelser, tvungne forsvindinger samt tortur, mishandling, voldtægt og andre former for seksuelle overgreb mod civile, herunder børn, samt nægtelse og forhindring af lægehjælp til de sårede - som de syriske myndigheder, militær- og sikkerhedsstyrker foretager, og foreslår, at der udstedes et mandat til en særlig udsending vedrørende menneskerettighedssituationen i landet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at resolutionen fra FN's Menneskerettighedsråd af 2. december 2011 på det kraftigste fordømmer de udbredte, systematiske og omfattende krænkelser af menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder - som f.eks. drab, vilkårlige henrettelser, forfølgelser, vilkårlige tilbageholdelser, tvungne forsvindinger samt tortur, mishandling, voldtægt og andre former for seksuelle overgreb mod civile, herunder børn, samt nægtelse og forhindring af lægehjælp til de sårede - som de syriske myndigheder, militær- og sikkerhedsstyrker foretager, og foreslår, at der udstedes et mandat til en særlig udsending vedrørende menneskerettighedssituationen i landet;

| E. | der henviser til, at rapporten fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Den Syriske Arabiske Republik indeholder dokumentation for omfattende, systematiske og grove krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder begået af Syriens hær, sikkerhedsstyrker og regeringsvenlige militser, der henviser til, at undersøgelseskommissionen udtrykker frygt for, at der er begået forbrydelser mod menneskeheden forskellige steder i Syrien; der henviser til, at den syriske regering har nægtet at samarbejde med undersøgelseskommissionen; der henviser til, at der ifølge FN’s rapport fra undersøgelseskommissionen har været utallige tilfælde af desertion fra militæret og sikkerhedsstyrkerne, siden overgrebene begyndte, og at antallet er steget i de seneste måneder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at rapporten fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Den Syriske Arabiske Republik indeholder dokumentation for omfattende, systematiske og grove krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder begået af Syriens hær, sikkerhedsstyrker og regeringsvenlige militser, der henviser til, at undersøgelseskommissionen udtrykker frygt for, at der er begået forbrydelser mod menneskeheden forskellige steder i Syrien; der henviser til, at den syriske regering har nægtet at samarbejde med undersøgelseskommissionen; der henviser til, at der ifølge FN’s rapport fra undersøgelseskommissionen har været utallige tilfælde af desertion fra militæret og sikkerhedsstyrkerne, siden overgrebene begyndte, og at antallet er steget i de seneste måneder;

| F. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, i sin erklæring af 2. december 2011 advarede om, at det syriske regimes fortsatte hensynsløse undertrykkelse af befolkningen kunne føre landet ind i en borgerkrig, og opfordrede FN's Sikkerhedsråd til at overdrage situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Navi Pillay, i sin erklæring af 2. december 2011 advarede om, at det syriske regimes fortsatte hensynsløse undertrykkelse af befolkningen kunne føre landet ind i en borgerkrig, og opfordrede FN's Sikkerhedsråd til at overdrage situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol;

| G. | der henviser til, at de syriske myndigheder fortsat nægter at give adgang for udenlandske journalister og observatører; der henviser til, at rapporter fra syriske flygtninge og menneskerettighedsaktivister og billeder oploadet fra mobiltelefoner er den vigtigste kilde til information og dokumentation vedrørende de systematiske og udbredte menneskerettighedskrænkelser, som Syriens hær og sikkerhedsstyrker begår mod civile, og vedrørende situationen i Syrien i almindelighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de syriske myndigheder fortsat nægter at give adgang for udenlandske journalister og observatører; der henviser til, at rapporter fra syriske flygtninge og menneskerettighedsaktivister og billeder oploadet fra mobiltelefoner er den vigtigste kilde til information og dokumentation vedrørende de systematiske og udbredte menneskerettighedskrænkelser, som Syriens hær og sikkerhedsstyrker begår mod civile, og vedrørende situationen i Syrien i almindelighed;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Union den 1. december 2011 forstærkede sine restriktive foranstaltninger mod Syrien ved at indføre yderligere handelsforbud for EU-baserede virksomheder og finansielle institutioner for så vidt angik Syriens olie- og finanssektor, nye indefrysninger af aktiver og indrejseforbud for 11 personer og 12 enheder, en våbenembargo og navnlig et forbud mod eksport fra EU til Syrien af informations- og kommunikationsteknologi (ikt), som regeringen vil kunne bruge til at krænke borgernes menneskerettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Union den 1. december 2011 forstærkede sine restriktive foranstaltninger mod Syrien ved at indføre yderligere handelsforbud for EU-baserede virksomheder og finansielle institutioner for så vidt angik Syriens olie- og finanssektor, nye indefrysninger af aktiver og indrejseforbud for 11 personer og 12 enheder, en våbenembargo og navnlig et forbud mod eksport fra EU til Syrien af informations- og kommunikationsteknologi (ikt), som regeringen vil kunne bruge til at krænke borgernes menneskerettigheder;

| I. | der henviser til, at Rådet/EU-Udenrigstjenesten indtil nu ikke har formået at nå til enighed om og offentliggøre de nødvendige detaljer i det bebudede forbud mod ikt-eksport; der henviser til udbredte forlydender om, at EU- (baserede) virksomheder har udstyret den syriske regering med (skræddersyede) teknologier til at aflytte, overvåge og katalogisere al internettrafik og mobilkommunikation i Syrien, dvs. såvel indenlandsk som international trafik; der henviser til, at EU- (baserede) virksomheder har bygget og drevet overvågningscentre i Syrien og har givet faglig bistand til den syriske regering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet/EU-Udenrigstjenesten indtil nu ikke har formået at nå til enighed om og offentliggøre de nødvendige detaljer i det bebudede forbud mod ikt-eksport; der henviser til udbredte forlydender om, at EU- (baserede) virksomheder har udstyret den syriske regering med (skræddersyede) teknologier til at aflytte, overvåge og katalogisere al internettrafik og mobilkommunikation i Syrien, dvs. såvel indenlandsk som international trafik; der henviser til, at EU- (baserede) virksomheder har bygget og drevet overvågningscentre i Syrien og har givet faglig bistand til den syriske regering;

| J. | der henviser til, at både den franske ambassadør i Syrien, Eric Chevallier, og den amerikanske ambassadør, Robert Ford, er vendt tilbage til Damaskus som en gestus, der skal tilkendegive deres fulde støtte til den syriske befolknings kamp og krav; der henviser til, at begge ambassadører blev tilbagekaldt i oktober af sikkerhedsmæssige hensyn, efter at der havde været voldelige angreb på franske interesser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at både den franske ambassadør i Syrien, Eric Chevallier, og den amerikanske ambassadør, Robert Ford, er vendt tilbage til Damaskus som en gestus, der skal tilkendegive deres fulde støtte til den syriske befolknings kamp og krav; der henviser til, at begge ambassadører blev tilbagekaldt i oktober af sikkerhedsmæssige hensyn, efter at der havde været voldelige angreb på franske interesser;

| K. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 1. december 2011 igen opfordrede den syriske opposition til at etablere en fælles platform, bekræftede, at EU vil fastholde samarbejdet med repræsentative medlemmer af den syriske opposition, der tilslutter sig ikkevoldelige metoder, og hilste Det Syriske Nationalråds tilsagn i denne henseende velkommen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 1. december 2011 igen opfordrede den syriske opposition til at etablere en fælles platform, bekræftede, at EU vil fastholde samarbejdet med repræsentative medlemmer af den syriske opposition, der tilslutter sig ikkevoldelige metoder, og hilste Det Syriske Nationalråds tilsagn i denne henseende velkommen;

| L. | der henviser til, at næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, den 22. november 2011 mødtes med repræsentanter for Syriens Nationale Råd og fremhævede betydningen af en vidtfavnende politisk platform for oppositionen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, den 22. november 2011 mødtes med repræsentanter for Syriens Nationale Råd og fremhævede betydningen af en vidtfavnende politisk platform for oppositionen;

| M. | der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet i løbet af de seneste måneder har etableret en dialog og udvekslet synspunkter med forskellige repræsentanter for den syriske opposition, som lever i eksil eller i landet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at medlemmer af Europa-Parlamentet i løbet af de seneste måneder har etableret en dialog og udvekslet synspunkter med forskellige repræsentanter for den syriske opposition, som lever i eksil eller i landet;

| N. | der henviser til, at krisen i Syrien udgør en trussel mod stabiliteten og sikkerheden i hele Mellemøsten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at krisen i Syrien udgør en trussel mod stabiliteten og sikkerheden i hele Mellemøsten;

| O. | der henviser til, at Den Arabiske Liga den 16. november 2011 suspenderede Syriens medlemskab af den regionale organisation, efter at landet undlod at efterleve betingelserne i en arabisk fredsplan, som bl.a. indebar, at Syrien skulle fjerne sine tanks fra oprørske byer, standse angrebene mod demonstranter, indlede en dialog med oppositionen og give 500 observatører fra Den Arabiske Liga adgang til landet for at vurdere situationen på stedet; der henviser til, at Den Arabiske Liga efter adskillige ultimatummer den 27. november 2011 godkendte sanktioner over for Syrien, herunder en indefrysning af aktiver og en embargo på investeringer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Den Arabiske Liga den 16. november 2011 suspenderede Syriens medlemskab af den regionale organisation, efter at landet undlod at efterleve betingelserne i en arabisk fredsplan, som bl.a. indebar, at Syrien skulle fjerne sine tanks fra oprørske byer, standse angrebene mod demonstranter, indlede en dialog med oppositionen og give 500 observatører fra Den Arabiske Liga adgang til landet for at vurdere situationen på stedet; der henviser til, at Den Arabiske Liga efter adskillige ultimatummer den 27. november 2011 godkendte sanktioner over for Syrien, herunder en indefrysning af aktiver og en embargo på investeringer;

| P. | der henviser til, at den tyrkiske regering den 30. november 2011 indførte økonomiske sanktioner mod Syrien samt en våbenembargo, herunder et forbud mod levering af våben og militært udstyr, og suspendering af en samarbejdsaftale med Syrien, indtil der er tiltrådt en ny regering; der henviser til, at den tyrkiske premierminister den 22. november 2011 havde opfordret præsident al-Assad til "endeligt at træde tilbage"; der henviser til, at titusindvis af syriske flygtninge siden marts 2011 har søgt tilflugt i Tyrkiet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den tyrkiske regering den 30. november 2011 indførte økonomiske sanktioner mod Syrien samt en våbenembargo, herunder et forbud mod levering af våben og militært udstyr, og suspendering af en samarbejdsaftale med Syrien, indtil der er tiltrådt en ny regering; der henviser til, at den tyrkiske premierminister den 22. november 2011 havde opfordret præsident al-Assad til "endeligt at træde tilbage"; der henviser til, at titusindvis af syriske flygtninge siden marts 2011 har søgt tilflugt i Tyrkiet;

| Q. | der henviser til de bekymrende nyheder, som er rapporteret af flere kilder, om, at de syriske myndigheder har givet ordre om udvisning af fader Paolo dall'Oglio, abbed for Mar Musa-klostret i Syrien og modtager af den første Anna Lindh EuroMed-pris for interkulturel dialog i 2006, som er kendt i vide kredse for sit arbejde gennem de seneste tre årtier for harmoni mellem trosretningerne i landet og for sit engagement i bestræbelserne på at opnå intern forsoning gennem forhandlinger samt ytringsfrihed, og opfordrer de syriske myndigheder til at afstå fra denne handling, der kan svække den igangværende dialog mellem kristne og muslimer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til de bekymrende nyheder, som er rapporteret af flere kilder, om, at de syriske myndigheder har givet ordre om udvisning af fader Paolo dall'Oglio, abbed for Mar Musa-klostret i Syrien og modtager af den første Anna Lindh EuroMed-pris for interkulturel dialog i 2006, som er kendt i vide kredse for sit arbejde gennem de seneste tre årtier for harmoni mellem trosretningerne i landet og for sit engagement i bestræbelserne på at opnå intern forsoning gennem forhandlinger samt ytringsfrihed, og opfordrer de syriske myndigheder til at afstå fra denne handling, der kan svække den igangværende dialog mellem kristne og muslimer;

| R. | der henviser til, at de syriske myndigheder den 4. december 2011 anholdt bloggeren Razan Gazzawi ved den syrisk-jordanske grænse, da hun angiveligt var på vej mod den jordanske hovedstad Amman for at deltage i en workshop om pressefrihed organiseret af hendes arbejdsgiver, Det Syriske Center for Medie- og Ytringsfrihed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de syriske myndigheder den 4. december 2011 anholdt bloggeren Razan Gazzawi ved den syrisk-jordanske grænse, da hun angiveligt var på vej mod den jordanske hovedstad Amman for at deltage i en workshop om pressefrihed organiseret af hendes arbejdsgiver, Det Syriske Center for Medie- og Ytringsfrihed;

| 1. | fordømmer igen på det kraftigste det syriske regimes brutale undertrykkelse af befolkningen, herunder børn; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; gentager sin solidaritet med det syriske folks ikkevoldelige kamp for frihed, værdighed og demokrati og bifalder deres mod og beslutsomhed, især hvad angår kvinder, som spiller en afgørende rolle i denne kamp; |
| --- | --- |

1.

fordømmer igen på det kraftigste det syriske regimes brutale undertrykkelse af befolkningen, herunder børn; udtrykker sin medfølelse med ofrenes familier; gentager sin solidaritet med det syriske folks ikkevoldelige kamp for frihed, værdighed og demokrati og bifalder deres mod og beslutsomhed, især hvad angår kvinder, som spiller en afgørende rolle i denne kamp;

| 2. | bemærker, at det syriske regime - og navnlig præsident Bashar al-Assad, der i sidste ende som den forfatningsmæssige leder af den syriske stat bærer ansvaret - har undladt at overholde deres forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning og opfordrer dem på ny til øjeblikkeligt at sætte en stopper for de voldelige overgreb på fredelige demonstranter og chikanen af deres familier, løslade alle tilbageholdte demonstranter, politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og journalister og give fuld adgang til landet for internationale humanitære og menneskerettighedsorganisationer samt internationale medier; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at det syriske regime - og navnlig præsident Bashar al-Assad, der i sidste ende som den forfatningsmæssige leder af den syriske stat bærer ansvaret - har undladt at overholde deres forpligtelser i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning og opfordrer dem på ny til øjeblikkeligt at sætte en stopper for de voldelige overgreb på fredelige demonstranter og chikanen af deres familier, løslade alle tilbageholdte demonstranter, politiske fanger, menneskerettighedsforkæmpere og journalister og give fuld adgang til landet for internationale humanitære og menneskerettighedsorganisationer samt internationale medier;

| 3. | gentager sin opfordring til præsident Bashar al Assad og hans regime om at træde tilbage omgående for at give plads for en demokratisk overgang i landet; |
| --- | --- |

3.

gentager sin opfordring til præsident Bashar al Assad og hans regime om at træde tilbage omgående for at give plads for en demokratisk overgang i landet;

| 4. | opfordrer til, at der straks foretages uafhængige og gennemsigtige undersøgelser af de syriske myndigheders og militær- og sikkerhedsstyrkers udbredte, systematiske og omfattende krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for at sikre, at alle gerningsmændene bag disse handlinger, som muligvis udgør forbrydelser mod menneskeheden, drages til ansvar af det internationale samfund; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at der straks foretages uafhængige og gennemsigtige undersøgelser af de syriske myndigheders og militær- og sikkerhedsstyrkers udbredte, systematiske og omfattende krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for at sikre, at alle gerningsmændene bag disse handlinger, som muligvis udgør forbrydelser mod menneskeheden, drages til ansvar af det internationale samfund;

| 5. | fremhæver opfordringen fra den syriske opposition og demonstranterne til at sende internationale observatører for at hindre angreb på civile og til, at internationale humanitære organisationer og menneskerettighedsorganisationer samt internationale medier får uhindret adgang til landet; |
| --- | --- |

5.

fremhæver opfordringen fra den syriske opposition og demonstranterne til at sende internationale observatører for at hindre angreb på civile og til, at internationale humanitære organisationer og menneskerettighedsorganisationer samt internationale medier får uhindret adgang til landet;

| 6. | opfordrer til en fredelig og ægte overgang til demokrati, der opfylder det syriske folks legitime krav, og som er baseret på en inklusiv proces med national politisk dialog med deltagelse af alle demokratiske kræfter og civilsamfundet i landet; opfordrer indtrængende oppositionen til at undgå fælden med eskalerende vold og militarisering af situationen, når den forsvarer befolkningen; er alvorligt bekymret for, at de syriske myndigheders intimidering måske udvides til at omfatte oppositionsaktivister i eksil, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at overveje muligheden for at udvise eller træffe andre passende foranstaltninger mod syriske diplomater i EU, der er involveret i sådanne sager; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til en fredelig og ægte overgang til demokrati, der opfylder det syriske folks legitime krav, og som er baseret på en inklusiv proces med national politisk dialog med deltagelse af alle demokratiske kræfter og civilsamfundet i landet; opfordrer indtrængende oppositionen til at undgå fælden med eskalerende vold og militarisering af situationen, når den forsvarer befolkningen; er alvorligt bekymret for, at de syriske myndigheders intimidering måske udvides til at omfatte oppositionsaktivister i eksil, og opfordrer EU-medlemsstaterne til at overveje muligheden for at udvise eller træffe andre passende foranstaltninger mod syriske diplomater i EU, der er involveret i sådanne sager;

| 7. | bifalder og støtter den syriske oppositions vedvarende bestræbelser både i og uden for landet på at skabe en forenet platform, holde sig i løbende kontakt med det internationale samfund, herunder navnlig Den Arabiske Liga, og arbejde hen imod en fælles vision for Syriens fremtid og overgangen til et demokratisk system; støtter fortsat Det Syriske Nationale Råd og understreger vigtigheden af, at den syriske opposition og Den Frie Syriske Hær forpligter sig til at respektere menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincipperne og fastholder et klart engagement i en fredelig og inklusiv strategi; støtter Rådets konklusioner af 1. december 2011 og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til hurtigt at gennemføre dem samt at finde nye måder at styrke deres ikke-militære bistand til oppositionen på; |
| --- | --- |

7.

bifalder og støtter den syriske oppositions vedvarende bestræbelser både i og uden for landet på at skabe en forenet platform, holde sig i løbende kontakt med det internationale samfund, herunder navnlig Den Arabiske Liga, og arbejde hen imod en fælles vision for Syriens fremtid og overgangen til et demokratisk system; støtter fortsat Det Syriske Nationale Råd og understreger vigtigheden af, at den syriske opposition og Den Frie Syriske Hær forpligter sig til at respektere menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincipperne og fastholder et klart engagement i en fredelig og inklusiv strategi; støtter Rådets konklusioner af 1. december 2011 og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til hurtigt at gennemføre dem samt at finde nye måder at styrke deres ikke-militære bistand til oppositionen på;

| 8. | understreger endnu en gang, at den syriske regering ikke har levet op til sit ansvar for at beskytte sin befolkning, sætte en øjeblikkelig stopper for alle menneskerettighedskrænkelser og standse alle angreb på civile; mener, at det internationale samfund i lyset af denne undladelse er nødt til at træffe hastende og effektive foranstaltninger; |
| --- | --- |

8.

understreger endnu en gang, at den syriske regering ikke har levet op til sit ansvar for at beskytte sin befolkning, sætte en øjeblikkelig stopper for alle menneskerettighedskrænkelser og standse alle angreb på civile; mener, at det internationale samfund i lyset af denne undladelse er nødt til at træffe hastende og effektive foranstaltninger;

| 9. | hilser EU's tilsagn om fortsat at presse på for et øget internationalt pres på det syriske regime velkomment; støtter kraftigt Rådets beslutninger af 14. november og 1. december 2011 om at indføre nye restriktive foranstaltninger over for regimet og opfordrer til at udvide indefrysningen af aktiver og indrejseforbuddet til de familier og virksomheder, som er dets vigtigste finansieringskilder; understreger nødvendigheden af, at EU holder sig klar til at indføre yderligere foranstaltninger for at hjælpe det syriske folk, som kæmper for en demokratisk fremtid med fredelige midler; opfordrer i denne forbindelse til yderligere EU-sanktioner, som skal rettes mod det syriske regime, men minimere de negative konsekvenser for befolkningen, så længe undertrykkelsen fortsætter, samt til etablering af passende mekanismer til at tackle både den nuværende og fremtidige humanitære nødsituationer i landet; bifalder og støtter Rådets konklusioner om Syrien af 1. december 2011, der også erklærer, at EU er rede til at udvikle et nyt og ambitiøst partnerskab med Syrien på tværs af alle områder af fælles interesse, herunder ved at mobilisere støtte og styrke de økonomiske og handelsmæssige forbindelser, så snart præsident Bashar al-Assad træder tilbage, og en ægte demokratisk overgang indledes; |
| --- | --- |

9.

hilser EU's tilsagn om fortsat at presse på for et øget internationalt pres på det syriske regime velkomment; støtter kraftigt Rådets beslutninger af 14. november og 1. december 2011 om at indføre nye restriktive foranstaltninger over for regimet og opfordrer til at udvide indefrysningen af aktiver og indrejseforbuddet til de familier og virksomheder, som er dets vigtigste finansieringskilder; understreger nødvendigheden af, at EU holder sig klar til at indføre yderligere foranstaltninger for at hjælpe det syriske folk, som kæmper for en demokratisk fremtid med fredelige midler; opfordrer i denne forbindelse til yderligere EU-sanktioner, som skal rettes mod det syriske regime, men minimere de negative konsekvenser for befolkningen, så længe undertrykkelsen fortsætter, samt til etablering af passende mekanismer til at tackle både den nuværende og fremtidige humanitære nødsituationer i landet; bifalder og støtter Rådets konklusioner om Syrien af 1. december 2011, der også erklærer, at EU er rede til at udvikle et nyt og ambitiøst partnerskab med Syrien på tværs af alle områder af fælles interesse, herunder ved at mobilisere støtte og styrke de økonomiske og handelsmæssige forbindelser, så snart præsident Bashar al-Assad træder tilbage, og en ægte demokratisk overgang indledes;

| 10. | bifalder og støtter de resolutioner om menneskerettighedssituationen i Syrien, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 22. november 2011, FN's Menneskerettighedsråd den 2. december 2011 og af FN's Generalforsamlings 3. Komité om Menneskerettigheder den 22. november 2011, samt rapporten fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Syrien af 23. november 2011; opfordrer til øjeblikkelig suspension af Syriens medlemskab af UNESCO's Menneskerettighedsudvalg; |
| --- | --- |

10.

bifalder og støtter de resolutioner om menneskerettighedssituationen i Syrien, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 22. november 2011, FN's Menneskerettighedsråd den 2. december 2011 og af FN's Generalforsamlings 3. Komité om Menneskerettigheder den 22. november 2011, samt rapporten fra den uafhængige internationale undersøgelseskommission om Syrien af 23. november 2011; opfordrer til øjeblikkelig suspension af Syriens medlemskab af UNESCO's Menneskerettighedsudvalg;

| 11. | beklager dybt, at FN's Sikkerhedsråd indtil videre ikke har kunnet reagere fyldestgørende på de igangværende brutale begivenheder i Syrien; gentager sin opfordring til Sikkerhedsrådets medlemmer, og til Rusland og Kina i særdeleshed, om at opretholde deres ansvar for at sikre, at de internationale menneskerettighedsstandarder respekteres i Syrien; fortsætter med at støtte EU's og dets medlemsstaters indsats på dette område; opmuntrer samtidig FN's Sikkerhedsråd til at overdrage de forbrydelser, der er begået af det syriske regime imod dets befolkning, til Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

11.

beklager dybt, at FN's Sikkerhedsråd indtil videre ikke har kunnet reagere fyldestgørende på de igangværende brutale begivenheder i Syrien; gentager sin opfordring til Sikkerhedsrådets medlemmer, og til Rusland og Kina i særdeleshed, om at opretholde deres ansvar for at sikre, at de internationale menneskerettighedsstandarder respekteres i Syrien; fortsætter med at støtte EU's og dets medlemsstaters indsats på dette område; opmuntrer samtidig FN's Sikkerhedsråd til at overdrage de forbrydelser, der er begået af det syriske regime imod dets befolkning, til Den Internationale Straffedomstol;

| 12. | går stærkt ind for Den Arabiske Ligas bestræbelser for at bringe volden til ophør og fremme en politisk løsning i Syrien; hilser Ligaens forslag om udsendelse af en observatørmission for at yde beskyttelse til civile velkomment; er foruroliget over de syriske myndigheders manglende tilsagn om at efterkomme handlingsplanen; hilser Den Arabiske Ligas beslutning om at indføre sanktioner mod det syriske regime velkommen; opfordrer det syriske regime til at afstå fra ethvert direkte eller indirekte forsøg på at destabilisere nabolande; |
| --- | --- |

12.

går stærkt ind for Den Arabiske Ligas bestræbelser for at bringe volden til ophør og fremme en politisk løsning i Syrien; hilser Ligaens forslag om udsendelse af en observatørmission for at yde beskyttelse til civile velkomment; er foruroliget over de syriske myndigheders manglende tilsagn om at efterkomme handlingsplanen; hilser Den Arabiske Ligas beslutning om at indføre sanktioner mod det syriske regime velkommen; opfordrer det syriske regime til at afstå fra ethvert direkte eller indirekte forsøg på at destabilisere nabolande;

| 13. | opfordrer til øget samarbejde mellem EU og Tyrkiet med hensyn til situationen i Syrien; bifalder Tyrkiets fordømmelse af det syriske regime, dets økonomiske sanktioner mod dette regime og dets politik om at holde grænserne åbne for flygtninge; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til øget samarbejde mellem EU og Tyrkiet med hensyn til situationen i Syrien; bifalder Tyrkiets fordømmelse af det syriske regime, dets økonomiske sanktioner mod dette regime og dets politik om at holde grænserne åbne for flygtninge;

| 14. | opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gøre sig alle bestræbelser på at få indledt drøftelser med Tyrkiet, Den Arabiske Liga og den syriske opposition om etableringen af humanitære korridorer ved den syrisk-tyrkiske grænse med det formål at beskytte syriske flygtninge og alle civile, der forsøger at flygte ud af landet for at undslippe den igangværende militære undertrykkelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gøre sig alle bestræbelser på at få indledt drøftelser med Tyrkiet, Den Arabiske Liga og den syriske opposition om etableringen af humanitære korridorer ved den syrisk-tyrkiske grænse med det formål at beskytte syriske flygtninge og alle civile, der forsøger at flygte ud af landet for at undslippe den igangværende militære undertrykkelse;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas regering og parlament, Den Russiske Føderations regering og parlament, Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament samt Republikken Tyrkiets regering og parlament. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas regering og parlament, Den Russiske Føderations regering og parlament, Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament samt Republikken Tyrkiets regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0471.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0387.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0476.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0333.

(5)  EUT L 319 af 2.12.2011, s. 56.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/70

---

Torsdag den 15. december 2011Udkast til resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer

P7_TA(2011)0583

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design

2013/C 168 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til lovpakken om økonomisk styring, som blev vedtaget den 16. november 2011, og navnlig til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (1) om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer; |
| --- | --- |

—

der henviser til lovpakken om økonomisk styring, som blev vedtaget den 16. november 2011, og navnlig til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (1) om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer;

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 27. oktober 2011 med titlen »resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design« (SEK(2011)1361), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 27. oktober 2011 med titlen »resultattavle til overvågning af makroøkonomiske ubalancer: det første projekterede design« (SEK(2011)1361),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| 1. | minder om, at hovedformålet med den nyligt etablerede overvågningsmekanisme er at forebygge og korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i Den Europæiske Union, navnlig i euroområdet; minder om, at forordning (EU) nr. 1176/2011 indeholder yderligere målsætninger for den nye mekanisme, herunder en varig konvergens mellem medlemsstaternes økonomiske resultater og en snævrere samordning af de økonomiske politikker; |
| --- | --- |

1.

minder om, at hovedformålet med den nyligt etablerede overvågningsmekanisme er at forebygge og korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i Den Europæiske Union, navnlig i euroområdet; minder om, at forordning (EU) nr. 1176/2011 indeholder yderligere målsætninger for den nye mekanisme, herunder en varig konvergens mellem medlemsstaternes økonomiske resultater og en snævrere samordning af de økonomiske politikker;

| 2. | understreger, at det i lyset af den nuværende økonomiske situation er af afgørende betydning, at den makroøkonomiske overvågningsramme etableres og kommer til at fungere så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det i lyset af den nuværende økonomiske situation er af afgørende betydning, at den makroøkonomiske overvågningsramme etableres og kommer til at fungere så hurtigt som muligt;

| 3. | mener, at potentielle afsmittende virkninger på medlemsstaterne og på Unionens politikker bør identificeres og drøftes på et tidligt stadium (f.eks. som et led i den årlige vækstundersøgelse), og under alle omstændigheder såvel før som efter vedtagelsen af konvergens-/stabilitetsprogrammer; anmoder Kommissionen om at præcisere, hvorledes den agter at håndtere disse afsmittende virkninger i forbindelse med dens seneste version af resultattavlen; |
| --- | --- |

3.

mener, at potentielle afsmittende virkninger på medlemsstaterne og på Unionens politikker bør identificeres og drøftes på et tidligt stadium (f.eks. som et led i den årlige vækstundersøgelse), og under alle omstændigheder såvel før som efter vedtagelsen af konvergens-/stabilitetsprogrammer; anmoder Kommissionen om at præcisere, hvorledes den agter at håndtere disse afsmittende virkninger i forbindelse med dens seneste version af resultattavlen;

| 4. | mener, at medlemsstaternes regeringer skal være klar til at gribe ind over for potentielle problemer, eftersom dette er den eneste måde, hvorpå det kan sikres, at overvågningsrammen får den ønskede virkning; |
| --- | --- |

4.

mener, at medlemsstaternes regeringer skal være klar til at gribe ind over for potentielle problemer, eftersom dette er den eneste måde, hvorpå det kan sikres, at overvågningsrammen får den ønskede virkning;

| 5. | minder om Kommissionens erklæring knyttet til Parlamentets beslutning af 28. september 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (»six-pack«) (2), hvoraf det fremgik, at »den makroøkonomiske overvågning omfatter lande med underskud og overskud på de løbende poster med passende differentiering med hensyn til, hvor presserende politiske tiltag er, og hvilken type korrigerende foranstaltninger der er påkrævet handlinger«; påpeger, at denne erklæring banede vejen for en endelig aftale om »six-pack«; opfordrer Kommissionen til fortsat fuldt ud at engagere sig heri; fastholder, at eventuelle konklusioner, som Rådet måtte nå frem til, ikke kan begrænse Kommissionens juridiske rettigheder i denne henseende; |
| --- | --- |

5.

minder om Kommissionens erklæring knyttet til Parlamentets beslutning af 28. september 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (»six-pack«) (2), hvoraf det fremgik, at »den makroøkonomiske overvågning omfatter lande med underskud og overskud på de løbende poster med passende differentiering med hensyn til, hvor presserende politiske tiltag er, og hvilken type korrigerende foranstaltninger der er påkrævet handlinger«; påpeger, at denne erklæring banede vejen for en endelig aftale om »six-pack«; opfordrer Kommissionen til fortsat fuldt ud at engagere sig heri; fastholder, at eventuelle konklusioner, som Rådet måtte nå frem til, ikke kan begrænse Kommissionens juridiske rettigheder i denne henseende;

| 6. | bemærker, at de fleste vejledende tærskelværdier for de indikatorer, som anvendes i udkastet til resultattavlen, enten er øvre eller nedre tærskelværdier, selv om det udtrykkeligt fremgår af forordningen, at der både skal vedtages øvre og nedre tærskler, medmindre dette er uhensigtsmæssigt; fremhæver i den forbindelse, at Kommissionens arbejdsdokument ikke indeholder en forklaring på det uhensigtsmæssige i at fastsætte både øvre og nedre tærskler for de fleste af disse indikatorer; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at de fleste vejledende tærskelværdier for de indikatorer, som anvendes i udkastet til resultattavlen, enten er øvre eller nedre tærskelværdier, selv om det udtrykkeligt fremgår af forordningen, at der både skal vedtages øvre og nedre tærskler, medmindre dette er uhensigtsmæssigt; fremhæver i den forbindelse, at Kommissionens arbejdsdokument ikke indeholder en forklaring på det uhensigtsmæssige i at fastsætte både øvre og nedre tærskler for de fleste af disse indikatorer;

| 7. | konstaterer, at Kommissionen ikke har taget hensyn til alle de elementer, der er angivet for den økonomiske aflæsning af resultattavlen i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1176/2011; anmoder Kommissionen om at inkludere alle disse elementer i den økonomiske aflæsning af resultattavlen, navnlig i relation til beskæftigelse, produktivitetens drivkræfter og energiens rolle; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at Kommissionen ikke har taget hensyn til alle de elementer, der er angivet for den økonomiske aflæsning af resultattavlen i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1176/2011; anmoder Kommissionen om at inkludere alle disse elementer i den økonomiske aflæsning af resultattavlen, navnlig i relation til beskæftigelse, produktivitetens drivkræfter og energiens rolle;

| 8. | understreger, at den tærskelværdi, som fastsættes for arbejdsløshedsprocenten, ikke tager højde for udviklingsstrømme, såsom årlige stigninger i denne arbejdsløshedsprocent; |
| --- | --- |

8.

understreger, at den tærskelværdi, som fastsættes for arbejdsløshedsprocenten, ikke tager højde for udviklingsstrømme, såsom årlige stigninger i denne arbejdsløshedsprocent;

| 9. | noterer sig Kommissionens intention om at fastlægge et nyt sæt af indikatorer og tilhørende tærskelværdier for den finansielle sektor senest ved udgangen af 2012 og i god tid inden det næste europæiske semester; anmoder Kommissionen om at præcisere forholdet mellem sådanne finansielle sektorindikatorer og det »dashboard«, som er fastsat i forordningen om Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB); |
| --- | --- |

9.

noterer sig Kommissionens intention om at fastlægge et nyt sæt af indikatorer og tilhørende tærskelværdier for den finansielle sektor senest ved udgangen af 2012 og i god tid inden det næste europæiske semester; anmoder Kommissionen om at præcisere forholdet mellem sådanne finansielle sektorindikatorer og det »dashboard«, som er fastsat i forordningen om Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB);

| 10. | bemærker i relation til etableringen af fremtidige makroøkonomiske resultattavler, som kan omfatte en bredere vifte af indikatorer, at disse skal være baseret på uafhængige og kontrollerbare officielle statistikker udarbejdet af det europæiske statistiske system og Det Europæiske System af Centralbanker; |
| --- | --- |

10.

bemærker i relation til etableringen af fremtidige makroøkonomiske resultattavler, som kan omfatte en bredere vifte af indikatorer, at disse skal være baseret på uafhængige og kontrollerbare officielle statistikker udarbejdet af det europæiske statistiske system og Det Europæiske System af Centralbanker;

| 11. | bemærker, at Kommissionens arbejdsdokument citerer fra »tilgængelig økonomisk litteratur« uden at anføre en eneste specifik reference; opfordrer Kommissionen til at give en mere fuldstændig forklaring på sin metodiske tilgang, herunder de forskellige planlagte muligheder, sammen med en omfattende bibliografi som referenceramme for resultattavlen; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at Kommissionens arbejdsdokument citerer fra »tilgængelig økonomisk litteratur« uden at anføre en eneste specifik reference; opfordrer Kommissionen til at give en mere fuldstændig forklaring på sin metodiske tilgang, herunder de forskellige planlagte muligheder, sammen med en omfattende bibliografi som referenceramme for resultattavlen;

| 12. | understreger, at Økonomi- og Valutaudvalget kan tilrettelægge offentlige høringer om udformningen af resultattavlen, før det fremlægger sit synspunkt om integrationen af nye indikatorer og ændringen af tærskelværdierne; |
| --- | --- |

12.

understreger, at Økonomi- og Valutaudvalget kan tilrettelægge offentlige høringer om udformningen af resultattavlen, før det fremlægger sit synspunkt om integrationen af nye indikatorer og ændringen af tærskelværdierne;

| 13. | understreger, at det er af største betydning, at dette nye politiske instrument gennemføres på en gennemsigtig måde under hele proceduren og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at sikre, at eventuelle dokumenter eller arbejdsdokumenter om resultattavlen udtrykkeligt og formelt rettes til Parlamentet og Rådet på lige fod; |
| --- | --- |

13.

understreger, at det er af største betydning, at dette nye politiske instrument gennemføres på en gennemsigtig måde under hele proceduren og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at sikre, at eventuelle dokumenter eller arbejdsdokumenter om resultattavlen udtrykkeligt og formelt rettes til Parlamentet og Rådet på lige fod;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0424.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/72

---

Torsdag den 15. december 2011Et fælles europæisk transportområde

P7_TA(2011)0584

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (2011/2096(INI))

2013/C 168 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog om "En køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem" (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog om "En køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem" (KOM(2011)0144),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. februar 2003 om Kommissionens hvidbog om "Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg" (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. februar 2003 om Kommissionens hvidbog om "Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg" (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007"Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent" (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007"Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent" (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om en bæredygtig fremtid for transporten (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om en bæredygtig fremtid for transporten (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik - Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik - Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om Kommissionens femte samhørighedsrapport og strategien for samhørighedspolitikken efter 2013 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om luftfartssikkerhed med særlig fokus på securityscannere (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser "Borgernes transportnet" (KOM(1995)0601) og "Handlingsplan for bytrafikken" (KOM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser "Borgernes transportnet" (KOM(1995)0601) og "Handlingsplan for bytrafikken" (KOM(2009)0490),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra 1995 med titlen "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet" (KOM(1995)0691) og til Kommissionens meddelelse fra 1998 med titlen "Transport og CO2" (KOM(1998)0204) og til, at Kommissionen på ny bør offentliggøre denne meddelelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra 1995 med titlen "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet" (KOM(1995)0691) og til Kommissionens meddelelse fra 1998 med titlen "Transport og CO2" (KOM(1998)0204) og til, at Kommissionen på ny bør offentliggøre denne meddelelse,

| — | der henviser til Europa 2020-strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-strategien,

| — | der henviser til gældende fællesskabsret på transportområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til gældende fællesskabsret på transportområdet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til Transport- og Turismeudvalgets betænkning samt udtalelser fra Udvalget for Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget for Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Transport- og Turismeudvalgets betænkning samt udtalelser fra Udvalget for Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget for Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0425/2011),

| A. | der henviser til, at den europæiske transportpolitik har direkte indflydelse på mange af EU-borgernes daglige liv, og at et reelt fælles europæisk transportområde, der kommer alle eksisterende hindringer mellem de forskellige transportformer og nationale systemer til livs uden konkurrenceforvridning og social dumping, ville være til stor gavn for dem; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den europæiske transportpolitik har direkte indflydelse på mange af EU-borgernes daglige liv, og at et reelt fælles europæisk transportområde, der kommer alle eksisterende hindringer mellem de forskellige transportformer og nationale systemer til livs uden konkurrenceforvridning og social dumping, ville være til stor gavn for dem;

| B. | der henviser til, at transportsektoren er af største vigtighed for udviklingen i den Europæiske Union, dens regioner og byer, eftersom sektoren genererer ca. 5 % af bruttonationalproduktet og sikrer omkring ti millioner arbejdspladser; der henviser til, at det er afgørende at fastholde EU's evne til at udvikle og innovere på områder som mobilitet, transport og logistik, som er afgørende for Europas stilling som industrielt og økonomisk centrum og dens globale konkurrenceevne; der henviser til, at små og mellemstore virksomheder spiller en særlig vigtig rolle i transportsektoren; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at transportsektoren er af største vigtighed for udviklingen i den Europæiske Union, dens regioner og byer, eftersom sektoren genererer ca. 5 % af bruttonationalproduktet og sikrer omkring ti millioner arbejdspladser; der henviser til, at det er afgørende at fastholde EU's evne til at udvikle og innovere på områder som mobilitet, transport og logistik, som er afgørende for Europas stilling som industrielt og økonomisk centrum og dens globale konkurrenceevne; der henviser til, at små og mellemstore virksomheder spiller en særlig vigtig rolle i transportsektoren;

| C. | der henviser til, at den fremtidige europæiske transport- og mobilitetspolitik bør integrere 20-20-20-målene frem til 2020 som et primært grundlag for beslutningstagningen på dette område; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fremtidige europæiske transport- og mobilitetspolitik bør integrere 20-20-20-målene frem til 2020 som et primært grundlag for beslutningstagningen på dette område;

| D. | der henviser til, at transport kan yde et væsentligt bidrag til EU 2020-strategien, navnlig hvad angår beskæftigelse, bæredygtig økonomisk vækst, forskning, energi, innovation og miljø, idet sikkerhed og miljøbeskyttelse bør fremmes på en mere konsekvent måde og koordineres i højere grad; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at transport kan yde et væsentligt bidrag til EU 2020-strategien, navnlig hvad angår beskæftigelse, bæredygtig økonomisk vækst, forskning, energi, innovation og miljø, idet sikkerhed og miljøbeskyttelse bør fremmes på en mere konsekvent måde og koordineres i højere grad;

| E. | der henviser til, at visse mål i den sidste hvidbog ikke blev nået, hvorfor det er nødvendigt, at de heri fastsatte mål kontrolleres og vurderes regelmæssigt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at visse mål i den sidste hvidbog ikke blev nået, hvorfor det er nødvendigt, at de heri fastsatte mål kontrolleres og vurderes regelmæssigt;

| F. | der henviser til, at de forskellige transportformer ikke bør konkurrere med hinanden, men derimod supplere hinanden inden for rammerne af en effektiv samordning i henhold til et overordnet princip om en effektiv modal fordeling af transportformer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de forskellige transportformer ikke bør konkurrere med hinanden, men derimod supplere hinanden inden for rammerne af en effektiv samordning i henhold til et overordnet princip om en effektiv modal fordeling af transportformer;

| G. | der henviser til, at målene for en ændring af transportmiddelfordelingen ikke kan opnås gennem lovgivning, men alene ved hjælp af en funktionel infrastruktur med reelle fordele, styrker og incitamenter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at målene for en ændring af transportmiddelfordelingen ikke kan opnås gennem lovgivning, men alene ved hjælp af en funktionel infrastruktur med reelle fordele, styrker og incitamenter;

| H. | der henviser til, at det er afgørende at sikre en vellykket udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), effektivt at forbinde transportnettene i alle EU's regioner og at udjævne ulighederne mellem de forskellige grader af infrastrukturudvikling i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det er afgørende at sikre en vellykket udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), effektivt at forbinde transportnettene i alle EU's regioner og at udjævne ulighederne mellem de forskellige grader af infrastrukturudvikling i EU's medlemsstater;

| I. | der henviser til, at der i transportsektoren og den grænseoverskridende infrastruktur stadig er mange historiske og geografiske hindringer (forskellige sporvidder eller uovervindelige hindringer i form af bjergkæder som Alperne, Pyrenæerne og Karpaterne), som har grænseeffekter, og som derfor samlet set bør afskaffes; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i transportsektoren og den grænseoverskridende infrastruktur stadig er mange historiske og geografiske hindringer (forskellige sporvidder eller uovervindelige hindringer i form af bjergkæder som Alperne, Pyrenæerne og Karpaterne), som har grænseeffekter, og som derfor samlet set bør afskaffes;

| J. | der henviser til, at forskellene mellem Europas regioner (med hensyn til perifer placering, infrastruktur, landskab, befolkningstæthed, samfundsøkonomisk situation) indebærer meget forskelligartede udfordringer, der kræver fleksible løsninger; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at forskellene mellem Europas regioner (med hensyn til perifer placering, infrastruktur, landskab, befolkningstæthed, samfundsøkonomisk situation) indebærer meget forskelligartede udfordringer, der kræver fleksible løsninger;

| K. | der henviser til, at åbningen af transportmarkederne bør gøres afhængig af udviklingen af alle de nødvendige reguleringsforanstaltninger for at sikre bedre kvalitet af tjenesteydelser samt bedre uddannelses- og beskæftigelsesvilkår; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at åbningen af transportmarkederne bør gøres afhængig af udviklingen af alle de nødvendige reguleringsforanstaltninger for at sikre bedre kvalitet af tjenesteydelser samt bedre uddannelses- og beskæftigelsesvilkår;

| L. | der henviser til, at EU er nødt til at fastsætte konsekvente standarder for alle transportformer, navnlig for så vidt angår sikkerhed, teknologi, miljøbeskyttelse og arbejdsvilkår, samtidig med at der tages hensyn til, at en effektiv regulering af sektorer, som de facto styres af internationale regelsæt, kun kan opnås gennem de relevante internationale fora; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU er nødt til at fastsætte konsekvente standarder for alle transportformer, navnlig for så vidt angår sikkerhed, teknologi, miljøbeskyttelse og arbejdsvilkår, samtidig med at der tages hensyn til, at en effektiv regulering af sektorer, som de facto styres af internationale regelsæt, kun kan opnås gennem de relevante internationale fora;

| M. | der henviser til, at lovgivning, som er vedtaget på transportområdet, skal omsættes, gennemføres og håndhæves korrekt, konsekvent og hurtigt; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at lovgivning, som er vedtaget på transportområdet, skal omsættes, gennemføres og håndhæves korrekt, konsekvent og hurtigt;

| 1. | hilser 2011-hvidbogen velkommen, men konstaterer, at vigtige mål fra 2001-hvidbogen kun delvist eller slet ikke er blevet opfyldt, og forslår derfor, at:






  — | Kommissionen på grundlag af betænkningen om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet inden 2013 fremlægger konkrete forslag, som skal reducere antallet af trafikdræbte og hårdt kvæstede trafikofre med 50 % i forhold til 2010; disse forslag bør især tage hensyn til de mest sårbare trafikanter og i hvert enkelt tilfælde angive de forventede resultater, for så vidt angår nedbringelse af ulykkesantallet |
| --- | --- | --- |

1.

hilser 2011-hvidbogen velkommen, men konstaterer, at vigtige mål fra 2001-hvidbogen kun delvist eller slet ikke er blevet opfyldt, og forslår derfor, at:

—

Kommissionen på grundlag af betænkningen om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet inden 2013 fremlægger konkrete forslag, som skal reducere antallet af trafikdræbte og hårdt kvæstede trafikofre med 50 % i forhold til 2010; disse forslag bør især tage hensyn til de mest sårbare trafikanter og i hvert enkelt tilfælde angive de forventede resultater, for så vidt angår nedbringelse af ulykkesantallet

| — | Kommissionen inden 2014 fremsætter et forslag, som indeholder bestemmelser om internaliseringen af de eksterne omkostninger i forbindelse med alle former for gods- og passagertransport i overensstemmelse med deres særlige karakter, uden at dette medfører dobbelte afgifter og konkurrenceforvridning; indtægterne fra denne internalisering af de eksterne omkostninger bør anvendes til at finansiere investeringer i sikkerhed, forskning, nye teknologier, klimabeskyttelse og støjreduktion i forbindelse med bæredygtig mobilitet og i infrastruktur; |
| --- | --- |

—

Kommissionen inden 2014 fremsætter et forslag, som indeholder bestemmelser om internaliseringen af de eksterne omkostninger i forbindelse med alle former for gods- og passagertransport i overensstemmelse med deres særlige karakter, uden at dette medfører dobbelte afgifter og konkurrenceforvridning; indtægterne fra denne internalisering af de eksterne omkostninger bør anvendes til at finansiere investeringer i sikkerhed, forskning, nye teknologier, klimabeskyttelse og støjreduktion i forbindelse med bæredygtig mobilitet og i infrastruktur;

| 2. | anmoder Kommissionen om inden 2013 at fremsætte et forslag om arbejdsforhold og sociale vilkår med henblik på at fremme etableringen af et reelt integreret europæisk transportmarked og samtidig øge sektorens tiltrækningskraft på arbejdstagere; dette forslag skal baseres på indgående undersøgelser af de nuværende arbejdsforhold og sociale vilkår inden for alle transportformer, graden af harmonisering af medlemsstaternes lovgivning og en konsekvensvurdering af arbejdsmarkedets udvikling i transportsektoren indtil 2020; dette forslag bør øge beskæftigelsen og forbedre situationen for arbejdstagere i hele transportsektoren og tage hensyn til nye teknologier og logistiske tjenester, der kan bruges til at forbedre transporttjenester i almindelighed og for handicappede i særdeleshed; |
| --- | --- |

2.

anmoder Kommissionen om inden 2013 at fremsætte et forslag om arbejdsforhold og sociale vilkår med henblik på at fremme etableringen af et reelt integreret europæisk transportmarked og samtidig øge sektorens tiltrækningskraft på arbejdstagere; dette forslag skal baseres på indgående undersøgelser af de nuværende arbejdsforhold og sociale vilkår inden for alle transportformer, graden af harmonisering af medlemsstaternes lovgivning og en konsekvensvurdering af arbejdsmarkedets udvikling i transportsektoren indtil 2020; dette forslag bør øge beskæftigelsen og forbedre situationen for arbejdstagere i hele transportsektoren og tage hensyn til nye teknologier og logistiske tjenester, der kan bruges til at forbedre transporttjenester i almindelighed og for handicappede i særdeleshed;

| 3. | opfordrer Kommissionen til, på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, inden 2013 at forelægge en sammenhængende, kvantitativ analyse af den nuværende situation med hensyn til graden af infrastrukturudbygning, transportnettets tæthed og kvaliteten af transporttjenesterne i alle EU's medlemsstater; dette vil give et overblik over den aktuelle situation i EU27, fremhæve uligheder i udviklingen af transportinfrastrukturer mellem medlemsstaterne og deres regioner og skitsere, hvordan transportinfrastrukturen på tværs af alle transportformer i øjeblikket finansieres, samt fremtidige investeringsprioriteter; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til, på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, inden 2013 at forelægge en sammenhængende, kvantitativ analyse af den nuværende situation med hensyn til graden af infrastrukturudbygning, transportnettets tæthed og kvaliteten af transporttjenesterne i alle EU's medlemsstater; dette vil give et overblik over den aktuelle situation i EU27, fremhæve uligheder i udviklingen af transportinfrastrukturer mellem medlemsstaterne og deres regioner og skitsere, hvordan transportinfrastrukturen på tværs af alle transportformer i øjeblikket finansieres, samt fremtidige investeringsprioriteter;

| 4. | erkender transportsektorens væsentlige bidrag til EU's industripolitik, konkurrenceevne og handelsbalance; anfører, at i 2009 udgjorde eksporten af maskiner og udstyr inden for transportsektoren i alt 454,7 mia. EUR, hvilket er 41,5 % af den samlede eksport til landene uden for EU-27; anfører endvidere, at i 2009 havde EU det største overskud i handelen med maskiner og udstyr inden for transportsektoren (112,6 mia. EUR) og transporttjenester (21,5 mia. EUR); |
| --- | --- |

4.

erkender transportsektorens væsentlige bidrag til EU's industripolitik, konkurrenceevne og handelsbalance; anfører, at i 2009 udgjorde eksporten af maskiner og udstyr inden for transportsektoren i alt 454,7 mia. EUR, hvilket er 41,5 % af den samlede eksport til landene uden for EU-27; anfører endvidere, at i 2009 havde EU det største overskud i handelen med maskiner og udstyr inden for transportsektoren (112,6 mia. EUR) og transporttjenester (21,5 mia. EUR);

| 5. | går ind for de 10 mål for et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem og målene i hvidbogen for 2050 og 2030, men er imidlertid af den opfattelse, at perioden frem til 2020 for så vidt angår finansiering - i lyset af de enkelte medlemsstaters økonomiske situation - og de generelle transportudfordringer på energi- og miljøområdet skal defineres nærmere, og opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en lovgivning for at opnå en reduktion på 20 % i udledningen af CO2 og andre drivhusgasser fra transport (i forhold til referenceværdierne fra 1990) og gennemføre de efterfølgende mellemliggende mål inden 2020 (i forhold til referenceværdierne fra 2010), i overensstemmelse med 20-20-20-målene og i samarbejde med internationale partnere:






  — | begrænsning af CO2-emissioner fra vejtransporten med 20 % |
| --- | --- | --- |

5.

går ind for de 10 mål for et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem og målene i hvidbogen for 2050 og 2030, men er imidlertid af den opfattelse, at perioden frem til 2020 for så vidt angår finansiering - i lyset af de enkelte medlemsstaters økonomiske situation - og de generelle transportudfordringer på energi- og miljøområdet skal defineres nærmere, og opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en lovgivning for at opnå en reduktion på 20 % i udledningen af CO2 og andre drivhusgasser fra transport (i forhold til referenceværdierne fra 1990) og gennemføre de efterfølgende mellemliggende mål inden 2020 (i forhold til referenceværdierne fra 2010), i overensstemmelse med 20-20-20-målene og i samarbejde med internationale partnere:

—

begrænsning af CO2-emissioner fra vejtransporten med 20 %

| — | begrænsning af støjen og energiforbruget i forbindelse med skinnekøretøjer med 20 % |
| --- | --- |

—

begrænsning af støjen og energiforbruget i forbindelse med skinnekøretøjer med 20 %

| — | begrænsning af CO2-emissioner fra lufttransporten i det samlede europæiske luftrum med 30 % |
| --- | --- |

—

begrænsning af CO2-emissioner fra lufttransporten i det samlede europæiske luftrum med 30 %

| — | en samlet begrænsning på EU-niveau af CO2-emissioner og skadelige stoffer inden for skibsfarten med 30 % |
| --- | --- |

—

en samlet begrænsning på EU-niveau af CO2-emissioner og skadelige stoffer inden for skibsfarten med 30 %

og kræver, at alle de mål, der er omtalt i dette punkt, betragtes som prioriterede mål og derfor kontrolleres årligt;

| 6. | understreger, at målet skal være at harmonisere det europæiske indre marked for transport gennem en yderligere åbning af transportnet og -markeder under hensyntagen til økonomiske, beskæftigelsesmæssige, miljømæssige, sociale og territoriale aspekter, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at forslag om åbning af tjenester i alle transportmarkeder ikke fører til social dumping, tjenester af dårligere kvalitet, monopoler eller oligopoler; understreger, at der stadig er et presserende behov for retningslinjer for statsstøtte til søhavne; |
| --- | --- |

6.

understreger, at målet skal være at harmonisere det europæiske indre marked for transport gennem en yderligere åbning af transportnet og -markeder under hensyntagen til økonomiske, beskæftigelsesmæssige, miljømæssige, sociale og territoriale aspekter, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at forslag om åbning af tjenester i alle transportmarkeder ikke fører til social dumping, tjenester af dårligere kvalitet, monopoler eller oligopoler; understreger, at der stadig er et presserende behov for retningslinjer for statsstøtte til søhavne;

| 7. | fremhæver det endnu utilstrækkeligt udforskede potentiale for transport i mange områder og insisterer på vigtigheden af en fælles europæisk transportområde, med indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet, som bygger på ægte europæisk styring af transportinfrastrukturer og -systemer, der opnås ved at fjerne "virkningen af grænser" mellem medlemsstaterne inden for alle transportformer med henblik på at øge hele Den Europæiske Unions konkurrenceevne og tiltrækningskraft; understreger betydningen af territorial samhørighed og især problemerne med hensyn til tilgængelighed i de yderste fjernområder, øområder, indlandsområder og randområder samt gode forbindelser mellem medlemsstaterne og deres nabolande; |
| --- | --- |

7.

fremhæver det endnu utilstrækkeligt udforskede potentiale for transport i mange områder og insisterer på vigtigheden af en fælles europæisk transportområde, med indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet, som bygger på ægte europæisk styring af transportinfrastrukturer og -systemer, der opnås ved at fjerne "virkningen af grænser" mellem medlemsstaterne inden for alle transportformer med henblik på at øge hele Den Europæiske Unions konkurrenceevne og tiltrækningskraft; understreger betydningen af territorial samhørighed og især problemerne med hensyn til tilgængelighed i de yderste fjernområder, øområder, indlandsområder og randområder samt gode forbindelser mellem medlemsstaterne og deres nabolande;

| 8. | understreger, at effektiv samordning inden for passagermobilitet og godstransport gennem hele kæden af transport- og logistikydelser - som måles ud fra kriterier om rentabilitet, miljøbeskyttelse, energisikkerhed, sociale, sundhedsmæssige og beskæftigelsesmæssige vilkår samt sikkerhed og tryghed, og under hensyntagen til territorial samhørighed og det geografiske miljø i de enkelte lande og regioner - skal opfattes som det grundlæggende princip for den fremtidige transportpolitik; mener, at transportformerne skal supplere hinanden og operere interaktivt, og at de parametre, der er skitseret ovenfor, bør anvendes til at bestemme den nuværende og fremtidige modale fordeling i landene og regionerne i overensstemmelse med deres individuelle muligheder; mener endvidere, at anvendelsen af bæredygtige transportformer systematisk bør fremmes, også på de korte og mellemlange distancer; |
| --- | --- |

8.

understreger, at effektiv samordning inden for passagermobilitet og godstransport gennem hele kæden af transport- og logistikydelser - som måles ud fra kriterier om rentabilitet, miljøbeskyttelse, energisikkerhed, sociale, sundhedsmæssige og beskæftigelsesmæssige vilkår samt sikkerhed og tryghed, og under hensyntagen til territorial samhørighed og det geografiske miljø i de enkelte lande og regioner - skal opfattes som det grundlæggende princip for den fremtidige transportpolitik; mener, at transportformerne skal supplere hinanden og operere interaktivt, og at de parametre, der er skitseret ovenfor, bør anvendes til at bestemme den nuværende og fremtidige modale fordeling i landene og regionerne i overensstemmelse med deres individuelle muligheder; mener endvidere, at anvendelsen af bæredygtige transportformer systematisk bør fremmes, også på de korte og mellemlange distancer;

| 9. | bemærker Unionens høje grad af afhængighed af importerede fossile brændstoffer, hvis oprindelse fra lande uden for Unionen medfører væsentlige risici med hensyn til Unionens økonomiske sikkerhed og med hensyn til fleksibiliteten i dens eksterne politiske muligheder, og opfordrer Kommissionen til at definere og regelmæssigt måle Unionens eksterne energiforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

9.

bemærker Unionens høje grad af afhængighed af importerede fossile brændstoffer, hvis oprindelse fra lande uden for Unionen medfører væsentlige risici med hensyn til Unionens økonomiske sikkerhed og med hensyn til fleksibiliteten i dens eksterne politiske muligheder, og opfordrer Kommissionen til at definere og regelmæssigt måle Unionens eksterne energiforsyningssikkerhed;

| 10. | understreger betydningen af at udvikle transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater, herunder vejinfrastrukturen, for at opnå et fælles europæisk transportområde og tilslutte disse staters transportnet til dem i nabolandene; opfordrer Kommissionen til at medtage behovene for udvikling af transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater i den fremtidige flerårige finansielle ramme, for at transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater inden 2025 kommer op på niveauet i de andre medlemsstater; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af at udvikle transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater, herunder vejinfrastrukturen, for at opnå et fælles europæisk transportområde og tilslutte disse staters transportnet til dem i nabolandene; opfordrer Kommissionen til at medtage behovene for udvikling af transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater i den fremtidige flerårige finansielle ramme, for at transportinfrastrukturen i de nye medlemsstater inden 2025 kommer op på niveauet i de andre medlemsstater;

| 11. | glæder sig over og støtter Kommissionens forslag om faciliteten for netforbindelser i Europa og initiativet vedrørende projektobligationer og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre det centrale netværk, da konceptet om det transeuropæiske net (TEN-T-projektet) skal omfatte et begrænset antal bæredygtige projekter med en europæisk merværdi og en øget og mere realistisk finansiering; anmoder om,






  — | at medlemsstaterne forpligter sig til at fjerne de vigtigste identificerede flaskehalse inden for hver transportform på det europæiske transportområde inden 2020 og, hvis det er nødvendigt, fremmer deres omgåelse ved et etablere en intermodal infrastruktur ved begyndelsen og starten af en strækning, prioriterer grænseoverskridende projekter mellem alle medlemsstater og senest i 2015 fremlægger et godkendt finansieringskoncept |
| --- | --- | --- |

11.

glæder sig over og støtter Kommissionens forslag om faciliteten for netforbindelser i Europa og initiativet vedrørende projektobligationer og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre det centrale netværk, da konceptet om det transeuropæiske net (TEN-T-projektet) skal omfatte et begrænset antal bæredygtige projekter med en europæisk merværdi og en øget og mere realistisk finansiering; anmoder om,

—

at medlemsstaterne forpligter sig til at fjerne de vigtigste identificerede flaskehalse inden for hver transportform på det europæiske transportområde inden 2020 og, hvis det er nødvendigt, fremmer deres omgåelse ved et etablere en intermodal infrastruktur ved begyndelsen og starten af en strækning, prioriterer grænseoverskridende projekter mellem alle medlemsstater og senest i 2015 fremlægger et godkendt finansieringskoncept

| — | at Kommissionen i koordinering med regionalpolitikken forpligter sig til at øge stabiliteten i finansieringen af TEN-T-projekter |
| --- | --- |

—

at Kommissionen i koordinering med regionalpolitikken forpligter sig til at øge stabiliteten i finansieringen af TEN-T-projekter

| — | at Kommissionen forpligter sig til at støtte alternative finansieringsmodeller og -instrumenter, herunder projektobligationer, og sørge for øget anvendelse af indtægterne herfra til at finansiere TEN-T-projekter, når den fremsætter forslag til at internalisere eksterne omkostninger |
| --- | --- |

—

at Kommissionen forpligter sig til at støtte alternative finansieringsmodeller og -instrumenter, herunder projektobligationer, og sørge for øget anvendelse af indtægterne herfra til at finansiere TEN-T-projekter, når den fremsætter forslag til at internalisere eksterne omkostninger

| — | med henblik på at sikre den langsigtede effektivitet og synlighed af EU's indsats inden for rammerne af TEN-T, at fastlæggelsen af prioriteter ses i tæt sammenhæng med betingelserne for anvendelse af regionale strukturfonde, og at medlemsstaterne forpligtes til at sikre finansiering af disse projekter også efter udløbet af EU's flerårige programmer |
| --- | --- |

—

med henblik på at sikre den langsigtede effektivitet og synlighed af EU's indsats inden for rammerne af TEN-T, at fastlæggelsen af prioriteter ses i tæt sammenhæng med betingelserne for anvendelse af regionale strukturfonde, og at medlemsstaterne forpligtes til at sikre finansiering af disse projekter også efter udløbet af EU's flerårige programmer

| — | at prioriteringen af projekter kun bør opretholdes efter 2015, hvis medlemsstaterne allerede har truffet bindende budgetbeslutninger, der sikrer gennemførelsen af projekterne, og at EU's medfinansiering bør være baseret på "use it or lose it"-princippet |
| --- | --- |

—

at prioriteringen af projekter kun bør opretholdes efter 2015, hvis medlemsstaterne allerede har truffet bindende budgetbeslutninger, der sikrer gennemførelsen af projekterne, og at EU's medfinansiering bør være baseret på "use it or lose it"-princippet

| — | at EuroVelo, det europæiske langdistancecykelnet, medtages i TEN-T-nettet; |
| --- | --- |

—

at EuroVelo, det europæiske langdistancecykelnet, medtages i TEN-T-nettet;

| 12. | understreger, at etableringen af passende transportinfrastrukturer og forbedret adgang vil styrke regionernes økonomi og gøre dem mere attraktive for direkte investeringer, hvilket vil bidrage til at styrke både deres egen og dermed hele EU's konkurrenceevne på længere sigt, hvilket igen vil sikre en solid udvikling af det indre marked og bidrage til målsætningen om territorial samhørighed; |
| --- | --- |

12.

understreger, at etableringen af passende transportinfrastrukturer og forbedret adgang vil styrke regionernes økonomi og gøre dem mere attraktive for direkte investeringer, hvilket vil bidrage til at styrke både deres egen og dermed hele EU's konkurrenceevne på længere sigt, hvilket igen vil sikre en solid udvikling af det indre marked og bidrage til målsætningen om territorial samhørighed;

| 13. | påpeger, at transportnetværkene spiller en hovedrolle i den fysiske planlægningspolitik; understreger navnlig den store betydning, som store transportinfrastrukturer, f.eks. højhastighedsjernbanerne, har for fremme af den lokale udvikling; mener, at makroregionerne og strategierne til fremme af deres udvikling vil være i stand til at spille en mere aktiv rolle i gennemførelsen af en samordnet, effektiv og bæredygtig transportpolitik; minder om, at det er vigtigt at udarbejde, planlægge og iværksætte fælles strategier på transportinfrastrukturområdet og at udbrede bedste praksis på transportområdet; understreger, at EU's borgere og virksomheder vil drage direkte fordel af et fælles europæisk transportområde, hvis målsætning er at reducere den tid og de ressourcer, der anvendes på transport af gods og passagerer, og at udvirke en mere vidtgående integration af markederne; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at transportnetværkene spiller en hovedrolle i den fysiske planlægningspolitik; understreger navnlig den store betydning, som store transportinfrastrukturer, f.eks. højhastighedsjernbanerne, har for fremme af den lokale udvikling; mener, at makroregionerne og strategierne til fremme af deres udvikling vil være i stand til at spille en mere aktiv rolle i gennemførelsen af en samordnet, effektiv og bæredygtig transportpolitik; minder om, at det er vigtigt at udarbejde, planlægge og iværksætte fælles strategier på transportinfrastrukturområdet og at udbrede bedste praksis på transportområdet; understreger, at EU's borgere og virksomheder vil drage direkte fordel af et fælles europæisk transportområde, hvis målsætning er at reducere den tid og de ressourcer, der anvendes på transport af gods og passagerer, og at udvirke en mere vidtgående integration af markederne;

| 14. | bemærker, at de samme risikorelevante sikkerhedsstandarder, der er harmoniseret på EU-plan, bør gælde for alle former for passager- og godstransport, og opfordrer til et forslag om at finansiere opfyldelse af dette krav; er af den opfattelse, at i tilfælde af sø- og lufttransport bør international koordinering være en forudsætning, og at de eksisterende regler bør kontrolleres og om nødvendigt revideres i 2015 og gradvis integreres i aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at de samme risikorelevante sikkerhedsstandarder, der er harmoniseret på EU-plan, bør gælde for alle former for passager- og godstransport, og opfordrer til et forslag om at finansiere opfyldelse af dette krav; er af den opfattelse, at i tilfælde af sø- og lufttransport bør international koordinering være en forudsætning, og at de eksisterende regler bør kontrolleres og om nødvendigt revideres i 2015 og gradvis integreres i aftaler med tredjelande;

| 15. | understreger betydningen af en sammenhængende strategi for overgangen til alternative og vedvarende energikilder til transport, og fremhæver, at de opstillede mål kan nås gennem et energimiks og ved hjælp af eksisterende energibesparelsesmetoder; påpeger, at denne overgang kræver en særlig infrastruktur og tilsvarende incitamenter, og at reduktionsmålene bør formuleres på en teknologineutral måde; |
| --- | --- |

15.

understreger betydningen af en sammenhængende strategi for overgangen til alternative og vedvarende energikilder til transport, og fremhæver, at de opstillede mål kan nås gennem et energimiks og ved hjælp af eksisterende energibesparelsesmetoder; påpeger, at denne overgang kræver en særlig infrastruktur og tilsvarende incitamenter, og at reduktionsmålene bør formuleres på en teknologineutral måde;

| 16. | opfordrer til, at der senest i 2015 udarbejdes et forslag om mobilitet i byerne, hvor støtten til projekter under iagttagelse af nærhedsprincippet gøres betinget af, at de lokale myndigheder forelægger bæredygtige mobilitetsplaner for en effektiv passager- og godslogistikkæde i byområder og bebyggede områder, som bidrager til en begrænsning af trafikken, ulykker, luftforurening og støj, overholder standarderne og målene for den europæiske transportpolitik og passer til omkringliggende byers og regioners behov og ikke skaber nye hindringer på markedet; foreslår en udveksling af bedste praksis inden for innovation og forskning i bæredygtige koncepter for mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at der senest i 2015 udarbejdes et forslag om mobilitet i byerne, hvor støtten til projekter under iagttagelse af nærhedsprincippet gøres betinget af, at de lokale myndigheder forelægger bæredygtige mobilitetsplaner for en effektiv passager- og godslogistikkæde i byområder og bebyggede områder, som bidrager til en begrænsning af trafikken, ulykker, luftforurening og støj, overholder standarderne og målene for den europæiske transportpolitik og passer til omkringliggende byers og regioners behov og ikke skaber nye hindringer på markedet; foreslår en udveksling af bedste praksis inden for innovation og forskning i bæredygtige koncepter for mobilitet i byerne;

| 17. | understreger, at transportbrugernes adfærd er en afgørende faktor, og opfordrer til, at der udarbejdes incitamenter, som skal få borgerne til at vælge bæredygtige, fysisk aktive, sikre og sunde transport- og mobilitetsformer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, senest i 2013 at fremsætte forslag om udvikling af initiativer, der fremmer miljøvenlig offentlig transport og transport til fods og på cykel, især i byområder, med henblik på at fordoble antallet af brugere; anser det derfor for vigtigt at udvikle sikker infrastruktur for fodgængere og cyklister, især i byområder, og at forbedre interoperabiliteten mellem transportydelser, at fremme indførelsen af en enkelt rejsehjemmel og et integreret e-billet-system til multimodale rejser, der også forbinder langdistance- og lokaltransport; minder om, at tilgængelighed og overkommelige transportpriser er afgørende for den sociale mobilitet, og at der bør ofres større opmærksomhed på at forene bæredygtighedsmålene med sociale behov, når der planlægges transportpolitik i fremtiden; |
| --- | --- |

17.

understreger, at transportbrugernes adfærd er en afgørende faktor, og opfordrer til, at der udarbejdes incitamenter, som skal få borgerne til at vælge bæredygtige, fysisk aktive, sikre og sunde transport- og mobilitetsformer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, senest i 2013 at fremsætte forslag om udvikling af initiativer, der fremmer miljøvenlig offentlig transport og transport til fods og på cykel, især i byområder, med henblik på at fordoble antallet af brugere; anser det derfor for vigtigt at udvikle sikker infrastruktur for fodgængere og cyklister, især i byområder, og at forbedre interoperabiliteten mellem transportydelser, at fremme indførelsen af en enkelt rejsehjemmel og et integreret e-billet-system til multimodale rejser, der også forbinder langdistance- og lokaltransport; minder om, at tilgængelighed og overkommelige transportpriser er afgørende for den sociale mobilitet, og at der bør ofres større opmærksomhed på at forene bæredygtighedsmålene med sociale behov, når der planlægges transportpolitik i fremtiden;

| 18. | mener, at de grundlæggende regler om passagerers rettigheder bør fastlægges i et charter om passagerers rettigheder inden for alle transportformer, og forventer derfor, at Kommissionen senest i begyndelsen af 2012 fremlægger et forslag, der tager hensyn til de forskellige transportformers særlige kendetegn og de indhøstede erfaringer og indeholder et kapitel om rettigheder for passagerer med handicap; opfordrer samtidig til en ensartet fortolkning og konsekvent anvendelse, gennemførelse og håndhævelse af disse rettigheder på grundlag af klare definitioner og retningslinjer samt gennemskuelighed med hensyn til deres forvaltning; understreger endvidere behovet for lovgivning på området for ekstragebyrer på tværs af alle transportformer; |
| --- | --- |

18.

mener, at de grundlæggende regler om passagerers rettigheder bør fastlægges i et charter om passagerers rettigheder inden for alle transportformer, og forventer derfor, at Kommissionen senest i begyndelsen af 2012 fremlægger et forslag, der tager hensyn til de forskellige transportformers særlige kendetegn og de indhøstede erfaringer og indeholder et kapitel om rettigheder for passagerer med handicap; opfordrer samtidig til en ensartet fortolkning og konsekvent anvendelse, gennemførelse og håndhævelse af disse rettigheder på grundlag af klare definitioner og retningslinjer samt gennemskuelighed med hensyn til deres forvaltning; understreger endvidere behovet for lovgivning på området for ekstragebyrer på tværs af alle transportformer;

| 19. | understreger, at det er nødvendigt med en integreret transportpolitik ikke kun mellem transportformer, men også for transportens værdikæde og logistik for på passende vis at behandle udfordringerne med transport og mobilitet, navnlig dem, som findes i byområder; opfordrer til øget koordinering mellem de politiske beslutningstagere i EU-institutionerne såvel som en permanent dialog og høring med logistiksektoren, leverandører af transportydelser og kunder i et europæisk logistik- og mobilitetsforum; |
| --- | --- |

19.

understreger, at det er nødvendigt med en integreret transportpolitik ikke kun mellem transportformer, men også for transportens værdikæde og logistik for på passende vis at behandle udfordringerne med transport og mobilitet, navnlig dem, som findes i byområder; opfordrer til øget koordinering mellem de politiske beslutningstagere i EU-institutionerne såvel som en permanent dialog og høring med logistiksektoren, leverandører af transportydelser og kunder i et europæisk logistik- og mobilitetsforum;

| 20. | opfordrer til, at fremme af grøn logistik og en forbedret mobilitetsforvaltning prioriteres; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at fremme af grøn logistik og en forbedret mobilitetsforvaltning prioriteres;

| 21. | mener, at bæredygtig multimodalitet for passager- og varelogistik kræver etablering af intermodale forbindelsespunkter og -terminaler, integreret planlægning og logistik såvel som integreret uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

21.

mener, at bæredygtig multimodalitet for passager- og varelogistik kræver etablering af intermodale forbindelsespunkter og -terminaler, integreret planlægning og logistik såvel som integreret uddannelse og erhvervsuddannelse;

| 22. | understreger, at EU skal forblive på forkant med den teknologiske innovation inden for transport for at fremme effektivitet, bæredygtighed og jobskabelse; opfordrer til finansiering af et forsknings- og udviklingsprogram, der er særlig rettet mod bæredygtig og sikker mobilitet, som indeholder en specifik gennemførelsesstrategi og effektiv finanskontrol, med henblik på:






  — | at bevare EU’s førerrolle som et produktions- og forskningssted for alle transportformer med særlig fokus på reduktion af transportsektorens CO2-emissioner, forurenings- og støjreduktion samt sikkerhed og tryghed |
| --- | --- | --- |

22.

understreger, at EU skal forblive på forkant med den teknologiske innovation inden for transport for at fremme effektivitet, bæredygtighed og jobskabelse; opfordrer til finansiering af et forsknings- og udviklingsprogram, der er særlig rettet mod bæredygtig og sikker mobilitet, som indeholder en specifik gennemførelsesstrategi og effektiv finanskontrol, med henblik på:

—

at bevare EU’s førerrolle som et produktions- og forskningssted for alle transportformer med særlig fokus på reduktion af transportsektorens CO2-emissioner, forurenings- og støjreduktion samt sikkerhed og tryghed

| — | at skabe effektive, intelligente, interoperable og forbundne systemer for at støtte SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, flodinformationstjenester (RIS), SafeSeaNet, LRIT og ITS |
| --- | --- |

—

at skabe effektive, intelligente, interoperable og forbundne systemer for at støtte SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, flodinformationstjenester (RIS), SafeSeaNet, LRIT og ITS

| — | at finde praksisorienterede løsninger med deltagelse af en gruppe af eksperter fra erhvervslivet, naturvidenskab, det politiske liv og civilsamfundet |
| --- | --- |

—

at finde praksisorienterede løsninger med deltagelse af en gruppe af eksperter fra erhvervslivet, naturvidenskab, det politiske liv og civilsamfundet

| — | at videreføre e-sikkerheds-initiativet for at styrke trafiksikkerheden og etablere infrastrukturen til indførelse af e-call-nødopkaldssystemet under overholdelse af kravene om databeskyttelse; |
| --- | --- |

—

at videreføre e-sikkerheds-initiativet for at styrke trafiksikkerheden og etablere infrastrukturen til indførelse af e-call-nødopkaldssystemet under overholdelse af kravene om databeskyttelse;

| 23. | mener, at det er nødvendigt at fjerne de bureaukratiske hindringer for alle former for transport, og opfordrer derfor til en øget forenkling og harmonisering af transport- og logistikdokumenter, især for godstransport, og til, at der senest i 2013 fremlægges et forslag om standardisering af fragtdokumenter og e-dokumenter, også med henblik på støtte af multimodal godstransport; |
| --- | --- |

23.

mener, at det er nødvendigt at fjerne de bureaukratiske hindringer for alle former for transport, og opfordrer derfor til en øget forenkling og harmonisering af transport- og logistikdokumenter, især for godstransport, og til, at der senest i 2013 fremlægges et forslag om standardisering af fragtdokumenter og e-dokumenter, også med henblik på støtte af multimodal godstransport;

| 24. | understreger behovet for forbedring og standardisering af kontrolapparater, såsom hastighedsradarer, køretøjsmonteret udstyr samt kommunikationssystemer og -medier, og opfordrer til, at der senest i 2013 fremlægges et forslag om gensidig anerkendelse af og interoperabilitet mellem sådanne apparater; understreger behovet for øget koordinering og samarbejde mellem de nationale myndigheder inden for grænseoverskridende retsforfølgning og for at sikre en bedre konvergens i anvendelsen af færdselssikkerhedsstandarder; |
| --- | --- |

24.

understreger behovet for forbedring og standardisering af kontrolapparater, såsom hastighedsradarer, køretøjsmonteret udstyr samt kommunikationssystemer og -medier, og opfordrer til, at der senest i 2013 fremlægges et forslag om gensidig anerkendelse af og interoperabilitet mellem sådanne apparater; understreger behovet for øget koordinering og samarbejde mellem de nationale myndigheder inden for grænseoverskridende retsforfølgning og for at sikre en bedre konvergens i anvendelsen af færdselssikkerhedsstandarder;

| 25. | understreger, at mulige ændringer og standardisering af lasteenheder, der tager hensyn til de lasteenheder, der anvendes i den globale transport, og transportkøretøjernes dimensioner, skal medvirke til at optimere multimodal transport og tilbyde påviselige fordele i form af brændstofbesparelser, lavere emissioner og bedre trafiksikkerhed; |
| --- | --- |

25.

understreger, at mulige ændringer og standardisering af lasteenheder, der tager hensyn til de lasteenheder, der anvendes i den globale transport, og transportkøretøjernes dimensioner, skal medvirke til at optimere multimodal transport og tilbyde påviselige fordele i form af brændstofbesparelser, lavere emissioner og bedre trafiksikkerhed;

| 26. | foreslår, at medlemsstaterne kun tillader brug af det europæiske modulsystem på visse ruter, når den eksisterende infrastruktur og sikkerhed tillader det, og underretter Kommissionen om, at der er givet tilladelse; |
| --- | --- |

26.

foreslår, at medlemsstaterne kun tillader brug af det europæiske modulsystem på visse ruter, når den eksisterende infrastruktur og sikkerhed tillader det, og underretter Kommissionen om, at der er givet tilladelse;

| 27. | understreger betydningen af EU’s forskellige transportagenturer og opfordrer til nye anstrengelser, som kan styrke disses europæiske dimension; |
| --- | --- |

27.

understreger betydningen af EU’s forskellige transportagenturer og opfordrer til nye anstrengelser, som kan styrke disses europæiske dimension;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte og arbejde for lige vilkår for alle transportformer, hvad angår energiafgifter og merværdiafgifter (moms); |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte og arbejde for lige vilkår for alle transportformer, hvad angår energiafgifter og merværdiafgifter (moms);

| 29. | opfordrer for så vidt angår vejtransport til:






  — | senest i 2013 på ny at gennemføre en revision af køre- og hviletidsbestemmelserne for passager- og godstransport og at harmonisere fortolkningen af gennemførelse og håndhævelse under hensyntagen til Europa-Parlamentets holdning om harmonisering af sanktioner i vejtransportsektoren; mener, at det også er nødvendigt at harmonisere restriktionerne for godstransport i hele Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

29.

opfordrer for så vidt angår vejtransport til:

—

senest i 2013 på ny at gennemføre en revision af køre- og hviletidsbestemmelserne for passager- og godstransport og at harmonisere fortolkningen af gennemførelse og håndhævelse under hensyntagen til Europa-Parlamentets holdning om harmonisering af sanktioner i vejtransportsektoren; mener, at det også er nødvendigt at harmonisere restriktionerne for godstransport i hele Den Europæiske Union

| — | at de mål, der allerede er fastlagt, opfyldes, og at der sættes nyt skub i de prioriterede projekter i det transeuropæiske vejnet |
| --- | --- |

—

at de mål, der allerede er fastlagt, opfyldes, og at der sættes nyt skub i de prioriterede projekter i det transeuropæiske vejnet

| — | senest i 2020 at øge antallet af sikre parkeringspladser for lastvogne på det transeuropæiske vejnet (TERN) med 40 % i forhold til 2010 og at forbedre deres kvalitet (hygiejnestandard) |
| --- | --- |

—

senest i 2020 at øge antallet af sikre parkeringspladser for lastvogne på det transeuropæiske vejnet (TERN) med 40 % i forhold til 2010 og at forbedre deres kvalitet (hygiejnestandard)

| — | at støtte initiativer i de medlemsstater, som gennem skattefordele forsøger at skabe en sikker og miljøvenlig bilpark |
| --- | --- |

—

at støtte initiativer i de medlemsstater, som gennem skattefordele forsøger at skabe en sikker og miljøvenlig bilpark

| — | at Kommissionen inden udgangen af 2013 udarbejder en rapport om status for Fællesskabets marked for vejtransport, der indeholder en analyse af markedssituationen, herunder en evaluering af kontrollens effektivitet og udviklingen i beskæftigelsesforholdene i erhvervet, og en vurdering af, om en harmonisering af reglerne, bl.a. på områderne for håndhævelse og vejbrugerbetaling samt social og sikkerhedsmæssig lovgivning, har udviklet sig i en sådan grad, at en yderligere åbning af de nationale markeder for vejtransport, herunder afskaffelse af restriktionerne for cabotagekørsel, kunne overvejes |
| --- | --- |

—

at Kommissionen inden udgangen af 2013 udarbejder en rapport om status for Fællesskabets marked for vejtransport, der indeholder en analyse af markedssituationen, herunder en evaluering af kontrollens effektivitet og udviklingen i beskæftigelsesforholdene i erhvervet, og en vurdering af, om en harmonisering af reglerne, bl.a. på områderne for håndhævelse og vejbrugerbetaling samt social og sikkerhedsmæssig lovgivning, har udviklet sig i en sådan grad, at en yderligere åbning af de nationale markeder for vejtransport, herunder afskaffelse af restriktionerne for cabotagekørsel, kunne overvejes

| — | at forbedre uddannelsen og efteruddannelsen af beskæftigede i transportsektoren, herunder dem, der yder transportrelaterede tjenester for passagererne, og forbedre adgangen til de pågældende erhverv med henblik på at forbedre arbejdsforhold og lønninger og for at øge interessen for disse erhverv |
| --- | --- |

—

at forbedre uddannelsen og efteruddannelsen af beskæftigede i transportsektoren, herunder dem, der yder transportrelaterede tjenester for passagererne, og forbedre adgangen til de pågældende erhverv med henblik på at forbedre arbejdsforhold og lønninger og for at øge interessen for disse erhverv

| — | at udarbejde en standardiseret EU-metode til udregning af transport- og logistikerhvervets CO2-fodaftryk for at undgå en hastig vækst i antallet af nationale tiltag og støtte til initiativer fra industriens side for at fremme udregning af CO2-fodaftrykket med særligt henblik på godstransporten; |
| --- | --- |

—

at udarbejde en standardiseret EU-metode til udregning af transport- og logistikerhvervets CO2-fodaftryk for at undgå en hastig vækst i antallet af nationale tiltag og støtte til initiativer fra industriens side for at fremme udregning af CO2-fodaftrykket med særligt henblik på godstransporten;

| 30. | opfordrer for så vidt angår skibstransport til






  — | at fremsætte et forslag om det såkaldte "Blue Belt" inden 2013 med henblik på at lette formaliteterne for skibe, der sejler mellem havne i EU, og udvikle potentialet for motorveje til søs ved at etablere et reelt indre marked for søtransport inden for EU i overensstemmelse med eksisterende miljø- og naturbeskyttelseslovgivning |
| --- | --- | --- |

30.

opfordrer for så vidt angår skibstransport til

—

at fremsætte et forslag om det såkaldte "Blue Belt" inden 2013 med henblik på at lette formaliteterne for skibe, der sejler mellem havne i EU, og udvikle potentialet for motorveje til søs ved at etablere et reelt indre marked for søtransport inden for EU i overensstemmelse med eksisterende miljø- og naturbeskyttelseslovgivning

| — | at iværksætte initiativer, der sikrer, at reduktioner af svovlemissioner fra skibe ikke medfører et omvendt skift i transportform |
| --- | --- |

—

at iværksætte initiativer, der sikrer, at reduktioner af svovlemissioner fra skibe ikke medfører et omvendt skift i transportform

| — | at iværksætte en europæisk politik for søtransport på korte og mellemlange distancer med henblik på udnyttelse af den ledige kapacitet på de indre vandveje og opfylde EU's mål om reduktion af drivhusgasemissioner i transportsektoren |
| --- | --- |

—

at iværksætte en europæisk politik for søtransport på korte og mellemlange distancer med henblik på udnyttelse af den ledige kapacitet på de indre vandveje og opfylde EU's mål om reduktion af drivhusgasemissioner i transportsektoren

| — | i overensstemmelse med gældende miljø- og naturbeskyttelseslovgivning at fortsætte med at støtte NAIADES-programmet med et opfølgningsprogram for at sikre en fortsættelse af det nuværende NAIADES-program efter 2014 |
| --- | --- |

—

i overensstemmelse med gældende miljø- og naturbeskyttelseslovgivning at fortsætte med at støtte NAIADES-programmet med et opfølgningsprogram for at sikre en fortsættelse af det nuværende NAIADES-program efter 2014

| — | at stille forslag om senest i 2020 at øge antallet af multimodale forbindelser (platforme) for de indre vandveje, indlandshavne samt jernbanetransporten med 20 % i forhold til 2010 og stille den nødvendige økonomiske støtte til rådighed og videreføre Marco Polo-programmet efter 2013 for effektivt at udnytte potentialet i shipping |
| --- | --- |

—

at stille forslag om senest i 2020 at øge antallet af multimodale forbindelser (platforme) for de indre vandveje, indlandshavne samt jernbanetransporten med 20 % i forhold til 2010 og stille den nødvendige økonomiske støtte til rådighed og videreføre Marco Polo-programmet efter 2013 for effektivt at udnytte potentialet i shipping

| — | i den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 at afsætte mindst 15 % af TEN-T-midlerne til projekter, der forbedrer bæredygtige og multimodale forbindelser mellem søhavne, indlandshavne og multimodale platforme med særlig vægt på projekter vedrørende vandvejstransport |
| --- | --- |

—

i den næste flerårige finansielle ramme 2014-2020 at afsætte mindst 15 % af TEN-T-midlerne til projekter, der forbedrer bæredygtige og multimodale forbindelser mellem søhavne, indlandshavne og multimodale platforme med særlig vægt på projekter vedrørende vandvejstransport

| — | i lyset af den internationale karakter af søtransport at harmonisere shippinguddannelsen i overensstemmelse med en international standard inden 2012, og i særdeleshed en hurtig vedtagelse af Kommissionens forslag om ændring af direktiv 2008/106/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv med henblik på at indarbejde 2010-ændringerne til konventionen om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold i EU-lovgivningen, indsendelse af et forslag om gensidig anerkendelse af rammebetingelserne for uddannelse af havnearbejdere inden udgangen af 2013 og udarbejdelse af en strategi for at rekruttere yngre medarbejdere til maritime erhverv; |
| --- | --- |

—

i lyset af den internationale karakter af søtransport at harmonisere shippinguddannelsen i overensstemmelse med en international standard inden 2012, og i særdeleshed en hurtig vedtagelse af Kommissionens forslag om ændring af direktiv 2008/106/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv med henblik på at indarbejde 2010-ændringerne til konventionen om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold i EU-lovgivningen, indsendelse af et forslag om gensidig anerkendelse af rammebetingelserne for uddannelse af havnearbejdere inden udgangen af 2013 og udarbejdelse af en strategi for at rekruttere yngre medarbejdere til maritime erhverv;

| 31. | opfordrer for så vidt angår luftfart til,






  — | at Kommissionen og medlemsstaterne fremmer gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum II, som indførelsen af SESAR vil spille en vigtig rolle i, og opfordrer Kommissionen til i 2013 at fremsætte et forslag om gennemførelse af et fælles europæisk luftrum gennem en reduktion i antallet af funktionelle luftrumsblokke |
| --- | --- | --- |

31.

opfordrer for så vidt angår luftfart til,

—

at Kommissionen og medlemsstaterne fremmer gennemførelsen af det fælles europæiske luftrum II, som indførelsen af SESAR vil spille en vigtig rolle i, og opfordrer Kommissionen til i 2013 at fremsætte et forslag om gennemførelse af et fælles europæisk luftrum gennem en reduktion i antallet af funktionelle luftrumsblokke

| — | at Kommissionen styrker samordningen af forordningerne om det fælles luftrum og SESAR- og Galileo-projekterne samt Clean Sky-initiativerne for at gennemføre energibesparelsesforanstaltninger og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner mere effektivt |
| --- | --- |

—

at Kommissionen styrker samordningen af forordningerne om det fælles luftrum og SESAR- og Galileo-projekterne samt Clean Sky-initiativerne for at gennemføre energibesparelsesforanstaltninger og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissioner mere effektivt

| — | at servicekvalitet og koordinering med internationale standarder i forbindelse med supplerende forslag om åbning af markederne fortsat prioriteres |
| --- | --- |

—

at servicekvalitet og koordinering med internationale standarder i forbindelse med supplerende forslag om åbning af markederne fortsat prioriteres

| — | at Kommissionen og medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger for at den europæiske handel med emissionskvoter bliver anerkendt på internationalt plan inden 2012, således at der sikres lige konkurrencevilkår internationalt |
| --- | --- |

—

at Kommissionen og medlemsstaterne træffer alle de nødvendige foranstaltninger for at den europæiske handel med emissionskvoter bliver anerkendt på internationalt plan inden 2012, således at der sikres lige konkurrencevilkår internationalt

| — | at der arbejdes aktivt på udviklingen af et "Checkpoint of the Future" til sikkerhedstjek af passagerer og gods; |
| --- | --- |

—

at der arbejdes aktivt på udviklingen af et "Checkpoint of the Future" til sikkerhedstjek af passagerer og gods;

| 32. | opfordrer for så vidt angår jernbanetransport til,






  — | at Kommissionen i forbindelse med åbningen af markederne tager højde for medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår den lokale offentlige transport og det eksisterende serviceniveau med det formål at forbedre det nuværende serviceniveau, samtidig med at der sikres en mere fair konkurrence, og social dumping modvirkes |
| --- | --- | --- |

32.

opfordrer for så vidt angår jernbanetransport til,

—

at Kommissionen i forbindelse med åbningen af markederne tager højde for medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår den lokale offentlige transport og det eksisterende serviceniveau med det formål at forbedre det nuværende serviceniveau, samtidig med at der sikres en mere fair konkurrence, og social dumping modvirkes

| — | at teknisk harmonisering og interoperabilitet mellem medlemsstaterne fremmes i højere grad, især at reglerne om godkendelse af køretøjer harmoniseres inden 2015, således at godkendelsen af køretøjer ikke tager mere end to måneder under økonomisk gennemsigtige betingelser, og at Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser og tildelte midler inden 2012 tilpasses i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

—

at teknisk harmonisering og interoperabilitet mellem medlemsstaterne fremmes i højere grad, især at reglerne om godkendelse af køretøjer harmoniseres inden 2015, således at godkendelsen af køretøjer ikke tager mere end to måneder under økonomisk gennemsigtige betingelser, og at Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser og tildelte midler inden 2012 tilpasses i overensstemmelse hermed

| — | at der gives nye impulser, på en ordentligt gennemtænkt måde, til jernbaneinfrastruktur, støjreduktion og ERTMS-handlingsplanen i perioden frem til 2020 |
| --- | --- |

—

at der gives nye impulser, på en ordentligt gennemtænkt måde, til jernbaneinfrastruktur, støjreduktion og ERTMS-handlingsplanen i perioden frem til 2020

| — | at Kommissionen senest den 31. december 2012 forelægger et forslag til direktiv med bestemmelser om adskillelse af infrastrukturforvaltning og transportvirksomhed samt et forslag om at åbne det indenlandske marked for personbefordring med jernbane, der ikke forringer jernbanetransporttjenesternes kvalitet og sikrer forpligtelserne til offentlig tjenesteydelse |
| --- | --- |

—

at Kommissionen senest den 31. december 2012 forelægger et forslag til direktiv med bestemmelser om adskillelse af infrastrukturforvaltning og transportvirksomhed samt et forslag om at åbne det indenlandske marked for personbefordring med jernbane, der ikke forringer jernbanetransporttjenesternes kvalitet og sikrer forpligtelserne til offentlig tjenesteydelse

| — | at de nationale tilsynsmyndigheder gøres mere uafhængige, og deres beføjelser styrkes med henblik på at opnå mere effektive jernbaner og tættere samarbejde mellem dem i et europæisk netværk, samt at Kommissionen senest i 2014 fremsætter et forslag med henblik herpå samt om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed |
| --- | --- |

—

at de nationale tilsynsmyndigheder gøres mere uafhængige, og deres beføjelser styrkes med henblik på at opnå mere effektive jernbaner og tættere samarbejde mellem dem i et europæisk netværk, samt at Kommissionen senest i 2014 fremsætter et forslag med henblik herpå samt om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed

| — | i højere grad at tage hensyn til uddannelse og videreuddannelse baseret på høje standarder og fremme grænseoverskridende anerkendelse af eksamens- og kvalifikationsbeviser |
| --- | --- |

—

i højere grad at tage hensyn til uddannelse og videreuddannelse baseret på høje standarder og fremme grænseoverskridende anerkendelse af eksamens- og kvalifikationsbeviser

| — | at Kommissionen evaluerer, hvilken virkning åbningen af markedet for jernbanegodstransport har haft på enkeltvognstrafikken, og, såfremt det viser sig, at mængden af denne type trafik er faldet, senest den 31. december 2012 forelægger et forslag, der gør det muligt for medlemsstaterne at støtte denne aktivitet i lyset af dens økonomiske, sociale og miljømæssige fordele; |
| --- | --- |

—

at Kommissionen evaluerer, hvilken virkning åbningen af markedet for jernbanegodstransport har haft på enkeltvognstrafikken, og, såfremt det viser sig, at mængden af denne type trafik er faldet, senest den 31. december 2012 forelægger et forslag, der gør det muligt for medlemsstaterne at støtte denne aktivitet i lyset af dens økonomiske, sociale og miljømæssige fordele;

| 33. | erkender, at EU's jernbaneindustri bliver stadig mere sårbar over for konkurrencen på fællesskabsmarkedet fra leverandører fra tredjelande; udtrykker bekymring over de alvorlige hindringer, der forhindrer EU-leverandørerne i at byde på offentlige kontrakter i lande uden for EU; |
| --- | --- |

33.

erkender, at EU's jernbaneindustri bliver stadig mere sårbar over for konkurrencen på fællesskabsmarkedet fra leverandører fra tredjelande; udtrykker bekymring over de alvorlige hindringer, der forhindrer EU-leverandørerne i at byde på offentlige kontrakter i lande uden for EU;

| 34. | opfordrer til, at Kommissionen i sin konsekvensvurdering af lovgivningsforslagene udpeger, kvantificerer og evaluerer muligheden for skabelse af "grønne job" og foranstaltninger til fremme heraf; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at Kommissionen i sin konsekvensvurdering af lovgivningsforslagene udpeger, kvantificerer og evaluerer muligheden for skabelse af "grønne job" og foranstaltninger til fremme heraf;

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forelægge en fælles strategi, som omfatter information, kommunikation og høring af de berørte parter, navnlig med deltagelse af de berørte borgere, om behovene, planlægningen, udviklingen og finansieringen af den nødvendige infrastruktur for vækst, mobilitet, udvikling og beskæftigelse i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået som led i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forelægge en fælles strategi, som omfatter information, kommunikation og høring af de berørte parter, navnlig med deltagelse af de berørte borgere, om behovene, planlægningen, udviklingen og finansieringen af den nødvendige infrastruktur for vækst, mobilitet, udvikling og beskæftigelse i overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået som led i Europa 2020-strategien;

| 36. | mener, at det under hensyntagen til, at de lokale og regionale myndigheder har betydelige beføjelser inden for transportpolitik, er vigtigt for disse at kunne deltage via en tilgang med forvaltning på flere niveauer; |
| --- | --- |

36.

mener, at det under hensyntagen til, at de lokale og regionale myndigheder har betydelige beføjelser inden for transportpolitik, er vigtigt for disse at kunne deltage via en tilgang med forvaltning på flere niveauer;

| 37. | opfordrer Kommissionen til hvert år at vurdere målene i hvidbogen samt eventuelle fremskridt og resultater og til hvert femte år at aflægge rapport til Parlamentet om gennemførelsen af hvidbogen; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til hvert år at vurdere målene i hvidbogen samt eventuelle fremskridt og resultater og til hvert femte år at aflægge rapport til Parlamentet om gennemførelsen af hvidbogen;

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 43 E af 19.2.2004, s. 250.

(2)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 556.

(3)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 13.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0386.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0316.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0329.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0408.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/82

---

Torsdag den 15. december 2011Forholdene under frihedsberøvelse i EU

P7_TA(2011)0585

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forholdene under frihedsberøvelse i EU (2011/2897(RSP))

2013/C 168 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU’s juridiske instrumenter vedrørende beskyttelse af menneskerettigheder, navnlig artikel 2, 6 og 7 i Traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder, navnlig artikel 4, 19, 47, 48 og 49, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s juridiske instrumenter vedrørende beskyttelse af menneskerettigheder, navnlig artikel 2, 6 og 7 i Traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder, navnlig artikel 4, 19, 47, 48 og 49,

| — | der henviser til internationale juridiske instrumenter vedrørende menneskerettigheder og forbud mod tortur og umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling, navnlig verdenserklæringen om menneskerettigheder (artikel 5), den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (artikel 7), konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling og den valgfri protokol til denne konvention om etablering af et system med regelmæssige besøg foretaget af uafhængige internationale og nationale instanser på steder, hvor personer tilbageholdes, |
| --- | --- |

—

der henviser til internationale juridiske instrumenter vedrørende menneskerettigheder og forbud mod tortur og umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling, navnlig verdenserklæringen om menneskerettigheder (artikel 5), den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (artikel 7), konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling og den valgfri protokol til denne konvention om etablering af et system med regelmæssige besøg foretaget af uafhængige internationale og nationale instanser på steder, hvor personer tilbageholdes,

| — | der henviser til Europarådets juridiske instrumenter vedrørende menneskerettigheder og forebyggelse af tortur og umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling, navnlig den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) (artikel 3), protokollerne til denne konvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf, hvorved Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf (CPT) blev etableret, samt til samt CPT’s rapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets juridiske instrumenter vedrørende menneskerettigheder og forebyggelse af tortur og umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling, navnlig den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) (artikel 3), protokollerne til denne konvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf, hvorved Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf (CPT) blev etableret, samt til samt CPT’s rapporter,

| — | der henviser til de juridiske instrumenter, der mere specifikt vedrører de rettigheder, som frihedsberøvede personer har, navnlig: på FN-niveau, standardminimumsregler om behandling af fanger samt erklæringer og principper vedtaget af Generalforsamlingen; på Europarådsniveau, ministerkomitéens henstillinger, nemlig henstilling (2006)2 om de europæiske fængselsregler, henstilling (2006)13 om anvendelse af varetægtsfængsling, forhold under varetægtsfængsling og sikkerhedsbestemmelser mod misbrug, henstilling (2008)11 om de europæiske regler for unge lovovertrædere, der er underlagt sanktioner eller foranstaltninger, henstilling (2010)1 om Europarådets regler om prøveløsladelse (1) samt de henstillinger, der er vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til de juridiske instrumenter, der mere specifikt vedrører de rettigheder, som frihedsberøvede personer har, navnlig: på FN-niveau, standardminimumsregler om behandling af fanger samt erklæringer og principper vedtaget af Generalforsamlingen; på Europarådsniveau, ministerkomitéens henstillinger, nemlig henstilling (2006)2 om de europæiske fængselsregler, henstilling (2006)13 om anvendelse af varetægtsfængsling, forhold under varetægtsfængsling og sikkerhedsbestemmelser mod misbrug, henstilling (2008)11 om de europæiske regler for unge lovovertrædere, der er underlagt sanktioner eller foranstaltninger, henstilling (2010)1 om Europarådets regler om prøveløsladelse (1) samt de henstillinger, der er vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling,

| — | der henviser til sine beslutninger af 18. januar 1996 om dårlige forhold i Den Europæiske Unions fængsler (2) og af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: Indretning og alternativer til straf (3) og til sine gentagne opfordringer til Kommissionen og Rådet om at stille forslag om en rammeafgørelse om indsattes rettigheder, der indgår i dets henstilling af 6. november 2003 om Europa-Parlamentets forslag til henstilling til Rådet om minimumsstandarder for retssikkerhedsgarantier for mistænkte og tiltalte i straffesager i EU (4), i dets henstilling af 9. marts 2004 to Rådet om indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (5) og i dets beslutning af 25. november 2009 om det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholm-programmet) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 18. januar 1996 om dårlige forhold i Den Europæiske Unions fængsler (2) og af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: Indretning og alternativer til straf (3) og til sine gentagne opfordringer til Kommissionen og Rådet om at stille forslag om en rammeafgørelse om indsattes rettigheder, der indgår i dets henstilling af 6. november 2003 om Europa-Parlamentets forslag til henstilling til Rådet om minimumsstandarder for retssikkerhedsgarantier for mistænkte og tiltalte i straffesager i EU (4), i dets henstilling af 9. marts 2004 to Rådet om indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (5) og i dets beslutning af 25. november 2009 om det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholm-programmet) (6),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (7),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (8),

| — | der henviser til forslag til Rådets rammeafgørelse af 29. august 2006 om den europæiske kontrolordre under procedurer forud for domsafsigelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (KOM(2006)0468), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets rammeafgørelse af 29. august 2006 om den europæiske kontrolordre under procedurer forud for domsafsigelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (KOM(2006)0468),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse (KOM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse (KOM(2011)0326),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 14. juni 2011 om "Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område - en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område" (KOM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 14. juni 2011 om "Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område - en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område" (KOM(2011)0327),

| — | der henviser til de mundtlige forespørgsler om forholdene under frihedsberøvelse i EU fra grupperne ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE og S&D (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til de mundtlige forespørgsler om forholdene under frihedsberøvelse i EU fra grupperne ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE og S&D (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU har sat sig for at udvikle et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og der henviser til, at EU i henhold til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union anerkender menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og dermed påtager sig positive forpligtelser, som den må opfylde for at leve op til dette tilsagn; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har sat sig for at udvikle et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og der henviser til, at EU i henhold til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union anerkender menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og dermed påtager sig positive forpligtelser, som den må opfylde for at leve op til dette tilsagn;

| B. | der henviser til, at forholdene under frihedsberøvelse og fængselsforvaltning først og fremmest er medlemsstaternes ansvar, men at mangler såsom overfyldte fængsler og påstande om dårlig behandling af indsatte kan underminere den tillid, der skal ligge til grund for det strafferetlige samarbejde, som er baseret på princippet om EU-medlemsstaternes gensidige anerkendelse af domme og retsafgørelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forholdene under frihedsberøvelse og fængselsforvaltning først og fremmest er medlemsstaternes ansvar, men at mangler såsom overfyldte fængsler og påstande om dårlig behandling af indsatte kan underminere den tillid, der skal ligge til grund for det strafferetlige samarbejde, som er baseret på princippet om EU-medlemsstaternes gensidige anerkendelse af domme og retsafgørelser;

| C. | der henviser til, at det strafferetlige samarbejde skal være baseret på respekt for normerne for grundlæggende rettigheder og den nødvendige tilnærmelse af mistænktes og tiltaltes rettigheder og af proceduremæssige rettigheder i straffesager, hvilket er af afgørende betydning for at sikre gensidig tillid mellem medlemsstaterne inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig fordi antallet af statsborgere fra en medlemsstat, der tilbageholdes i en anden medlemsstat, kan stige som følge af et sådant samarbejde; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det strafferetlige samarbejde skal være baseret på respekt for normerne for grundlæggende rettigheder og den nødvendige tilnærmelse af mistænktes og tiltaltes rettigheder og af proceduremæssige rettigheder i straffesager, hvilket er af afgørende betydning for at sikre gensidig tillid mellem medlemsstaterne inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig fordi antallet af statsborgere fra en medlemsstat, der tilbageholdes i en anden medlemsstat, kan stige som følge af et sådant samarbejde;

| D. | der henviser til, at det samlede antal indsatte i fængslerne i EU i 2009-2010 blev skønnet til at være 633 909 (9); der henviser til, at Kommissionens grønbog, som indeholder dette tal, tegner et alarmerende billede af






  — | overfyldte fængsler (10) |
| --- | --- | --- |

D.

der henviser til, at det samlede antal indsatte i fængslerne i EU i 2009-2010 blev skønnet til at være 633 909 (9); der henviser til, at Kommissionens grønbog, som indeholder dette tal, tegner et alarmerende billede af

—

overfyldte fængsler (10)

| — | en stigning i antallet af indsatte |
| --- | --- |

—

en stigning i antallet af indsatte

| — | en stigning i antallet af indsatte udenlandske statsborgere (11) |
| --- | --- |

—

en stigning i antallet af indsatte udenlandske statsborgere (11)

| — | et stort antal varetægtsfængslede (12) |
| --- | --- |

—

et stort antal varetægtsfængslede (12)

| — | indsatte med mentale og psykiske forstyrrelser |
| --- | --- |

—

indsatte med mentale og psykiske forstyrrelser

| — | talrige tilfælde af dødsfald og selvmord (13); |
| --- | --- |

—

talrige tilfælde af dødsfald og selvmord (13);

| E. | der henviser til, at artikel 3 i EMRK og ECHR’s retspraksis ikke blot pålægger medlemsstaterne negative forpligtelser ved at forbyde dem at underkaste fanger umenneskelig og nedværdigende behandling, men også positive forpligtelser ved at forlange, at de skal sikre, at fængselsforholdene er i overensstemmelse med den menneskelige værdighed, og at der gennemføres grundige, effektive undersøgelser, hvis disse rettigheder krænkes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at artikel 3 i EMRK og ECHR’s retspraksis ikke blot pålægger medlemsstaterne negative forpligtelser ved at forbyde dem at underkaste fanger umenneskelig og nedværdigende behandling, men også positive forpligtelser ved at forlange, at de skal sikre, at fængselsforholdene er i overensstemmelse med den menneskelige værdighed, og at der gennemføres grundige, effektive undersøgelser, hvis disse rettigheder krænkes;

| F. | der henviser til, at en stor del af de indsatte i nogle medlemsstater består af varetægtsfængslede; der henviser til, at varetægtsfængsling er en undtagelsesforanstaltning, og at for lange perioder med varetægtsfængsling har en skadelig virkning på den pågældende, kan skade det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne og er i modstrid med EU’s værdier (14); der henviser til, at et betydeligt antal medlemsstater gentagne gang er blevet dømt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) for krænkelser af den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) i forbindelse med varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en stor del af de indsatte i nogle medlemsstater består af varetægtsfængslede; der henviser til, at varetægtsfængsling er en undtagelsesforanstaltning, og at for lange perioder med varetægtsfængsling har en skadelig virkning på den pågældende, kan skade det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne og er i modstrid med EU’s værdier (14); der henviser til, at et betydeligt antal medlemsstater gentagne gang er blevet dømt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (ECHR) for krænkelser af den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) i forbindelse med varetægtsfængsling;

| G. | der henviser til, at et af de problemer, som medlemsstaterne ofte henleder opmærksomheden på, er manglen på ressourcer til at forbedre fængselsforholdene, og der henviser til, at det kan blive nødvendigt at oprette en ny budgetpost med henblik på at anspore dem til at leve op til de høje standarder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et af de problemer, som medlemsstaterne ofte henleder opmærksomheden på, er manglen på ressourcer til at forbedre fængselsforholdene, og der henviser til, at det kan blive nødvendigt at oprette en ny budgetpost med henblik på at anspore dem til at leve op til de høje standarder;

| H. | der henviser til, at hvis de indsatte lever under anstændige forhold og har adgang til ordninger, der skal forberede dem på at vende tilbage til samfundet, vil det formindske sandsynligheden for, at de begår nye lovovertrædelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at hvis de indsatte lever under anstændige forhold og har adgang til ordninger, der skal forberede dem på at vende tilbage til samfundet, vil det formindske sandsynligheden for, at de begår nye lovovertrædelser;

| I. | der henviser til, at Rådet har vedtaget beslutninger og henstillinger (som ikke altid gennemføres af medlemsstaterne) om det specifikke problem med stofmisbrug og om nedbringelse af de dermed forbundne risici, og som navnlig vedrører behandling af stofmisbrug i og uden for fængsler; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet har vedtaget beslutninger og henstillinger (som ikke altid gennemføres af medlemsstaterne) om det specifikke problem med stofmisbrug og om nedbringelse af de dermed forbundne risici, og som navnlig vedrører behandling af stofmisbrug i og uden for fængsler;

| J. | der henviser til, at kun 16 medlemsstater har ratificeret den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, medens syv har undertegnet, men endnu ikke ratificeret den (15); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kun 16 medlemsstater har ratificeret den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, medens syv har undertegnet, men endnu ikke ratificeret den (15);

| K. | der henviser til, at nogle medlemsstater giver nationale parlamentsmedlemmer og medlemmer af Europa-Parlamentet (MEP’er) ret til at besøge fængsler, og der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret til, at denne ret gives til MEP’er overalt på EU's område (16); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at nogle medlemsstater giver nationale parlamentsmedlemmer og medlemmer af Europa-Parlamentet (MEP’er) ret til at besøge fængsler, og der henviser til, at Europa-Parlamentet har opfordret til, at denne ret gives til MEP’er overalt på EU's område (16);

| L. | der henviser til, at børn befinder sig i en særlig sårbar situation i forbindelse med frihedsberøvelse, navnlig varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at børn befinder sig i en særlig sårbar situation i forbindelse med frihedsberøvelse, navnlig varetægtsfængsling;

| M. | der henviser til, at Rådet den 30. november 2009 vedtog en køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager, som indgår i Stockholm-programmet og indeholder afgørende sikkerhedsbestemmelser, der vil bidrage til at sikre, at de grundlæggende rettigheder respekteres i bestræbelserne på at udvide samarbejdet mellem medlemsstaterne på det strafferetlige område; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Rådet den 30. november 2009 vedtog en køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager, som indgår i Stockholm-programmet og indeholder afgørende sikkerhedsbestemmelser, der vil bidrage til at sikre, at de grundlæggende rettigheder respekteres i bestræbelserne på at udvide samarbejdet mellem medlemsstaterne på det strafferetlige område;

| N. | der henviser til, at Kommissionen har offentliggjort en meddelelse - som svar på Rådets udtrykkelige anmodning og i overensstemmelse med Stockholm-programmet, og som Parlamentet gentagne gange har efterlyst - med titlen "Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område - en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område" (17), der giver stødet til en åben dialog mellem de parter, som er involveret i EU’s foranstaltninger til forbedring af forholdene for frihedsberøvede med henblik på at sikre gensidig tillid til det retlige samarbejde, der påpeger forbindelserne mellem forholdene under frihedsberøvelse og adskillige af EU’s juridiske instrumenter såsom den europæiske arrestordre og den europæiske kontrolordre, og gør det klart, at forholdene under frihedsberøvelse, varetægtsfængsling og børns situation under frihedsberøvelse er områder, hvor EU kunne tage initiativer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen har offentliggjort en meddelelse - som svar på Rådets udtrykkelige anmodning og i overensstemmelse med Stockholm-programmet, og som Parlamentet gentagne gange har efterlyst - med titlen "Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område - en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område" (17), der giver stødet til en åben dialog mellem de parter, som er involveret i EU’s foranstaltninger til forbedring af forholdene for frihedsberøvede med henblik på at sikre gensidig tillid til det retlige samarbejde, der påpeger forbindelserne mellem forholdene under frihedsberøvelse og adskillige af EU’s juridiske instrumenter såsom den europæiske arrestordre og den europæiske kontrolordre, og gør det klart, at forholdene under frihedsberøvelse, varetægtsfængsling og børns situation under frihedsberøvelse er områder, hvor EU kunne tage initiativer;

| 1. | glæder sig over grønbogen; er bekymret over den alarmerende situation med hensyn til forholdene under frihedsberøvelse i EU og opfordrer medlemsstaterne til omgående at træffe foranstaltninger til at sikre, at indsattes grundlæggende rettigheder, navnlig sårbare personers rettigheder, respekteres og beskyttes, og mener, at der bør anvendes fælles minimumsstandarder for forholdene under frihedsberøvelse i alle medlemsstater (18); |
| --- | --- |

1.

glæder sig over grønbogen; er bekymret over den alarmerende situation med hensyn til forholdene under frihedsberøvelse i EU og opfordrer medlemsstaterne til omgående at træffe foranstaltninger til at sikre, at indsattes grundlæggende rettigheder, navnlig sårbare personers rettigheder, respekteres og beskyttes, og mener, at der bør anvendes fælles minimumsstandarder for forholdene under frihedsberøvelse i alle medlemsstater (18);

| 2. | gentager, at forholdene under frihedsberøvelse er af central betydning for anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelse i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og mener, at det i denne forbindelse er af afgørende betydning at have et fælles grundlag for tillid mellem de retlige myndigheder samt et bedre kendskab til de nationale strafferetlige systemer; |
| --- | --- |

2.

gentager, at forholdene under frihedsberøvelse er af central betydning for anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelse i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og mener, at det i denne forbindelse er af afgørende betydning at have et fælles grundlag for tillid mellem de retlige myndigheder samt et bedre kendskab til de nationale strafferetlige systemer;

| 3. | opfordrer Kommissionen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder til at overvåge situationen vedrørende forholdene under frihedsberøvelse i EU, og støtter medlemsstaterne i deres bestræbelser på at sikre, at deres love og politikker er i overensstemmelse med de højeste standarder på dette område (19); |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder til at overvåge situationen vedrørende forholdene under frihedsberøvelse i EU, og støtter medlemsstaterne i deres bestræbelser på at sikre, at deres love og politikker er i overensstemmelse med de højeste standarder på dette område (19);

| 4. | opfordrer Kommissionen og EU-institutionerne til at fremsætte lovgivningsmæssige forslag om frihedsberøvede personers rettigheder, herunder de personer, som Europa-Parlamentet peger på i sine beslutninger og henstillinger (20), og til at udvikle og gennemføre minimumsstandarder for fængselsforhold og forholdene under frihedsberøvelse samt ens standarder for kompensation til personer, der uberettiget tilbageholdes eller dømmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte dette spørgsmål højt på deres politiske agenda og til at afsætte passende menneskelige og økonomiske ressourcer til at gøre noget ved denne situation; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og EU-institutionerne til at fremsætte lovgivningsmæssige forslag om frihedsberøvede personers rettigheder, herunder de personer, som Europa-Parlamentet peger på i sine beslutninger og henstillinger (20), og til at udvikle og gennemføre minimumsstandarder for fængselsforhold og forholdene under frihedsberøvelse samt ens standarder for kompensation til personer, der uberettiget tilbageholdes eller dømmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte dette spørgsmål højt på deres politiske agenda og til at afsætte passende menneskelige og økonomiske ressourcer til at gøre noget ved denne situation;

| 5. | understreger betydningen af at yde frihedsberøvede mødre og deres børn særlig beskyttelse, herunder brug af alternativer til frihedsberøvelse i barnets bedste interesse, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til aktivt at fremme sådanne initiativer; |
| --- | --- |

5.

understreger betydningen af at yde frihedsberøvede mødre og deres børn særlig beskyttelse, herunder brug af alternativer til frihedsberøvelse i barnets bedste interesse, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til aktivt at fremme sådanne initiativer;

| 6. | understreger betydningen af at sikre, at de grundlæggende rettigheder respekteres, navnlig retten til forsvar og ret til adgang til advokatbistand, og at mistænkte og tiltalte personers rettigheder garanteres, herunder retten til ikke at blive underkastet umenneskelig eller nedværdigende behandling; erindrer i denne forbindelse om betydningen af Kommissionens forslag om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af at sikre, at de grundlæggende rettigheder respekteres, navnlig retten til forsvar og ret til adgang til advokatbistand, og at mistænkte og tiltalte personers rettigheder garanteres, herunder retten til ikke at blive underkastet umenneskelig eller nedværdigende behandling; erindrer i denne forbindelse om betydningen af Kommissionens forslag om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse;

| 7. | understreger, at forhold under frihedsberøvelse, der opfattes som dårlige, eller forhold, der risikerer at ligge under de standarder, der kræves i Europarådets europæiske fængselsregler, kan være en hindring for overførsel af fanger; |
| --- | --- |

7.

understreger, at forhold under frihedsberøvelse, der opfattes som dårlige, eller forhold, der risikerer at ligge under de standarder, der kræves i Europarådets europæiske fængselsregler, kan være en hindring for overførsel af fanger;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at øremærke passende ressourcer til omstrukturering og modernisering af fængsler, til at beskytte indsattes rettigheder, til at rehabilitere og forberede indsatte til deres løsladelse og sociale integration, til at uddanne politi og fængselspersonale på grundlag af moderne fængselsforvaltningspraksis og europæiske menneskerettighedsstandarder, til at overvåge fanger med mentale og psykiske forstyrrelser og til at oprette en særlig EU-budgetpost med henblik på at tilskynde til sådanne projekter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at øremærke passende ressourcer til omstrukturering og modernisering af fængsler, til at beskytte indsattes rettigheder, til at rehabilitere og forberede indsatte til deres løsladelse og sociale integration, til at uddanne politi og fængselspersonale på grundlag af moderne fængselsforvaltningspraksis og europæiske menneskerettighedsstandarder, til at overvåge fanger med mentale og psykiske forstyrrelser og til at oprette en særlig EU-budgetpost med henblik på at tilskynde til sådanne projekter;

| 9. | gentager, at det er nødvendigt at fremme forbedring af forholdene i fængslerne i medlemsstaterne med henblik på at udstyre dem med passende teknisk udstyr og udvide den plads, der er til rådighed, og gøre dem funktionelt egnede til at forbedre de indsattes levevilkår, samtidig med at der er et højt sikkerhedsniveau; |
| --- | --- |

9.

gentager, at det er nødvendigt at fremme forbedring af forholdene i fængslerne i medlemsstaterne med henblik på at udstyre dem med passende teknisk udstyr og udvide den plads, der er til rådighed, og gøre dem funktionelt egnede til at forbedre de indsattes levevilkår, samtidig med at der er et højt sikkerhedsniveau;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at varetægtsfængsling vedbliver at være en undtagelsesforanstaltning, der kun anvendes, når det er absolut nødvendigt og forholdsmæssigt og kun i et begrænset tidsrum, i overensstemmelse med det grundlæggende princip om uskyldsformodning og retten til ikke at blive frihedsberøvet; erindrer om, at varetægtsfængsling skal efterprøves regelmæssigt af en retslig myndighed, og at alternativer såsom den europæiske kontrolordre skal anvendes i tværnationale sager; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til retsakt om minimumsstandarder på dette område baseret på artikel 82, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), på charteret om grundlæggende rettigheder, på den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) og på Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at varetægtsfængsling vedbliver at være en undtagelsesforanstaltning, der kun anvendes, når det er absolut nødvendigt og forholdsmæssigt og kun i et begrænset tidsrum, i overensstemmelse med det grundlæggende princip om uskyldsformodning og retten til ikke at blive frihedsberøvet; erindrer om, at varetægtsfængsling skal efterprøves regelmæssigt af en retslig myndighed, og at alternativer såsom den europæiske kontrolordre skal anvendes i tværnationale sager; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til retsakt om minimumsstandarder på dette område baseret på artikel 82, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), på charteret om grundlæggende rettigheder, på den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) og på Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis;

| 11. | gentager, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne opfylder de forpligtelser, de har påtaget sig i internationale og EU-fora, til i større omfang at gøre brug af prøveløsladelsesforanstaltninger og sanktioner, der frembyder et alternativ til fængsling, herunder beslutninger, der er truffet i Europarådet (21); |
| --- | --- |

11.

gentager, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne opfylder de forpligtelser, de har påtaget sig i internationale og EU-fora, til i større omfang at gøre brug af prøveløsladelsesforanstaltninger og sanktioner, der frembyder et alternativ til fængsling, herunder beslutninger, der er truffet i Europarådet (21);

| 12. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre henstillinger, der fremsættes af CPT efter besøg på de steder i medlemsstaterne, hvor personer holdes frihedsberøvet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre henstillinger, der fremsættes af CPT efter besøg på de steder i medlemsstaterne, hvor personer holdes frihedsberøvet;

| 13. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forebygge selvmord i fængsler og til at foretage tilbundsgående og upartiske undersøgelser i alle tilfælde, hvor en fange dør i fængsel; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forebygge selvmord i fængsler og til at foretage tilbundsgående og upartiske undersøgelser i alle tilfælde, hvor en fange dør i fængsel;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne og tiltrædelseslandene til at undertegne og ratificere den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, der indeholder bestemmelser om en ordning med regelmæssige besøg foretaget af uafhængige internationale og nationale instanser på steder, hvor personer tilbageholdes, og giver disse instanser til opgave at besøge og inspicere fængsler og høre fangernes klager samt at udarbejde en offentlig årlig beretning til de relevante parlamenter; tilskynder EU til at gøre en opfordring til at undertegne og ratificere den valgfri protokol til en del af sin politik over for tredjelande; opfordrer EU og dets medlemsstaterne til fuldt ud at samarbejde med og støtte disse instanser, herunder med passende ressourcer og midler; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne og tiltrædelseslandene til at undertegne og ratificere den valgfri protokol til konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, der indeholder bestemmelser om en ordning med regelmæssige besøg foretaget af uafhængige internationale og nationale instanser på steder, hvor personer tilbageholdes, og giver disse instanser til opgave at besøge og inspicere fængsler og høre fangernes klager samt at udarbejde en offentlig årlig beretning til de relevante parlamenter; tilskynder EU til at gøre en opfordring til at undertegne og ratificere den valgfri protokol til en del af sin politik over for tredjelande; opfordrer EU og dets medlemsstaterne til fuldt ud at samarbejde med og støtte disse instanser, herunder med passende ressourcer og midler;

| 15. | mener, at der bør træffes foranstaltninger på EU-niveau, således at nationale parlamentsmedlemmer er sikret ret til at besøge fængsler, og at denne ret også gives til MEP’er inden for EU’s område; |
| --- | --- |

15.

mener, at der bør træffes foranstaltninger på EU-niveau, således at nationale parlamentsmedlemmer er sikret ret til at besøge fængsler, og at denne ret også gives til MEP’er inden for EU’s område;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at undersøge den indvirkning, som forskelle i straffe- og procesretten har på forholdene under frihedsberøvelse i EU-medlemsstaterne, og til at fremsætte henstillinger om disse spørgsmål, navnlig i forbindelse med anvendelse af alternative foranstaltninger, kriminaliserings- og afkriminaliseringspolitikker, varetægtsfængsling, amnesti og benådning, navnlig på områder som migration, narko og unge lovovertrædere; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at undersøge den indvirkning, som forskelle i straffe- og procesretten har på forholdene under frihedsberøvelse i EU-medlemsstaterne, og til at fremsætte henstillinger om disse spørgsmål, navnlig i forbindelse med anvendelse af alternative foranstaltninger, kriminaliserings- og afkriminaliseringspolitikker, varetægtsfængsling, amnesti og benådning, navnlig på områder som migration, narko og unge lovovertrædere;

| 17. | gentager betydningen af at sikre, at børn behandles på en måde, der bedst varetager deres tarv, herunder at de holdes adskilt fra voksne og har ret til at opretholde kontakt med deres familier; |
| --- | --- |

17.

gentager betydningen af at sikre, at børn behandles på en måde, der bedst varetager deres tarv, herunder at de holdes adskilt fra voksne og har ret til at opretholde kontakt med deres familier;

| 18. | mener, at alle frihedsberøvede børn bør have ret til omgående adgang til juridisk bistand og anden passende bistand samt ret til at lade lovligheden af frihedsberøvelsen prøve ved en domstol eller en anden kompetent myndighed; |
| --- | --- |

18.

mener, at alle frihedsberøvede børn bør have ret til omgående adgang til juridisk bistand og anden passende bistand samt ret til at lade lovligheden af frihedsberøvelsen prøve ved en domstol eller en anden kompetent myndighed;

| 19. | mener, at medlemsstaterne bør gennemføre effektive og uafhængige nationale kontrolforanstaltninger for fængsler og interneringscentre; |
| --- | --- |

19.

mener, at medlemsstaterne bør gennemføre effektive og uafhængige nationale kontrolforanstaltninger for fængsler og interneringscentre;

| 20. | støtter Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur’s (CPT’s) og Europarådets menneskerettighedskommissærs fortsatte arbejde med og besøg i medlemsstaternes interneringscentre; |
| --- | --- |

20.

støtter Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur’s (CPT’s) og Europarådets menneskerettighedskommissærs fortsatte arbejde med og besøg i medlemsstaternes interneringscentre;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Europarådets parlamentariske forsamling, Europarådets menneskerettighedskommissær, Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, FN’s Menneskerettighedskomité, FN's Komité mod Tortur, FN's særlige rapportør om tortur og FN’s højkommissær for menneskerettigheder. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Europarådets parlamentariske forsamling, Europarådets menneskerettighedskommissær, Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, FN’s Menneskerettighedskomité, FN's Komité mod Tortur, FN's særlige rapportør om tortur og FN’s højkommissær for menneskerettigheder.

---

(1)  En udtømmende liste over Europarådets henstillinger og resolutioner på det strafferetlige område findes under: http://www.coe.int/prison.

(2)  EFT C 32 af 5.2 1996, s. 102.

(3)  EFT C 98 af 9.4 1999, s. 299.

(4)  EFT C 83 E af 2.4.2004, s. 180. Punkt 23: "opfordrer Rådet og Kommissionen til at fremskynde undersøgelsen af forholdene for indsatte og fængslernes tilstand i EU med henblik på vedtagelse af en rammeafgørelse om indsattes rettigheder og fælles minimumsstandarder med henblik på at garantere sådanne rettigheder på grundlag af EU-traktatens artikel 6;". Se ligeledes Parlamentets beslutning af 4. september 2003 om respekten for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2002) (EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 412), punkt 22: "er generelt af den opfattelse, at man inden for et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed også bør mobilisere den europæiske kapacitet til at forbedre den måde, politi- og fængselsvæsenet fungerer på, eksempelvis ... ved at udarbejde en rammebeslutning om minimumsstandarder til beskyttelse af de indsattes rettigheder i EU".

(5)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 154.

(6)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12: I punkt 112 kræver Parlamentet, at "der opbygges et EU-område for strafferetspleje, som skal baseres på respekt for grundlæggende rettigheder, princippet om gensidig anerkendelse og behovet for at bevare sammenhængen mellem nationale strafferetlige systemer og udvikles gennem ... minimumstandarder for fængselsvilkår og vilkår under frihedsberøvelse og et fælles sæt rettigheder for indsatte i EU ...".

(7)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

(8)  EUT L 327 af 5.12.2008, s. 27.

(9)  Data opgivet af Kommissionen i dens grønbog om frihedsberøvelse (KOM(2011)0327); yderligere oplysninger findes hos Europarådet, Space 1: http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdpc/Bureau%20documents/PC-CP(2011)3 %20E%20-%20SPACE%20I%202009.pdf; Space 2: http://www3.unil.ch/wpmu/space/files/2011/02/Council-of-Europe_SPACE-II-2009-E.pdf

(10)  I EU ligger gennemsnittet på 107,3 %; der findes overfyldte fængsler i 13 medlemsstater samt i både England, Wales og Skotland, og problemet er størst i Bulgarien (155,6 %), Italien (153 %), Cypern (150,5 %), Spanien (136,3) og Grækenland (129,6 %).

(11)  Gennemsnittet for EU ligger på 21,7 %, med den største procentdel i Luxembourg (69,5 %), Cypern (59,6 %), Østrig (45,8 %), Grækenland (43,9 %) og Belgien (41,1 %).

(12)  Gennemsnittet i EU ligger på 24,7 %, med den største procentdel i Luxembourg (47,2 %), Italien (43,6 %) og Cypern (38,4 %).

(13)  I rapporter fra CPT (Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur) henledes opmærksomheden på den vedvarende forekomst af visse alvorlige problemer såsom dårlig behandling og uegnede fængselsforhold samt utilstrækkelige aktiviteter og utilstrækkelig sundhedspleje.

(14)  Køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager, 2009/C295/01, 30. november 2009.

(15)  Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Estland, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige har ratificeret den; Østrig, Belgien, Grækenland, Finland, Irland, Italien, Portugal har undertegnet, men endnu ikke ratificeret den; Kilde: http://www.apt.ch/npm/OPCAT0911.pdf.

(16)  Se f.eks. Parlamentets beslutning af 17. december 1998 om fængselsforholdene i EU: Indretning og alternativer til straf, punkt 41: "kræver, at dets medlemmer får besøgs- og tilsynsret i afsoningsinstitutioner og lukkede flygtningelejre på Den Europæiske Unions område".

(17)  KOM(2011)0327; se http://ec.europa.eu/justice/policies/criminal/procedural/docs/com_2011_327_da.pdf.

(18)  Såsom de europæiske fængselsregler, der er vedtaget af Europarådet.

(19)  Såsom de standarder, der er etableret af Europarådet, CPT, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og dens retspraksis, samt observationer fra FN’s Menneskerettighedskomité, FN's Komité mod Tortur og FN's særlige rapportør om tortur.

(20)  Se punkt 1, litra c, i henstilling af 9. marts 2004.

(21)  Såsom Ministerkomitéens henstilling CM/Rec(2010)1 til medlemsstaterne om Europarådets regler om prøveløsladelse.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/88

---

Torsdag den 15. december 2011Fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EU

P7_TA(2011)0587

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om fri bevægelighed for arbejdstagere inden for EU

2013/C 168 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til artikel 21, 45 og 47 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 15, 21, 29, 34 og 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, 45 og 47 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 15, 21, 29, 34 og 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2007 om Mobilitet, et instrument til at skabe flere og bedre job: Den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010) (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2007 om Mobilitet, et instrument til at skabe flere og bedre job: Den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010) (KOM(2007)0773),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2008»Konsekvenserne af arbejdskraftens frie bevægelighed som følge af udvidelsen af EU« (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2008»Konsekvenserne af arbejdskraftens frie bevægelighed som følge af udvidelsen af EU« (KOM(2008)0765),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. juli 2010 om bekræftelse af arbejdstagernes fri bevægelighed: rettigheder og den vigtigste udvikling" (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. juli 2010 om bekræftelse af arbejdstagernes fri bevægelighed: rettigheder og den vigtigste udvikling" (KOM(2010)0373),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2006 om de overgangsordninger, som begrænser arbejdstagernes frie bevægelighed på EU's arbejdsmarkeder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2006 om de overgangsordninger, som begrænser arbejdstagernes frie bevægelighed på EU's arbejdsmarkeder (3),

| — | der henviser til beretning fra Kommissionen til Rådet af 11. november 2011 om funktionsmåden for overgangsordningerne for fri bevægelighed for arbejdstagere fra Bulgarien og Rumænien (KOM(2011)0729), |
| --- | --- |

—

der henviser til beretning fra Kommissionen til Rådet af 11. november 2011 om funktionsmåden for overgangsordningerne for fri bevægelighed for arbejdstagere fra Bulgarien og Rumænien (KOM(2011)0729),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om kortlægning af de resterende hindringer for mobiliteten på det indre arbejdsmarked, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om kortlægning af de resterende hindringer for mobiliteten på det indre arbejdsmarked,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at retten til at bo og arbejde i en anden af Unionens medlemsstater er en af EU's grundlæggende frihedsrettigheder, der sikrer lige behandling og beskyttelse mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, et grundlæggende element i unionsborgerskabet, der er anerkendt ved traktaterne, der imidlertid henviser til, at borgere fra to medlemsstater stadig støder på hindringer med hensyn til deres udøvelse af retten til at tage arbejde på en anden medlemsstats område; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til at bo og arbejde i en anden af Unionens medlemsstater er en af EU's grundlæggende frihedsrettigheder, der sikrer lige behandling og beskyttelse mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, et grundlæggende element i unionsborgerskabet, der er anerkendt ved traktaterne, der imidlertid henviser til, at borgere fra to medlemsstater stadig støder på hindringer med hensyn til deres udøvelse af retten til at tage arbejde på en anden medlemsstats område;

| B. | der henviser til, at mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien ifølge Kommissionens meddelelse af 11. november 2011 har haft en positiv indvirkning på økonomien i de medlemsstater, der har taget imod mobile arbejdstagere; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien ifølge Kommissionens meddelelse af 11. november 2011 har haft en positiv indvirkning på økonomien i de medlemsstater, der har taget imod mobile arbejdstagere;

| C. | der henviser til, at der ikke er registreret nogen negative virkninger i de medlemsstater, der ikke har anvendt overgangsforanstaltningerne om fri bevægelighed for arbejdstagere fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007; der henviser til, at en række medlemsstater har besluttet fortsat at anvende begrænsninger på deres arbejdsmarkeder for statsborgere fra Rumænien og Bulgarien, mere på grund af politisk pres end på grund af eventuelle negative virkninger for økonomien og arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ikke er registreret nogen negative virkninger i de medlemsstater, der ikke har anvendt overgangsforanstaltningerne om fri bevægelighed for arbejdstagere fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007; der henviser til, at en række medlemsstater har besluttet fortsat at anvende begrænsninger på deres arbejdsmarkeder for statsborgere fra Rumænien og Bulgarien, mere på grund af politisk pres end på grund af eventuelle negative virkninger for økonomien og arbejdsmarkedet;

| D. | der henviser til, at de mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien med bopæl i en anden medlemsstat ifølge de seneste statistikker ved udgangen af 2010 udgjorde 0,6 % af den samlede befolkning i EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien med bopæl i en anden medlemsstat ifølge de seneste statistikker ved udgangen af 2010 udgjorde 0,6 % af den samlede befolkning i EU;

| E. | der henviser til, at tilstrømningen af rumænske og bulgarske arbejdstagere har haft positive virkninger for markederne i værtslandene, da disse arbejdstagere kom ind i erhverv eller sektorer med mangel på arbejdskraft; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tilstrømningen af rumænske og bulgarske arbejdstagere har haft positive virkninger for markederne i værtslandene, da disse arbejdstagere kom ind i erhverv eller sektorer med mangel på arbejdskraft;

| F. | der henviser til, at Kommissionen i sin seneste meddelelse fastslog, at rumænske og bulgarske mobile arbejdstagere er mere tilbøjelige til at være i den økonomisk produktive periode af deres liv end værtslandets statsborgere, idet EU-2 mobile arbejdstagere under 35 år udgør 65 % af det samlede antal tilflyttere i den erhvervsaktive alder sammenlignet med 34 % i EU-15; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen i sin seneste meddelelse fastslog, at rumænske og bulgarske mobile arbejdstagere er mere tilbøjelige til at være i den økonomisk produktive periode af deres liv end værtslandets statsborgere, idet EU-2 mobile arbejdstagere under 35 år udgør 65 % af det samlede antal tilflyttere i den erhvervsaktive alder sammenlignet med 34 % i EU-15;

| G. | der henviser til, at de seneste data fra Eurostat viser, at mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien ikke har nogen markant indvirkning på lønninger og arbejdsløshedsprocenter i værtslandene; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de seneste data fra Eurostat viser, at mobile arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien ikke har nogen markant indvirkning på lønninger og arbejdsløshedsprocenter i værtslandene;

| H. | der henviser til, at mobilitetsstrømme hovedsagelig drives af efterspørgslen efter arbejdskraft, og at der i en tid, hvor udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft ikke hænger sammen på europæisk plan, kan overgangshindringer hindre den økonomiske udvikling af europæiske virksomheder og undergrave retten til at arbejde og bo på en anden medlemsstats område; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mobilitetsstrømme hovedsagelig drives af efterspørgslen efter arbejdskraft, og at der i en tid, hvor udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft ikke hænger sammen på europæisk plan, kan overgangshindringer hindre den økonomiske udvikling af europæiske virksomheder og undergrave retten til at arbejde og bo på en anden medlemsstats område;

| I. | der henviser til, at rumænske og bulgarske arbejdstagere er konfronteret med fuldstændige eller delvise begrænsninger af deres grundlæggende ret til fri bevægelighed på grundlag af lige behandling som anerkendt ved traktaterne, og der samtidig henviser til, at arbejdstagernes grænseoverskridende mobilitet i forbindelse med »tjenesteydelser« i stigende grad erstatter arbejdstagernes frie bevægelighed og kunne føre til illoyal konkurrence på lønninger og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at rumænske og bulgarske arbejdstagere er konfronteret med fuldstændige eller delvise begrænsninger af deres grundlæggende ret til fri bevægelighed på grundlag af lige behandling som anerkendt ved traktaterne, og der samtidig henviser til, at arbejdstagernes grænseoverskridende mobilitet i forbindelse med »tjenesteydelser« i stigende grad erstatter arbejdstagernes frie bevægelighed og kunne føre til illoyal konkurrence på lønninger og arbejdsvilkår;

| J. | der henviser til, at arbejdstagernes frie bevægelighed er en positiv samfundsøkonomisk faktor for både EU og medlemsstaterne og udgør en milepæl i forbindelse med EU-integrationen, den økonomiske udvikling, den sociale samhørighed, individets muligheder for at dygtiggøre sig fagligt, modvirker de negative følger af økonomiske kriser og gør Europa til en stærkere økonomisk magt, der er forberedt på at håndtere de udfordringer, der er forbundet med globale ændringer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at arbejdstagernes frie bevægelighed er en positiv samfundsøkonomisk faktor for både EU og medlemsstaterne og udgør en milepæl i forbindelse med EU-integrationen, den økonomiske udvikling, den sociale samhørighed, individets muligheder for at dygtiggøre sig fagligt, modvirker de negative følger af økonomiske kriser og gør Europa til en stærkere økonomisk magt, der er forberedt på at håndtere de udfordringer, der er forbundet med globale ændringer;

| K. | der henviser til at den seneste udvikling i vores samfund, navnlig som reaktion på industrielle forandringer, globaliseringen, nye arbejdsmønstre, ændringerne i befolkningens sammensætning og udviklingen inden for transportmidler, nødvendiggør en højere grad af mobilitet blandt arbejdstagere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til at den seneste udvikling i vores samfund, navnlig som reaktion på industrielle forandringer, globaliseringen, nye arbejdsmønstre, ændringerne i befolkningens sammensætning og udviklingen inden for transportmidler, nødvendiggør en højere grad af mobilitet blandt arbejdstagere;

| L. | der henviser til, at mobilitet i EU er afgørende for at sikre, at alle europæiske borgere har de samme rettigheder og pligter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mobilitet i EU er afgørende for at sikre, at alle europæiske borgere har de samme rettigheder og pligter;

| M. | der henviser til, at den seneste meddelelse fra Kommissionen fastslår, at forstyrrelserne på de nationale arbejdsmarkeder er resultatet af en række faktorer såsom den økonomiske og finansielle krise og strukturelle arbejdsmarkedsproblemer og ikke skyldes tilstrømningen af rumænske og bulgarske arbejdstagere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den seneste meddelelse fra Kommissionen fastslår, at forstyrrelserne på de nationale arbejdsmarkeder er resultatet af en række faktorer såsom den økonomiske og finansielle krise og strukturelle arbejdsmarkedsproblemer og ikke skyldes tilstrømningen af rumænske og bulgarske arbejdstagere;

| N. | der henviser til, at rumænske og bulgarske arbejdstagere i 2010 kun udgjorde 1 % af alle arbejdsløse personer (i alderen 15-64 år) i EU, sammenlignet med 4,1 % for tredjelandsstatsborgere, hvilket præciserede, at de ikke indvirkede på arbejdsmarkedets krise i de enkelte lande; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at rumænske og bulgarske arbejdstagere i 2010 kun udgjorde 1 % af alle arbejdsløse personer (i alderen 15-64 år) i EU, sammenlignet med 4,1 % for tredjelandsstatsborgere, hvilket præciserede, at de ikke indvirkede på arbejdsmarkedets krise i de enkelte lande;

| O. | der henviser til, at i forbindelse med den nuværende økonomiske afmatning på europæisk plan kan pengeoverførsler fra mobile arbejdstagere til deres hjemland have en positiv nettoeffekt på betalingsbalancen for de lande, hvorfra de afsendt; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at i forbindelse med den nuværende økonomiske afmatning på europæisk plan kan pengeoverførsler fra mobile arbejdstagere til deres hjemland have en positiv nettoeffekt på betalingsbalancen for de lande, hvorfra de afsendt;

| P. | der henviser til, at visse medlemsstater har meddelt, at de agter at bevare begrænsningerne for bulgarske og rumænske arbejdstagere indtil 2014, og at andre har meddelt, at de vil åbne deres arbejdsmarkeder for alle EU-arbejdstagere; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at visse medlemsstater har meddelt, at de agter at bevare begrænsningerne for bulgarske og rumænske arbejdstagere indtil 2014, og at andre har meddelt, at de vil åbne deres arbejdsmarkeder for alle EU-arbejdstagere;

| 1. | er af den opfattelse, at arbejdstagernes mobilitet i EU aldrig bør betragtes som en trussel for de nationale arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at arbejdstagernes mobilitet i EU aldrig bør betragtes som en trussel for de nationale arbejdsmarkeder;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at fjerne alle gældende overgangsforanstaltninger, da der ikke er nogen reelle økonomiske begrundelser for at begrænse rumæneres og bulgareres ret til beskæftigelse eller ophold på en anden medlemsstats område; er af den opfattelse, at disse hindringer virker mod hensigten for EU-borgerne; kræver, at præferenceklausulen håndhæves effektivt i hele EU; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne til at fjerne alle gældende overgangsforanstaltninger, da der ikke er nogen reelle økonomiske begrundelser for at begrænse rumæneres og bulgareres ret til beskæftigelse eller ophold på en anden medlemsstats område; er af den opfattelse, at disse hindringer virker mod hensigten for EU-borgerne; kræver, at præferenceklausulen håndhæves effektivt i hele EU;

| 3. | opfordrer Rådet til at tilslutte sig den seneste beretning fra Kommissionen til Rådet om funktionsmåden for overgangsordningerne for fri bevægelighed for arbejdstagere fra Bulgarien og Rumænien (KOM(2011)0729) og til at følge den foreslåede linje ved vurderingen af, om overgangshindringerne er en gunstig og nødvendig foranstaltning; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at tilslutte sig den seneste beretning fra Kommissionen til Rådet om funktionsmåden for overgangsordningerne for fri bevægelighed for arbejdstagere fra Bulgarien og Rumænien (KOM(2011)0729) og til at følge den foreslåede linje ved vurderingen af, om overgangshindringerne er en gunstig og nødvendig foranstaltning;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en klar definition af begrebet»alvorlige forstyrrelser af arbejdsmarkedet«; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en klar definition af begrebet»alvorlige forstyrrelser af arbejdsmarkedet«;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en række klare indikatorer og bedre metoder, baseret på økonomiske og sociale indikatorer, som kan bruges til at vurdere, om der er en klar begrundelse for at forlænge de fuldstændige eller delvise begrænsninger, som medlemsstaterne har indført med hensyn til de negative forstyrrelser på deres nationale arbejdsmarkeder, der kunne skyldes rumænske og bulgarske arbejdstagere, og til også at anvende denne fremgangsmåde, når en medlemsstat anmoder om tilladelse til at gennemføre beskyttelsesklausulen; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en række klare indikatorer og bedre metoder, baseret på økonomiske og sociale indikatorer, som kan bruges til at vurdere, om der er en klar begrundelse for at forlænge de fuldstændige eller delvise begrænsninger, som medlemsstaterne har indført med hensyn til de negative forstyrrelser på deres nationale arbejdsmarkeder, der kunne skyldes rumænske og bulgarske arbejdstagere, og til også at anvende denne fremgangsmåde, når en medlemsstat anmoder om tilladelse til at gennemføre beskyttelsesklausulen;

| 6. | opfordrer Kommission til på den mest gennemsigtige måde at offentliggøre de kriterier, ifølge hvilke en medlemsstat kan bevare overgangshindringerne under hensyntagen til en sådan beslutnings indvirkning på EU's økonomi og de begrundelser, der er accepteret af Den Europæiske Unions Domstol i forbindelse med den strenge fortolkning af undtagelser fra de grundlæggende friheder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommission til på den mest gennemsigtige måde at offentliggøre de kriterier, ifølge hvilke en medlemsstat kan bevare overgangshindringerne under hensyntagen til en sådan beslutnings indvirkning på EU's økonomi og de begrundelser, der er accepteret af Den Europæiske Unions Domstol i forbindelse med den strenge fortolkning af undtagelser fra de grundlæggende friheder;

| 7. | mener, at medlemsstater, der bevarer begrænsninger uden en klar og gennemsigtig socioøkonomisk begrundelse for de alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols relevante afgørelser, krænker tiltrædelsestraktaterne; opfordrer Kommissionen til som traktaternes vogter at sikre overholdelse af princippet om fri bevægelighed; |
| --- | --- |

7.

mener, at medlemsstater, der bevarer begrænsninger uden en klar og gennemsigtig socioøkonomisk begrundelse for de alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols relevante afgørelser, krænker tiltrædelsestraktaterne; opfordrer Kommissionen til som traktaternes vogter at sikre overholdelse af princippet om fri bevægelighed;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at ophæve de begrænsende overgangsperioder, således at bulgarske og rumænske statsborgere sikres ligebehandling som anerkendt i traktaterne, og der dermed sikres loyal konkurrence mellem virksomhederne, og social og økonomisk dumping forebygges; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at ophæve de begrænsende overgangsperioder, således at bulgarske og rumænske statsborgere sikres ligebehandling som anerkendt i traktaterne, og der dermed sikres loyal konkurrence mellem virksomhederne, og social og økonomisk dumping forebygges;

| 9. | noterer sig, at overgangsforanstaltninger virker mod hensigten, når det drejer sig om at bekæmpe skinselvstændighed, sort arbejde og ulovlig beskæftigelse, da arbejdstagere uden ret til frit at komme ind på det lovlige arbejdsmarked nogle gange vælger skinselvstændighed eller ulovlig beskæftigelse, der fører til misbrug af deres arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

9.

noterer sig, at overgangsforanstaltninger virker mod hensigten, når det drejer sig om at bekæmpe skinselvstændighed, sort arbejde og ulovlig beskæftigelse, da arbejdstagere uden ret til frit at komme ind på det lovlige arbejdsmarked nogle gange vælger skinselvstændighed eller ulovlig beskæftigelse, der fører til misbrug af deres arbejdstagerrettigheder;

| 10. | opfordrer EU-25 til at høre arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, inden der træffes afgørelse om, hvorvidt de fuldstændige eller delvise begrænsninger vedrørende rumænske og bulgarske arbejdstageres fri bevægelighed skal ophæves eller forlænges; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU-25 til at høre arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, inden der træffes afgørelse om, hvorvidt de fuldstændige eller delvise begrænsninger vedrørende rumænske og bulgarske arbejdstageres fri bevægelighed skal ophæves eller forlænges;

| 11. | opfordrer de medlemsstater, der har til hensigt at bevare begrænsningerne på arbejdsmarkedet for rumænske og bulgarske arbejdstagere, til på klar og gennemsigtig vis at fremlægge en fuldstændig begrundelse i overensstemmelse med de kriterier og den metode, som Kommissionen har udarbejdet, underbygget med overbevisende argumenter og data, herunder alle de socioøkonomiske indikatorer, der førte til konklusionen om, at geografisk mobilitet skaber en alvorlig forstyrrelse på deres nationale arbejdsmarked; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de medlemsstater, der har til hensigt at bevare begrænsningerne på arbejdsmarkedet for rumænske og bulgarske arbejdstagere, til på klar og gennemsigtig vis at fremlægge en fuldstændig begrundelse i overensstemmelse med de kriterier og den metode, som Kommissionen har udarbejdet, underbygget med overbevisende argumenter og data, herunder alle de socioøkonomiske indikatorer, der førte til konklusionen om, at geografisk mobilitet skaber en alvorlig forstyrrelse på deres nationale arbejdsmarked;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0455.

(2)  EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

(3)  EUT C 293 E af 2.12.2006, s. 230.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/91

---

Torsdag den 15. december 2011EU-strategien for Centralasien

P7_TA(2011)0588

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om situationen med hensyn til gennemførelsen af EU-strategien for Centralasien (2011/2008(INI))

2013/C 168 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 21,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalerne (PCA) mellem EU og Usbekistan, Den Kirgisiske Republik, Kasakhstan og Tadsjikistan og til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan, der blev undertegnet den 25. maj 1998, men som endnu ikke er blevet ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalerne (PCA) mellem EU og Usbekistan, Den Kirgisiske Republik, Kasakhstan og Tadsjikistan og til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan, der blev undertegnet den 25. maj 1998, men som endnu ikke er blevet ratificeret,

| — | der henviser til EU’s strategi for et nyt partnerskab med Centralasien, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 21.-22. juni 2007 (1), og til Rådets og Kommissionens fælles situationsrapporter af 24. juni 2008 (2) og 28. juni 2010 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s strategi for et nyt partnerskab med Centralasien, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 21.-22. juni 2007 (1), og til Rådets og Kommissionens fælles situationsrapporter af 24. juni 2008 (2) og 28. juni 2010 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Centralasien, navnlig beslutning af 20. februar 2008 om en EU-strategi for Centralasien (4), af 6. maj 2010 (5) og 8. juli 2010 (6) om situationen i Kirgisistan, af 11. november 2010 om styrkelse af OSCE - EU's rolle (7), af 25. november 2010"Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020" (8), af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (9) og af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Centralasien, navnlig beslutning af 20. februar 2008 om en EU-strategi for Centralasien (4), af 6. maj 2010 (5) og 8. juli 2010 (6) om situationen i Kirgisistan, af 11. november 2010 om styrkelse af OSCE - EU's rolle (7), af 25. november 2010"Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020" (8), af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (9) og af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (10),

| — | der henviser til det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, der blev iværksat i 2003 med det sigte at fremme menneskerettighederne og støtte reform af strafferetten, demokrati, god regeringsførelse, mediefrihed, retsstatsprincippet, sikkerhedsstrukturer (politi/væbnede styrker) og konfliktforebyggelse, og der henviser til det efterfølgende finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder (forordning (EF) nr. 1889/2006) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske initiativ for demokrati og menneskerettigheder, der blev iværksat i 2003 med det sigte at fremme menneskerettighederne og støtte reform af strafferetten, demokrati, god regeringsførelse, mediefrihed, retsstatsprincippet, sikkerhedsstrukturer (politi/væbnede styrker) og konfliktforebyggelse, og der henviser til det efterfølgende finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder (forordning (EF) nr. 1889/2006) (11),

| — | der henviser til de halvårlige ministermøder mellem EU og Centralasien, som er blevet afholdt siden 2007, og ministerkonferencerne mellem EU og Centralasien om sikkerhedsspørgsmål, som blev afholdt i 2008 og 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til de halvårlige ministermøder mellem EU og Centralasien, som er blevet afholdt siden 2007, og ministerkonferencerne mellem EU og Centralasien om sikkerhedsspørgsmål, som blev afholdt i 2008 og 2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0338/2011),

| A. | der henviser til, at en bæredygtig udvikling i et land forudsætter, at beskyttelsen af menneskerettighederne, oprettelsen og gennemførelsen af demokratiske værdier og institutioner, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som god regeringsførelse og et stærkt civilsamfund er sikret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en bæredygtig udvikling i et land forudsætter, at beskyttelsen af menneskerettighederne, oprettelsen og gennemførelsen af demokratiske værdier og institutioner, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder såvel som god regeringsførelse og et stærkt civilsamfund er sikret;

| B. | der henviser til, at der er konstateret alvorlige mangler med hensyn til demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet og de grundlæggende frihedsrettigheder i de centralasiatiske stater; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er konstateret alvorlige mangler med hensyn til demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet og de grundlæggende frihedsrettigheder i de centralasiatiske stater;

| C. | der henviser til, at et udvidet samarbejde mellem EU og de fem lande i Centralasien vil være til gensidig strategisk fordel, idet det vil udvide og uddybe de politiske, samfundsmæssige og økonomiske forbindelser og indebære, at de muligheder, som partnerskabsaftalerne rummer, kan udnyttes i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at et udvidet samarbejde mellem EU og de fem lande i Centralasien vil være til gensidig strategisk fordel, idet det vil udvide og uddybe de politiske, samfundsmæssige og økonomiske forbindelser og indebære, at de muligheder, som partnerskabsaftalerne rummer, kan udnyttes i fuld udstrækning;

| D. | der henviser til, at Centralasien har stor betydning for EU ud fra handelspolitiske og energisikkerhedspolitiske hensyn, og til, at regionen har været ramt af den verdensomspændende finanskrise og økonomiske krise; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Centralasien har stor betydning for EU ud fra handelspolitiske og energisikkerhedspolitiske hensyn, og til, at regionen har været ramt af den verdensomspændende finanskrise og økonomiske krise;

| E. | der henviser til, at nogle medlemsstater har stærke bilaterale forbindelser med de centralasiatiske stater og dermed er ledende handels- og investeringspartnere, men at EU nødvendigvis må føre en sammenhængende og samordnet politik over for regionen for at undgå misforståelser, dobbeltarbejde og ikke mindst udsendelse af forvirrende signaler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at nogle medlemsstater har stærke bilaterale forbindelser med de centralasiatiske stater og dermed er ledende handels- og investeringspartnere, men at EU nødvendigvis må føre en sammenhængende og samordnet politik over for regionen for at undgå misforståelser, dobbeltarbejde og ikke mindst udsendelse af forvirrende signaler;

| F. | der henviser til, at nogle centralasiatiske stater har taget de første skridt i en lang demokratiseringsproces, hvor en konstant og seriøs indsats med hensyn til regeringsførelse og regionalt samarbejde er nødvendige forudsætninger for at overvinde de vedvarende mangler, der hidtil har hindret dem i at udnytte deres udviklingsmuligheder i politisk, samfundsmæssig og økonomisk henseende i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at nogle centralasiatiske stater har taget de første skridt i en lang demokratiseringsproces, hvor en konstant og seriøs indsats med hensyn til regeringsførelse og regionalt samarbejde er nødvendige forudsætninger for at overvinde de vedvarende mangler, der hidtil har hindret dem i at udnytte deres udviklingsmuligheder i politisk, samfundsmæssig og økonomisk henseende i fuld udstrækning;

| G. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder repræsenterer iværksætterånd og de frie markedskræfter og dermed er et magtfuldt element i etableringen af demokratiske samfund; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder repræsenterer iværksætterånd og de frie markedskræfter og dermed er et magtfuldt element i etableringen af demokratiske samfund;

| H. | der henviser til, at den manglende gensidige tillid skærper de spændinger, der opstår i forbindelse med deling af naturressourcer, underminerer det regionale samarbejde og forøger risikoen for konfrontation; der imidlertid henviser til, at problemerne med at skaffe tilstrækkeligt vand snarere skyldes dårlig forvaltning og spild af vandressourcer end for små mængder vand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den manglende gensidige tillid skærper de spændinger, der opstår i forbindelse med deling af naturressourcer, underminerer det regionale samarbejde og forøger risikoen for konfrontation; der imidlertid henviser til, at problemerne med at skaffe tilstrækkeligt vand snarere skyldes dårlig forvaltning og spild af vandressourcer end for små mængder vand;

| I. | der henviser til, at EU og landene i Centralasien deler en fælles interesse i at diversificere eksportruterne og i at samarbejde om energi- og miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU og landene i Centralasien deler en fælles interesse i at diversificere eksportruterne og i at samarbejde om energi- og miljømæssig bæredygtighed;

| J. | der henviser til, at overvejelser omkring sikkerhed og stabilitet i regionen ikke blot bør vedrøre statens sikkerhed, men også befolkningens sikkerhed i form af bl.a. respekt for menneskerettighederne og retten til ordentlige leveforhold og respekt for miljøet samt adgang til grundlæggende offentlige ydelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at overvejelser omkring sikkerhed og stabilitet i regionen ikke blot bør vedrøre statens sikkerhed, men også befolkningens sikkerhed i form af bl.a. respekt for menneskerettighederne og retten til ordentlige leveforhold og respekt for miljøet samt adgang til grundlæggende offentlige ydelser;

EU’s engagement

| 1. | understreger EU's omfattende politiske og økonomiske interesser i at styrke de bi- og multilaterale forbindelser med landene i Centralasien på alle områder som f.eks. stabilitet, sikkerhed og bæredygtig udvikling i regionen, handel og økonomiske forbindelser, energi- og transportforbindelser, styrkelse af dialogen om universelle værdier såsom demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatslige forhold samt fælles udfordringer og trusler, herunder grænseforvaltning og bekæmpelse af narkotikasmugling og menneskehandel; |
| --- | --- |

1.

understreger EU's omfattende politiske og økonomiske interesser i at styrke de bi- og multilaterale forbindelser med landene i Centralasien på alle områder som f.eks. stabilitet, sikkerhed og bæredygtig udvikling i regionen, handel og økonomiske forbindelser, energi- og transportforbindelser, styrkelse af dialogen om universelle værdier såsom demokrati, respekt for menneskerettighederne og retsstatslige forhold samt fælles udfordringer og trusler, herunder grænseforvaltning og bekæmpelse af narkotikasmugling og menneskehandel;

| 2. | påpeger, at EU-strategien for Centralasien fastsætter syv prioriteter, men kun stiller få ressourcer til rådighed; bemærker derfor, at EU-bistandsmidlerne er for begrænsede til, at EU kan have reel indflydelse på alle de politiske områder; opfordrer indtrængende EU til at udarbejde en fælles vision og til at fastsætte og formulere sine prioriteter bedre; påpeger, at udviklingssamarbejde med de centralasiatiske stater kun kan give resultater, hvis disse stater overholder internationale standarder for demokrati, regeringsførelse, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; minder ligeledes om, at EU's udviklingssamarbejde ikke må underordnes økonomiske, energimæssige eller sikkerhedsmæssige interesser; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at EU-strategien for Centralasien fastsætter syv prioriteter, men kun stiller få ressourcer til rådighed; bemærker derfor, at EU-bistandsmidlerne er for begrænsede til, at EU kan have reel indflydelse på alle de politiske områder; opfordrer indtrængende EU til at udarbejde en fælles vision og til at fastsætte og formulere sine prioriteter bedre; påpeger, at udviklingssamarbejde med de centralasiatiske stater kun kan give resultater, hvis disse stater overholder internationale standarder for demokrati, regeringsførelse, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; minder ligeledes om, at EU's udviklingssamarbejde ikke må underordnes økonomiske, energimæssige eller sikkerhedsmæssige interesser;

| 3. | mener, at det er nødvendigt, at EU opretholder et stort engagement i Centralasien og tilpasser sin strategi til fremskridtene i de enkelte lande i regionen; mener, at omfanget af EU’s engagement og den form, det antager, skal være differentieret og gøres betinget af, at der sker målelige fremskridt på områder som demokratisering, menneskerettigheder, god regeringsførelse, bæredygtig socioøkonomisk udvikling, retsstatsforhold og korruptionsbekæmpelse, samtidig med at EU om nødvendigt tilbyder assistance for at fremme denne udvikling, i tråd med principperne i EU’s naboskabspolitik (dvs. "mere for mere"); |
| --- | --- |

3.

mener, at det er nødvendigt, at EU opretholder et stort engagement i Centralasien og tilpasser sin strategi til fremskridtene i de enkelte lande i regionen; mener, at omfanget af EU’s engagement og den form, det antager, skal være differentieret og gøres betinget af, at der sker målelige fremskridt på områder som demokratisering, menneskerettigheder, god regeringsførelse, bæredygtig socioøkonomisk udvikling, retsstatsforhold og korruptionsbekæmpelse, samtidig med at EU om nødvendigt tilbyder assistance for at fremme denne udvikling, i tråd med principperne i EU’s naboskabspolitik (dvs. "mere for mere");

| 4. | understreger nødvendigheden af at forklare og udbrede EU's forestillinger om sikkerhed og stabilitet, såfremt de afviger fra deres; understreger, at EU har en moralsk pligt til at kritisere regeringer, der krænker deres borgeres grundlæggende rettigheder under henvisning til nationale sikkerhedshensyn; |
| --- | --- |

4.

understreger nødvendigheden af at forklare og udbrede EU's forestillinger om sikkerhed og stabilitet, såfremt de afviger fra deres; understreger, at EU har en moralsk pligt til at kritisere regeringer, der krænker deres borgeres grundlæggende rettigheder under henvisning til nationale sikkerhedshensyn;

| 5. | mener, at den fremtidige EU-Centralasien-strategi bør drage lære af reformerne af den europæiske naboskabspolitik for så vidt angår differentiering, mellemfolkelige forbindelser og øget fokus på demokrati og menneskerettigheder og desuden bør tage højde for den bredere geopolitiske sammenhæng; |
| --- | --- |

5.

mener, at den fremtidige EU-Centralasien-strategi bør drage lære af reformerne af den europæiske naboskabspolitik for så vidt angår differentiering, mellemfolkelige forbindelser og øget fokus på demokrati og menneskerettigheder og desuden bør tage højde for den bredere geopolitiske sammenhæng;

| 6. | anerkender betydningen af, at EU's særlige repræsentant fortsat arbejder i området for at sikre et højt niveau af politisk dialog med de centralasiatiske stater; erindrer om, at hans mandat også omfatter et samarbejde med det lokale civilsamfund, og om, at dette er nødvendigt for at gøre EU mere synlig; opfordrer til, at den politiske dialog baseres på en vurdering af, i hvor høj grad de centralasiatiske stater opfylder deres forpligtelser som medlemmer af OSCE; |
| --- | --- |

6.

anerkender betydningen af, at EU's særlige repræsentant fortsat arbejder i området for at sikre et højt niveau af politisk dialog med de centralasiatiske stater; erindrer om, at hans mandat også omfatter et samarbejde med det lokale civilsamfund, og om, at dette er nødvendigt for at gøre EU mere synlig; opfordrer til, at den politiske dialog baseres på en vurdering af, i hvor høj grad de centralasiatiske stater opfylder deres forpligtelser som medlemmer af OSCE;

| 7. | mener, at der i forbindelse med revisionen af strategien for Centralasien skal tages hensyn til nødvendigheden af at sikre, at målsætningerne understøttes af de nødvendige ressourcer, og af at fastsætte en hensigtsmæssig fordelingsnøgle, som afspejler virkeligheden i de enkelte lande i regionen; mener, at man i lyset af de finansielle begrænsninger skal koncentrere sig om de mellem- og langsigtede programmer, som giver de bedste resultater med hensyn til udviklingen i regionen, herunder navnlig ungdom og uddannelse, teknisk bistand til økonomisk udvikling og fremme af små og mellemstore virksomheder samt sikker vandforsyning og bekæmpelse af narkotikasmugling; |
| --- | --- |

7.

mener, at der i forbindelse med revisionen af strategien for Centralasien skal tages hensyn til nødvendigheden af at sikre, at målsætningerne understøttes af de nødvendige ressourcer, og af at fastsætte en hensigtsmæssig fordelingsnøgle, som afspejler virkeligheden i de enkelte lande i regionen; mener, at man i lyset af de finansielle begrænsninger skal koncentrere sig om de mellem- og langsigtede programmer, som giver de bedste resultater med hensyn til udviklingen i regionen, herunder navnlig ungdom og uddannelse, teknisk bistand til økonomisk udvikling og fremme af små og mellemstore virksomheder samt sikker vandforsyning og bekæmpelse af narkotikasmugling;

| 8. | anmoder Kommissionen om tydeligt at integrere eller i det mindste bringe sine forskellige normative, tekniske og interesserelaterede dagsordener for Centralasien i overensstemmelse med hinanden; minder desuden om forpligtelsen til udviklingsvenlig politikkohærens, som er foreskrevet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om tydeligt at integrere eller i det mindste bringe sine forskellige normative, tekniske og interesserelaterede dagsordener for Centralasien i overensstemmelse med hinanden; minder desuden om forpligtelsen til udviklingsvenlig politikkohærens, som er foreskrevet i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 9. | påpeger, at iværksættelse af strategien kan optimeres gennem forstærket intern EU-koordination på den ene side og på den anden side gennem øget dialog med andre internationale donorer og regionale aktører; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at iværksættelse af strategien kan optimeres gennem forstærket intern EU-koordination på den ene side og på den anden side gennem øget dialog med andre internationale donorer og regionale aktører;

| 10. | foreslår at den regionale tilgang strømlines via forbindelser med Kina og Rusland, som er de vigtigste økonomiske aktører i regionen; er af den opfattelse, at tilgangen til spørgsmålet om fossil energi bør forbindes med EU-programmeringen i Kaukasus- og Sortehavsområdet samt med Tyrkiet; |
| --- | --- |

10.

foreslår at den regionale tilgang strømlines via forbindelser med Kina og Rusland, som er de vigtigste økonomiske aktører i regionen; er af den opfattelse, at tilgangen til spørgsmålet om fossil energi bør forbindes med EU-programmeringen i Kaukasus- og Sortehavsområdet samt med Tyrkiet;

| 11. | opfordrer Kommissionen til nøje at respektere forskellen mellem programmer og aktiviteter, der kan finansieres under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI), og dem der bør finansieres under andre finansieringsinstrumenter, såsom stabilitetsinstrumentet (IfS) eller Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), navnlig når det drejer sig om grænsekontrol i bred forstand og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, bedre anvendelse af retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til nøje at respektere forskellen mellem programmer og aktiviteter, der kan finansieres under instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI), og dem der bør finansieres under andre finansieringsinstrumenter, såsom stabilitetsinstrumentet (IfS) eller Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), navnlig når det drejer sig om grænsekontrol i bred forstand og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, bedre anvendelse af retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne;

| 12. | understreger det fortsatte behov for regelmæssige menneskerettighedsdialoger med alle fem lande, men beklager, at der har været få overordnede fremskridt på det praktiske plan, og at der i nogle tilfælde kan konstateres tilbageskridt; mener, at eksistensen af menneskerettighedsdialogerne ikke bør bruges som en undskyldning for at udelukke menneskerettighedsrelaterede spørgsmål, som opstår på andre samarbejdsområder, eller for ikke at involvere sig i yderligere foranstaltninger; anmoder om systematisk inddragelse af ngo’er og civilsamfundsaktører i forberedelsen af disse dialoger og om, at resultatet af disse dialoger offentliggøres, således at det bliver muligt at vurdere deres effektivitet og parternes engagement; |
| --- | --- |

12.

understreger det fortsatte behov for regelmæssige menneskerettighedsdialoger med alle fem lande, men beklager, at der har været få overordnede fremskridt på det praktiske plan, og at der i nogle tilfælde kan konstateres tilbageskridt; mener, at eksistensen af menneskerettighedsdialogerne ikke bør bruges som en undskyldning for at udelukke menneskerettighedsrelaterede spørgsmål, som opstår på andre samarbejdsområder, eller for ikke at involvere sig i yderligere foranstaltninger; anmoder om systematisk inddragelse af ngo’er og civilsamfundsaktører i forberedelsen af disse dialoger og om, at resultatet af disse dialoger offentliggøres, således at det bliver muligt at vurdere deres effektivitet og parternes engagement;

| 13. | minder om betydningen af ikke at overse mellemindkomstlande, som f.eks. landene i Centralasien, i forbindelse med den overordnede EU-udviklingspolitik og i bestræbelserne på at nå 2015-målene, da udviklingsindsatsen - navnlig i forbindelse med nedskæringer på udviklingsbistanden på grund af den globale finansielle og økonomiske krise - ofte koncentreres om de mindst udviklede lande og derved forbigår den centralasiatiske region; |
| --- | --- |

13.

minder om betydningen af ikke at overse mellemindkomstlande, som f.eks. landene i Centralasien, i forbindelse med den overordnede EU-udviklingspolitik og i bestræbelserne på at nå 2015-målene, da udviklingsindsatsen - navnlig i forbindelse med nedskæringer på udviklingsbistanden på grund af den globale finansielle og økonomiske krise - ofte koncentreres om de mindst udviklede lande og derved forbigår den centralasiatiske region;

| 14. | mener, at de begrænsede ressourcer og de mange behov i regionen gør det nødvendig med en stram målretning og prioritering af bistanden, hvorved der også skal tages hensyn til, hvilke konsekvenser indgroet korruption og manglende administrativ sagkundskab kan få for bistandens effektivitet; opfordrer til et stabilt aftalt bistandsniveau med større fleksibilitet i fordelingen og går ind for, at bistanden fortrinsvis ydes til Kirgisistan og Tadsjikistan, som har de største behov; |
| --- | --- |

14.

mener, at de begrænsede ressourcer og de mange behov i regionen gør det nødvendig med en stram målretning og prioritering af bistanden, hvorved der også skal tages hensyn til, hvilke konsekvenser indgroet korruption og manglende administrativ sagkundskab kan få for bistandens effektivitet; opfordrer til et stabilt aftalt bistandsniveau med større fleksibilitet i fordelingen og går ind for, at bistanden fortrinsvis ydes til Kirgisistan og Tadsjikistan, som har de største behov;

| 15. | giver dog udtryk for tvivl med hensyn til anvendelsen af budgetstøtte i Kirgisistan og Tadsjikistan, især i betragtning af den udbredte korruption i disse lande; opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om anvendelsen af budgetstøtte i disse lande; |
| --- | --- |

15.

giver dog udtryk for tvivl med hensyn til anvendelsen af budgetstøtte i Kirgisistan og Tadsjikistan, især i betragtning af den udbredte korruption i disse lande; opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om anvendelsen af budgetstøtte i disse lande;

| 16. | støtter kraftigt åbningen af fuldt udbyggede EU-delegationer i alle de centralasiatiske lande som et middel til at øge EU’s tilstedeværelse og synlighed i regionen og forbedre det langsigtede samarbejde med og engagement i alle samfundssektorer og til at skabe fremskridt i retning af bedre forståelse og fremme retsstatsprincippet og respekten for menneskerettighederne; er overbevist om, at tilstedeværelsen af sådanne delegationer i høj grad vil bidrage til, at strategiens mål og EU's interesser i regionen kan realiseres; kræver en tilstrækkelig bemanding af delegationerne med sagkyndige inden for politiske anliggender og økonomiske og handelsmæssige forhold for at opnå de bedst mulige resultater og yde effektiv bistand; |
| --- | --- |

16.

støtter kraftigt åbningen af fuldt udbyggede EU-delegationer i alle de centralasiatiske lande som et middel til at øge EU’s tilstedeværelse og synlighed i regionen og forbedre det langsigtede samarbejde med og engagement i alle samfundssektorer og til at skabe fremskridt i retning af bedre forståelse og fremme retsstatsprincippet og respekten for menneskerettighederne; er overbevist om, at tilstedeværelsen af sådanne delegationer i høj grad vil bidrage til, at strategiens mål og EU's interesser i regionen kan realiseres; kræver en tilstrækkelig bemanding af delegationerne med sagkyndige inden for politiske anliggender og økonomiske og handelsmæssige forhold for at opnå de bedst mulige resultater og yde effektiv bistand;

| 17. | anbefaler, at instrumenterne Taiex, parvist samarbejde og Sigma i fremtiden åbnes for de centralasiatiske lande for at støtte forbedringen af standarder og de nødvendige reformer; |
| --- | --- |

17.

anbefaler, at instrumenterne Taiex, parvist samarbejde og Sigma i fremtiden åbnes for de centralasiatiske lande for at støtte forbedringen af standarder og de nødvendige reformer;

| 18. | henviser med beklagelse til de vanskeligheder, EU er stødt på, med hensyn til at have kontakt med det uafhængige civilsamfund inden for områderne menneskerettigheder og god regeringsførelse og til de vedvarende chikanerier mod ngo’er i regionen; anmoder om større åbenhed omkring tildeling af EU's og medlemsstaternes udviklingsbistand og modtagerne af den og om, at EU-delegationerne og medlemsstaternes ambassader støtter virkeligt uafhængige ikke-statslige partnere med henblik på at hjælpe dem med at spille en effektiv rolle i udviklingen og konsolideringen af civilsamfundet; mener, at EU's fortsatte støtte til programmer til fordel for de centralasiatiske lande er et vigtigt grænseoverskridende middel til at fremme forståelsen og samarbejdet mellem staterne i regionen; |
| --- | --- |

18.

henviser med beklagelse til de vanskeligheder, EU er stødt på, med hensyn til at have kontakt med det uafhængige civilsamfund inden for områderne menneskerettigheder og god regeringsførelse og til de vedvarende chikanerier mod ngo’er i regionen; anmoder om større åbenhed omkring tildeling af EU's og medlemsstaternes udviklingsbistand og modtagerne af den og om, at EU-delegationerne og medlemsstaternes ambassader støtter virkeligt uafhængige ikke-statslige partnere med henblik på at hjælpe dem med at spille en effektiv rolle i udviklingen og konsolideringen af civilsamfundet; mener, at EU's fortsatte støtte til programmer til fordel for de centralasiatiske lande er et vigtigt grænseoverskridende middel til at fremme forståelsen og samarbejdet mellem staterne i regionen;

| 19. | understreger betydningen af, at oppositionspartier kan fungere frit i regionen, og opfordrer regeringerne i alle centralasiatiske lande til at sikre politisk frihed; |
| --- | --- |

19.

understreger betydningen af, at oppositionspartier kan fungere frit i regionen, og opfordrer regeringerne i alle centralasiatiske lande til at sikre politisk frihed;

| 20. | bifalder, at der afholdes regelmæssige regionale topmøder mellem EU og Centralasien, og opfordrer til, at det overvejes eventuelt at etablere et ad hoc parlamentarisk forum for EU-Centralasien en gang i fremtiden inden for rammerne af de eksisterende parlamentariske samarbejdsudvalg og interparlamentariske møder med lande i Centralasien som middel til at vurdere og bidrage til indholdet af topmødeforhandlingerne; understreger betydningen af det regelmæssige bilaterale og multilaterale parlamentariske samarbejde; anser partnerskabs- og samarbejdsaftalerne for det institutionelle grundlag for udvidede kontakter mellem parlamentarikere til udvikling af gensidig forståelse og respekt; støtter derfor partnerskabs- og samarbejdsaftaler med alle fem centralasiatiske lande; understreger betydningen af, at Europa-Parlamentet deltager mere aktivt i tilsynet med forhandlingerne om partnerskabsaftalerne med landene i Centralasien og i gennemførelsen af de eksisterende aftaler; |
| --- | --- |

20.

bifalder, at der afholdes regelmæssige regionale topmøder mellem EU og Centralasien, og opfordrer til, at det overvejes eventuelt at etablere et ad hoc parlamentarisk forum for EU-Centralasien en gang i fremtiden inden for rammerne af de eksisterende parlamentariske samarbejdsudvalg og interparlamentariske møder med lande i Centralasien som middel til at vurdere og bidrage til indholdet af topmødeforhandlingerne; understreger betydningen af det regelmæssige bilaterale og multilaterale parlamentariske samarbejde; anser partnerskabs- og samarbejdsaftalerne for det institutionelle grundlag for udvidede kontakter mellem parlamentarikere til udvikling af gensidig forståelse og respekt; støtter derfor partnerskabs- og samarbejdsaftaler med alle fem centralasiatiske lande; understreger betydningen af, at Europa-Parlamentet deltager mere aktivt i tilsynet med forhandlingerne om partnerskabsaftalerne med landene i Centralasien og i gennemførelsen af de eksisterende aftaler;

| 21. | opfordrer EU til at fortsætte sin støtte til en reform af den offentlige sektor i landene i Centralasien gennem hensigtsmæssig teknisk og økonomisk bistand med henblik på at opnå en stabil, reformeret og moderniseret forvaltningsstruktur i alle de pågældende lande; |
| --- | --- |

21.

opfordrer EU til at fortsætte sin støtte til en reform af den offentlige sektor i landene i Centralasien gennem hensigtsmæssig teknisk og økonomisk bistand med henblik på at opnå en stabil, reformeret og moderniseret forvaltningsstruktur i alle de pågældende lande;

Demokratisering, menneskerettigheder og retsstatslige forhold

| 22. | konstaterer, at den generelle situation på områderne menneskerettigheder og retsstatsforhold fortsat er bekymrende, selv om der er sket visse positive forfatningsmæssige og lovgivningsmæssige ændringer i regionen (bestræbelser på at afskaffe dødsstraffen, indsættelse af en ombudsmand, nogle retsplejemæssige reformer mv.); |
| --- | --- |

22.

konstaterer, at den generelle situation på områderne menneskerettigheder og retsstatsforhold fortsat er bekymrende, selv om der er sket visse positive forfatningsmæssige og lovgivningsmæssige ændringer i regionen (bestræbelser på at afskaffe dødsstraffen, indsættelse af en ombudsmand, nogle retsplejemæssige reformer mv.);

| 23. | støtter konklusionerne i OECD's rapport fra januar 2011om perspektiverne for Centralasiens konkurrencedygtighed (Central Asia Competitiveness Outlook) og er især bekymret over situationen med hensyn til menneske- og arbejdstagerrettigheder og manglen på støtte til civilsamfundet i centralasiatiske lande samt over uddannelsessystemet, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), jordbesiddelsesreformer og regionens investeringspolitikker, som i højere grad må diversificeres på tværs af hele økonomien, da de i øjeblikket er centreret omkring energi og minedrift; |
| --- | --- |

23.

støtter konklusionerne i OECD's rapport fra januar 2011om perspektiverne for Centralasiens konkurrencedygtighed (Central Asia Competitiveness Outlook) og er især bekymret over situationen med hensyn til menneske- og arbejdstagerrettigheder og manglen på støtte til civilsamfundet i centralasiatiske lande samt over uddannelsessystemet, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), jordbesiddelsesreformer og regionens investeringspolitikker, som i højere grad må diversificeres på tværs af hele økonomien, da de i øjeblikket er centreret omkring energi og minedrift;

| 24. | opfordrer til en styrkelse af menneskerettighedsdialogerne med henblik på at gøre dem mere effektive og resultatorienterede; opfordrer i den forbindelse til, at Europa-Parlamentet i vid udstrækning inddrages i tilsynet med disse dialoger; opfordrer indtrængende Rådet og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at evaluere resultaterne af tidligere dialoger og til i samarbejde med Europa-Parlamentet at tage hensyn til benchmarks for de fremskridt, der gøres af staterne i området med hensyn til menneskerettigheder og retsstatsforhold, samt til at evaluere effektiviteten af EU-bistandsprojekter, der iværksættes med dette formål for øje; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til en styrkelse af menneskerettighedsdialogerne med henblik på at gøre dem mere effektive og resultatorienterede; opfordrer i den forbindelse til, at Europa-Parlamentet i vid udstrækning inddrages i tilsynet med disse dialoger; opfordrer indtrængende Rådet og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at evaluere resultaterne af tidligere dialoger og til i samarbejde med Europa-Parlamentet at tage hensyn til benchmarks for de fremskridt, der gøres af staterne i området med hensyn til menneskerettigheder og retsstatsforhold, samt til at evaluere effektiviteten af EU-bistandsprojekter, der iværksættes med dette formål for øje;

| 25. | fordømmer enhver form for tortur og de kraftige restriktioner på medierne og på ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; opfordrer indtrængende EU og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til offentligt at ytre sig om sager vedrørende politiske fanger, fængslede menneskerettighedsforkæmpere og journalister og kræve, at de øjeblikkeligt løslades; |
| --- | --- |

25.

fordømmer enhver form for tortur og de kraftige restriktioner på medierne og på ytrings-, forsamlings- og foreningsfriheden; opfordrer indtrængende EU og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til offentligt at ytre sig om sager vedrørende politiske fanger, fængslede menneskerettighedsforkæmpere og journalister og kræve, at de øjeblikkeligt løslades;

| 26. | giver udtryk for sin anerkendelse af det arbejde, som politiske fonde udfører i form af praktisk samarbejde i demokratiseringsprocessen gennem en langsigtet tilstedeværelse i marken; |
| --- | --- |

26.

giver udtryk for sin anerkendelse af det arbejde, som politiske fonde udfører i form af praktisk samarbejde i demokratiseringsprocessen gennem en langsigtet tilstedeværelse i marken;

| 27. | betragter retsstatsinitiativet som et centralt element i samarbejdet med de centralasiatiske stater og glæder sig over det eksemplariske samspil mellem EU og dets medlemsstater for så vidt angår implementering af bistandsprojekter; fremfører, at der kun har været ringe samspil mellem projekterne og det lokale civilsamfund, og at større samspil med civilsamfundet og nemmere adgang for lokale repræsentanter fra civilsamfundet til oplysninger om initiativet ville øge synligheden, åbenheden og ansvarligheden omkring aktiviteterne i overensstemmelse med EU's overordnede målsætning om at forbedre strategien for Centralasien som beskrevet i den fælles fremskridtsrapport; understreger behovet for, at retsstatsprojektet omfatter klare målsætninger og en gennemskuelig vurdering af dets gennemførelse og resultater, samtidig med at det undgås på nogen måde at styrke de repressive dele af sikkerhedsstyrkerne; understreger, at en korrekt gennemførelse af initiativet skal være et af hovedkriterierne for tildeling af bistand og budgetstøtte; |
| --- | --- |

27.

betragter retsstatsinitiativet som et centralt element i samarbejdet med de centralasiatiske stater og glæder sig over det eksemplariske samspil mellem EU og dets medlemsstater for så vidt angår implementering af bistandsprojekter; fremfører, at der kun har været ringe samspil mellem projekterne og det lokale civilsamfund, og at større samspil med civilsamfundet og nemmere adgang for lokale repræsentanter fra civilsamfundet til oplysninger om initiativet ville øge synligheden, åbenheden og ansvarligheden omkring aktiviteterne i overensstemmelse med EU's overordnede målsætning om at forbedre strategien for Centralasien som beskrevet i den fælles fremskridtsrapport; understreger behovet for, at retsstatsprojektet omfatter klare målsætninger og en gennemskuelig vurdering af dets gennemførelse og resultater, samtidig med at det undgås på nogen måde at styrke de repressive dele af sikkerhedsstyrkerne; understreger, at en korrekt gennemførelse af initiativet skal være et af hovedkriterierne for tildeling af bistand og budgetstøtte;

Uddannelse, børn og menneskelige kontakter

| 28. | understreger, at uddannelse er grundlaget for en demokratisk udvikling i samfundet; opfordrer derfor til inden for de bredere rammer for støtte til opbygningen af et civilsamfund, der er baseret på stabile menneske- og arbejdstagerrettigheder i alle regionens lande, at videreføre bestræbelserne på at modernisere den offentlige uddannelsessektor - herunder handelsuddannelser - som skal være gratis og tilgængelig for alle, samt til en styrkelse af uddannelsesinitiativet og navnlig af den internationale akademiske udveksling af studerende og lærere; understreger, at det også er absolut nødvendigt at fremme processer, der kan sikre kvinders deltagelse og deres adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

28.

understreger, at uddannelse er grundlaget for en demokratisk udvikling i samfundet; opfordrer derfor til inden for de bredere rammer for støtte til opbygningen af et civilsamfund, der er baseret på stabile menneske- og arbejdstagerrettigheder i alle regionens lande, at videreføre bestræbelserne på at modernisere den offentlige uddannelsessektor - herunder handelsuddannelser - som skal være gratis og tilgængelig for alle, samt til en styrkelse af uddannelsesinitiativet og navnlig af den internationale akademiske udveksling af studerende og lærere; understreger, at det også er absolut nødvendigt at fremme processer, der kan sikre kvinders deltagelse og deres adgang til arbejdsmarkedet;

| 29. | mener, at EU's indsats for uddannelse og menneskerettigheder bør suppleres med foranstaltninger og programmer, som koncentrerer sig om de unge, der er den mest udsatte befolkningsgruppe i disse samfund; opfordrer i den forbindelse til en forhøjelse af EU-støtten til ungdomsinitiativer i regionen og navnlig til initiativer, som kan bremse den voksende radikalisering og fremme tolerance blandt de unge i disse lande; |
| --- | --- |

29.

mener, at EU's indsats for uddannelse og menneskerettigheder bør suppleres med foranstaltninger og programmer, som koncentrerer sig om de unge, der er den mest udsatte befolkningsgruppe i disse samfund; opfordrer i den forbindelse til en forhøjelse af EU-støtten til ungdomsinitiativer i regionen og navnlig til initiativer, som kan bremse den voksende radikalisering og fremme tolerance blandt de unge i disse lande;

| 30. | opfordrer EU til fortsat at fremme menneskelige kontakter og støtte udvekslingsprogrammer inden for videnskab, erhvervsliv og uddannelse; påpeger i den forbindelse en række mangler ved tilrettelæggelsen og gennemførelsen af det europæisk-centralasiatiske uddannelsesinitiativ og opfordrer Kommissionen til at rette op på disse i nært samarbejde med uddannelsesspecialister og de centralasiatiske partnere; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU til fortsat at fremme menneskelige kontakter og støtte udvekslingsprogrammer inden for videnskab, erhvervsliv og uddannelse; påpeger i den forbindelse en række mangler ved tilrettelæggelsen og gennemførelsen af det europæisk-centralasiatiske uddannelsesinitiativ og opfordrer Kommissionen til at rette op på disse i nært samarbejde med uddannelsesspecialister og de centralasiatiske partnere;

| 31. | understreger sin fortsatte bekymring over børns situation, navnlig tvangsbørnearbejde, der er udbredt i forskellige former og grader, og behovet for, at alle lande i regionen i praksis efterlever deres internationales forpligtelser, herunder FN's konvention om børns rettigheder, ILO-konventionen om minimumsalder og ILO-konventionen om de værste former for børnearbejde; |
| --- | --- |

31.

understreger sin fortsatte bekymring over børns situation, navnlig tvangsbørnearbejde, der er udbredt i forskellige former og grader, og behovet for, at alle lande i regionen i praksis efterlever deres internationales forpligtelser, herunder FN's konvention om børns rettigheder, ILO-konventionen om minimumsalder og ILO-konventionen om de værste former for børnearbejde;

Økonomisk integration og bæredygtig udvikling

| 32. | understreger, at retsstatsforhold og økonomisk udvikling går hånd i hånd; bekræfter sin støtte til økonomisk diversificering af de centralasiatiske lande, udvikling af en bæredygtig energisektor og bedre transportforbindelser, der forbinder ressourcerne i det kaspiske område med det europæiske marked, som en måde hvorpå der kan opnås økonomisk udvikling og en stabil vækst i BNP; opfordrer EU til at arbejde for et klima af økonomisk stabilitet via sikre og stabile retlige rammer og ved at bekæmpe korruption og nepotisme, hvilket er afgørende for, at man kan tiltrække udenlandske investeringer, fremme innovation og stimulere virkelig privat iværksættelse, herunder mikrolån til projekter, der gennemføres af uafhængige kvinder, i overensstemmelse med internationale sociale og arbejds- og miljømæssige normer; |
| --- | --- |

32.

understreger, at retsstatsforhold og økonomisk udvikling går hånd i hånd; bekræfter sin støtte til økonomisk diversificering af de centralasiatiske lande, udvikling af en bæredygtig energisektor og bedre transportforbindelser, der forbinder ressourcerne i det kaspiske område med det europæiske marked, som en måde hvorpå der kan opnås økonomisk udvikling og en stabil vækst i BNP; opfordrer EU til at arbejde for et klima af økonomisk stabilitet via sikre og stabile retlige rammer og ved at bekæmpe korruption og nepotisme, hvilket er afgørende for, at man kan tiltrække udenlandske investeringer, fremme innovation og stimulere virkelig privat iværksættelse, herunder mikrolån til projekter, der gennemføres af uafhængige kvinder, i overensstemmelse med internationale sociale og arbejds- og miljømæssige normer;

| 33. | understreger behovet for, at regeringerne i de centralasiatiske lande fremmer og støtter fremkomsten af flere små og mellemstore virksomheder, hvilket er et af de elementer, der er nødvendige for udviklingen af de berørte lande, og at EU bør prioritere støtten til SMV'er højere inden for rammerne af EIB's mandat for Centralasien og lempe visumkravene for personer, der rejser fra Centralasien i forretningsøjemed eller for at påbegynde en videregående uddannelse, samtidig med at man fremmer internationale arbejdsnormer, miljønormer og normer for virksomheders sociale ansvar; finder desuden, at diskriminerende praksis i forhold til europæiske virksomheder bør undgås, herunder i den vigtige sektor for offentlige indkøb, og opfordrer EU til at lette samarbejdet mellem SMV'er fra EU og SMV'er fra Centralasien; |
| --- | --- |

33.

understreger behovet for, at regeringerne i de centralasiatiske lande fremmer og støtter fremkomsten af flere små og mellemstore virksomheder, hvilket er et af de elementer, der er nødvendige for udviklingen af de berørte lande, og at EU bør prioritere støtten til SMV'er højere inden for rammerne af EIB's mandat for Centralasien og lempe visumkravene for personer, der rejser fra Centralasien i forretningsøjemed eller for at påbegynde en videregående uddannelse, samtidig med at man fremmer internationale arbejdsnormer, miljønormer og normer for virksomheders sociale ansvar; finder desuden, at diskriminerende praksis i forhold til europæiske virksomheder bør undgås, herunder i den vigtige sektor for offentlige indkøb, og opfordrer EU til at lette samarbejdet mellem SMV'er fra EU og SMV'er fra Centralasien;

| 34. | støtter en større integration af landene i Centralasien i verdensøkonomien, navnlig gennem internationalt samarbejde med og medlemskab af WTO; mener, at strukturreformer med henblik på skabelse af en markedsøkonomi og medlemskab af WTO er af vital betydning for landenes og regionens økonomiske udvikling og for regionens integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

34.

støtter en større integration af landene i Centralasien i verdensøkonomien, navnlig gennem internationalt samarbejde med og medlemskab af WTO; mener, at strukturreformer med henblik på skabelse af en markedsøkonomi og medlemskab af WTO er af vital betydning for landenes og regionens økonomiske udvikling og for regionens integration i verdensøkonomien;

| 35. | understreger, at international økonomisk integration og regionalt økonomisk samarbejde supplerer hinanden og derfor bør tilstræbes effektivt i Centralasien; |
| --- | --- |

35.

understreger, at international økonomisk integration og regionalt økonomisk samarbejde supplerer hinanden og derfor bør tilstræbes effektivt i Centralasien;

| 36. | er klar over, at regional integration blandt landene i Centralasien er svag; opfordrer Kommissionen til at fastlægge differentierede handelsstrategier for hvert af de fem centralasiatiske lande alt efter deres specifikke behov og til at fremme integrationen inden for regionen; |
| --- | --- |

36.

er klar over, at regional integration blandt landene i Centralasien er svag; opfordrer Kommissionen til at fastlægge differentierede handelsstrategier for hvert af de fem centralasiatiske lande alt efter deres specifikke behov og til at fremme integrationen inden for regionen;

Energi, vand og miljø

| 37. | understreger vigtigheden af en diversificering af energiforsyningerne og forsyningerne med råstoffer, navnlig sjældne jordarter, for EU og af eksportmarkeder, teknologier og teknisk viden for Centralasien; finder det af allerstørste betydning, at samarbejdsprojekter på energiområdet omfatter langfristede leveringsaftaler, der værner om principperne for miljømæssig bæredygtighed og initiativet til forbedring af gennemsigtighed i udvindingsindustrien (EITI); opfordrer EU til at fremme EITI og andre lignende initiativer i alle lande i regionen, som har betydelige råstofforekomster; |
| --- | --- |

37.

understreger vigtigheden af en diversificering af energiforsyningerne og forsyningerne med råstoffer, navnlig sjældne jordarter, for EU og af eksportmarkeder, teknologier og teknisk viden for Centralasien; finder det af allerstørste betydning, at samarbejdsprojekter på energiområdet omfatter langfristede leveringsaftaler, der værner om principperne for miljømæssig bæredygtighed og initiativet til forbedring af gennemsigtighed i udvindingsindustrien (EITI); opfordrer EU til at fremme EITI og andre lignende initiativer i alle lande i regionen, som har betydelige råstofforekomster;

| 38. | understreger energiens betydning for forholdet til landene i Centralasien, idet energi udgør en vigtig indtægtskilde for landene og en mulig kilde til energisikkerhed for EU; |
| --- | --- |

38.

understreger energiens betydning for forholdet til landene i Centralasien, idet energi udgør en vigtig indtægtskilde for landene og en mulig kilde til energisikkerhed for EU;

| 39. | opfordrer udenrigstjenesten og Kommissionen til fortsat at støtte energiprojekter og til at udvikle kommunikationskanaler med henblik på at opnå vigtige mål som f.eks. den transkaspiske rute; glæder sig over, at alle landene i Centralasien deltager i Baku-initiativet; |
| --- | --- |

39.

opfordrer udenrigstjenesten og Kommissionen til fortsat at støtte energiprojekter og til at udvikle kommunikationskanaler med henblik på at opnå vigtige mål som f.eks. den transkaspiske rute; glæder sig over, at alle landene i Centralasien deltager i Baku-initiativet;

| 40. | erkender betydningen af energisamarbejdet med Kasakhstan og Turkmenistan, da det er til fordel både for de nævnte stater og for EU-medlemsstaterne; glæder sig derfor over undertegnelsen af aftalememoranda med Kasakhstan og Turkmenistan om køb af gas og over, hvad der er foretaget med hensyn til udviklingen af den sydlige korridor, navnlig i form af Nabucco-projektet; gør imidlertid opmærksom på, at Turkmenistan endnu ikke er medlem af initiativet til gennemsigtighed i udvindingsindustrierne (EITI); understreger på ny behovet for at fremme større gennemsigtighed med hensyn til indtægter fra naturressourcer; anmoder derfor indtrængende EU om at støtte Turkmenistans optagelse i EITI gennem dialogen om energipolitikken med henblik på at integrere god regeringsførelse i EU's energiplanlægning; |
| --- | --- |

40.

erkender betydningen af energisamarbejdet med Kasakhstan og Turkmenistan, da det er til fordel både for de nævnte stater og for EU-medlemsstaterne; glæder sig derfor over undertegnelsen af aftalememoranda med Kasakhstan og Turkmenistan om køb af gas og over, hvad der er foretaget med hensyn til udviklingen af den sydlige korridor, navnlig i form af Nabucco-projektet; gør imidlertid opmærksom på, at Turkmenistan endnu ikke er medlem af initiativet til gennemsigtighed i udvindingsindustrierne (EITI); understreger på ny behovet for at fremme større gennemsigtighed med hensyn til indtægter fra naturressourcer; anmoder derfor indtrængende EU om at støtte Turkmenistans optagelse i EITI gennem dialogen om energipolitikken med henblik på at integrere god regeringsførelse i EU's energiplanlægning;

| 41. | understreger på baggrund af den stigende elektricitetsmangel i Centralasien mulighederne for regional synergi, bl.a. inden for den lovende sektor for varig energi; opfordrer EU til at yde politisk støtte og teknisk bistand til initiativer på dette område; |
| --- | --- |

41.

understreger på baggrund af den stigende elektricitetsmangel i Centralasien mulighederne for regional synergi, bl.a. inden for den lovende sektor for varig energi; opfordrer EU til at yde politisk støtte og teknisk bistand til initiativer på dette område;

| 42. | henviser med bekymring til de negative konsekvenser af den verdensomspændende finanskrise og til den stigende fattigdom i Centralasien; mener, at et sundt samfundsliv og et sundt politisk liv forudsætter økonomisk velstand, hvorfor EU er nødt til at tage udviklingen af de centralasiatiske økonomier med som et væsentligt element i sin strategi for regionen; opfordrer til øget støtte til fattigdomsbekæmpelsesprogrammer og henviser til betydningen af investeringer fra EIB's side; |
| --- | --- |

42.

henviser med bekymring til de negative konsekvenser af den verdensomspændende finanskrise og til den stigende fattigdom i Centralasien; mener, at et sundt samfundsliv og et sundt politisk liv forudsætter økonomisk velstand, hvorfor EU er nødt til at tage udviklingen af de centralasiatiske økonomier med som et væsentligt element i sin strategi for regionen; opfordrer til øget støtte til fattigdomsbekæmpelsesprogrammer og henviser til betydningen af investeringer fra EIB's side;

| 43. | understreger den manglende balance i visse af de centralasiatiske økonomier, der i for høj grad er afhængige af råstoffer, og mener, at diversificering er et væsentligt mellem- og langsigtet mål for regionen; henviser til det centralasiatiske investeringsprograms betydning i den forbindelse og opfordrer til, at det finder anvendelse på alle fem lande; |
| --- | --- |

43.

understreger den manglende balance i visse af de centralasiatiske økonomier, der i for høj grad er afhængige af råstoffer, og mener, at diversificering er et væsentligt mellem- og langsigtet mål for regionen; henviser til det centralasiatiske investeringsprograms betydning i den forbindelse og opfordrer til, at det finder anvendelse på alle fem lande;

| 44. | mener, at det er af afgørende betydning for en bæredygtig udvikling og opnåelsen af en vidtrækkende social og økonomisk udvikling, at der sikre en sammenhængende og omfattende reinvestering af landenes råstofindtægter; |
| --- | --- |

44.

mener, at det er af afgørende betydning for en bæredygtig udvikling og opnåelsen af en vidtrækkende social og økonomisk udvikling, at der sikre en sammenhængende og omfattende reinvestering af landenes råstofindtægter;

| 45. | mener, at en reform af landbrugssektoren er af allerstørste betydning, især med hensyn til at opnå fødevaresikkerhed, at diversificere produktionen, at sikre en bæredygtig forvaltning af såsæd og at mindske afhængigheden af bomuldsdyrkning på bekostning af andre afgrøder; understreger endvidere nødvendigheden af at indføre avancerede praksisser og teknikker til vandforvaltning, vandbeskyttelse og kunstvanding for at opnå dette; opfordrer regeringerne i Centralasien til at gå i spidsen for an sådan tilgang; |
| --- | --- |

45.

mener, at en reform af landbrugssektoren er af allerstørste betydning, især med hensyn til at opnå fødevaresikkerhed, at diversificere produktionen, at sikre en bæredygtig forvaltning af såsæd og at mindske afhængigheden af bomuldsdyrkning på bekostning af andre afgrøder; understreger endvidere nødvendigheden af at indføre avancerede praksisser og teknikker til vandforvaltning, vandbeskyttelse og kunstvanding for at opnå dette; opfordrer regeringerne i Centralasien til at gå i spidsen for an sådan tilgang;

| 46. | understreger, at manglen på energi (f.eks. til opvarmning og elektricitet) forværrer situationen for de fattige befolkninger i landene i Centralasien; opfordrer EU til i overensstemmelse med dets tilsagn om at bekæmpe klimaændringerne at forøge sin bistand gennem udviklingen af en bæredygtig energipolitik, bl.a. ved hjælp af energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

46.

understreger, at manglen på energi (f.eks. til opvarmning og elektricitet) forværrer situationen for de fattige befolkninger i landene i Centralasien; opfordrer EU til i overensstemmelse med dets tilsagn om at bekæmpe klimaændringerne at forøge sin bistand gennem udviklingen af en bæredygtig energipolitik, bl.a. ved hjælp af energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder;

| 47. | understreger, at spørgsmål vedrørende vand er en af de vigtigste kilder til spændinger og potentielle konflikter i regionen, og understreger betydningen af en regional tilgang for at beskytte fælles vandressourcer og forvalte dem korrekt; bemærker især, at vandkraft- og vandressourceprojekter i opstrømslandene Kirgisistan og Tadsjikistan har øget de regionale spændinger med nedstrømslandene i Centralasien; opfordrer i denne forbindelse de lande i regionen, som ikke allerede har gjort det, til uden yderligere forsinkelse at undertegne og ratificere Espoo-konventionen og Århus-konventionen og til at fremme inddragelsen af lokale aktører i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

47.

understreger, at spørgsmål vedrørende vand er en af de vigtigste kilder til spændinger og potentielle konflikter i regionen, og understreger betydningen af en regional tilgang for at beskytte fælles vandressourcer og forvalte dem korrekt; bemærker især, at vandkraft- og vandressourceprojekter i opstrømslandene Kirgisistan og Tadsjikistan har øget de regionale spændinger med nedstrømslandene i Centralasien; opfordrer i denne forbindelse de lande i regionen, som ikke allerede har gjort det, til uden yderligere forsinkelse at undertegne og ratificere Espoo-konventionen og Århus-konventionen og til at fremme inddragelsen af lokale aktører i beslutningstagningen;

| 48. | fremhæver nødvendigheden af at skabe troværdige og effektive permanente rammer, inden for hvilke nedstrøms- og opstrømslandene kan drøfte og i fællesskab bestemme, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at behandle og løse vandproblemerne i området; |
| --- | --- |

48.

fremhæver nødvendigheden af at skabe troværdige og effektive permanente rammer, inden for hvilke nedstrøms- og opstrømslandene kan drøfte og i fællesskab bestemme, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at behandle og løse vandproblemerne i området;

| 49. | glæder sig over de europæiske udviklingsbankers øgede engagement i regionen og navnlig udvidelsen af EIB’s mandat til også at omfatte Centralasien med fokus på miljø- og vandspørgsmål; opfordrer udviklingsbankerne til at følge de principper, der er fastsat af EBRD, og som går ud på, at man skal afstå fra at yde støtte til statsejede virksomheder i lande, hvor der finder systematiske krænkelser af menneskerettighederne sted; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over de europæiske udviklingsbankers øgede engagement i regionen og navnlig udvidelsen af EIB’s mandat til også at omfatte Centralasien med fokus på miljø- og vandspørgsmål; opfordrer udviklingsbankerne til at følge de principper, der er fastsat af EBRD, og som går ud på, at man skal afstå fra at yde støtte til statsejede virksomheder i lande, hvor der finder systematiske krænkelser af menneskerettighederne sted;

| 50. | opfordrer indtrængende EU til i forbindelse med den regionale vandknaphed at øge sin bistand til vandforvaltning som led i EU's miljø- og vandinitiativ og til nøjere at undersøge mulighederne for sol- og vindenergi som en måde at løse problemet med energimanglen i opstrømslandene, og som i det små kan hjælpe lokalsamfundene på landet; finder det beklageligt, at det europæiske vandforvaltningsprojekt til dato overvejende har fokuseret på vandkvaliteten, hvilket er vigtigt, men mindre relevant for situationen i Centralasien end spørgsmål vedrørende deling og tildeling af vandressourcer; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende EU til i forbindelse med den regionale vandknaphed at øge sin bistand til vandforvaltning som led i EU's miljø- og vandinitiativ og til nøjere at undersøge mulighederne for sol- og vindenergi som en måde at løse problemet med energimanglen i opstrømslandene, og som i det små kan hjælpe lokalsamfundene på landet; finder det beklageligt, at det europæiske vandforvaltningsprojekt til dato overvejende har fokuseret på vandkvaliteten, hvilket er vigtigt, men mindre relevant for situationen i Centralasien end spørgsmål vedrørende deling og tildeling af vandressourcer;

| 51. | mener, at EU’s ekspertise med hensyn til forvaltning af grænseoverskridende vandressourcer og dets nuværende involvering i bilateralt samarbejde med tanke på integrerede nationale vandforvaltningsplaner og multilateralt samarbejde i det regionale vandforvaltningsprojekt og den internationale fond for Aralsøen giver EU mulighed for at profilere sig som mægler og formidler i fordelingen af vandressourcer mellem opstrøms- og nedstrømslande (herunder det nordlige Afghanistan) og fremme etableringen af et bæredygtigt samarbejde om vandforvaltning baseret på folkeretlige traktater, hvilket er en rolle, som ingen anden international aktør er villig eller i stand til at udfylde, selv om de berørte lande har fremsat opfordringer hertil; |
| --- | --- |

51.

mener, at EU’s ekspertise med hensyn til forvaltning af grænseoverskridende vandressourcer og dets nuværende involvering i bilateralt samarbejde med tanke på integrerede nationale vandforvaltningsplaner og multilateralt samarbejde i det regionale vandforvaltningsprojekt og den internationale fond for Aralsøen giver EU mulighed for at profilere sig som mægler og formidler i fordelingen af vandressourcer mellem opstrøms- og nedstrømslande (herunder det nordlige Afghanistan) og fremme etableringen af et bæredygtigt samarbejde om vandforvaltning baseret på folkeretlige traktater, hvilket er en rolle, som ingen anden international aktør er villig eller i stand til at udfylde, selv om de berørte lande har fremsat opfordringer hertil;

Sikkerhedsstyring og grænseforvaltning

| 52. | glæder sig over, at fem centralasiatiske republikker for øjeblikket har undertegnet traktaten om den centralasiatiske atomvåbenfri zone; mener, at traktaten med dens bindende tilsagn om atomnedrustning fra lande, som tidligere havde atomvåben på deres territorium, og som har naboer med atomvåben, yder et vigtigt bidrag til bestræbelserne på at opnå en atomvåbenfri verden og udgør et strålende eksempel på ikke-spredningssamarbejde; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over, at fem centralasiatiske republikker for øjeblikket har undertegnet traktaten om den centralasiatiske atomvåbenfri zone; mener, at traktaten med dens bindende tilsagn om atomnedrustning fra lande, som tidligere havde atomvåben på deres territorium, og som har naboer med atomvåben, yder et vigtigt bidrag til bestræbelserne på at opnå en atomvåbenfri verden og udgør et strålende eksempel på ikke-spredningssamarbejde;

| 53. | erkender, at nægtelse af grundlæggende rettigheder og fremtidsudsigter som følge af manglende demokrati og retsstatsprincipper kan føre til en situation med usikkerhed; |
| --- | --- |

53.

erkender, at nægtelse af grundlæggende rettigheder og fremtidsudsigter som følge af manglende demokrati og retsstatsprincipper kan føre til en situation med usikkerhed;

| 54. | gentager sin støtte til foranstaltninger, der har til formål at fremme regionalt samarbejde som en væsentlig måde at løse de pågældende staters mange grænseoverskridende problemer med sikkerhed, ressourceforvaltning, etniske konflikter, miljø- og udviklingsproblemer samt bekæmpelse af terrorisme og voldelig religiøs ekstremisme; støtter en fortsættelse og udvidelse af BOMCA-programmet om grænseforvaltning og CADAP-programmet om narkotikabekæmpelse; |
| --- | --- |

54.

gentager sin støtte til foranstaltninger, der har til formål at fremme regionalt samarbejde som en væsentlig måde at løse de pågældende staters mange grænseoverskridende problemer med sikkerhed, ressourceforvaltning, etniske konflikter, miljø- og udviklingsproblemer samt bekæmpelse af terrorisme og voldelig religiøs ekstremisme; støtter en fortsættelse og udvidelse af BOMCA-programmet om grænseforvaltning og CADAP-programmet om narkotikabekæmpelse;

| 55. | understreger, at BOMCA-programmet og CADAP-programmet finansieres inden for rammerne af DCI og ikke IfS; påpeger, at da IfS er udformet med henblik på at være fleksibelt og være et svar på kortsigtede kriser, samtidig med at der arbejdes med de langsigtede tværregionale sikkerhedsudfordringer, vil det være logisk at placere disse programmer under IfS-paraplyen; |
| --- | --- |

55.

understreger, at BOMCA-programmet og CADAP-programmet finansieres inden for rammerne af DCI og ikke IfS; påpeger, at da IfS er udformet med henblik på at være fleksibelt og være et svar på kortsigtede kriser, samtidig med at der arbejdes med de langsigtede tværregionale sikkerhedsudfordringer, vil det være logisk at placere disse programmer under IfS-paraplyen;

| 56. | understreger, at den regionale sikkerhed er af interesse for både EU og de andre parter i regionen, nemlig Rusland, Kina og USA, der alle er bekymret over den voksende ustabilitet og radikalisering i regionen og over de mange smuthuller i grænsen til Afghanistan og den dermed forbundne narkotikasmugling; |
| --- | --- |

56.

understreger, at den regionale sikkerhed er af interesse for både EU og de andre parter i regionen, nemlig Rusland, Kina og USA, der alle er bekymret over den voksende ustabilitet og radikalisering i regionen og over de mange smuthuller i grænsen til Afghanistan og den dermed forbundne narkotikasmugling;

| 57. | noterer sig Kasakhstans tiltrædelse af toldunionen med Rusland og Hviderusland og håber, at udviklingen af denne toldunion ikke vil skabe hindringer for det regionale samarbejde eller for udvidelsen af de bilaterale forbindelser med EU; |
| --- | --- |

57.

noterer sig Kasakhstans tiltrædelse af toldunionen med Rusland og Hviderusland og håber, at udviklingen af denne toldunion ikke vil skabe hindringer for det regionale samarbejde eller for udvidelsen af de bilaterale forbindelser med EU;

| 58. | understreger, at det er afgørende at inddrage Afghanistan i den sektorielle samarbejdsstruktur, navnlig i forbindelse med sikkerhed/grænsekontrol, sikkerhed for befolkningen og vandforsyningssikkerhed, hvis der skal garanteres stabilitet og sikkerhed i regionen; opfordrer til en styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde med Afghanistan og understreger nødvendigheden af sammenhæng mellem EU's politik over for Afghanistan og strategien for Centralasien, navnlig for så vidt angår aktiviteter og programmer inden for transport, energi, handel og udvikling; |
| --- | --- |

58.

understreger, at det er afgørende at inddrage Afghanistan i den sektorielle samarbejdsstruktur, navnlig i forbindelse med sikkerhed/grænsekontrol, sikkerhed for befolkningen og vandforsyningssikkerhed, hvis der skal garanteres stabilitet og sikkerhed i regionen; opfordrer til en styrkelse af det grænseoverskridende samarbejde med Afghanistan og understreger nødvendigheden af sammenhæng mellem EU's politik over for Afghanistan og strategien for Centralasien, navnlig for så vidt angår aktiviteter og programmer inden for transport, energi, handel og udvikling;

| 59. | opfordrer EU til at koncentrere sin bistand om bekæmpelse af narkotika- og menneskesmugling, der er blandt de vigtigste årsager til den manglende stabilitet i Centralasien, og som EU kan målrette sin indsats imod; er bekymret over udviklingen i denne sag i hele regionen og opfordrer til, at EU stiller forslag om og fremmer en grænseoverskridende indsats; støtter oprettelsen af organer i Centralasien til bekæmpelse af narkotikakriminalitet; |
| --- | --- |

59.

opfordrer EU til at koncentrere sin bistand om bekæmpelse af narkotika- og menneskesmugling, der er blandt de vigtigste årsager til den manglende stabilitet i Centralasien, og som EU kan målrette sin indsats imod; er bekymret over udviklingen i denne sag i hele regionen og opfordrer til, at EU stiller forslag om og fremmer en grænseoverskridende indsats; støtter oprettelsen af organer i Centralasien til bekæmpelse af narkotikakriminalitet;

| 60. | er bekymret over det dobbeltsidede problem med udbredelsen af fundamentalistiske synspunkter og bevægelser, dels som afsmitning fra Afghanistan, dels som en reaktion på problematiske forhold til menneskerettigheder og demokrati hos regeringerne i regionen; fremfører, at bekæmpelse af terrorisme er et vigtigt element i EU's strategi over for Centralasien; |
| --- | --- |

60.

er bekymret over det dobbeltsidede problem med udbredelsen af fundamentalistiske synspunkter og bevægelser, dels som afsmitning fra Afghanistan, dels som en reaktion på problematiske forhold til menneskerettigheder og demokrati hos regeringerne i regionen; fremfører, at bekæmpelse af terrorisme er et vigtigt element i EU's strategi over for Centralasien;

| 61. | opfordrer til, at spørgsmålet om støtte til reform af sikkerhedssektoren i landene i Centralasien sættes på den politiske dagsorden for møder med centralasiatiske ledere, og til, at der foretages en analyse af, hvilke områder af en reform af sikkerhedssektoren der kan ydes støtte til i regionen ud over den igangværende indsats i forbindelse med retsstatsforhold og grænseforvaltning; |
| --- | --- |

61.

opfordrer til, at spørgsmålet om støtte til reform af sikkerhedssektoren i landene i Centralasien sættes på den politiske dagsorden for møder med centralasiatiske ledere, og til, at der foretages en analyse af, hvilke områder af en reform af sikkerhedssektoren der kan ydes støtte til i regionen ud over den igangværende indsats i forbindelse med retsstatsforhold og grænseforvaltning;

| 62. | understreger behovet for, at OSCE- og FN-delegationerne kan arbejde frit på de pågældende landes territorium, da disse organisationer er af afgørende betydning for tilvejebringelsen af den nødvendige bistand til en reform af sikkerhedssektoren; |
| --- | --- |

62.

understreger behovet for, at OSCE- og FN-delegationerne kan arbejde frit på de pågældende landes territorium, da disse organisationer er af afgørende betydning for tilvejebringelsen af den nødvendige bistand til en reform af sikkerhedssektoren;

Landespecifikke spørgsmål

| 63. | understreger, at der i de følgende landespecifikke punkter er anført en række vigtige og presserende spørgsmål, men at formålet ikke har været at fremlægge en omfattende analyse af hvert land; |
| --- | --- |

63.

understreger, at der i de følgende landespecifikke punkter er anført en række vigtige og presserende spørgsmål, men at formålet ikke har været at fremlægge en omfattende analyse af hvert land;

Kasakhstan

| 64. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at opretholde presset på de kasakhiske myndigheder for at få dem til i fuld udstrækning at opfylde de løfter om at forbedre valgrettighederne og mediefriheden, som de bekendtgjorde forud for deres formandskab for OSCE i 2010, i overensstemmelse med OSCE-medlemsstaternes kerneforpligtelser og med den nationale plan for menneskerettigheder, som blev vedtaget af den kasakhiske regering i 2009; |
| --- | --- |

64.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at opretholde presset på de kasakhiske myndigheder for at få dem til i fuld udstrækning at opfylde de løfter om at forbedre valgrettighederne og mediefriheden, som de bekendtgjorde forud for deres formandskab for OSCE i 2010, i overensstemmelse med OSCE-medlemsstaternes kerneforpligtelser og med den nationale plan for menneskerettigheder, som blev vedtaget af den kasakhiske regering i 2009;

| 65. | opfordrer de kasakhiske myndigheder til at opfylde deres internationale tilsagn, herunder de tilsagn, de har afgivet inden for rammerne af OSCE's menneskelige dimension; |
| --- | --- |

65.

opfordrer de kasakhiske myndigheder til at opfylde deres internationale tilsagn, herunder de tilsagn, de har afgivet inden for rammerne af OSCE's menneskelige dimension;

| 66. | glæder sig over Kasakhstans forhåbninger om tættere og udvidede forbindelser med EU og den nylige igangsættelse af drøftelser om en ny udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan, og understreger, at det økonomiske samarbejde skal gå hånd i hånd med et politisk samarbejde og være baseret på politisk vilje til at gennemføre og opretholde fælles værdier; ser i denne forbindelse frem til håndgribelige fremskridt inden for områderne mediefrihed, udtryksfrihed og forenings- og forsamlingsfrihed og til forbedringer med hensyn til afviklingen af valgprocessen ved det kommende parlamentsvalg i 2012; |
| --- | --- |

66.

glæder sig over Kasakhstans forhåbninger om tættere og udvidede forbindelser med EU og den nylige igangsættelse af drøftelser om en ny udvidet partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Kasakhstan, og understreger, at det økonomiske samarbejde skal gå hånd i hånd med et politisk samarbejde og være baseret på politisk vilje til at gennemføre og opretholde fælles værdier; ser i denne forbindelse frem til håndgribelige fremskridt inden for områderne mediefrihed, udtryksfrihed og forenings- og forsamlingsfrihed og til forbedringer med hensyn til afviklingen af valgprocessen ved det kommende parlamentsvalg i 2012;

| 67. | beklager den seneste overførsel af ansvaret for fængselstilsynet fra Justitsministeriet til Indenrigsministeriet og opfordrer Kasakhstans regering til at øge sine bestræbelser på at forhindre og kompensere for tortur og umenneskelig, grusom og nedværdigende behandling; |
| --- | --- |

67.

beklager den seneste overførsel af ansvaret for fængselstilsynet fra Justitsministeriet til Indenrigsministeriet og opfordrer Kasakhstans regering til at øge sine bestræbelser på at forhindre og kompensere for tortur og umenneskelig, grusom og nedværdigende behandling;

| 68. | tilskynder Kasakhstan til at føre bevis for sin støtte til udvindingsindustriens åbenhedsinitiativ(EITI) ved at fjerne alle lovgivningsmæssige og administrative hindringer for en vellykket gennemførelse af initiativet; |
| --- | --- |

68.

tilskynder Kasakhstan til at føre bevis for sin støtte til udvindingsindustriens åbenhedsinitiativ(EITI) ved at fjerne alle lovgivningsmæssige og administrative hindringer for en vellykket gennemførelse af initiativet;

Kirgisistan

| 69. | roser Kirgisistan for dets bestræbelser på at gennemføre demokratiske reformer og et skifte til et reelt flerpartisystem; håber, at der kan opnås yderligere fremskridt i forbindelse med afholdelsen af det kommende præsidentvalg, som er planlagt til at skulle finde sted senere i år; påpeger, at der er behov for en vedvarende indsats for at udvikle et fuldt fungerende demokrati, og opfordrer under henvisning til, at Kirgisistan er et af pilotlandene for modtagelse af EU-demokratistøtte, EU til i denne forbindelse at bistå de kirgisiske myndigheder med opbygning af institutioner, konsolidering af demokratisk praksis samt med bekæmpelse af korruption og infiltreringen af organiseret kriminalitet i den kirgisiske administration; |
| --- | --- |

69.

roser Kirgisistan for dets bestræbelser på at gennemføre demokratiske reformer og et skifte til et reelt flerpartisystem; håber, at der kan opnås yderligere fremskridt i forbindelse med afholdelsen af det kommende præsidentvalg, som er planlagt til at skulle finde sted senere i år; påpeger, at der er behov for en vedvarende indsats for at udvikle et fuldt fungerende demokrati, og opfordrer under henvisning til, at Kirgisistan er et af pilotlandene for modtagelse af EU-demokratistøtte, EU til i denne forbindelse at bistå de kirgisiske myndigheder med opbygning af institutioner, konsolidering af demokratisk praksis samt med bekæmpelse af korruption og infiltreringen af organiseret kriminalitet i den kirgisiske administration;

| 70. | glæder sig over den kirgisiske regerings beslutning om at oprette en særlig kommission til at gennemføre og overvåge henstillingerne fra den internationale uafhængige kommission for undersøgelse af begivenhederne i Sydkirgisistan i juni 2010 og opfordrer de kirgisiske myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at mindske spændingerne mellem de forskellige etniske grupper, begrænse den etniske nationalisme og stabilisere situationen, fremme kulturel dialog og respekt for mindretalsrettigheder samt bekæmpe alle former for forskelsbehandling, bl.a. ved at gennemføre tilbundsgående reformer af retsvæsenet og politiet som en forudsætning for forhindring af krænkelser af menneskerettigheder som tortur og andre former for politivold; opfordrer EU til sammen med de kirgisiske myndigheder og ngo’er at udarbejde og implementere EU-bistandsprogrammer med sigte på konfliktforebyggelse, forsoning og forhindring af straffrihed; |
| --- | --- |

70.

glæder sig over den kirgisiske regerings beslutning om at oprette en særlig kommission til at gennemføre og overvåge henstillingerne fra den internationale uafhængige kommission for undersøgelse af begivenhederne i Sydkirgisistan i juni 2010 og opfordrer de kirgisiske myndigheder til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at mindske spændingerne mellem de forskellige etniske grupper, begrænse den etniske nationalisme og stabilisere situationen, fremme kulturel dialog og respekt for mindretalsrettigheder samt bekæmpe alle former for forskelsbehandling, bl.a. ved at gennemføre tilbundsgående reformer af retsvæsenet og politiet som en forudsætning for forhindring af krænkelser af menneskerettigheder som tortur og andre former for politivold; opfordrer EU til sammen med de kirgisiske myndigheder og ngo’er at udarbejde og implementere EU-bistandsprogrammer med sigte på konfliktforebyggelse, forsoning og forhindring af straffrihed;

Tadsjikistan

| 71. | udtrykker bekymring over den manglende effektivitet i EU’s udviklingsbistand til Tadsjikistan på grund af det høje korruptionsniveau, den organiserede kriminalitets indflydelse på regeringsførelsen og den truende regionale opsplitning, der får næring fra dårlige økonomiske og sociale forhold; opfordrer derfor til, at der anvendes en alternativ fremgangsmåde, der er baseret på at opnå sikkerhed for mennesker via alternative bistandskanaler; |
| --- | --- |

71.

udtrykker bekymring over den manglende effektivitet i EU’s udviklingsbistand til Tadsjikistan på grund af det høje korruptionsniveau, den organiserede kriminalitets indflydelse på regeringsførelsen og den truende regionale opsplitning, der får næring fra dårlige økonomiske og sociale forhold; opfordrer derfor til, at der anvendes en alternativ fremgangsmåde, der er baseret på at opnå sikkerhed for mennesker via alternative bistandskanaler;

| 72. | giver udtryk for bekymring over beretninger om tortur under varetægtsfængsling og over, at kontrollører fra civilsamfundets fortsat ikke har adgang til detentionscentrene; opfordrer til, at Det Internationale Røde Kors og andre internationale kontrolorganer får adgang til fængslerne for at forbedre åbenheden og tilsynet; |
| --- | --- |

72.

giver udtryk for bekymring over beretninger om tortur under varetægtsfængsling og over, at kontrollører fra civilsamfundets fortsat ikke har adgang til detentionscentrene; opfordrer til, at Det Internationale Røde Kors og andre internationale kontrolorganer får adgang til fængslerne for at forbedre åbenheden og tilsynet;

| 73. | opfordrer i denne forbindelse den tadsjikiske regering til at sætte sig som mål at gøre fremskridt på ovennævnte områder, hvilket vil føre til væsentlige og stadige forbedringer i landets placering med hensyn til åbenhed, regeringsførelse og andre relevante indekser, som udarbejdes af internationale organisationer; opfordrer til en streng konditionalitet i forbindelse med EU's bistand via statslige strukturer; |
| --- | --- |

73.

opfordrer i denne forbindelse den tadsjikiske regering til at sætte sig som mål at gøre fremskridt på ovennævnte områder, hvilket vil føre til væsentlige og stadige forbedringer i landets placering med hensyn til åbenhed, regeringsførelse og andre relevante indekser, som udarbejdes af internationale organisationer; opfordrer til en streng konditionalitet i forbindelse med EU's bistand via statslige strukturer;

| 74. | opfordrer EU til ved hjælp af gennemførlighedsundersøgelser, teknisk ekspertise og om fornødent passende lån fra EIB, at fremme og bistå med udvikling af projekter for mindre hydroelektriske anlæg langs med flodløb og alternative vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

74.

opfordrer EU til ved hjælp af gennemførlighedsundersøgelser, teknisk ekspertise og om fornødent passende lån fra EIB, at fremme og bistå med udvikling af projekter for mindre hydroelektriske anlæg langs med flodløb og alternative vedvarende energikilder;

Turkmenistan

| 75. | glæder sig over den lovgivning, der er blevet vedtaget på det politiske, økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige område, men understreger, at disse tiltag må følges op af omfattende gennemførelsesforanstaltninger; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Rådet og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at tilskynde de turkmenske myndigheder til fuldt og helt at gennemføre den nye lovgivning og til mere aktivt at samarbejde med internationale og regionale organisationer; |
| --- | --- |

75.

glæder sig over den lovgivning, der er blevet vedtaget på det politiske, økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige område, men understreger, at disse tiltag må følges op af omfattende gennemførelsesforanstaltninger; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Rådet og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at tilskynde de turkmenske myndigheder til fuldt og helt at gennemføre den nye lovgivning og til mere aktivt at samarbejde med internationale og regionale organisationer;

| 76. | kræver, at de betingelser, Europa-Parlamentet opstillede i februar 2008 for at gå videre med interimsaftalen, opfyldes i fuld udstrækning, navnlig med hensyn til fri og uhindret adgang for Den Internationale Røde Kors Komité, løsladelse af alle politiske fanger og samvittighedsfanger, fjernelse af alle statslige rejsehindringer og ngo’ers mulighed for at arbejde i landet; mener, at disse betingelser skal opfyldes, for at Turkmenistan kan anses for at overholde de internationale standarder, som landet har ratificeret; |
| --- | --- |

76.

kræver, at de betingelser, Europa-Parlamentet opstillede i februar 2008 for at gå videre med interimsaftalen, opfyldes i fuld udstrækning, navnlig med hensyn til fri og uhindret adgang for Den Internationale Røde Kors Komité, løsladelse af alle politiske fanger og samvittighedsfanger, fjernelse af alle statslige rejsehindringer og ngo’ers mulighed for at arbejde i landet; mener, at disse betingelser skal opfyldes, for at Turkmenistan kan anses for at overholde de internationale standarder, som landet har ratificeret;

| 77. | er navnlig bekymret over, at de nuværende myndigheder systematisk har ført en undertrykkelsespolitik, som er rettet mod enhver form for opposition, uafhængige ngo'er og menneskerettighedsforkæmpere; anser det navnlig for beklageligt, at det har vist sig umuligt at etablere en dialog med civilsamfundet i Turkmenistan; |
| --- | --- |

77.

er navnlig bekymret over, at de nuværende myndigheder systematisk har ført en undertrykkelsespolitik, som er rettet mod enhver form for opposition, uafhængige ngo'er og menneskerettighedsforkæmpere; anser det navnlig for beklageligt, at det har vist sig umuligt at etablere en dialog med civilsamfundet i Turkmenistan;

Usbekistan

| 78. | noterer sig Rådets konklusioner fra oktober 2009, hvorved alle sanktioner mod Usbekistan blev ophævet, og EU’s vilje til i omfattende grad at styrke forbindelserne med Usbekistan blev bekræftet; erindrer om, at omfanget af EU’s engagement afhænger af, hvilke fremskridt Usbekistan gør inden for områder som menneskerettigheder, demokratisering, retsstatsforhold og bekæmpelse af narkotikasmugling, og forventer, at EU-Udenrigstjenesten og Rådet udvikler en politik for et kritisk, betinget og sammenhængende europæisk engagement med Usbekistan |
| --- | --- |

78.

noterer sig Rådets konklusioner fra oktober 2009, hvorved alle sanktioner mod Usbekistan blev ophævet, og EU’s vilje til i omfattende grad at styrke forbindelserne med Usbekistan blev bekræftet; erindrer om, at omfanget af EU’s engagement afhænger af, hvilke fremskridt Usbekistan gør inden for områder som menneskerettigheder, demokratisering, retsstatsforhold og bekæmpelse af narkotikasmugling, og forventer, at EU-Udenrigstjenesten og Rådet udvikler en politik for et kritisk, betinget og sammenhængende europæisk engagement med Usbekistan

| 79. | gentager sin bekymring over rapporter om fortsat anvendelse af tvangsbørnearbejde, navnlig inden for landbruget; henviser til den bekymring, som er kommet til udtryk fra ILO, arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter og nog'er om tvangsbørnearbejde i Usbekistans bomuldsindustri; opfordrer de usbekiske myndigheder til at samarbejde med ILO og give ILO uhindret adgang til at føre tilsyn med bomuldshøsten på stedet og til at udvikle, gennemføre og føre tilsyn med effektive politikker med henblik på permanent at afskaffe tvangsbørnearbejde; opfordrer EU til at støtte Usbekistan i dets bestræbelser på dette område; |
| --- | --- |

79.

gentager sin bekymring over rapporter om fortsat anvendelse af tvangsbørnearbejde, navnlig inden for landbruget; henviser til den bekymring, som er kommet til udtryk fra ILO, arbejdstager- og arbejdsgiverrepræsentanter og nog'er om tvangsbørnearbejde i Usbekistans bomuldsindustri; opfordrer de usbekiske myndigheder til at samarbejde med ILO og give ILO uhindret adgang til at føre tilsyn med bomuldshøsten på stedet og til at udvikle, gennemføre og føre tilsyn med effektive politikker med henblik på permanent at afskaffe tvangsbørnearbejde; opfordrer EU til at støtte Usbekistan i dets bestræbelser på dette område;

| 80. | er foruroliget over de usbekiske myndigheders nylige beslutning om at lukke Human Rights Watch’s kontor i Tasjkent; minder dem om deres tilsagn over for OSCE og opfordrer dem til at give nationale og internationale ngo’er og observatører uhindret adgang til og mulighed for at arbejde overalt i landet; |
| --- | --- |

80.

er foruroliget over de usbekiske myndigheders nylige beslutning om at lukke Human Rights Watch’s kontor i Tasjkent; minder dem om deres tilsagn over for OSCE og opfordrer dem til at give nationale og internationale ngo’er og observatører uhindret adgang til og mulighed for at arbejde overalt i landet;

*

* *

| 81. | pålægger formanden at fremsende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-udenrigstjenesten, EU's særlige repræsentant for Centralasien samt regeringer og parlamenter i Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan. |
| --- | --- |

81.

pålægger formanden at fremsende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-udenrigstjenesten, EU's særlige repræsentant for Centralasien samt regeringer og parlamenter i Kasakhstan, Kirgisistan, Tadsjikistan, Turkmenistan og Usbekistan.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf.

(2)  http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf.

(3)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/da/10/st15/st15708.da03.pdf.

(4)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 49.

(5)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 80.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0283.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0399.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0441.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0334.

(11)  EUT L 386 af 29.12.2006, s. 1.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/102 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/102

---

Torsdag den 15. december 2011Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen

P7_TA(2011)0589

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2011/2147(INI))

2013/C 168 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig præamblen og artikel 3 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig præamblen og artikel 3 og 6,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 and 168, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 and 168,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 27, 31, 32 og 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 27, 31, 32 og 33,

| — | der henviser til den europæiske socialpagt af 3.maj 1996, særlig afsnit I og afsnit II og artikel 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt af 3.maj 1996, særlig afsnit I og afsnit II og artikel 3,

| — | der henviser til Philadelphia-deklarationen af 10. maj 1944 om Den Internationale Arbejdsorganisations mål og målsætninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Philadelphia-deklarationen af 10. maj 1944 om Den Internationale Arbejdsorganisations mål og målsætninger,

| — | der henviser til ILO’s konventioner og henstillinger om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO’s konventioner og henstillinger om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2) (rammedirektiv) og til dets særdirektiver, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (2) (rammedirektiv) og til dets særdirektiver,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/88/EF af 4. november 2003 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/30/EF af 20. juni 2007 om ændring af Rådets direktiv 89/391/EØF, dets særdirektiver og Rådets direktiv 83/477/EØF, 91/383/EØF, 92/29/EØF og 94/33/EF med henblik på forenkling og rationalisering af rapporterne om den praktiske gennemførelse (4),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2010/32/EU af 10. maj 2010 om iværksættelse af rammeaftalen indgået af HOSPEEM og EPSU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2010/32/EU af 10. maj 2010 om iværksættelse af rammeaftalen indgået af HOSPEEM og EPSU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om "Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012" (KOM(2007) 0062), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om "Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012" (KOM(2007) 0062),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om "Den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa" (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om "Den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa" (KOM(2008)0412),

| — | der henviser til Kommissionens beretning om gennemførelsen af de europæiske socialpartneres rammeaftale om arbejdsbetinget stress (SEK(2011)0241), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning om gennemførelsen af de europæiske socialpartneres rammeaftale om arbejdsbetinget stress (SEK(2011)0241),

| — | der henviser til Kommissionens meddelslse om "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), og dens overordnede mål, som er at opnå et højere beskæftigelsesniveau i EU, i størrelsesordenen 75 %, inden udgangen af dette årti, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelslse om "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), og dens overordnede mål, som er at opnå et højere beskæftigelsesniveau i EU, i størrelsesordenen 75 %, inden udgangen af dette årti,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 med henstillinger til Kommissionen om beskyttelse af sundhedspersonale i EU mod infektioner, der overføres gennem blod ved stik af kanyler (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af værdigt arbejde til alle (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af værdigt arbejde til alle (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. marts 2009 om virksomheders sociale ansvar i internationale handelsaftaler (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. marts 2009 om virksomheders sociale ansvar i internationale handelsaftaler (10),

| — | der henviser til sin holdning af 7. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for aktiv aldring (2012) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 7. juli 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for aktiv aldring (2012) (11),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 24. april 2011"Midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012" (SEK(2011)0547), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 24. april 2011"Midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012" (SEK(2011)0547),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. september 2001 om mobning på arbejdspladsen (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. september 2001 om mobning på arbejdspladsen (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0409/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0409/2011),

| A. | der henviser til, at retten til sundhed er en grundlæggende rettighed, og at alle arbejdstagere via lovgivningen garanteres arbejdsvilkår, som respekterer deres sundhed, sikkerhed og værdighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til sundhed er en grundlæggende rettighed, og at alle arbejdstagere via lovgivningen garanteres arbejdsvilkår, som respekterer deres sundhed, sikkerhed og værdighed;

| B. | der henviser til, at EU 2020-strategien sigter mod at nå en beskæftigelsesrate på 75 % for befolkningen mellem 20 og 64 år pr. 2020 ved at fremme beskæftigelsen af kvinder, unge, ældre arbejdstagere, lavtuddannede og lovlige indvandrere samt ved at forbedre den sociale samhørighed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU 2020-strategien sigter mod at nå en beskæftigelsesrate på 75 % for befolkningen mellem 20 og 64 år pr. 2020 ved at fremme beskæftigelsen af kvinder, unge, ældre arbejdstagere, lavtuddannede og lovlige indvandrere samt ved at forbedre den sociale samhørighed;

| C. | der henviser til, at den teknologiske udvikling og ændringerne i de økonomiske og sociale forhold medfører en permanent forandring af arbejdspladserne og arbejdsmetoderne, og til at hurtige politiske, administrative og tekniske tiltag derfor er af afgørende betydning for at kunne sikre et højt niveau af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den teknologiske udvikling og ændringerne i de økonomiske og sociale forhold medfører en permanent forandring af arbejdspladserne og arbejdsmetoderne, og til at hurtige politiske, administrative og tekniske tiltag derfor er af afgørende betydning for at kunne sikre et højt niveau af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| D. | der henviser til, at forebyggelsen af risici er uundværlig for at kunne nedbringe antallet af arbejdsrelaterede ulykker og sundhedsproblemer; der henviser til den positive virkning af god forvaltning af sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen, både i nationale sammenhænge, på EU-plan og i virksomhederne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forebyggelsen af risici er uundværlig for at kunne nedbringe antallet af arbejdsrelaterede ulykker og sundhedsproblemer; der henviser til den positive virkning af god forvaltning af sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen, både i nationale sammenhænge, på EU-plan og i virksomhederne;

| E. | der henviser til, at en hensigtsmæssig forebyggelse for arbejdstagerne til gengæld fremmer velfærd, arbejdskvalitet og produktivitet; der endvidere henviser til, at udgifterne for virksomhederne og de sociale sikringsordninger ved arbejdsulykker og erhvervssygdomme anslås til 5,9 % af BNI (13); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en hensigtsmæssig forebyggelse for arbejdstagerne til gengæld fremmer velfærd, arbejdskvalitet og produktivitet; der endvidere henviser til, at udgifterne for virksomhederne og de sociale sikringsordninger ved arbejdsulykker og erhvervssygdomme anslås til 5,9 % af BNI (13);

| F. | der henviser til, at det som følge af mangel på arbejdskraft vil være ønskeligt med en forlængelse af de ældre arbejdstageres aktive arbejdsliv, og at foranstaltningerne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør finde anvendelse på et tidligt tidspunkt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det som følge af mangel på arbejdskraft vil være ønskeligt med en forlængelse af de ældre arbejdstageres aktive arbejdsliv, og at foranstaltningerne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bør finde anvendelse på et tidligt tidspunkt,

| G. | der henviser til, at beskyttelsen af unge arbejdstagere gør det muligt at undgå de arbejdsrelaterede helbredsproblemer, der ofte opstår senere i livet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at beskyttelsen af unge arbejdstagere gør det muligt at undgå de arbejdsrelaterede helbredsproblemer, der ofte opstår senere i livet;

| H. | der henviser til, at unge arbejdstagere og kvinder beskæftiget i servicesektoren ikke er tilstrækkeligt omfattet af politikken for reintegration og fastholdelse på arbejdsmarkedet (14); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at unge arbejdstagere og kvinder beskæftiget i servicesektoren ikke er tilstrækkeligt omfattet af politikken for reintegration og fastholdelse på arbejdsmarkedet (14);

| I. | der henviser til, at udlicitering af arbejde via underleveranceaftaler og midlertidigt vikararbejde kan omfatte beskæftigelse af mindre kvalificeret arbejdskraft og løsere beskæftigelsesforhold, hvilket gør det vanskeligere at fastlægge ansvaret i forbindelse med dispositioner vedrørende arbejdssundhed og arbejdssikkerhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udlicitering af arbejde via underleveranceaftaler og midlertidigt vikararbejde kan omfatte beskæftigelse af mindre kvalificeret arbejdskraft og løsere beskæftigelsesforhold, hvilket gør det vanskeligere at fastlægge ansvaret i forbindelse med dispositioner vedrørende arbejdssundhed og arbejdssikkerhed;

| J. | der henviser til, at rammedirektiv 89/391/EØF pålægger arbejdsgiverne ansvaret for at fastlægge en systematisk forebyggelsespolitik, som dækker alle risici uanset arbejdstagerens status, og pålægger arbejdsgiverne ansvaret for at sikre, at arbejdstagere ikke forulempes som følge af deres beskæftigelse, eksempelvis på grund af mobning på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at rammedirektiv 89/391/EØF pålægger arbejdsgiverne ansvaret for at fastlægge en systematisk forebyggelsespolitik, som dækker alle risici uanset arbejdstagerens status, og pålægger arbejdsgiverne ansvaret for at sikre, at arbejdstagere ikke forulempes som følge af deres beskæftigelse, eksempelvis på grund af mobning på arbejdspladsen;

| K. | der henviser til, at arbejdsrelaterede ulykker, muskel- og knoglelidelser og stress er de vigtigste årsager til bekymring blandt EU-baserede virksomheder, for så vidt angår sundhed og sikkerhed på arbejdspladen (15); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at arbejdsrelaterede ulykker, muskel- og knoglelidelser og stress er de vigtigste årsager til bekymring blandt EU-baserede virksomheder, for så vidt angår sundhed og sikkerhed på arbejdspladen (15);

| L. | der henviser til, at Europa 2020-strategiens mål er at nå en samlet beskæftigelsesgrad på 75 % af befolkningen mellem 20 og 64 år; og til, at arbejdstagere med kroniske eller langvarige sygdomme ofte ikke vender tilbage til arbejdet, selv om deres sundhedstilstand gør det muligt, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Europa 2020-strategiens mål er at nå en samlet beskæftigelsesgrad på 75 % af befolkningen mellem 20 og 64 år; og til, at arbejdstagere med kroniske eller langvarige sygdomme ofte ikke vender tilbage til arbejdet, selv om deres sundhedstilstand gør det muligt,

| M. | der henviser til, at kroniske arbejdsbetingede sundhedsproblemer, som f.eks. muskel- og knoglelidelser (MSD) og psykosociale risici, får stadig større betydning; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kroniske arbejdsbetingede sundhedsproblemer, som f.eks. muskel- og knoglelidelser (MSD) og psykosociale risici, får stadig større betydning;

| N. | der henviser til, at risici forbundet med stress, symbolsk vold og mobning på arbejdspladsen skal anses for psykosociale risici; der henviser til, at stress knytter sig til usikkerhed i ansættelsen, etiske konflikter, dårlig organisering af arbejdet (f.eks. arbejdspres som følge af frister eller stor arbejdsbyrde), konfliktpræget kontakt til kunder, manglende støtte i arbejdet, ustabile arbejdsrelationer samt ubalance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at risici forbundet med stress, symbolsk vold og mobning på arbejdspladsen skal anses for psykosociale risici; der henviser til, at stress knytter sig til usikkerhed i ansættelsen, etiske konflikter, dårlig organisering af arbejdet (f.eks. arbejdspres som følge af frister eller stor arbejdsbyrde), konfliktpræget kontakt til kunder, manglende støtte i arbejdet, ustabile arbejdsrelationer samt ubalance mellem arbejdsliv og privatliv;

| O. | der henviser til aldringen af EU's befolkning, tendensen til at forlænge arbejdslivet og behovet for at sikre forventningen om et længere liv ved godt helbred; der henviser til uligheden i forventet levealder mellem de forskellige erhvervs- og faggrupper og arbejde af forskellig hårdhed; der henviser til, at arbejdstagere over 55 år, ud over problemer med knogle- og muskelskader, også er særlig tilbøjelige til at lide af kræft, hjertesygdomme, åndedrætsbesvær og søvnløshed (16); |
| --- | --- |

O.

der henviser til aldringen af EU's befolkning, tendensen til at forlænge arbejdslivet og behovet for at sikre forventningen om et længere liv ved godt helbred; der henviser til uligheden i forventet levealder mellem de forskellige erhvervs- og faggrupper og arbejde af forskellig hårdhed; der henviser til, at arbejdstagere over 55 år, ud over problemer med knogle- og muskelskader, også er særlig tilbøjelige til at lide af kræft, hjertesygdomme, åndedrætsbesvær og søvnløshed (16);

| P. | der henviser til, at manglen på regelmæssighed i arbejdstiderne for arbejdstagere beskæftiget i professioner, der indebærer natarbejde, ofte medfører lidelser, der kan fremkalde erhvervssygdomme; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at manglen på regelmæssighed i arbejdstiderne for arbejdstagere beskæftiget i professioner, der indebærer natarbejde, ofte medfører lidelser, der kan fremkalde erhvervssygdomme;

| Q. | der henviser til, at 168 000 europæiske borgere hvert år dør som følge af arbejdsulykker eller erhvervssygdomme (17) og 7 millioner kommer til skade ved arbejdsulykker, og at det endnu ikke er muligt at sætte præcise tal på forekomsten af ulykker tilknyttet anvendelsen af ny teknologi eller nye former for arbejde; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 168 000 europæiske borgere hvert år dør som følge af arbejdsulykker eller erhvervssygdomme (17) og 7 millioner kommer til skade ved arbejdsulykker, og at det endnu ikke er muligt at sætte præcise tal på forekomsten af ulykker tilknyttet anvendelsen af ny teknologi eller nye former for arbejde;

| R. | der henviser til, at der ikke kan påvises nogen sammenhæng mellem antallet af ulykker og virksomhedens størrelse; men at der derimod er en sammenhæng mellem antallet af ulykker og typen af beskæftigelse og den sektor, som virksomheden er aktiv i, og hvori manuelt arbejde er mest udbredt, eller hvor menneske og maskine står i tæt forbindelse med hinanden; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ikke kan påvises nogen sammenhæng mellem antallet af ulykker og virksomhedens størrelse; men at der derimod er en sammenhæng mellem antallet af ulykker og typen af beskæftigelse og den sektor, som virksomheden er aktiv i, og hvori manuelt arbejde er mest udbredt, eller hvor menneske og maskine står i tæt forbindelse med hinanden;

| S. | der henviser til, at den teknologiske udvikling giver anledning til nye sundheds- og sikkerhedsrisici for arbejdstagerne, og at disse risici bør evalueres; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den teknologiske udvikling giver anledning til nye sundheds- og sikkerhedsrisici for arbejdstagerne, og at disse risici bør evalueres;

| T. | der henviser til, at kræft er den primære årsag til arbejdsbetingede dødsfald efterfulgt af hjerte-karsygdomme og luftvejssygdomme, medens ulykker på arbejdspladsen kun tegner sig for en meget lille del af dødsfaldene (18); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kræft er den primære årsag til arbejdsbetingede dødsfald efterfulgt af hjerte-karsygdomme og luftvejssygdomme, medens ulykker på arbejdspladsen kun tegner sig for en meget lille del af dødsfaldene (18);

| U. | der henviser til, at kvinder oftere rapporterer arbejdsrelaterede sundhedsproblemer end mænd, uanset type af erhverv (19); og tiltag vedrørende sundhed og sikkerhed i arbejdet derfor skal være baseret på en køns- og livscyklusorienteret tilgang; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at kvinder oftere rapporterer arbejdsrelaterede sundhedsproblemer end mænd, uanset type af erhverv (19); og tiltag vedrørende sundhed og sikkerhed i arbejdet derfor skal være baseret på en køns- og livscyklusorienteret tilgang;

| V. | der henviser til, at kvinderne i samme omfang, hvis ikke ligefrem større, rammes af muskel- og knoglelidelser, selv når de arbejder i servicesektoren; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kvinderne i samme omfang, hvis ikke ligefrem større, rammes af muskel- og knoglelidelser, selv når de arbejder i servicesektoren;

| W. | der henviser til, at ældre kvinder er særlig udsatte for aldersbetingede sygdomme, der bør håndteres hensigtsmæssigt inden for rammerne af politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ældre kvinder er særlig udsatte for aldersbetingede sygdomme, der bør håndteres hensigtsmæssigt inden for rammerne af politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| X. | der henviser til, at forplantningsevnen kan bringes i fare på grund af de sundhedsproblemer, der kan opstå på grund af de virkninger, som miljøforureningen og de risikofaktorer, der findes på arbejdspladserne, kan have på fremtidige forældre eller endnu ufødte børn; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at forplantningsevnen kan bringes i fare på grund af de sundhedsproblemer, der kan opstå på grund af de virkninger, som miljøforureningen og de risikofaktorer, der findes på arbejdspladserne, kan have på fremtidige forældre eller endnu ufødte børn;

Midtvejsrevisionen af strategien

| 1. | påpeger, at den europæiske referenceramme for sundhed og sikkerhed ikke i sig selv udvirker en forbedring af arbejdsvilkårene, og at de udslagsgivende faktorer er hensigtsmæssig gennemførelse i praksis, især via medbestemmelse, mekanismerne til trepartsdialog, indsamling og formidling af data, oplysningskampagner og netværksorganisering af oplærings- og informationsservicer samt overvågning af anvendelsen af lovgivningen i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at handle hurtigt, når der konstateres overtrædelser og, om nødvendigt, at skærpe sanktionerne; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at den europæiske referenceramme for sundhed og sikkerhed ikke i sig selv udvirker en forbedring af arbejdsvilkårene, og at de udslagsgivende faktorer er hensigtsmæssig gennemførelse i praksis, især via medbestemmelse, mekanismerne til trepartsdialog, indsamling og formidling af data, oplysningskampagner og netværksorganisering af oplærings- og informationsservicer samt overvågning af anvendelsen af lovgivningen i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at handle hurtigt, når der konstateres overtrædelser og, om nødvendigt, at skærpe sanktionerne;

| 2. | påpeger, at et af de vigtigste mål for EU-strategien 2007-2012 ikke blot er at sikre en korrekt gennemførelse af fællesskabslovgivningen men også at forbedre og forenkle den gældende lovgivning, bl.a. ved anvendelsen af ikke-bindende instrumenter; minder i øvrigt om, at EU i henhold til artikel 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kun deler kompetence med medlemsstaterne på områderne beskæftigelse og folkesundhed, og at Kommissionen i meddelelsen fra 2007 insisterer på behovet for at udvikle og gennemføre nationale strategier; understreger derfor, at det er nødvendigt at foretage en systematisk tilpasning af den europæiske lovgivning til de sociale ændringer og at undgå, at der indføres en unødvendig europæisk lovgivning; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at et af de vigtigste mål for EU-strategien 2007-2012 ikke blot er at sikre en korrekt gennemførelse af fællesskabslovgivningen men også at forbedre og forenkle den gældende lovgivning, bl.a. ved anvendelsen af ikke-bindende instrumenter; minder i øvrigt om, at EU i henhold til artikel 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kun deler kompetence med medlemsstaterne på områderne beskæftigelse og folkesundhed, og at Kommissionen i meddelelsen fra 2007 insisterer på behovet for at udvikle og gennemføre nationale strategier; understreger derfor, at det er nødvendigt at foretage en systematisk tilpasning af den europæiske lovgivning til de sociale ændringer og at undgå, at der indføres en unødvendig europæisk lovgivning;

| 3. | beklager, at flere medlemsstater i 2009 ikke har fokuseret deres nationale strategier omkring EU-strategiens 3 prioriteter, nemlig stress og udbrændthed på arbejdspladsen, muskel- og knoglelidelser (MSD) samt forskning og regelmæssig indsamling af oplysninger om de nye risici; mener, at de nationale strategier må afsætte flere kræfter og midler til forebyggelse; |
| --- | --- |

3.

beklager, at flere medlemsstater i 2009 ikke har fokuseret deres nationale strategier omkring EU-strategiens 3 prioriteter, nemlig stress og udbrændthed på arbejdspladsen, muskel- og knoglelidelser (MSD) samt forskning og regelmæssig indsamling af oplysninger om de nye risici; mener, at de nationale strategier må afsætte flere kræfter og midler til forebyggelse;

| 4. | er af den opfattelse, at der i udarbejdelsen, tilpasningen og gennemførelsen af de nationale strategier bør tages hensyn til hver medlemsstats specifikke situation, og at indsatsen skal målrettes mod de sektorer og virksomheder, der er mest plaget af arbejdsulykker; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at der i udarbejdelsen, tilpasningen og gennemførelsen af de nationale strategier bør tages hensyn til hver medlemsstats specifikke situation, og at indsatsen skal målrettes mod de sektorer og virksomheder, der er mest plaget af arbejdsulykker;

| 5. | er af den opfattelse, at politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på europæisk og nationalt plan bør være i overensstemmelse med og afspejles i offentlige politikker på andre områder: sundhed, beskæftigelse, industri, forskning, miljø, transport, trafiksikkerhed, uddannelse, energi, regional udvikling, offentlige indkøb og det indre marked; kønsaspektet bør integreres i disse politikker for bedre at kunne afspejle de specifikke risici, som kvindelige arbejdstagere er udsatte for; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på europæisk og nationalt plan bør være i overensstemmelse med og afspejles i offentlige politikker på andre områder: sundhed, beskæftigelse, industri, forskning, miljø, transport, trafiksikkerhed, uddannelse, energi, regional udvikling, offentlige indkøb og det indre marked; kønsaspektet bør integreres i disse politikker for bedre at kunne afspejle de specifikke risici, som kvindelige arbejdstagere er udsatte for;

| 6. | bemærker, at udover virksomhedens omdømme og de økonomiske faktorer er de juridiske begrænsninger og arbejdstagerne krav to vigtige faktorer, som motiverer arbejdstagerne til handling; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at udover virksomhedens omdømme og de økonomiske faktorer er de juridiske begrænsninger og arbejdstagerne krav to vigtige faktorer, som motiverer arbejdstagerne til handling;

| 7. | kræver, at der i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbskontrakter i øget omfang tages hensyn til sikkerhedsniveauet og praksis til forebyggelse af ulykker; |
| --- | --- |

7.

kræver, at der i forbindelse med indgåelse af offentlige indkøbskontrakter i øget omfang tages hensyn til sikkerhedsniveauet og praksis til forebyggelse af ulykker;

| 8. | mener, at EU’s politik om kemiske risici, forebyggelse af arbejdsbetingede kræftformer og beskyttelse af reproduktionsevnen bør være mere ambitiøs og reaktiv; |
| --- | --- |

8.

mener, at EU’s politik om kemiske risici, forebyggelse af arbejdsbetingede kræftformer og beskyttelse af reproduktionsevnen bør være mere ambitiøs og reaktiv;

| 9. | understreger, at det er vigtigt med en fuldstændig gennemførelse af REACH, og at der er behov for større synergi mellem REACH og politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen både på europæisk plan og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

understreger, at det er vigtigt med en fuldstændig gennemførelse af REACH, og at der er behov for større synergi mellem REACH og politikken for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen både på europæisk plan og i medlemsstaterne;

| 10. | opfordrer til, at der med henblik på den næste europæiske strategi fastsættes mere målbare mål sammen med bindende tidsfrister og en periodisk evaluering; håber, at målet med en arbejdsinspektør pr. 10 000 arbejdstagere i henhold til ILO’s henstilling bliver gjort bindende; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at der med henblik på den næste europæiske strategi fastsættes mere målbare mål sammen med bindende tidsfrister og en periodisk evaluering; håber, at målet med en arbejdsinspektør pr. 10 000 arbejdstagere i henhold til ILO’s henstilling bliver gjort bindende;

| 11. | understreger, at de besparelser, der gennemføres under den økonomiske krise, ikke må føre til tilsidesættelse af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen, og understreger at krisepolitikken på budgetområdet og nedskæringerne i de sociale udgifter truer med at skade de tiltag, der gøres til fordel for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

11.

understreger, at de besparelser, der gennemføres under den økonomiske krise, ikke må føre til tilsidesættelse af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen, og understreger at krisepolitikken på budgetområdet og nedskæringerne i de sociale udgifter truer med at skade de tiltag, der gøres til fordel for sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen;

| 12. | finder, at konsekvenserne af den økonomiske krise og den alvorlige situation som følge af lavkonjunkturen i mange medlemsstater ikke må bruges som påskud for en mangelfuld håndhævelse af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller være til skade for politikker til forebyggelse af arbejdsulykker; |
| --- | --- |

12.

finder, at konsekvenserne af den økonomiske krise og den alvorlige situation som følge af lavkonjunkturen i mange medlemsstater ikke må bruges som påskud for en mangelfuld håndhævelse af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen eller være til skade for politikker til forebyggelse af arbejdsulykker;

| 13. | mener, at medlemsstaterne og virksomhederne bør investere mere i risikoforebyggelsespolitikker og sikre arbejdstagernes deltagelse deri; mener, at en sådan investering vil give afkast i form af en bedre arbejdsproduktivitet, øget konkurrenceevne for virksomhederne og færre sociale sikringsudgifter, samt at dette desuden vil sikre de sociale sikringsordninger fortsatte eksistens; |
| --- | --- |

13.

mener, at medlemsstaterne og virksomhederne bør investere mere i risikoforebyggelsespolitikker og sikre arbejdstagernes deltagelse deri; mener, at en sådan investering vil give afkast i form af en bedre arbejdsproduktivitet, øget konkurrenceevne for virksomhederne og færre sociale sikringsudgifter, samt at dette desuden vil sikre de sociale sikringsordninger fortsatte eksistens;

| 14. | er af den opfattelse, at ulykkesforebyggelse, hvis den skal være virkelig effektiv, skal udformes allerede på projektstadiet, således at innovationen tilfører en større grad af sikkerhed til både produktet og fremstillingsprocessen i dens helhed; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde til forskning på dette område; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at ulykkesforebyggelse, hvis den skal være virkelig effektiv, skal udformes allerede på projektstadiet, således at innovationen tilfører en større grad af sikkerhed til både produktet og fremstillingsprocessen i dens helhed; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde til forskning på dette område;

| 15. | finder det nødvendigt at håndtere problemet om sikkerhed på arbejdspladsen ved at gennemføre en strategi i to niveauer, dels ved at bestræbe sig på at bekæmpe miljøfarer og dels ved at skabe forbedringer af arbejdsmiljøet i psykosocialt henseende; finder, at en vellykket gennemførelse af en sådan strategi i vid udtrækning afhænger af deltagelsen af arbejdstagerne og alle arbejdsmarkedets parter i nationalt, lokalt og arbejdspladsens regi; opfordrer Kommissionen til at fortsætte og uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter med henblik på udarbejdelse af fælles eller afstemte aktioner i bestemte tilfælde; |
| --- | --- |

15.

finder det nødvendigt at håndtere problemet om sikkerhed på arbejdspladsen ved at gennemføre en strategi i to niveauer, dels ved at bestræbe sig på at bekæmpe miljøfarer og dels ved at skabe forbedringer af arbejdsmiljøet i psykosocialt henseende; finder, at en vellykket gennemførelse af en sådan strategi i vid udtrækning afhænger af deltagelsen af arbejdstagerne og alle arbejdsmarkedets parter i nationalt, lokalt og arbejdspladsens regi; opfordrer Kommissionen til at fortsætte og uddybe forhandlingerne med og høringen af arbejdsmarkedets parter med henblik på udarbejdelse af fælles eller afstemte aktioner i bestemte tilfælde;

| 16. | understreger, at arbejdsstress er anerkendt som værende en betydelig hindring for produktiviteten i EU; beklager dybt stigningen i lidelser og ulykker, der skyldes psykosociale problemer blandt arbejdstagerne; minder om, at selvmord på arbejdspladsen og usikkerhed i ansættelsen har en reel indvirkning på stressfaktoren; beklager, at rammeaftalen af 8. oktober 2004 om stress på arbejdspladsen ikke gennemføres på ensartet vis i hele EU; opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne aftale er gennemført i alle medlemsstater og opfordrer arbejdsmarkedets parter til at styrke deres indsats for at øge kendskabet til stress på arbejdspladsen og forståelsen for fænomenet blandt arbejdsgivere, arbejdstagere og deres repræsentanter; |
| --- | --- |

16.

understreger, at arbejdsstress er anerkendt som værende en betydelig hindring for produktiviteten i EU; beklager dybt stigningen i lidelser og ulykker, der skyldes psykosociale problemer blandt arbejdstagerne; minder om, at selvmord på arbejdspladsen og usikkerhed i ansættelsen har en reel indvirkning på stressfaktoren; beklager, at rammeaftalen af 8. oktober 2004 om stress på arbejdspladsen ikke gennemføres på ensartet vis i hele EU; opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne aftale er gennemført i alle medlemsstater og opfordrer arbejdsmarkedets parter til at styrke deres indsats for at øge kendskabet til stress på arbejdspladsen og forståelsen for fænomenet blandt arbejdsgivere, arbejdstagere og deres repræsentanter;

| 17. | bemærker udbredelsen af ikke-standardiserede beskæftigelsesformer (midlertidigt arbejde, sæsonarbejde, søndagsarbejde, deltidsarbejde, telearbejde), som kræver en mere målrettet strategi med hensyn til beskyttelse af arbejdstageren; |
| --- | --- |

17.

bemærker udbredelsen af ikke-standardiserede beskæftigelsesformer (midlertidigt arbejde, sæsonarbejde, søndagsarbejde, deltidsarbejde, telearbejde), som kræver en mere målrettet strategi med hensyn til beskyttelse af arbejdstageren;

| 18. | kritiserer, at Kommissionen ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til integrering af kønsaspektet i forbindelse med behandlingen af spørgsmål vedrørende sikkerheden og sundheden og på arbejdspladsen i fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og i sin midtvejsevaluering; støtter derfor Kommissionens initiativ, der opfordrer til, at der udarbejdes en ensartet metode til konsekvensundersøgelse vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, for så vidt angår kønsspecifikke forhold; opfordrer Kommissionen til at vurdere tilgængeligheden af kønsopdelte statistikker om arbejdsrelaterede dødelige og ikke-dødelige sygdomme på fællesskabsplan; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med udformningen af forebyggelsespolitikken og risikoevalueringsmetoderne at tage hensyn til de risici, som de kvindelige arbejdstagere udsættes for; |
| --- | --- |

18.

kritiserer, at Kommissionen ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til integrering af kønsaspektet i forbindelse med behandlingen af spørgsmål vedrørende sikkerheden og sundheden og på arbejdspladsen i fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og i sin midtvejsevaluering; støtter derfor Kommissionens initiativ, der opfordrer til, at der udarbejdes en ensartet metode til konsekvensundersøgelse vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, for så vidt angår kønsspecifikke forhold; opfordrer Kommissionen til at vurdere tilgængeligheden af kønsopdelte statistikker om arbejdsrelaterede dødelige og ikke-dødelige sygdomme på fællesskabsplan; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med udformningen af forebyggelsespolitikken og risikoevalueringsmetoderne at tage hensyn til de risici, som de kvindelige arbejdstagere udsættes for;

| 19. | mener, at eftersom beskæftigelsesniveauet i EU skal hæves med gennemsnitligt 1 % pr. år, bør det prioriteres at beskytte ældre, invalide og handicappede arbejdstageres sundhed og at skabe og fastholde arbejdsbetingelser, der er tilpasset deres situation; |
| --- | --- |

19.

mener, at eftersom beskæftigelsesniveauet i EU skal hæves med gennemsnitligt 1 % pr. år, bør det prioriteres at beskytte ældre, invalide og handicappede arbejdstageres sundhed og at skabe og fastholde arbejdsbetingelser, der er tilpasset deres situation;

| 20. | bemærker, at hverken den offentlige sektor eller den private sektor er klar til effektivt at gribe den demografiske situation an og betragte ansættelsen af flere personer med handicap, længerevarende helbredsproblemer såsom kroniske sygdomme eller med nedsat arbejdsevne som en mulighed; mener, at det er nødvendigt med større fokus på specifikt at gøre jobs tilgængelige og sikre for sådanne arbejdstagere; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at hverken den offentlige sektor eller den private sektor er klar til effektivt at gribe den demografiske situation an og betragte ansættelsen af flere personer med handicap, længerevarende helbredsproblemer såsom kroniske sygdomme eller med nedsat arbejdsevne som en mulighed; mener, at det er nødvendigt med større fokus på specifikt at gøre jobs tilgængelige og sikre for sådanne arbejdstagere;

| 21. | beklager forsinkelsen i Kommissionen med hensyn til forelæggelse af et nyt lovgivningsmæssigt forslag om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af elektromagnetiske felter efter udsættelsen af gennemførelsen af direktiv 2004/40/EF og anmoder om hurtig gennemførelse af den relevante lovgivning, efter at den er vedtaget; |
| --- | --- |

21.

beklager forsinkelsen i Kommissionen med hensyn til forelæggelse af et nyt lovgivningsmæssigt forslag om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af elektromagnetiske felter efter udsættelsen af gennemførelsen af direktiv 2004/40/EF og anmoder om hurtig gennemførelse af den relevante lovgivning, efter at den er vedtaget;

| 22. | finder, at virksomhedernes sociale ansvar er et vigtigt og effektivt redskab til bl.a. at garantere sikre arbejdsvilkår og et godt arbejdsmiljø, og mener derfor, at det bør fremmes; |
| --- | --- |

22.

finder, at virksomhedernes sociale ansvar er et vigtigt og effektivt redskab til bl.a. at garantere sikre arbejdsvilkår og et godt arbejdsmiljø, og mener derfor, at det bør fremmes;

| 23. | finder det nødvendigt at styrke samarbejdet mellem EU, ILO og WHO med henblik på at finde løsninger på problemet med social konkurrence mellem europæiske arbejdstagere og arbejdstagere i tredjelande; |
| --- | --- |

23.

finder det nødvendigt at styrke samarbejdet mellem EU, ILO og WHO med henblik på at finde løsninger på problemet med social konkurrence mellem europæiske arbejdstagere og arbejdstagere i tredjelande;

Indsamling af statistiske oplysninger

| 24. | understreger, at Kommissionen bør udvikle køns- og aldersspecifikke statistiske instrumenter til evaluering af forebyggelse ikke kun med hensyn til ulykker men også ved sygdomme og ved procentsatsen af arbejdstagere, der eksponeres for kemiske, fysiske eller biologiske agenser eller for farlige situationer, for så vidt angår tilrettelæggelsen af arbejdet; |
| --- | --- |

24.

understreger, at Kommissionen bør udvikle køns- og aldersspecifikke statistiske instrumenter til evaluering af forebyggelse ikke kun med hensyn til ulykker men også ved sygdomme og ved procentsatsen af arbejdstagere, der eksponeres for kemiske, fysiske eller biologiske agenser eller for farlige situationer, for så vidt angår tilrettelæggelsen af arbejdet;

| 25. | understreger vigtigheden af kønsspecifikke foranstaltninger og en livscyklustilgang, der sigter på at fjerne risikoen for sygdomsbetinget førtidspension; |
| --- | --- |

25.

understreger vigtigheden af kønsspecifikke foranstaltninger og en livscyklustilgang, der sigter på at fjerne risikoen for sygdomsbetinget førtidspension;

| 26. | understreger, at det er vanskeligt at indsamle oplysninger i mange medlemsstater; opfordrer til, at arbejdet i institutterne EU-OSHA og Eurofound (Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene) styrkes og spredes meget bredt; |
| --- | --- |

26.

understreger, at det er vanskeligt at indsamle oplysninger i mange medlemsstater; opfordrer til, at arbejdet i institutterne EU-OSHA og Eurofound (Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene) styrkes og spredes meget bredt;

| 27. | opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) til at indsamle nationale oplysninger om eksponering for kræftformer og til at tage erfaringer om eksponering af særligt sårbare arbejdstagere op til fornyet behandling; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA) til at indsamle nationale oplysninger om eksponering for kræftformer og til at tage erfaringer om eksponering af særligt sårbare arbejdstagere op til fornyet behandling;

| 28. | understreger betydningen af samarbejdet mellem Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Kommissionens særlige udvalg, som f.eks. kontrolkomitéen for ældre arbejdstagere og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, med henblik på at forbedre resultaterne og fremlægge nye forslag; |
| --- | --- |

28.

understreger betydningen af samarbejdet mellem Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Kommissionens særlige udvalg, som f.eks. kontrolkomitéen for ældre arbejdstagere og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, med henblik på at forbedre resultaterne og fremlægge nye forslag;

| 29. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle et europæisk program til overvågning af erhvervsrisici, navnlig muskel- og knoglelidelser og psykosociale lidelser, der bygger på sundhedsmæssige indikatorer og epidemiologiske definitioner og redskaber, som er fælles for alle 27 medlemsstater; understreger behovet for en integreret tilgang baseret på overvågning, der tager hensyn til både lønmodtageres karriereforløb og pensionerede lønmodtageres helbredstilstand; |
| --- | --- |

29.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvikle et europæisk program til overvågning af erhvervsrisici, navnlig muskel- og knoglelidelser og psykosociale lidelser, der bygger på sundhedsmæssige indikatorer og epidemiologiske definitioner og redskaber, som er fælles for alle 27 medlemsstater; understreger behovet for en integreret tilgang baseret på overvågning, der tager hensyn til både lønmodtageres karriereforløb og pensionerede lønmodtageres helbredstilstand;

| 30. | bemærker nedgangen i antallet af ulykker på arbejdspladsen i EU, og opfordrer Kommissionen til at undersøge i hvilket omfang dette skyldes lavere beskæftigelsesgrad og en fortsat omlægning af økonomien i retning af den tertiære sektor; håber, at der i forbindelse med målsætningerne på europæisk og nationalt plan og evalueringen af de opnåede resultater tages bedre højde for denne makroøkonomiske dimension; |
| --- | --- |

30.

bemærker nedgangen i antallet af ulykker på arbejdspladsen i EU, og opfordrer Kommissionen til at undersøge i hvilket omfang dette skyldes lavere beskæftigelsesgrad og en fortsat omlægning af økonomien i retning af den tertiære sektor; håber, at der i forbindelse med målsætningerne på europæisk og nationalt plan og evalueringen af de opnåede resultater tages bedre højde for denne makroøkonomiske dimension;

| 31. | noterer sig resultaterne af Kommissionens projekt "Resultattavlen 2009", der illustrerer medlemsstaternes individuelle præstationer; finder, at den nødvendigvis må dække samtlige områder af den europæiske strategi 2007-2012; beklager, at nøjagtigheden og tilstrækkeligheden af oplysningerne ikke altid underkastes en upartisk kontrol, og at oplysningerne forelægges på ren frivillig basis; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle medlemsstaterne forelægger pålidelige og omfattende oplysninger, og at de forelagte oplysninger er kontrolleret af uafhængige myndigheder på nationalt plan; |
| --- | --- |

31.

noterer sig resultaterne af Kommissionens projekt "Resultattavlen 2009", der illustrerer medlemsstaternes individuelle præstationer; finder, at den nødvendigvis må dække samtlige områder af den europæiske strategi 2007-2012; beklager, at nøjagtigheden og tilstrækkeligheden af oplysningerne ikke altid underkastes en upartisk kontrol, og at oplysningerne forelægges på ren frivillig basis; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle medlemsstaterne forelægger pålidelige og omfattende oplysninger, og at de forelagte oplysninger er kontrolleret af uafhængige myndigheder på nationalt plan;

| 32. | kritiserer, at ikke alle medlemsstater ifølge resultattavlen fra 2009 har opstillet målbare mål for en national strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og at langt størsteparten af dem har ikke opstillet mål vedrørende arbejdsrelaterede sygdomme og lidelser, faktorer for arbejdsrelaterede risici eller for sektorer med forhøjet risiko; understreger, at hverken midtvejsrevisionen eller strategiens resultattavle af 2009 vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen giver nogen sikre informationer om medlemsstaternes fremskridt, hvad angår det eneste kvantificerbare mål indeholdt i EU's strategi, nemlig en reduktion på 25 % i antallet af arbejdsulykker frem til 2012; anmoder om, at evalueringsrapporterne fremover i mere tilfredsstillende grad evaluerer den konkrete efterlevelse af EU-lovgivningen om sundhed og sikkerhed i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

32.

kritiserer, at ikke alle medlemsstater ifølge resultattavlen fra 2009 har opstillet målbare mål for en national strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og at langt størsteparten af dem har ikke opstillet mål vedrørende arbejdsrelaterede sygdomme og lidelser, faktorer for arbejdsrelaterede risici eller for sektorer med forhøjet risiko; understreger, at hverken midtvejsrevisionen eller strategiens resultattavle af 2009 vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen giver nogen sikre informationer om medlemsstaternes fremskridt, hvad angår det eneste kvantificerbare mål indeholdt i EU's strategi, nemlig en reduktion på 25 % i antallet af arbejdsulykker frem til 2012; anmoder om, at evalueringsrapporterne fremover i mere tilfredsstillende grad evaluerer den konkrete efterlevelse af EU-lovgivningen om sundhed og sikkerhed i medlemsstaterne;

| 33. | understreger, at der i første række skal fastlægges en definition på arbejdsskader og -sygdomme, herunder ulykker under transport til og fra arbejde og stress på arbejdspladsen, som skal kunne måles på grundlag af præcise indikatorer; |
| --- | --- |

33.

understreger, at der i første række skal fastlægges en definition på arbejdsskader og -sygdomme, herunder ulykker under transport til og fra arbejde og stress på arbejdspladsen, som skal kunne måles på grundlag af præcise indikatorer;

| 34. | mener, at det er nødvendigt at undersøge forbindelsen mellem sundhedsmæssige problemer på arbejdspladsen og tilrettelæggelsen af arbejdet, herunder arbejdstiden; opfordrer til, at der foretages undersøgelser af sundhedsmæssige problemer på grundlag af en samlet strategi, der omfatter tilrettelæggelsen af arbejdet, statistiske faktorer og individuelle sundhedsmæssige problemer; |
| --- | --- |

34.

mener, at det er nødvendigt at undersøge forbindelsen mellem sundhedsmæssige problemer på arbejdspladsen og tilrettelæggelsen af arbejdet, herunder arbejdstiden; opfordrer til, at der foretages undersøgelser af sundhedsmæssige problemer på grundlag af en samlet strategi, der omfatter tilrettelæggelsen af arbejdet, statistiske faktorer og individuelle sundhedsmæssige problemer;

| 35. | opfordrer Kommissionen til lige fra projektfasen at indsamle og fremlægge statistiske oplysninger, der viser, i hvilket omfang reduktionen i antallet af ulykker skyldes forskning med fokus på forebyggelse; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til lige fra projektfasen at indsamle og fremlægge statistiske oplysninger, der viser, i hvilket omfang reduktionen i antallet af ulykker skyldes forskning med fokus på forebyggelse;

| 36. | bemærker vanskeligheden ved at gennemføre lovgivning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for arbejdstagere, der udfører sort arbejde; finder, at disse uretmæssigheder kun kan forebygges ved skærpet kontrol og passende sanktioner og opfordrer indtrængende, at der træffes strenge foranstaltninger over for organiseringen af denne type aktiviteter; understreger, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er en rettighed uanset arbejdstagerens status, og at der skal gives garanti for denne rettighed gennem bedre anvendelse af den nuværende lovgivning; |
| --- | --- |

36.

bemærker vanskeligheden ved at gennemføre lovgivning om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen for arbejdstagere, der udfører sort arbejde; finder, at disse uretmæssigheder kun kan forebygges ved skærpet kontrol og passende sanktioner og opfordrer indtrængende, at der træffes strenge foranstaltninger over for organiseringen af denne type aktiviteter; understreger, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er en rettighed uanset arbejdstagerens status, og at der skal gives garanti for denne rettighed gennem bedre anvendelse af den nuværende lovgivning;

| 37. | understreger betydningen af videregivelse af videnskabelige oplysninger til virksomhederne med henblik på at foregribe nye eller nyligt konstaterede risici; |
| --- | --- |

37.

understreger betydningen af videregivelse af videnskabelige oplysninger til virksomhederne med henblik på at foregribe nye eller nyligt konstaterede risici;

| 38. | konstaterer, at de europæiske lande, som har færrest ulykker på arbejdspladsen, også er de mest konkurrencedygtige (20); finder det nødvendigt at indsamle flere oplysninger til evaluering af, hvorledes en god risikoforebyggelse indvirker på virksomhedernes konkurrenceevne; |
| --- | --- |

38.

konstaterer, at de europæiske lande, som har færrest ulykker på arbejdspladsen, også er de mest konkurrencedygtige (20); finder det nødvendigt at indsamle flere oplysninger til evaluering af, hvorledes en god risikoforebyggelse indvirker på virksomhedernes konkurrenceevne;

| 39. | opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Eurofound til at analysere årsagerne til førtidspensionering blandt kvinder og mænd; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Eurofound til at analysere årsagerne til førtidspensionering blandt kvinder og mænd;

| 40. | opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur til at forske i indvirkningen af "dobbeltarbejde", dvs. ikke-lønnede aktiviteter i hjemmet udført efter det lønnede erhvervsarbejde, på kvindelige arbejdstageres sundhed; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur til at forske i indvirkningen af "dobbeltarbejde", dvs. ikke-lønnede aktiviteter i hjemmet udført efter det lønnede erhvervsarbejde, på kvindelige arbejdstageres sundhed;

| 41. | kræver en forbedring af informationsudvekslingen på tværs af grænserne mellem de forskellige nationale myndigheder for at opnå en mere effektiv kontrol i forbindelse med udstationering af arbejdstagere i andre EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

41.

kræver en forbedring af informationsudvekslingen på tværs af grænserne mellem de forskellige nationale myndigheder for at opnå en mere effektiv kontrol i forbindelse med udstationering af arbejdstagere i andre EU-medlemsstater;

Fremme af en risikoforebyggelseskultur

| 42. | beklager de manglende oplysninger om risici og løsninger blandt arbejdstagere, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og endog sundhedstjenesterne; påpeger den positive rolle, som arbejdstagernes deltagelse og repræsentation spiller i denne forbindelse; |
| --- | --- |

42.

beklager de manglende oplysninger om risici og løsninger blandt arbejdstagere, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og endog sundhedstjenesterne; påpeger den positive rolle, som arbejdstagernes deltagelse og repræsentation spiller i denne forbindelse;

| 43. | finder, at arbejdstagerrepræsentation har en positiv indvirkning på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig i de små og mellemstore virksomheder, og hvis repræsentationen er formaliseret; mener, at arbejdstagernes deltagelse er en yderligere nøgle til succes for risikohåndteringen af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (21); |
| --- | --- |

43.

finder, at arbejdstagerrepræsentation har en positiv indvirkning på sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig i de små og mellemstore virksomheder, og hvis repræsentationen er formaliseret; mener, at arbejdstagernes deltagelse er en yderligere nøgle til succes for risikohåndteringen af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (21);

| 44. | erindrer om, at sundhedsforebyggelse på arbejdspladsen i sagens natur må være tværfaglig, eftersom den især omfatter arbejdsmedicin, sikkerhed, ergonomi, epidemiologi, toksikologi, arbejdshygiejne og psykologi; |
| --- | --- |

44.

erindrer om, at sundhedsforebyggelse på arbejdspladsen i sagens natur må være tværfaglig, eftersom den især omfatter arbejdsmedicin, sikkerhed, ergonomi, epidemiologi, toksikologi, arbejdshygiejne og psykologi;

| 45. | finder det vigtigt, at gennemførelse af den eksisterende lovgivning forbedres gennem ikke-bindende instrumenter, som f.eks. udveksling af god praksis, oplysningskampagner og bedre information; |
| --- | --- |

45.

finder det vigtigt, at gennemførelse af den eksisterende lovgivning forbedres gennem ikke-bindende instrumenter, som f.eks. udveksling af god praksis, oplysningskampagner og bedre information;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udarbejde retningslinjer om beskyttelse af arbejdstagerne i praksis uden at undergrave bestemmelserne vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udarbejde retningslinjer om beskyttelse af arbejdstagerne i praksis uden at undergrave bestemmelserne vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen;

| 47. | gør opmærksom på, at omkring 50 % af arbejdstagerne i EU stadig ikke har adgang til forebyggende tjenester, navnlig ikke i små og mellemstore virksomheder og hos underleverandører; fremhæver, at de fleste eksisterende tjenester ikke er fuldt tværfaglige, og at mange ikke i tilstrækkelig grad afspejler rammedirektivets hierarki af forebyggende foranstaltninger; mener, at alle arbejdstagere, såvel inden for den offentlige sektor som den private sektor, bør omfattes af arrangementer til risikoforebyggelse samt effektive forebyggelsespolitikker, herunder foranstaltninger om tilgængelighed, uddannelseskurser og workshops for arbejdstagerne, og at der rettes særlig opmærksomhed mod situationen for sårbare arbejdstagere, herunder personer, der skal deltage i obligatoriske aktivitetsordninger uden at have modtaget forudgående uddannelse og uden at have de fornødne færdigheder; mener, at det endvidere er nødvendigt at tage nye former for beskæftigelse i betragtning for at sikre, at forebyggelses- og kontrolforanstaltningerne omfatter alle arbejdstagere, navnlig sårbare arbejdstagere, uanset hvilken type arbejde, de udfører, og deres ansættelsesforhold; ønsker, at der fastsættes et mål om en sikkerhedsrådgiver for hver 3 000 arbejdstager; |
| --- | --- |

47.

gør opmærksom på, at omkring 50 % af arbejdstagerne i EU stadig ikke har adgang til forebyggende tjenester, navnlig ikke i små og mellemstore virksomheder og hos underleverandører; fremhæver, at de fleste eksisterende tjenester ikke er fuldt tværfaglige, og at mange ikke i tilstrækkelig grad afspejler rammedirektivets hierarki af forebyggende foranstaltninger; mener, at alle arbejdstagere, såvel inden for den offentlige sektor som den private sektor, bør omfattes af arrangementer til risikoforebyggelse samt effektive forebyggelsespolitikker, herunder foranstaltninger om tilgængelighed, uddannelseskurser og workshops for arbejdstagerne, og at der rettes særlig opmærksomhed mod situationen for sårbare arbejdstagere, herunder personer, der skal deltage i obligatoriske aktivitetsordninger uden at have modtaget forudgående uddannelse og uden at have de fornødne færdigheder; mener, at det endvidere er nødvendigt at tage nye former for beskæftigelse i betragtning for at sikre, at forebyggelses- og kontrolforanstaltningerne omfatter alle arbejdstagere, navnlig sårbare arbejdstagere, uanset hvilken type arbejde, de udfører, og deres ansættelsesforhold; ønsker, at der fastsættes et mål om en sikkerhedsrådgiver for hver 3 000 arbejdstager;

| 48. | finder, at virksomhedernes sociale ansvar skal spille en rolle i fremme af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

48.

finder, at virksomhedernes sociale ansvar skal spille en rolle i fremme af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen;

| 49. | mener, at der skal gives garanti for forebyggelsestjenesternes uafhængighed over for arbejdsgiveren; finder, at det kun er uafhængige fagfolk i sundhedssektoren, der kan udarbejde advarsler, råd og vejledninger vedrørende sundhed på arbejdspladsen; beklager, at forvaltningen af bedriftssundhedstjenesterne i visse medlemsstater fortsat er underlagt arbejdsgiversammenslutninger, der således handler som både dommer og part, hvor generalforsamlingen er det reelle beslutningsorgan; |
| --- | --- |

49.

mener, at der skal gives garanti for forebyggelsestjenesternes uafhængighed over for arbejdsgiveren; finder, at det kun er uafhængige fagfolk i sundhedssektoren, der kan udarbejde advarsler, råd og vejledninger vedrørende sundhed på arbejdspladsen; beklager, at forvaltningen af bedriftssundhedstjenesterne i visse medlemsstater fortsat er underlagt arbejdsgiversammenslutninger, der således handler som både dommer og part, hvor generalforsamlingen er det reelle beslutningsorgan;

| 50. | finder, at de europæiske og nationale myndigheder som følge af fremskridtene i forskningen på sundhedsområdet, de socioøkonomiske forhold, der konstant udvikler sig, udviklingen inden for nye teknologier og ændringerne på arbejdsmarkedet skal være opmærksomme på fremkomsten af nye erhvervsmæssige risici og en rettidig opdatering af relevant lovgivning, lovgivningens gennemførelse og listen over tunge og sundhedsfarlige erhverv; |
| --- | --- |

50.

finder, at de europæiske og nationale myndigheder som følge af fremskridtene i forskningen på sundhedsområdet, de socioøkonomiske forhold, der konstant udvikler sig, udviklingen inden for nye teknologier og ændringerne på arbejdsmarkedet skal være opmærksomme på fremkomsten af nye erhvervsmæssige risici og en rettidig opdatering af relevant lovgivning, lovgivningens gennemførelse og listen over tunge og sundhedsfarlige erhverv;

| 51. | påpeger, at arbejdsinspektører spiller en altafgørende rolle, hvad angår uddannelse, overtalelse og incitamenter samt i kontrollen med gennemførelsen af den gældende lovgivning og dermed i forebyggelsen, navnlig ved at kontrollere at arbejdsvilkårene er anstændige for sårbare grupper af arbejdstagerne og i erhverv, hvor sort arbejde forekommer; understreger, at medlemsstaterne skal garantere høje kvalitetsstandarder for uddannelse og videreuddannelse af arbejdsinspektørerne; tilskynder medlemsstaterne til at styrke effektiviteten af og ressourcerne til deres arbejdsinspektioner og nå målet med en inspektør for hver 10 000 arbejdstager, således som ILO anbefaler; tilskynder til at styrke sanktionerne mod virksomheder, der ikke opfylder deres forpligtelser i forbindelse med arbejdstagernes grundlæggende rettigheder og finder, at disse sanktioner skal være effektive, forholdsmæssige og afskrækkende; |
| --- | --- |

51.

påpeger, at arbejdsinspektører spiller en altafgørende rolle, hvad angår uddannelse, overtalelse og incitamenter samt i kontrollen med gennemførelsen af den gældende lovgivning og dermed i forebyggelsen, navnlig ved at kontrollere at arbejdsvilkårene er anstændige for sårbare grupper af arbejdstagerne og i erhverv, hvor sort arbejde forekommer; understreger, at medlemsstaterne skal garantere høje kvalitetsstandarder for uddannelse og videreuddannelse af arbejdsinspektørerne; tilskynder medlemsstaterne til at styrke effektiviteten af og ressourcerne til deres arbejdsinspektioner og nå målet med en inspektør for hver 10 000 arbejdstager, således som ILO anbefaler; tilskynder til at styrke sanktionerne mod virksomheder, der ikke opfylder deres forpligtelser i forbindelse med arbejdstagernes grundlæggende rettigheder og finder, at disse sanktioner skal være effektive, forholdsmæssige og afskrækkende;

| 52. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bekæmpe byrden af bureaukrati og kompleksiteten af de nationale kontrolmekanismer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsinspektionerne ved at styrke deres dynamik og forenkle tidskrævende interne procedurer med henblik på at gennemføre flere og mere effektive kontroller; |
| --- | --- |

52.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bekæmpe byrden af bureaukrati og kompleksiteten af de nationale kontrolmekanismer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsinspektionerne ved at styrke deres dynamik og forenkle tidskrævende interne procedurer med henblik på at gennemføre flere og mere effektive kontroller;

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at udøve strengere kontrol med manglende indberetninger af arbejdsulykker; |
| --- | --- |

53.

opfordrer medlemsstaterne til at udøve strengere kontrol med manglende indberetninger af arbejdsulykker;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til et direktiv om beskyttelse af de personers arbejdsplads, som legalt gør opmærksom på ikke-anerkendte risici for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ved navnlig at indberette dem til det relevante arbejdstilsyn; disse personer bør beskyttes for at forhindre, at de udsættes for pression (trusler om afskedigelse osv.); opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sætte en stopper for sortlistning af disse arbejdstagere ved at sikre, at en sådan krænkelse af en arbejdstagers grundlæggende rettighed forhindres ved hjælp af effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til et direktiv om beskyttelse af de personers arbejdsplads, som legalt gør opmærksom på ikke-anerkendte risici for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ved navnlig at indberette dem til det relevante arbejdstilsyn; disse personer bør beskyttes for at forhindre, at de udsættes for pression (trusler om afskedigelse osv.); opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sætte en stopper for sortlistning af disse arbejdstagere ved at sikre, at en sådan krænkelse af en arbejdstagers grundlæggende rettighed forhindres ved hjælp af effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner;

| 55. | opfordrer til, at der i den private og i den offentlige sektor lægges lige stor vægt på forebyggelse af sundhedsproblemer og sikkerhed på arbejdspladsen; minder om, at princippet om forbud mod forskelsbehandling er bindende; |
| --- | --- |

55.

opfordrer til, at der i den private og i den offentlige sektor lægges lige stor vægt på forebyggelse af sundhedsproblemer og sikkerhed på arbejdspladsen; minder om, at princippet om forbud mod forskelsbehandling er bindende;

| 56. | beklager, at der i en række medlemsstater er en mangel på koordinering mellem politikker for folkesundhed og politikker for sundhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

56.

beklager, at der i en række medlemsstater er en mangel på koordinering mellem politikker for folkesundhed og politikker for sundhed på arbejdspladsen;

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe bedre rammer for regelmæssige lægeundersøgelser og analysen af resultaterne, således at det sikres, at arbejdstagernes sundhedstilstand er i overensstemmelse med de krav, der er knyttet til udøvelsen af deres arbejde; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe bedre rammer for regelmæssige lægeundersøgelser og analysen af resultaterne, således at det sikres, at arbejdstagernes sundhedstilstand er i overensstemmelse med de krav, der er knyttet til udøvelsen af deres arbejde;

| 58. | anmoder Kommissionen om at udarbejde retningslinjer for god praksis på dette område; understreger, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne gennemfører udveksling af god praksis med henblik på at forbedre arbejdstagernes effektivitet på arbejdet; |
| --- | --- |

58.

anmoder Kommissionen om at udarbejde retningslinjer for god praksis på dette område; understreger, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne gennemfører udveksling af god praksis med henblik på at forbedre arbejdstagernes effektivitet på arbejdet;

| 59. | er af den opfattelse, at det er muligt at støtte medlemsstaterne i forskningsarbejdet vedrørende nye risici og indførelsen af nye praksisser, der kan bidrage til en mere effektiv anvendelse af reglerne for sikkerhed, gennem det syvende rammeprogram for forskning og innovation; |
| --- | --- |

59.

er af den opfattelse, at det er muligt at støtte medlemsstaterne i forskningsarbejdet vedrørende nye risici og indførelsen af nye praksisser, der kan bidrage til en mere effektiv anvendelse af reglerne for sikkerhed, gennem det syvende rammeprogram for forskning og innovation;

| 60. | mener, at evalueringen af risici skal være tværfaglig og bygge på inddragelse af medarbejderne; |
| --- | --- |

60.

mener, at evalueringen af risici skal være tværfaglig og bygge på inddragelse af medarbejderne;

| 61. | bemærker, at de fleste virksomheder gennemfører en risikovurdering, om end i mindre grad i små virksomheder og i nogle medlemsstater (22); |
| --- | --- |

61.

bemærker, at de fleste virksomheder gennemfører en risikovurdering, om end i mindre grad i små virksomheder og i nogle medlemsstater (22);

| 62. | mener ikke, at små og mellemstore virksomheder som sådan er mindre sikre, men at risikoen snarere skyldes en mangelfuld tilrettelæggelse af arbejdet og de færre ressourcer, der er afsat til sikkerhed og sundhed; anser det for vigtigt at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at gennemføre deres risikoforebyggelsespolitik; understreger den positive rolle, som initiativer som OiRA og finansiel støtte kan spille; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis; |
| --- | --- |

62.

mener ikke, at små og mellemstore virksomheder som sådan er mindre sikre, men at risikoen snarere skyldes en mangelfuld tilrettelæggelse af arbejdet og de færre ressourcer, der er afsat til sikkerhed og sundhed; anser det for vigtigt at hjælpe små og mellemstore virksomheder med at gennemføre deres risikoforebyggelsespolitik; understreger den positive rolle, som initiativer som OiRA og finansiel støtte kan spille; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis;

| 63. | mener, at det er vigtigt, at den offentlige myndighed, der har ansvaret for gennemførelsen af sundheds- og sikkerhedslovgivning i medlemsstaterne, gør, hvad den kan for at hjælpe med at vurdere og minimere alle risici og sikre, at arbejdstagerne er tilstrækkelig beskyttede; finder det vigtigt at hjælpe SMV’er med at gennemføre politikker til risikoforebyggelse; understreger den positive rolle, som enkelt udformede, gratis og målrettede initiativer spiller, som f.eks. OiRA (det interaktive risikoanalyseredskab); mener, at risikovurdering på virksomhedsniveau bør foretages regelmæssige og løbende justeres for at tage hensyn til nye forhold og nye risici; |
| --- | --- |

63.

mener, at det er vigtigt, at den offentlige myndighed, der har ansvaret for gennemførelsen af sundheds- og sikkerhedslovgivning i medlemsstaterne, gør, hvad den kan for at hjælpe med at vurdere og minimere alle risici og sikre, at arbejdstagerne er tilstrækkelig beskyttede; finder det vigtigt at hjælpe SMV’er med at gennemføre politikker til risikoforebyggelse; understreger den positive rolle, som enkelt udformede, gratis og målrettede initiativer spiller, som f.eks. OiRA (det interaktive risikoanalyseredskab); mener, at risikovurdering på virksomhedsniveau bør foretages regelmæssige og løbende justeres for at tage hensyn til nye forhold og nye risici;

| 64. | påpeger, at oplysnings- og bevidstgørelseskampagner er afgørende for at gøre virksomheder - herunder små og mellemstore virksomheder - bevidste om risiciene og sikre, at de gennemfører de nødvendige forebyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

64.

påpeger, at oplysnings- og bevidstgørelseskampagner er afgørende for at gøre virksomheder - herunder små og mellemstore virksomheder - bevidste om risiciene og sikre, at de gennemfører de nødvendige forebyggende foranstaltninger;

| 65. | er foruroliget over følgerne af underleveranceaftaler, f.eks. inden for civile og militære atomkraftanlæg, og understreger, at alle arbejdsgivere, herunder underleverandører, er ansvarlige for deres ansatte, og at der skal gennemføres forebyggende foranstaltninger over for disse ansatte; |
| --- | --- |

65.

er foruroliget over følgerne af underleveranceaftaler, f.eks. inden for civile og militære atomkraftanlæg, og understreger, at alle arbejdsgivere, herunder underleverandører, er ansvarlige for deres ansatte, og at der skal gennemføres forebyggende foranstaltninger over for disse ansatte;

| 66. | finder, at alle arbejdstagere, navnlig midlertidigt ansatte, deltidsansatte og underleverandører, skal modtage særlig og ajourført uddannelse i sundhed og sikkerhed for at forbedre sikkerhedsniveauet på arbejdspladsen; er bekymret over det stigende antal af stressrelaterede sygdomme og henviser til den manglende uddannelse i forvaltning af stress på arbejdspladsen; kræver, at der gennemføres forebyggende foranstaltninger for alle, men navnlig for unge, med deltagelse af arbejdsmarkedets parter, i form af uddannelse i forvaltning af stress, herunder undervisning i sociale færdigheder, der bl.a. omfatter kommunikationsevner og evnen til konfliktløsning samt oplysningskampagner i skolen og på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at anvende Den Europæiske Socialfond mere effektivt til dette formål; |
| --- | --- |

66.

finder, at alle arbejdstagere, navnlig midlertidigt ansatte, deltidsansatte og underleverandører, skal modtage særlig og ajourført uddannelse i sundhed og sikkerhed for at forbedre sikkerhedsniveauet på arbejdspladsen; er bekymret over det stigende antal af stressrelaterede sygdomme og henviser til den manglende uddannelse i forvaltning af stress på arbejdspladsen; kræver, at der gennemføres forebyggende foranstaltninger for alle, men navnlig for unge, med deltagelse af arbejdsmarkedets parter, i form af uddannelse i forvaltning af stress, herunder undervisning i sociale færdigheder, der bl.a. omfatter kommunikationsevner og evnen til konfliktløsning samt oplysningskampagner i skolen og på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at anvende Den Europæiske Socialfond mere effektivt til dette formål;

| 67. | tilskynder medlemsstaterne til at investerer i arbejdsforskning; ønsker mere forskning både på EU-plan og på nationalt plan på dette område; |
| --- | --- |

67.

tilskynder medlemsstaterne til at investerer i arbejdsforskning; ønsker mere forskning både på EU-plan og på nationalt plan på dette område;

| 68. | understreger, at de væsentligste hindringer for, at der tages hensyn til de psykosociale risici på arbejdspladsen, er, at spørgsmålet opfattes som følsomt samt den manglende bevidsthed og den manglende sagkundskab (23); |
| --- | --- |

68.

understreger, at de væsentligste hindringer for, at der tages hensyn til de psykosociale risici på arbejdspladsen, er, at spørgsmålet opfattes som følsomt samt den manglende bevidsthed og den manglende sagkundskab (23);

| 69. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at lette indførelsen af europæiske normer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; fremhæver i denne forbindelse, at det er vigtigt med samarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til såvel fastlæggelse af årsagerne til arbejdsulykker som udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

69.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at lette indførelsen af europæiske normer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; fremhæver i denne forbindelse, at det er vigtigt med samarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til såvel fastlæggelse af årsagerne til arbejdsulykker som udveksling af bedste praksis;

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere sikkerhed og sundhed i den faglige grunduddannelse og senere i den livslange læring; mener, at det ville være ønskeligt at lade undervisning i risici indgå i visse teknologiske og videnskabelige uddannelser, håndværkeruddannelser og sportsuddannelser og i uddannelser i virksomhedsledelse; opfordrer medlemsstaterne til at integrere sikkerhed og sundhed i universitetsuddannelserne for at nå ud til de fremtidige ingeniører, arkitekter, forretningsfolk, ledere osv.; |
| --- | --- |

70.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere sikkerhed og sundhed i den faglige grunduddannelse og senere i den livslange læring; mener, at det ville være ønskeligt at lade undervisning i risici indgå i visse teknologiske og videnskabelige uddannelser, håndværkeruddannelser og sportsuddannelser og i uddannelser i virksomhedsledelse; opfordrer medlemsstaterne til at integrere sikkerhed og sundhed i universitetsuddannelserne for at nå ud til de fremtidige ingeniører, arkitekter, forretningsfolk, ledere osv.;

| 71. | finder, at for at reducere stressniveauet på arbejdspladsen, bør der indføres og udvikles specialiserede uddannelser med henblik på at øge arbejdskapaciteten i stresssituationer samt workshops om teamwork og om forbedring af integrationen af en given gruppe arbejdstagere; |
| --- | --- |

71.

finder, at for at reducere stressniveauet på arbejdspladsen, bør der indføres og udvikles specialiserede uddannelser med henblik på at øge arbejdskapaciteten i stresssituationer samt workshops om teamwork og om forbedring af integrationen af en given gruppe arbejdstagere;

| 72. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage en evaluering af kvaliteten af uddannelsen af deres virksomhedsledere i risikoforebyggelse og støtter udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

72.

opfordrer medlemsstaterne til at foretage en evaluering af kvaliteten af uddannelsen af deres virksomhedsledere i risikoforebyggelse og støtter udvekslingen af bedste praksis;

| 73. | understreger nødvendigheden af, at der via en bedre samordning af Fællesskabspolitikkerne tilskyndes til uddannelsesprogrammer, idet de eksisterende programmer skal intensiveres, således at der udvikles en politik til forebyggelse af risici, idet der tages udgangspunkt i lokale, regionale og nationale erfaringer; |
| --- | --- |

73.

understreger nødvendigheden af, at der via en bedre samordning af Fællesskabspolitikkerne tilskyndes til uddannelsesprogrammer, idet de eksisterende programmer skal intensiveres, således at der udvikles en politik til forebyggelse af risici, idet der tages udgangspunkt i lokale, regionale og nationale erfaringer;

| 74. | understreger, at fremkomsten af nye typer beskæftigelse (f.eks. grønne jobs) giver nye muligheder for at beskytte arbejdstagerne (24) og tilpasse den faglige uddannelse; |
| --- | --- |

74.

understreger, at fremkomsten af nye typer beskæftigelse (f.eks. grønne jobs) giver nye muligheder for at beskytte arbejdstagerne (24) og tilpasse den faglige uddannelse;

| 75. | mener, at forebyggelse af langtidssygdom forudsætter en nøje overholdelse af lovgivningen om sygefravær og barselsorlov, og at pres fra arbejdsgivernes side under sådanne perioder kan føre til forlængelse af sådant fravær; |
| --- | --- |

75.

mener, at forebyggelse af langtidssygdom forudsætter en nøje overholdelse af lovgivningen om sygefravær og barselsorlov, og at pres fra arbejdsgivernes side under sådanne perioder kan føre til forlængelse af sådant fravær;

| 76. | minder om, at arbejdspladsen skal ses som en af de vigtigste platforme for EU's og medlemsstaternes forebyggende strategier for både smitsomme og ikke-smitsomme sygdomme, og at arbejdsgivere, lønmodtagerorganisationer og andre af arbejdsmarkedets parter har en vigtig rolle at spille for at fremme en sund levevis og udbrede viden om sundhed i den erhvervsaktive befolkning; |
| --- | --- |

76.

minder om, at arbejdspladsen skal ses som en af de vigtigste platforme for EU's og medlemsstaternes forebyggende strategier for både smitsomme og ikke-smitsomme sygdomme, og at arbejdsgivere, lønmodtagerorganisationer og andre af arbejdsmarkedets parter har en vigtig rolle at spille for at fremme en sund levevis og udbrede viden om sundhed i den erhvervsaktive befolkning;

| 77. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats mod ulighederne på sundhedsområdet og til at mindske forskellene i arbejdsvilkår og med hensyn til adgangen til tjenester, der sigter på en forbedring af arbejdstagernes sundhed, forebyggelse og fremme af sundheden på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats mod ulighederne på sundhedsområdet og til at mindske forskellene i arbejdsvilkår og med hensyn til adgangen til tjenester, der sigter på en forbedring af arbejdstagernes sundhed, forebyggelse og fremme af sundheden på arbejdspladsen;

Sårbare arbejdstagere og særlige risici

| 78. | understreger, at - udover arbejdstagere, der udfører fysisk hårdt arbejde - er migranter, unge, ældre, kvinder i den fødedygtige alder, handicappede, medlemmer af etniske mindretal, lavt kvalificerede arbejdstagere, midlertidigt ansatte, personer i usikre arbejdsforhold og langtidsledige, som vender tilbage til arbejdsmarkedet, særligt udsatte kategorier; understreger, at der bør være stimulerende foranstaltninger til fremme af en mere effektiv anvendelse af lovgivningen omkring sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for disse kategorier: mener, at disse arbejdstagere i givet fald bør tilbydes en særlig forudgående uddannelse, før de ansættes; |
| --- | --- |

78.

understreger, at - udover arbejdstagere, der udfører fysisk hårdt arbejde - er migranter, unge, ældre, kvinder i den fødedygtige alder, handicappede, medlemmer af etniske mindretal, lavt kvalificerede arbejdstagere, midlertidigt ansatte, personer i usikre arbejdsforhold og langtidsledige, som vender tilbage til arbejdsmarkedet, særligt udsatte kategorier; understreger, at der bør være stimulerende foranstaltninger til fremme af en mere effektiv anvendelse af lovgivningen omkring sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for disse kategorier: mener, at disse arbejdstagere i givet fald bør tilbydes en særlig forudgående uddannelse, før de ansættes;

| 79. | bemærker, at unge arbejdstagere mellem 15 til 24 år har en særlig høj risiko for skader (25) og at de langsigtede konsekvenser af en sygdom eller skade i en ung alder kan være betydelige; understreger desuden behovet for at integrere temaet "sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen" i allerede gældende EU-programmer, som f.eks. "Unge på vej"; |
| --- | --- |

79.

bemærker, at unge arbejdstagere mellem 15 til 24 år har en særlig høj risiko for skader (25) og at de langsigtede konsekvenser af en sygdom eller skade i en ung alder kan være betydelige; understreger desuden behovet for at integrere temaet "sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen" i allerede gældende EU-programmer, som f.eks. "Unge på vej";

| 80. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at imødegå de demografiske ændringer ved en bedre tilpasning af foranstaltninger vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen til ældre arbejdstageres behov; understreger positive virkninger af livslang læring på bevarelsen af arbejdsmotivationen samt af foranstaltninger, der forebygger fysisk nedslidning, f.eks. ved en ergonomisk indretning af arbejdspladsen; understreger, at en rammeaftale mellem arbejdsmarkedets parter vil være et konstruktivt initiativ; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at imødegå de demografiske ændringer ved en bedre tilpasning af foranstaltninger vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen til ældre arbejdstageres behov; understreger positive virkninger af livslang læring på bevarelsen af arbejdsmotivationen samt af foranstaltninger, der forebygger fysisk nedslidning, f.eks. ved en ergonomisk indretning af arbejdspladsen; understreger, at en rammeaftale mellem arbejdsmarkedets parter vil være et konstruktivt initiativ;

| 81. | mener, at ukvalificerede arbejdstagere og langtidsledige ikke bør ansættes uden at have gennemgået den nødvendige oplæring, hvad angår de sundheds- og sikkerhedsmæssige risici på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

81.

mener, at ukvalificerede arbejdstagere og langtidsledige ikke bør ansættes uden at have gennemgået den nødvendige oplæring, hvad angår de sundheds- og sikkerhedsmæssige risici på arbejdspladsen;

| 82. | er bekymret over stigningen i atypiske arbejdsordninger, som f.eks. deltidsarbejde, telearbejde, opsplitning af arbejdstider, søndagsarbejde og natarbejde, når sådanne arbejdsordninger er tvungne; opfordrer til en videnskabelig vurdering af risiciene, som disse arbejdsordninger og flere jobs samtidig udgør for navnlig kvinder, men bemærker, at når disse ordninger er frivillige kan de hilses velkomne af arbejdstagere; |
| --- | --- |

82.

er bekymret over stigningen i atypiske arbejdsordninger, som f.eks. deltidsarbejde, telearbejde, opsplitning af arbejdstider, søndagsarbejde og natarbejde, når sådanne arbejdsordninger er tvungne; opfordrer til en videnskabelig vurdering af risiciene, som disse arbejdsordninger og flere jobs samtidig udgør for navnlig kvinder, men bemærker, at når disse ordninger er frivillige kan de hilses velkomne af arbejdstagere;

| 83. | beklager manglen på initiativer til at klare situationen for selvstændige, vikaransatte, personer, der arbejder i private husholdninger, og arbejdstagere på kortfristede kontrakter, da de også har ret til respekt for deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

83.

beklager manglen på initiativer til at klare situationen for selvstændige, vikaransatte, personer, der arbejder i private husholdninger, og arbejdstagere på kortfristede kontrakter, da de også har ret til respekt for deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 84. | minder om, at forskellige former for midlertidigt arbejde er udbredt inden for bl.a. bygge- og landbrugssektoren, hvor antallet af uheld og erhvervssygdomme er højt, og inden for servicesektoren, hvor viden er begrænset (26); |
| --- | --- |

84.

minder om, at forskellige former for midlertidigt arbejde er udbredt inden for bl.a. bygge- og landbrugssektoren, hvor antallet af uheld og erhvervssygdomme er højt, og inden for servicesektoren, hvor viden er begrænset (26);

| 85. | mener, at fremme af deltidsarbejde blandt de ældre arbejdstagere vil kunne muliggøre en gradvis overgang til pensionisttilværelsen og forbedre de ældre arbejdstageres velvære og arbejdskapacitet; |
| --- | --- |

85.

mener, at fremme af deltidsarbejde blandt de ældre arbejdstagere vil kunne muliggøre en gradvis overgang til pensionisttilværelsen og forbedre de ældre arbejdstageres velvære og arbejdskapacitet;

| 86. | gentager anbefalingen fra den europæiske HIRES-rapport om at sikre, at midlertidige arbejdstagere og virksomhedens ansatte nyder de samme rettigheder, hvad angår sundhedsfremme, når arbejdets beskaffenhed er af længerevarende art og sorterer under den overordnede arbejdsgivers ledelse; |
| --- | --- |

86.

gentager anbefalingen fra den europæiske HIRES-rapport om at sikre, at midlertidige arbejdstagere og virksomhedens ansatte nyder de samme rettigheder, hvad angår sundhedsfremme, når arbejdets beskaffenhed er af længerevarende art og sorterer under den overordnede arbejdsgivers ledelse;

| 87. | understreger, at mænd og kvinder ikke i samme grad berøres af erhvervsrisici, uanset om der er tale om psykosociale eller fysiske risici (herunder muskel- og knoglelidelser); påpeger også, at der kan etableres en forbindelse mellem usikre arbejdskontrakter, navnlig ved midlertidigt arbejde eller deltidsarbejde, og den stigende forekomst af fysiske og psykosociale erhvervsrisici; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til i deres nationale strategier at tage hensyn til kønsdimensionen og de risici, der knytter sig til de forskellige arbejdskontrakter; |
| --- | --- |

87.

understreger, at mænd og kvinder ikke i samme grad berøres af erhvervsrisici, uanset om der er tale om psykosociale eller fysiske risici (herunder muskel- og knoglelidelser); påpeger også, at der kan etableres en forbindelse mellem usikre arbejdskontrakter, navnlig ved midlertidigt arbejde eller deltidsarbejde, og den stigende forekomst af fysiske og psykosociale erhvervsrisici; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til i deres nationale strategier at tage hensyn til kønsdimensionen og de risici, der knytter sig til de forskellige arbejdskontrakter;

| 88. | udtrykker bekymring over den utilstrækkelige evaluering af de risici, som gravide kvinder udsættes for på arbejdspladsen; opfordrer til, at der foretages en grundig undersøgelse af følgerne af, at gravide kvinder udsættes for visse arbejdsvilkår (f.eks. eksponering for kemikalier, ioniserende stråler, elektromagnetiske bølger, stress, voldsom varme, tunge løft, osv.); opfordrer i denne forbindelse også til, at der foretages en undersøgelse af sammenhængen mellem på den ene side spontane aborter, fødselskomplikationer og fødsel af børn med helbredsproblemer og på den anden side arbejdsvilkår, der indebærer en risiko for gravide; |
| --- | --- |

88.

udtrykker bekymring over den utilstrækkelige evaluering af de risici, som gravide kvinder udsættes for på arbejdspladsen; opfordrer til, at der foretages en grundig undersøgelse af følgerne af, at gravide kvinder udsættes for visse arbejdsvilkår (f.eks. eksponering for kemikalier, ioniserende stråler, elektromagnetiske bølger, stress, voldsom varme, tunge løft, osv.); opfordrer i denne forbindelse også til, at der foretages en undersøgelse af sammenhængen mellem på den ene side spontane aborter, fødselskomplikationer og fødsel af børn med helbredsproblemer og på den anden side arbejdsvilkår, der indebærer en risiko for gravide;

| 89. | opfordrer til en konsekvensanalyse af de eventuelle risici ved nye teknologier, skadelige stoffer og risikofaktorer, herunder tilrettelæggelsen af arbejdet på arbejdspladsen; mener, at en større indsats inden for forskning, udveksling af viden og gennemførelse af resultaterne vil bidrage til en bedre identificering og evaluering af eventuelle nye risici; opfordrer til lovgivningsmæssige tiltag med henblik på at sikre, at nanomaterialer er fuldt ud omfattet af den nuværende EU-lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

89.

opfordrer til en konsekvensanalyse af de eventuelle risici ved nye teknologier, skadelige stoffer og risikofaktorer, herunder tilrettelæggelsen af arbejdet på arbejdspladsen; mener, at en større indsats inden for forskning, udveksling af viden og gennemførelse af resultaterne vil bidrage til en bedre identificering og evaluering af eventuelle nye risici; opfordrer til lovgivningsmæssige tiltag med henblik på at sikre, at nanomaterialer er fuldt ud omfattet af den nuværende EU-lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 90. | mener, at overdrevent lange arbejdstider og utilstrækkelige hvileperioder, såvel som de uforholdsmæssigt store resultatkrav, er vigtige faktorer bag det tiltagende antal arbejdsulykker og erhvervssygdomme; understreger, at disse bestemmelser strider mod de grundlæggende principper for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; slår til lyd for en passende balance mellem arbejde og familieliv; opfordrer medlemsstaterne til at anvende direktiv 2003/88/EF i dets fulde udstrækning; |
| --- | --- |

90.

mener, at overdrevent lange arbejdstider og utilstrækkelige hvileperioder, såvel som de uforholdsmæssigt store resultatkrav, er vigtige faktorer bag det tiltagende antal arbejdsulykker og erhvervssygdomme; understreger, at disse bestemmelser strider mod de grundlæggende principper for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen; slår til lyd for en passende balance mellem arbejde og familieliv; opfordrer medlemsstaterne til at anvende direktiv 2003/88/EF i dets fulde udstrækning;

| 91. | finder, at der er et presserende behov for en endelig videnskabelig undersøgelse af virkningerne af søndagsarbejde på arbejdstageres sundhed; Kommissionen bør snarest iværksætte en neutral undersøgelse, der efterprøver alle de hidtidige resultater og kommer frem til et endeligt videnskabeligt resultat; |
| --- | --- |

91.

finder, at der er et presserende behov for en endelig videnskabelig undersøgelse af virkningerne af søndagsarbejde på arbejdstageres sundhed; Kommissionen bør snarest iværksætte en neutral undersøgelse, der efterprøver alle de hidtidige resultater og kommer frem til et endeligt videnskabeligt resultat;

| 92. | beklager, at der på europæisk plan ikke er fastlagt en fælles definition på mobning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle effektive nationale strategier til bekæmpelse af vold på arbejdspladsen på grundlag af en definition af mobning, som er fælles for de 27 medlemsstater; |
| --- | --- |

92.

beklager, at der på europæisk plan ikke er fastlagt en fælles definition på mobning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle effektive nationale strategier til bekæmpelse af vold på arbejdspladsen på grundlag af en definition af mobning, som er fælles for de 27 medlemsstater;

| 93. | mener, at stress, som ofte skyldes mobning, forværrer muskel- og ledproblemer og forværrer de psykosociale problemer, hvorfor det ville være ønskeligt, at disse faktorer blev gjort til genstand for en tilbundsgående undersøgelse fra Kommissionens side; |
| --- | --- |

93.

mener, at stress, som ofte skyldes mobning, forværrer muskel- og ledproblemer og forværrer de psykosociale problemer, hvorfor det ville være ønskeligt, at disse faktorer blev gjort til genstand for en tilbundsgående undersøgelse fra Kommissionens side;

| 94. | håber, at det fremtidige lovgivningsforslag om muskel- og knoglelidelser vil omfatte alle arbejdstagere; |
| --- | --- |

94.

håber, at det fremtidige lovgivningsforslag om muskel- og knoglelidelser vil omfatte alle arbejdstagere;

| 95. | slår til lyd for forelæggelse af et lovgivningsinitiativ om beskyttelse af arbejdstagere mod tobaksrøg på arbejdspladsen, da der endnu ikke er sikret fuld beskyttelse herimod; |
| --- | --- |

95.

slår til lyd for forelæggelse af et lovgivningsinitiativ om beskyttelse af arbejdstagere mod tobaksrøg på arbejdspladsen, da der endnu ikke er sikret fuld beskyttelse herimod;

| 96. | anmoder Kommissionen om i 2012 at forelægge et forslag for Parlamentet og Rådet om et rygeforbud overalt på arbejdspladsen, herunder indendørs spisesteder, i offentlige transportmidler og indendørs offentlige bygninger i EU; |
| --- | --- |

96.

anmoder Kommissionen om i 2012 at forelægge et forslag for Parlamentet og Rådet om et rygeforbud overalt på arbejdspladsen, herunder indendørs spisesteder, i offentlige transportmidler og indendørs offentlige bygninger i EU;

| 97. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en omfattende høring af de europæiske arbejdsmarkedsparter om listen over erhvervssygdomme på grundlag af videnskabelige og medicinske analyser af de største risikoområder, der er anerkendt i dag (især psykiske lidelser og asbest); opfordrer Kommissionen til grundigt at vurdere de mulige fordele for arbejdstagerne sundhed ved at opdatere henstilling 2003/670/EF om den europæiske liste over erhvervssygdomme og gøre den retlig bindende; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en omfattende høring af de europæiske arbejdsmarkedsparter om listen over erhvervssygdomme på grundlag af videnskabelige og medicinske analyser af de største risikoområder, der er anerkendt i dag (især psykiske lidelser og asbest); opfordrer Kommissionen til grundigt at vurdere de mulige fordele for arbejdstagerne sundhed ved at opdatere henstilling 2003/670/EF om den europæiske liste over erhvervssygdomme og gøre den retlig bindende;

| 98. | mener, at det er nødvendigt med yderligere forskning for at fastslå hvilke virkninger bestemte erhverv har på sundheden på lang sigt, for - i videst muligt omfang - at forebygge forekomsten af sygdomme, der først manifesterer sig efter afslutningen af den erhvervsaktive periode; mener, at der bør tages hensyn til de mest presserende prioriteter hos arbejdsmarkedets parter, når det skal fastslås, hvilke erhverv, der kræver mere arbejdsmiljøforskning; |
| --- | --- |

98.

mener, at det er nødvendigt med yderligere forskning for at fastslå hvilke virkninger bestemte erhverv har på sundheden på lang sigt, for - i videst muligt omfang - at forebygge forekomsten af sygdomme, der først manifesterer sig efter afslutningen af den erhvervsaktive periode; mener, at der bør tages hensyn til de mest presserende prioriteter hos arbejdsmarkedets parter, når det skal fastslås, hvilke erhverv, der kræver mere arbejdsmiljøforskning;

| 99. | opfordrer Kommissionen til i de tilfælde, hvor nye undersøgelser fastslår, at visse aktiviteter medfører øgede sundheds- og sikkerhedsrisici, øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende arbejdstageres sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

99.

opfordrer Kommissionen til i de tilfælde, hvor nye undersøgelser fastslår, at visse aktiviteter medfører øgede sundheds- og sikkerhedsrisici, øjeblikkeligt at træffe foranstaltninger til beskyttelse af de pågældende arbejdstageres sundhed og sikkerhed;

| 100. | finder, at rehabilitering og reintegration efter sygdom eller ulykke er absolut nødvendigt og derfor skal fremmes; |
| --- | --- |

100.

finder, at rehabilitering og reintegration efter sygdom eller ulykke er absolut nødvendigt og derfor skal fremmes;

| 101. | opfordrer medlemsstaterne til snarest at gennemføre direktiv 2010/32/EU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren og til at sikre den bedst mulige beskyttelse af patienter og sundhedspersonale, der udsættes for infektioner i tilknytning til sundhedsydelser; |
| --- | --- |

101.

opfordrer medlemsstaterne til snarest at gennemføre direktiv 2010/32/EU om forebyggelse af stikskader i sygehus- og sundhedssektoren og til at sikre den bedst mulige beskyttelse af patienter og sundhedspersonale, der udsættes for infektioner i tilknytning til sundhedsydelser;

| 102. | er forfærdet over det vedvarende antal kræfttilfælde i forbindelse med udøvelsen af et erhverv; beklager, at en række arbejdstagere stadig eksponeres for farerne ved asbest, navnlig inden for vedligeholdelses- og saneringsbranchen; gentager sin opfordring til et initiativ fra Kommissionen om asbest, herunder en høring om, hvordan de enorme arbejdsmiljøproblemer med asbest i bygninger og andre konstruktioner som skibe, tog og maskineri kan imødegås; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gå videre med udfasning af asbest, for eksempel ved at kortlægge asbest i bygninger og sørge for en sikker fjernelse af asbest; |
| --- | --- |

102.

er forfærdet over det vedvarende antal kræfttilfælde i forbindelse med udøvelsen af et erhverv; beklager, at en række arbejdstagere stadig eksponeres for farerne ved asbest, navnlig inden for vedligeholdelses- og saneringsbranchen; gentager sin opfordring til et initiativ fra Kommissionen om asbest, herunder en høring om, hvordan de enorme arbejdsmiljøproblemer med asbest i bygninger og andre konstruktioner som skibe, tog og maskineri kan imødegås; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gå videre med udfasning af asbest, for eksempel ved at kortlægge asbest i bygninger og sørge for en sikker fjernelse af asbest;

| 103. | understreger den merværdi, som en unionspolitik for kemiske produkter fører med sig, og de mulige forbedringer, som kan udnyttes til at forebygge arbejdsbetingede kræftformer; |
| --- | --- |

103.

understreger den merværdi, som en unionspolitik for kemiske produkter fører med sig, og de mulige forbedringer, som kan udnyttes til at forebygge arbejdsbetingede kræftformer;

| 104. | understreger, at risici som følge af kræftfremkaldende stoffer fortrinsvist berører arbejdstagere inden for industri, håndværk og landbrug, såvel som kvinder beskæftiget i servicesektoren, idet disse gentagne gange udsættes for dem (27); opfordrer til en evaluering af den indvirkning, som eksponering for kemiske produkter har på arbejdstagere i landbruget; |
| --- | --- |

104.

understreger, at risici som følge af kræftfremkaldende stoffer fortrinsvist berører arbejdstagere inden for industri, håndværk og landbrug, såvel som kvinder beskæftiget i servicesektoren, idet disse gentagne gange udsættes for dem (27); opfordrer til en evaluering af den indvirkning, som eksponering for kemiske produkter har på arbejdstagere i landbruget;

| 105. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af REACH og især erstatning af de kemiske produkter, der giver størst anledning til bekymring; |
| --- | --- |

105.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af REACH og især erstatning af de kemiske produkter, der giver størst anledning til bekymring;

| 106. | mener, den nye Fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2013-2020 skal have fokus på udnyttelsen af REACH's potentiale til at forbedre beskyttelsen af arbejdstagerne mod kemiske farer, en ny indsats til forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme og forbedring af arbejdstagernes livskvalitet på arbejdspladsen, styrkelse af arbejdstilsynets kontrol- og håndhævelsesbeføjelser og af arbejdstagernes deltagelse i udarbejdelse, overvågning og gennemførelse af præventive tiltag, fremme af anerkendelsen af erhvervssygdomme og håndtering af fleksibilitet, usikkerhed og vikararbejde etc., som udgør hindringer for en effektiv risikoforebyggelse; |
| --- | --- |

106.

mener, den nye Fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2013-2020 skal have fokus på udnyttelsen af REACH's potentiale til at forbedre beskyttelsen af arbejdstagerne mod kemiske farer, en ny indsats til forebyggelse af arbejdsrelaterede sygdomme og forbedring af arbejdstagernes livskvalitet på arbejdspladsen, styrkelse af arbejdstilsynets kontrol- og håndhævelsesbeføjelser og af arbejdstagernes deltagelse i udarbejdelse, overvågning og gennemførelse af præventive tiltag, fremme af anerkendelsen af erhvervssygdomme og håndtering af fleksibilitet, usikkerhed og vikararbejde etc., som udgør hindringer for en effektiv risikoforebyggelse;

| 107. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en genbehandling af direktiv 2004/37/EF om kræftfremkaldende stoffer eller mutagener inden udgangen af 2012 for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte reproduktionstoksiske stoffer ved analogi med de særdeles farlige stoffer i henhold til REACH og at styrke anvendelsen af substitutionsprincippet; opfordrer til, at der etableres en forbindelse til reproduktiv sundhed; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en genbehandling af direktiv 2004/37/EF om kræftfremkaldende stoffer eller mutagener inden udgangen af 2012 for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte reproduktionstoksiske stoffer ved analogi med de særdeles farlige stoffer i henhold til REACH og at styrke anvendelsen af substitutionsprincippet; opfordrer til, at der etableres en forbindelse til reproduktiv sundhed;

| 108. | opfordrer Kommissionen til i fremtidige lovgivningsmæssige tiltag vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, når det er relevant, at fremme anvendelse af teknologier, som kan mindske de risici, som farlige stoffer udgør i tilfælde af arbejdsulykker, og således, hvor det er muligt, at lade disse teknologier erstatte brugen af kemiske eller radioaktive stoffer; |
| --- | --- |

108.

opfordrer Kommissionen til i fremtidige lovgivningsmæssige tiltag vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, når det er relevant, at fremme anvendelse af teknologier, som kan mindske de risici, som farlige stoffer udgør i tilfælde af arbejdsulykker, og således, hvor det er muligt, at lade disse teknologier erstatte brugen af kemiske eller radioaktive stoffer;

| 109. | anmoder om, at Kommissionen og medlemsstaterne foreslår foranstaltninger med henblik på bedre at tilpasse arbejdsforholdene for de personer, der er ramt af kræft eller andre arbejdsrelaterede lidelser og kroniske sygdomme; |
| --- | --- |

109.

anmoder om, at Kommissionen og medlemsstaterne foreslår foranstaltninger med henblik på bedre at tilpasse arbejdsforholdene for de personer, der er ramt af kræft eller andre arbejdsrelaterede lidelser og kroniske sygdomme;

| 110. | anmoder på ny Kommissionen om at undgå at sænke det beskyttelsesniveau, der er opnået med direktiverne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, under afsøgningen af mulighederne for forenkling af lovgivningen; |
| --- | --- |

110.

anmoder på ny Kommissionen om at undgå at sænke det beskyttelsesniveau, der er opnået med direktiverne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, under afsøgningen af mulighederne for forenkling af lovgivningen;

*

* *

| 111. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

111.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 70.

(2)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(3)  EUT L 299 af 18.11.2003, s. 9.

(4)  EUT L 165 af 27.6.2007, s. 21.

(5)  EUT L 134 af 1.6.2010, s. 66.

(6)  EUT C 304 E af 1.12.2005, s. 400.

(7)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 754.

(8)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(9)  EUT C 41 E af 19.2.2009, s. 14.

(10)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 176.

(11)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0332.

(12)  EFT C 77 E af 28.3.2002, s. 138.

(13)  Australian Government: The Cost of Work-Related Injury and Illness for Australian Employers, Workers and the Community. Australian Safety and Compensation Council, Commonwealth of Australia 2009, 41 p., March 2009.

(14)  Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (EU-OSHA), Unge arbejdstagere - Fakta og tal (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) og factsheet, (http://osha.europa.eu/da/publications/factsheets/70), 2007; Fakta og tal - Muskel- og knogleproblemer, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view); og Fakta og tal - Transportsektoren, 2011.

(15)  EU-OSHA, Étude Esener, 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/da/front-page/document_view?set_language=da

(16)  Eurofound: "Working conditions of an ageing workforce"

(17)  Hämäläinen P, Saarela KL, Takala J: Global trend according to estimated number of occupational accidents and fatal work-related diseases at region and country level. Journal of Safety Research 40 (2009) 125-139. Elsevier B.V.

(18)  Den Internationale Arbejdsorganisation, 2005, overslag for EU27; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.

(19)  Occupational health and safety risks for the most vulnerable workers, EP Temaafdeling A, Økonomi- og videnskabspolitik, 2011, s. 40.

(20)  EU-OSHA og Det Verdensøkonomiske Forum 2011.

(21)  EU-OSHA, ESENER-undersøgelse

(22)  EU-OSHA, ESENER-undersøgelse

(23)  EU-OSHA, ESENER-undersøgelse.

(24)  EU-OSHA, Foresight of new and emerging risks to occupational safety and health associated with new technologies in green jobs by 2020, Phase 1: (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-drivers-change_TERO11001ENN/view) og Phase 2 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-key-technologies/view; og NIOSH http://www.cdc.gov/niosh/topics/PtD/greenjobs.html

(25)  Verjans M., de Broeck V., Eckelaert L., OSH in figures: Young workers - Facts and figures, European Agency for Safety and Health at work, European Risk Observatory Report, Luxembourg, 2007, s. 133

(26)  Health and safety at work in Europe (1999-2007) - a statistical portrait (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-31-09-290/EN/KS-31-09-290-EN.PDF); Causes and circumstances of accidents at work in the EU, European Commission 2008, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-SF-09-063

(27)  ETUI, 2010, http://hesa.etui-rehs.org/uk/publications/pub54.htm

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/117

---

Torsdag den 15. december 2011Aserbajdsjan, især Rafig Tagi-sagen

P7_TA(2011)0590

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Aserbajdsjan, især sagen vedrørende Rafig Tagi

2013/C 168 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Aserbajdsjan, især vedrørende menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Aserbajdsjan, især vedrørende menneskerettighederne,

| — | der henviser til konklusionerne fra det andet topmøde for Østpartnerskabet, der fandt sted den 29.-30. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det andet topmøde for Østpartnerskabet, der fandt sted den 29.-30. september 2011,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Kommissionen og Aserbajdsjan, der trådte i kraft i 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Kommissionen og Aserbajdsjan, der trådte i kraft i 1999,

| — | der henviser til erklæringen fra talsmanden for EU’s højtstående repræsentant, Catherine Ashton, af 12. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra talsmanden for EU’s højtstående repræsentant, Catherine Ashton, af 12. oktober 2011,

| — | der henviser til konklusionerne fra det 12. møde i samarbejdsrådet EU-Aserbajdsjan, der fandt sted i Bruxelles den 25. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det 12. møde i samarbejdsrådet EU-Aserbajdsjan, der fandt sted i Bruxelles den 25. november 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den fremtrædende aserbajdsjanske forfatter og journalist Rafig Tagi den 23. november 2011 døde i Baku af de kvæstelser, han pådrog sig under et brutalt knivoverfald fire dage tidligere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den fremtrædende aserbajdsjanske forfatter og journalist Rafig Tagi den 23. november 2011 døde i Baku af de kvæstelser, han pådrog sig under et brutalt knivoverfald fire dage tidligere;

| B. | der henviser til, at den aserbajdsjanske regering har iværksat en efterforskning af overfaldet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den aserbajdsjanske regering har iværksat en efterforskning af overfaldet;

| C. | der henviser til, at Rafig Tagi angiveligt havde fået dødstrusler i ugerne op til angrebet, hvilket formodes at være hævn for blandt andet en artikel, der blev offentliggjort på webstedet tilhørende Radio Azadlyq (Frihed) den 10. november 2011, hvori han kritiserede den siddende iranske regering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rafig Tagi angiveligt havde fået dødstrusler i ugerne op til angrebet, hvilket formodes at være hævn for blandt andet en artikel, der blev offentliggjort på webstedet tilhørende Radio Azadlyq (Frihed) den 10. november 2011, hvori han kritiserede den siddende iranske regering;

| D. | der henviser til, at Rafig Tagi udsonede en fængselsstraf efter i maj 2007 at være blevet dømt for at opvigle til religiøst had, en anklage baseret på en artikel, han havde skrevet i avisen Sanat, hvori han hævdede, at islamiske værdier stod i vejen for Aserbajdsjans integration i de europæiske strukturer og hæmmer den demokratiske proces; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rafig Tagi udsonede en fængselsstraf efter i maj 2007 at være blevet dømt for at opvigle til religiøst had, en anklage baseret på en artikel, han havde skrevet i avisen Sanat, hvori han hævdede, at islamiske værdier stod i vejen for Aserbajdsjans integration i de europæiske strukturer og hæmmer den demokratiske proces;

| E. | der henviser til, at en ledende iransk religiøs leder, stor-ayatollah Fazel Lankarani, udstedte en fatwa med opfordring til drab af Rafig Tagi, efter at denne havde offentliggjort sin artikel; der henviser til, at fatwaen også opfordrede til drab af Samir Sadagatoglu, redaktøren af Sanat; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en ledende iransk religiøs leder, stor-ayatollah Fazel Lankarani, udstedte en fatwa med opfordring til drab af Rafig Tagi, efter at denne havde offentliggjort sin artikel; der henviser til, at fatwaen også opfordrede til drab af Samir Sadagatoglu, redaktøren af Sanat;

| F. | der henviser til, at de iranske myndigheder aldrig fordømte fatwaen, der fremstår som en opfordring til mord, og heller ikke har tydeliggjort, at personer, der mistænkes for at tilskynde til, planlægge, udføre elle medvirke til overfald på Rafig Tagi er Samir Sadagatoglu, vil blive retsforfulgt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de iranske myndigheder aldrig fordømte fatwaen, der fremstår som en opfordring til mord, og heller ikke har tydeliggjort, at personer, der mistænkes for at tilskynde til, planlægge, udføre elle medvirke til overfald på Rafig Tagi er Samir Sadagatoglu, vil blive retsforfulgt;

| G. | der henviser til, at FN’s Menneskerettighedsudvalg, der fører tilsyn med gennemførelsen af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Iran er deltager i, for nylig udtrykte betænkelighed ved den iranske straffelovs paragraf 226, der fastsætter: ”at begå mord vil resultere i gengældelse, forudsat at den myrdede person ikke fortjente at dø i henhold til islamisk lov”;der henviser til, at fatwaer bruges til at retfærdiggøre, at en person “fortjener at dø”; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN’s Menneskerettighedsudvalg, der fører tilsyn med gennemførelsen af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Iran er deltager i, for nylig udtrykte betænkelighed ved den iranske straffelovs paragraf 226, der fastsætter: ”at begå mord vil resultere i gengældelse, forudsat at den myrdede person ikke fortjente at dø i henhold til islamisk lov”;der henviser til, at fatwaer bruges til at retfærdiggøre, at en person “fortjener at dø”;

| H. | der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke klart har fordømt fatwaen eller de offentlige dødstrusler, som Rafig Tagi modtog under retssagen mod ham for "religionsbespottelse" i 2007; der henviser til, at selv hans død kun fik minimal dækning på det statskontrollerede fjernsyn, og at myndighederne endnu ikke offentligt har fordømt mordet på ham; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke klart har fordømt fatwaen eller de offentlige dødstrusler, som Rafig Tagi modtog under retssagen mod ham for "religionsbespottelse" i 2007; der henviser til, at selv hans død kun fik minimal dækning på det statskontrollerede fjernsyn, og at myndighederne endnu ikke offentligt har fordømt mordet på ham;

| I. | der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke har mange resultater at fremvise, hvad angår efterforskning af overfald på journalister, hvilket i betydelig grad har bidraget at skabe det klima af frygt og straffrihed, der i de seneste år har bredt sig ud over medielandskabet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke har mange resultater at fremvise, hvad angår efterforskning af overfald på journalister, hvilket i betydelig grad har bidraget at skabe det klima af frygt og straffrihed, der i de seneste år har bredt sig ud over medielandskabet;

| J. | der henviser til, at Aserbajdsjan er en aktiv deltager i Den Europæiske Naboskabspolitik og Østpartnerskabet, er medstifter af Euronest og dermed er forpligtet til at respektere demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsprincippet, der er kerneværdierne i disse initiativer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Aserbajdsjan er en aktiv deltager i Den Europæiske Naboskabspolitik og Østpartnerskabet, er medstifter af Euronest og dermed er forpligtet til at respektere demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsprincippet, der er kerneværdierne i disse initiativer;

| K. | der henviser til, at Aserbajdsjan vil indtage en af de ikke-permanente pladser i FN’s Sikkerhedsråd i perioden 2012-2013 og har forpligtet sig til at stå vagt om de værdier, der er udtrykt i FN’s menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Aserbajdsjan vil indtage en af de ikke-permanente pladser i FN’s Sikkerhedsråd i perioden 2012-2013 og har forpligtet sig til at stå vagt om de værdier, der er udtrykt i FN’s menneskerettighedskonvention;

| L. | der henviser til, at Aserbajdsjan er medlem af Europarådet og deltager i den europæiske menneskerettighedskonvention såvel som i en række andre internationale menneskerettighedstraktater, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Aserbajdsjan er medlem af Europarådet og deltager i den europæiske menneskerettighedskonvention såvel som i en række andre internationale menneskerettighedstraktater, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| M. | der henviser til, at Aserbajdsjan har forpligtet sig til at respektere menneskerettighederne som en del af de europæiske kerneværdier inden for rammerne af landets medlemskab af Europarådet, OSCE, ENP-handlingsplanen og den fælles erklæring på topmødet for Østpartnerskabet i Prag; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Aserbajdsjan har forpligtet sig til at respektere menneskerettighederne som en del af de europæiske kerneværdier inden for rammerne af landets medlemskab af Europarådet, OSCE, ENP-handlingsplanen og den fælles erklæring på topmødet for Østpartnerskabet i Prag;

| 1. | fordømmer på det kraftigste mordet på Rafig Tagi og udtrykker sin bekymring over Samir Sadagatoglus personlige sikkerhed; er skuffet over, at de aserbajdsjanske myndigheder har undladt klart at fordømme mordet på Rafig Tagi og gøre offentligheden bekendt med efterforskningen af omstændighederne ved hans død; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste mordet på Rafig Tagi og udtrykker sin bekymring over Samir Sadagatoglus personlige sikkerhed; er skuffet over, at de aserbajdsjanske myndigheder har undladt klart at fordømme mordet på Rafig Tagi og gøre offentligheden bekendt med efterforskningen af omstændighederne ved hans død;

| 2. | glæder sig over, at den aserbajdsjanske regering har nedsat en særlig arbejdsgruppe, der skal efterforske mordet på Rafig Tagi; opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at sikre, at efterforskningen bliver grundig og effektiv, og at gerningsmændene retsforfølges ved en proces, der lever op til de internationale normer for en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at den aserbajdsjanske regering har nedsat en særlig arbejdsgruppe, der skal efterforske mordet på Rafig Tagi; opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at sikre, at efterforskningen bliver grundig og effektiv, og at gerningsmændene retsforfølges ved en proces, der lever op til de internationale normer for en retfærdig rettergang;

| 3. | opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at gøre deres yderste for at beskytte Samir Sadagatoglus liv og sikkerhed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at gøre deres yderste for at beskytte Samir Sadagatoglus liv og sikkerhed;

| 4. | gør opmærksom på, at menings- og ytringsfriheden er indeholdt i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, herunder friheden til at kritisere religioner og trosforestillinger; understreger, at ytringsfriheden, både på og uden for internettet, er en grundlæggende del af et frit og demokratisk samfund og for beskyttelse og fremme af andre rettigheder; opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at afholde sig fra at misbruge straffeloven til at kvæle den frie debat om religion; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på, at menings- og ytringsfriheden er indeholdt i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, herunder friheden til at kritisere religioner og trosforestillinger; understreger, at ytringsfriheden, både på og uden for internettet, er en grundlæggende del af et frit og demokratisk samfund og for beskyttelse og fremme af andre rettigheder; opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at afholde sig fra at misbruge straffeloven til at kvæle den frie debat om religion;

| 5. | gentager, at ubegrænset adgang til information og kommunikation og ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og er uundværlige for menneskerettigheder såsom ytringsfrihed og adgang til information, såvel som for at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed inden for det offentlige liv; |
| --- | --- |

5.

gentager, at ubegrænset adgang til information og kommunikation og ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og er uundværlige for menneskerettigheder såsom ytringsfrihed og adgang til information, såvel som for at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed inden for det offentlige liv;

| 6. | insisterer på, at trusler og opfordring til vold mod enkeltpersoner, der udtrykker synspunkter, som af nogle religionstilhængere og trosretninger anses for "krænkende", er helt uacceptable, at de ansvarlige for sådanne trusler og opfordringer skal retsforfølges, og at ytringsfriheden og de truede enkeltpersoners sikkerhed skal garanteres fuldt ud; |
| --- | --- |

6.

insisterer på, at trusler og opfordring til vold mod enkeltpersoner, der udtrykker synspunkter, som af nogle religionstilhængere og trosretninger anses for "krænkende", er helt uacceptable, at de ansvarlige for sådanne trusler og opfordringer skal retsforfølges, og at ytringsfriheden og de truede enkeltpersoners sikkerhed skal garanteres fuldt ud;

| 7. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at fjerne begrebet "fortjener døden" fra den reviderede straffelov, som i øjeblikket drøftes i Irans parlament; er dybt bekymret over, at eksistensen af fatwaer, der opfordrer til drab på en person, ved iranske domstole kan bruges som forsvar af enkeltpersoner anklaget for mord, med den begrundelse, at ofret "fortjente at dø"; opfordrer de iranske myndigheder til at sikre, at enhver, der mistænkes for at anstifte, planlægge, begå eller medvirke til mord, uanset om drabet finder sted i Iran eller andre steder, retsforfølges ved en retssag, der fuldt ud lever op til internationale normer for en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at fjerne begrebet "fortjener døden" fra den reviderede straffelov, som i øjeblikket drøftes i Irans parlament; er dybt bekymret over, at eksistensen af fatwaer, der opfordrer til drab på en person, ved iranske domstole kan bruges som forsvar af enkeltpersoner anklaget for mord, med den begrundelse, at ofret "fortjente at dø"; opfordrer de iranske myndigheder til at sikre, at enhver, der mistænkes for at anstifte, planlægge, begå eller medvirke til mord, uanset om drabet finder sted i Iran eller andre steder, retsforfølges ved en retssag, der fuldt ud lever op til internationale normer for en retfærdig rettergang;

| 8. | opfordrer de iranske myndigheder til at tilbyde det nødvendige samarbejde til de aserbajdsjanske myndigheder under efterforskningen af mordet på Rafig Tagi, og sikre, at iranske præster ikke opfordrer til drab på nogen, hverken i Iran eller i noget andet land; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de iranske myndigheder til at tilbyde det nødvendige samarbejde til de aserbajdsjanske myndigheder under efterforskningen af mordet på Rafig Tagi, og sikre, at iranske præster ikke opfordrer til drab på nogen, hverken i Iran eller i noget andet land;

| 9. | opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at vise et reelt engagement til fordel for menneskerettighederne og overholde deres forpligtelser i henhold til folkeretten og i forbindelse med Euronest, det østlige partnerskab eller eventuelle fremtidige associeringsaftaler med EU, især når det gælder beskyttelsen af retten til liv og til ytringsfrihed; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de aserbajdsjanske myndigheder til at vise et reelt engagement til fordel for menneskerettighederne og overholde deres forpligtelser i henhold til folkeretten og i forbindelse med Euronest, det østlige partnerskab eller eventuelle fremtidige associeringsaftaler med EU, især når det gælder beskyttelsen af retten til liv og til ytringsfrihed;

| 10. | beklager, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke var i stand til at udstede et visum til Europarådets Parlamentariske Forsamlings ordfører om politiske fanger; opfordrer Aserbajdsjans regering til at tillade ordføreren at besøge landet for at undersøge de påståede politiske fanger situation; |
| --- | --- |

10.

beklager, at de aserbajdsjanske myndigheder ikke var i stand til at udstede et visum til Europarådets Parlamentariske Forsamlings ordfører om politiske fanger; opfordrer Aserbajdsjans regering til at tillade ordføreren at besøge landet for at undersøge de påståede politiske fanger situation;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringerne og parlamenterne i Republikken Aserbajdsjan og Den Islamiske Republik Iran, EU-Udenrigstjenesten, Rådet, Kommissionen og FN's Menneskerettighedsråd. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til regeringerne og parlamenterne i Republikken Aserbajdsjan og Den Islamiske Republik Iran, EU-Udenrigstjenesten, Rådet, Kommissionen og FN's Menneskerettighedsråd.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/119

---

Torsdag den 15. december 2011Kvindernes situation i Afghanistan og Pakistan

P7_TA(2011)0591

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om kvinders situation i Afghanistan og Pakistan

2013/C 168 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettigheder og demokrati i Pakistan, især beslutningen af 20. januar 2011 (1) og beslutningerne af 20. maj 2010 (2), 12. juli 2007 (3), 25. oktober 2007 (4) og 15. november 2007 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettigheder og demokrati i Pakistan, især beslutningen af 20. januar 2011 (1) og beslutningerne af 20. maj 2010 (2), 12. juli 2007 (3), 25. oktober 2007 (4) og 15. november 2007 (5),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, især beslutningerne af 24. april 2009 om kvindernes rettigheder i Afghanistan (6) og 16. december 2010 om en ny strategi for Afghanistan (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, især beslutningerne af 24. april 2009 om kvindernes rettigheder i Afghanistan (6) og 16. december 2010 om en ny strategi for Afghanistan (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettigheder i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettigheder i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner, der blev vedtaget den 16. november 2009, om religions- og trosfrihed, hvori det understreger den strategiske betydning af denne frihedsrettighed og af at bekæmpe religiøs intolerance, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner, der blev vedtaget den 16. november 2009, om religions- og trosfrihed, hvori det understreger den strategiske betydning af denne frihedsrettighed og af at bekæmpe religiøs intolerance,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om intolerance, diskrimination og vold på grundlag af religion og tro, som blev vedtaget den 21. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om intolerance, diskrimination og vold på grundlag af religion og tro, som blev vedtaget den 21. februar 2011,

| — | der henviser til fælleserklæringen EU-Pakistan af 4. juni 2010, hvor begge parter bekræftede deres faste hensigt om i fællesskab at tage fat på regionale og globale sikkerhedsspørgsmål, fremme respekten for menneskerettigheder og samarbejde for yderligere at styrke Pakistans demokratiske regering og institutioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen EU-Pakistan af 4. juni 2010, hvor begge parter bekræftede deres faste hensigt om i fællesskab at tage fat på regionale og globale sikkerhedsspørgsmål, fremme respekten for menneskerettigheder og samarbejde for yderligere at styrke Pakistans demokratiske regering og institutioner,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Pakistan og Afghanistan af hhv. 18. juli 2011 og 14. november 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Pakistan og Afghanistan af hhv. 18. juli 2011 og 14. november 2011,

| — | der henviser til erklæringerne fra EU’s Højtstående Repræsentant om den foreslåede lovgivning om tilflugtssteder for kvinder i Afghanistan af 5. december 2011, 20. februar 2011 og 15. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra EU’s Højtstående Repræsentant om den foreslåede lovgivning om tilflugtssteder for kvinder i Afghanistan af 5. december 2011, 20. februar 2011 og 15. december 2010,

| — | der henviser til konklusionerne fra den internationale konference den 5. december 2011 i Bonn, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra den internationale konference den 5. december 2011 i Bonn,

| — | der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | Der henviser til De Forenede Nationers konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) af 18. december 1979 og De Forenede Nationers erklæring om afskaffelse af vold mod kvinder af 20. december 1993, |
| --- | --- |

—

Der henviser til De Forenede Nationers konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) af 18. december 1979 og De Forenede Nationers erklæring om afskaffelse af vold mod kvinder af 20. december 1993,

| — | der henviser til FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR),

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn under væbnede konflikter, som understreger, at alle stater er ansvarlige for at sætte en stopper for straffrihed og til at retsforfølge de ansvarlige for forbrydelser imod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder seksuelle overgreb og andre former for vold imod kvinder og piger, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn under væbnede konflikter, som understreger, at alle stater er ansvarlige for at sætte en stopper for straffrihed og til at retsforfølge de ansvarlige for forbrydelser imod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder seksuelle overgreb og andre former for vold imod kvinder og piger,

| — | der henviser til oplægget fra Afghanske Kvinders Netværk af 6. oktober 2011 som forberedelse til konferencen i Bonn, |
| --- | --- |

—

der henviser til oplægget fra Afghanske Kvinders Netværk af 6. oktober 2011 som forberedelse til konferencen i Bonn,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at selvom situationerne i Afghanistan og Pakistan er forskellige og relevante i hver deres sammenhæng, hører både fysisk og psykisk vold imod kvinder stadig til de alvorligste menneskerettighedskrænkelser, der berettes om i Afghanistan og Pakistan, især i visse regioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at selvom situationerne i Afghanistan og Pakistan er forskellige og relevante i hver deres sammenhæng, hører både fysisk og psykisk vold imod kvinder stadig til de alvorligste menneskerettighedskrænkelser, der berettes om i Afghanistan og Pakistan, især i visse regioner,

| B. | der henviser til, at kvinder og piger ofte fortsat er udsat for syreangreb og vold i hjemmet, menneskehandel, tvangsægteskaber, herunder børneægteskaber, og at de indgår som handelsobjekter i forbindelse med tvistbilæggelser; der henviser til, at politi, domstole og andre justitsembedsmænd sjældent behandler kvinders klager over mishandling, herunder prygl, voldtægt og andre former for seksuel vold, og at de, der forsøger at flygte fra disse overgreb, oven i købet risikerer fængsling, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvinder og piger ofte fortsat er udsat for syreangreb og vold i hjemmet, menneskehandel, tvangsægteskaber, herunder børneægteskaber, og at de indgår som handelsobjekter i forbindelse med tvistbilæggelser; der henviser til, at politi, domstole og andre justitsembedsmænd sjældent behandler kvinders klager over mishandling, herunder prygl, voldtægt og andre former for seksuel vold, og at de, der forsøger at flygte fra disse overgreb, oven i købet risikerer fængsling,

| C. | der henviser til, at de, der begår vold mod kvinder, i de fleste tilfælde forbliver ustraffede, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de, der begår vold mod kvinder, i de fleste tilfælde forbliver ustraffede,

| D. | der henviser til, at håndhævelse af visse love, især familielove, medfører krænkelse af kvinders menneskerettigheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at håndhævelse af visse love, især familielove, medfører krænkelse af kvinders menneskerettigheder,

| E. | der henviser til, at Afghanistans regering i august 2009 indførte loven om afskaffelse af vold imod kvinder, og at Afghanistans ministerråd vedtog en forordning om beskyttelsescentre for kvinder den 5. september 2011, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Afghanistans regering i august 2009 indførte loven om afskaffelse af vold imod kvinder, og at Afghanistans ministerråd vedtog en forordning om beskyttelsescentre for kvinder den 5. september 2011,

| F. | der henviser til, at der siden 2001 er gjort fremskridt, hvad angår kvinders situation i Afghanistan på forskellige områder såsom sundhed, uddannelse og kvinders rolle i politik på nationalt og regionalt plan og i civilsamfundet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der siden 2001 er gjort fremskridt, hvad angår kvinders situation i Afghanistan på forskellige områder såsom sundhed, uddannelse og kvinders rolle i politik på nationalt og regionalt plan og i civilsamfundet,

| G. | der henviser til, at Afghanistan er part i adskillige internationale konventioner, især konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, og til, at det i artikel 22 i den afghanske forfatning er fastlagt, at mænd og kvinder har lige rettigheder og pligter for loven, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Afghanistan er part i adskillige internationale konventioner, især konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, og til, at det i artikel 22 i den afghanske forfatning er fastlagt, at mænd og kvinder har lige rettigheder og pligter for loven,

| H. | der henviser til, at afghanske kvinders situation dog fortsat er foruroligende, idet mødredødeligheden under graviditet og fødsel samt børnedødeligheden i Afghanistan er blandt de højeste i verden, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at afghanske kvinders situation dog fortsat er foruroligende, idet mødredødeligheden under graviditet og fødsel samt børnedødeligheden i Afghanistan er blandt de højeste i verden,

| I. | der henviser til, at der i visse områder af Afghanistan, som kontrolleres af oprørsgrupper, endog forekommer henrettelser ved stening under påberåbelse af "sharialovgivningen", som det skete for en kvinde og hendes datter i Ghazni den 12. november 2011, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i visse områder af Afghanistan, som kontrolleres af oprørsgrupper, endog forekommer henrettelser ved stening under påberåbelse af "sharialovgivningen", som det skete for en kvinde og hendes datter i Ghazni den 12. november 2011,

| J. | der henviser til, at praksis med “baad” – salg af en kvinde eller en pige som erstatning for en forbrydelse eller som straf efter afgørelse truffet af en lokal jirga - stadig er i brug, selvom den anses for en strafbar handling i henhold til artikel 517 i den afghanske straffelov, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at praksis med “baad” – salg af en kvinde eller en pige som erstatning for en forbrydelse eller som straf efter afgørelse truffet af en lokal jirga - stadig er i brug, selvom den anses for en strafbar handling i henhold til artikel 517 i den afghanske straffelov,

| K. | der henviser til, at den forestående tilbagetrækning af de vestlige styrker fra Afghanistan risikerer at bringe det fremskridt, der er gjort med hensyn til kvinders frigørelse, i fare, eftersom taliban kan genvinde kontrollen over områder, hvor kvinder frit udøver deres nye rettigheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den forestående tilbagetrækning af de vestlige styrker fra Afghanistan risikerer at bringe det fremskridt, der er gjort med hensyn til kvinders frigørelse, i fare, eftersom taliban kan genvinde kontrollen over områder, hvor kvinder frit udøver deres nye rettigheder,

| L. | der henviser til, at kvinder i områder kontrolleret af regeringen har bedre adgang til uddannelse, sundhedsforsorg og beskæftigelsesmuligheder, men at kvinder i områder under stærk indflydelse af oprørsgrupper er udsat for betydelig diskrimination med hensyn til adgang til uddannelse, sundhedsforsorg og økonomiske og kulturelle muligheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kvinder i områder kontrolleret af regeringen har bedre adgang til uddannelse, sundhedsforsorg og beskæftigelsesmuligheder, men at kvinder i områder under stærk indflydelse af oprørsgrupper er udsat for betydelig diskrimination med hensyn til adgang til uddannelse, sundhedsforsorg og økonomiske og kulturelle muligheder,

| M. | der henviser til, at de pakistanske myndigheder især i visse regioner på foruroligende vis er ude af stand til at beskytte mindretal og kvinder imod social uretfærdighed, som det fremgår af domstolsafgørelser såsom den pakistanske Højesterets afgørelse af 21. april 2011, der frikendte alle på nær én af de seks mænd, der var under anklage for at have deltaget i gruppevoldtægten af Mukhtar Mai, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de pakistanske myndigheder især i visse regioner på foruroligende vis er ude af stand til at beskytte mindretal og kvinder imod social uretfærdighed, som det fremgår af domstolsafgørelser såsom den pakistanske Højesterets afgørelse af 21. april 2011, der frikendte alle på nær én af de seks mænd, der var under anklage for at have deltaget i gruppevoldtægten af Mukhtar Mai,

| N. | der henviser til, at offentligheden i både Pakistan og udlandet i 2002 var rystet over sagen med Mukhtar Mai, der blev gruppevoldtaget efter ordre fra et landsbyråd for at sone en angivelig forseelse, hendes bror havde begået, og som havde fået medhold i klager over sine voldtægtsmænd ved lavere retsinstanser, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at offentligheden i både Pakistan og udlandet i 2002 var rystet over sagen med Mukhtar Mai, der blev gruppevoldtaget efter ordre fra et landsbyråd for at sone en angivelig forseelse, hendes bror havde begået, og som havde fået medhold i klager over sine voldtægtsmænd ved lavere retsinstanser,

| O. | der henviser til, at den ikke-statslige organisation ”Asia Human Rights Commission” gør opmærksom på, at der er sket en alarmerende stigning i antallet af kristne kvinder i Pakistan, især i Punjab-provinsen, der voldtages for at tvinge dem til at konvertere til islam, og talrige sager med unge kristne piger, der kidnappes, voldtages og myrdes, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den ikke-statslige organisation ”Asia Human Rights Commission” gør opmærksom på, at der er sket en alarmerende stigning i antallet af kristne kvinder i Pakistan, især i Punjab-provinsen, der voldtages for at tvinge dem til at konvertere til islam, og talrige sager med unge kristne piger, der kidnappes, voldtages og myrdes,

| P. | der henviser til, at det tragiske eksempel med Uzma Ayub, der blev kidnappet for et år siden, holdt i fangenskab og gentagne gange voldtaget af adskillige medlemmer af politistyrken, viser en foruroligende mangel på respekt for retsstatsprincippet, fordi de arresterede officerers familiemedlemmer dræbte ofrets bror, da Ayub nægtede at gå med til en udenomsretlig overenskomst, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det tragiske eksempel med Uzma Ayub, der blev kidnappet for et år siden, holdt i fangenskab og gentagne gange voldtaget af adskillige medlemmer af politistyrken, viser en foruroligende mangel på respekt for retsstatsprincippet, fordi de arresterede officerers familiemedlemmer dræbte ofrets bror, da Ayub nægtede at gå med til en udenomsretlig overenskomst,

| Q. | der henviser til, at den grundlæggende ret til at være fritaget for diskrimination på grundlag af køn, der var garanteret i forfatningen af 1973, blev ophævet efter militærkuppet i Pakistan i 1977, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den grundlæggende ret til at være fritaget for diskrimination på grundlag af køn, der var garanteret i forfatningen af 1973, blev ophævet efter militærkuppet i Pakistan i 1977,

| R. | der henviser til, at der er indført en række love i Pakistan, herunder "Hudood"-forordningerne og bevisloven, der tildeler kvinder en underordnet status i henhold til loven og i visse tilfælde lader kvinders vidneudsagn tælle halvt så meget som mænds, hvilket er en krænkelse af kvinders status og rettigheder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der er indført en række love i Pakistan, herunder "Hudood"-forordningerne og bevisloven, der tildeler kvinder en underordnet status i henhold til loven og i visse tilfælde lader kvinders vidneudsagn tælle halvt så meget som mænds, hvilket er en krænkelse af kvinders status og rettigheder,

| S. | der henviser til, at der i Pakistan findes en række andre diskriminerende love imod kvinder, herunder forordningen om den muslimske familieret, loven om Vestpakistans familiedomstol, loven om forhindring af børneægteskaber, medgiftsloven for Vestpakistan (forbud mod fremvisning) og medgifts- og brudeloven (begrænsninger), |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i Pakistan findes en række andre diskriminerende love imod kvinder, herunder forordningen om den muslimske familieret, loven om Vestpakistans familiedomstol, loven om forhindring af børneægteskaber, medgiftsloven for Vestpakistan (forbud mod fremvisning) og medgifts- og brudeloven (begrænsninger),

| T. | der henviser til, at EU har bekræftet sin forpligtelse til at opbygge et stærkt partnerskab på lang sigt baseret på gensidige interesser og fælles værdier med Pakistan, idet Pakistans demokratiske institutioner og civile regering samt civilsamfundet understøttes, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EU har bekræftet sin forpligtelse til at opbygge et stærkt partnerskab på lang sigt baseret på gensidige interesser og fælles værdier med Pakistan, idet Pakistans demokratiske institutioner og civile regering samt civilsamfundet understøttes,

| U. | der henviser til, at EU, der er parat til samarbejde, sætter sin lid til, at Pakistan efterkommer sine internationale forpligtelser, især på området for sikkerhed og menneskerettigheder, herunder kvinders rettigheder, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at EU, der er parat til samarbejde, sætter sin lid til, at Pakistan efterkommer sine internationale forpligtelser, især på området for sikkerhed og menneskerettigheder, herunder kvinders rettigheder,

| V. | der henviser til, at det af artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union fremgår, at fremme af demokrati og respekt for menneskerettighederne og de civile frihedsrettigheder er grundlæggende principper og mål for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for dens forbindelser med tredjelande; der henviser til, at EU’s bistand inden for handel og udvikling er betinget af respekten for menneskerettigheder og mindretals rettigheder, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det af artikel 3, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Union fremgår, at fremme af demokrati og respekt for menneskerettighederne og de civile frihedsrettigheder er grundlæggende principper og mål for Den Europæiske Union og udgør et fælles grundlag for dens forbindelser med tredjelande; der henviser til, at EU’s bistand inden for handel og udvikling er betinget af respekten for menneskerettigheder og mindretals rettigheder,

| 1. | er dybt bekymret over kvinders og pigers situation og de gentagne beretninger om brutale krænkelser imod kvinders rettigheder i Afghanistan og Pakistan; understreger, at situationen for kvinder og piger i disse lande omgående bør gøres til genstand for mere indgående international opmærksomhed; |
| --- | --- |

1.

er dybt bekymret over kvinders og pigers situation og de gentagne beretninger om brutale krænkelser imod kvinders rettigheder i Afghanistan og Pakistan; understreger, at situationen for kvinder og piger i disse lande omgående bør gøres til genstand for mere indgående international opmærksomhed;

| 2. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet samt det internationale samfund til kraftigt at forhøje de midler, der afsættes til bestræbelser på at beskytte kvinder imod voldtægt, misbrug og vold i hjemmet, og til at udforme praktiske foranstaltninger til understøttelse af bevægelser i civilsamfundet imod diskriminerende lovgivning; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet samt det internationale samfund til kraftigt at forhøje de midler, der afsættes til bestræbelser på at beskytte kvinder imod voldtægt, misbrug og vold i hjemmet, og til at udforme praktiske foranstaltninger til understøttelse af bevægelser i civilsamfundet imod diskriminerende lovgivning;

| 3. | insisterer på, at kvinders rettigheder udtrykkeligt bliver bragt på bane i alle menneskerettighedsdialoger, især spørgsmålet om bekæmpelse og fjernelse af alle former for diskrimination og vold imod kvinder og piger, herunder alle former for skadelig traditionel praksis og skikke, børne- og tvangsægteskaber, vold i hjemmet og drab på kvinder; insisterer endvidere på, at påberåbelse af en hvilken som helst skik, tradition eller religiøs anskuelse af en hvilken som helst art for at unddrage sig ansvaret for at bekæmpe disse brutale voldshandlinger forkastes; |
| --- | --- |

3.

insisterer på, at kvinders rettigheder udtrykkeligt bliver bragt på bane i alle menneskerettighedsdialoger, især spørgsmålet om bekæmpelse og fjernelse af alle former for diskrimination og vold imod kvinder og piger, herunder alle former for skadelig traditionel praksis og skikke, børne- og tvangsægteskaber, vold i hjemmet og drab på kvinder; insisterer endvidere på, at påberåbelse af en hvilken som helst skik, tradition eller religiøs anskuelse af en hvilken som helst art for at unddrage sig ansvaret for at bekæmpe disse brutale voldshandlinger forkastes;

Afghanistan

| 4. | hylder de afghanske kvinder, der spiller en afgørende rolle i nationens udvikling og vækst; mener, at de fremskridt, der er gjort i de senere år på området for ligestilling mellem mænd og kvinder, er væsentlige for opbygningen af landets fremtid; |
| --- | --- |

4.

hylder de afghanske kvinder, der spiller en afgørende rolle i nationens udvikling og vækst; mener, at de fremskridt, der er gjort i de senere år på området for ligestilling mellem mænd og kvinder, er væsentlige for opbygningen af landets fremtid;

| 5. | bifalder den positive udvikling i form af udnævnelse af kvinder til højtstående politiske og administrative stillinger i Afghanistan, såsom Sarabi, der blev udnævnt til guvernør af Bamyan; tilskynder den afghanske regering til at fortsætte sine bestræbelser på at øge antallet af kvinder i offentlige hverv, især i provinsforvaltningen; |
| --- | --- |

5.

bifalder den positive udvikling i form af udnævnelse af kvinder til højtstående politiske og administrative stillinger i Afghanistan, såsom Sarabi, der blev udnævnt til guvernør af Bamyan; tilskynder den afghanske regering til at fortsætte sine bestræbelser på at øge antallet af kvinder i offentlige hverv, især i provinsforvaltningen;

| 6. | bifalder præsident Karzais nylige beslutning om at benåde Gulnaz, et voldtægtsoffer, der var blevet fængslet for utroskab; opfordrer regeringen til at sætte en stopper for praksis med at indespærre kvinder for at have forsøgt at undslippe mishandling og i stedet øge antallet af tilflugtssteder for kvinder og børn i landet, og opfordrer EU til at yde permanent støtte til sådanne faciliteter; |
| --- | --- |

6.

bifalder præsident Karzais nylige beslutning om at benåde Gulnaz, et voldtægtsoffer, der var blevet fængslet for utroskab; opfordrer regeringen til at sætte en stopper for praksis med at indespærre kvinder for at have forsøgt at undslippe mishandling og i stedet øge antallet af tilflugtssteder for kvinder og børn i landet, og opfordrer EU til at yde permanent støtte til sådanne faciliteter;

| 7. | anerkender, at der siden talibanregimets fald er gjort væsentlige fremskridt, hvad angår kvinders situation i Afghanistan; konstaterer, at der igen er opstået frygt for en mulig forværring af kvinders vilkår og rettigheder i Afghanistan efter, at de allierede styrker har bebudet deres tilbagetrækning i 2014; |
| --- | --- |

7.

anerkender, at der siden talibanregimets fald er gjort væsentlige fremskridt, hvad angår kvinders situation i Afghanistan; konstaterer, at der igen er opstået frygt for en mulig forværring af kvinders vilkår og rettigheder i Afghanistan efter, at de allierede styrker har bebudet deres tilbagetrækning i 2014;

| 8. | understreger, at mødredødeligheden i Afghanistan fortsat er blandt de højeste i verden, men konstaterer med tilfredshed, at der i forbindelse med den nylige dødelighedsundersøgelse i Afghanistan (2010) foretaget af det afghanske sundhedsministerium og finansieret og understøttet af adskillige internationale organisationer er konstateret en positiv tendens, idet Afghanistans mødredødelighed er faldet til under 500 døde blandt 100 000 levende fødsler; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, de internationale partnere og ngo’er til at være særlig opmærksomme på mødres og børns sundhed under gennemførelsen af projekter i Afghanistan; |
| --- | --- |

8.

understreger, at mødredødeligheden i Afghanistan fortsat er blandt de højeste i verden, men konstaterer med tilfredshed, at der i forbindelse med den nylige dødelighedsundersøgelse i Afghanistan (2010) foretaget af det afghanske sundhedsministerium og finansieret og understøttet af adskillige internationale organisationer er konstateret en positiv tendens, idet Afghanistans mødredødelighed er faldet til under 500 døde blandt 100 000 levende fødsler; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, de internationale partnere og ngo’er til at være særlig opmærksomme på mødres og børns sundhed under gennemførelsen af projekter i Afghanistan;

| 9. | bifalder, at Afghanistan i konklusionerne fra Bonn II-konferencen har gentaget, at det agter at fortsætte opbygningen af et stabilt, demokratisk samfund baseret på retsstatsprincippet, hvor dets borgeres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ligestillingen mellem mænd og kvinder, er garanteret i forfatningen, samt at det agter at efterkomme alle sine forpligtelser på menneskerettighedsområdet; bifalder også det internationale samfunds tilsagn om at støtte Afghanistan fremskridt i denne henseende; |
| --- | --- |

9.

bifalder, at Afghanistan i konklusionerne fra Bonn II-konferencen har gentaget, at det agter at fortsætte opbygningen af et stabilt, demokratisk samfund baseret på retsstatsprincippet, hvor dets borgeres menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ligestillingen mellem mænd og kvinder, er garanteret i forfatningen, samt at det agter at efterkomme alle sine forpligtelser på menneskerettighedsområdet; bifalder også det internationale samfunds tilsagn om at støtte Afghanistan fremskridt i denne henseende;

| 10. | opfordrer det afghanske parlament og det afghanske justitsministerium til at tilbagekalde alle love, der kan give anledning til eller rumme visse elementer af diskrimination imod kvinder, som er i strid med de internationale traktater, som Afghanistan har undertegnet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer det afghanske parlament og det afghanske justitsministerium til at tilbagekalde alle love, der kan give anledning til eller rumme visse elementer af diskrimination imod kvinder, som er i strid med de internationale traktater, som Afghanistan har undertegnet;

| 11. | mener, at forpligtelse til at overholde og respektere menneskerettighederne, især kvinders rettigheder, er væsentligt for den demokratiske udvikling i Afghanistan; |
| --- | --- |

11.

mener, at forpligtelse til at overholde og respektere menneskerettighederne, især kvinders rettigheder, er væsentligt for den demokratiske udvikling i Afghanistan;

| 12. | er dybt bekymret over, at afghanske kvinder og piger til trods for alle de fremskridt, der er gjort, fortsat er ofre for vold i hjemmet, menneskehandel og tvangsægteskaber, herunder børneægteskaber, og at de indgår som handelsobjekter i forbindelse med tvistbilæggelser; opfordrer indtrængende de afghanske myndigheder til at sikre, at politi, domstole og andre justitsembedsmænd behandler kvinders klager over mishandling, herunder prygl, voldtægt og andre former for seksuel vold; |
| --- | --- |

12.

er dybt bekymret over, at afghanske kvinder og piger til trods for alle de fremskridt, der er gjort, fortsat er ofre for vold i hjemmet, menneskehandel og tvangsægteskaber, herunder børneægteskaber, og at de indgår som handelsobjekter i forbindelse med tvistbilæggelser; opfordrer indtrængende de afghanske myndigheder til at sikre, at politi, domstole og andre justitsembedsmænd behandler kvinders klager over mishandling, herunder prygl, voldtægt og andre former for seksuel vold;

| 13. | er især bekymret over, at kvinder i områder kontrolleret af taliban eller andre oprørsgrupper fortsat udsættes for straf ved stening eller fysisk skamfering, når de er under anklage for at have overtrådt talibans repressive socialkodeks; |
| --- | --- |

13.

er især bekymret over, at kvinder i områder kontrolleret af taliban eller andre oprørsgrupper fortsat udsættes for straf ved stening eller fysisk skamfering, når de er under anklage for at have overtrådt talibans repressive socialkodeks;

| 14. | anerkender, at ligestilling for kvinder er et princip, der er forankret i Afghanistans nye forfatning; opfordrer til en revision af loven om shiitiske kvinders personlige status i Afghanistan, som til trods for visse ændringer strider mod principperne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination og konventionen om børns rettigheder; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at ligestilling for kvinder er et princip, der er forankret i Afghanistans nye forfatning; opfordrer til en revision af loven om shiitiske kvinders personlige status i Afghanistan, som til trods for visse ændringer strider mod principperne i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination og konventionen om børns rettigheder;

| 15. | gentager, at EU’s og medlemsstaternes støtte til genopbygningen af Afghanistan skal omfatte konkrete foranstaltninger til udryddelse af diskrimination imod kvinder, således at respekten for menneskerettighederne og retsstatsprincippet styrkes; |
| --- | --- |

15.

gentager, at EU’s og medlemsstaternes støtte til genopbygningen af Afghanistan skal omfatte konkrete foranstaltninger til udryddelse af diskrimination imod kvinder, således at respekten for menneskerettighederne og retsstatsprincippet styrkes;

| 16. | opfordrer de afghanske myndigheder til at udrydde den umenneskelige “baad”-praksis og omgående træffe foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre loven af 2009, der fastsætter fængselsstraffe på op til ti år for lovbrydere; |
| --- | --- |

16.

opfordrer de afghanske myndigheder til at udrydde den umenneskelige “baad”-praksis og omgående træffe foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre loven af 2009, der fastsætter fængselsstraffe på op til ti år for lovbrydere;

| 17. | opfordrer den afghanske regering til at ændre den nugældende lovgivning og straffelov med henblik på at sikre bedre beskyttelse af kvinders rettigheder og for at undgå diskriminerende forhold; understreger, at fredsforhandlingerne under ingen omstændigheder må resultere i et tab af de rettigheder, som kvinderne har opnået i de seneste år; |
| --- | --- |

17.

opfordrer den afghanske regering til at ændre den nugældende lovgivning og straffelov med henblik på at sikre bedre beskyttelse af kvinders rettigheder og for at undgå diskriminerende forhold; understreger, at fredsforhandlingerne under ingen omstændigheder må resultere i et tab af de rettigheder, som kvinderne har opnået i de seneste år;

| 18. | fastholder, at der bør drages god nytte af kvindernes væsentlige bidrag til hjemmet og konfliktløsningen på lokalt plan, og at antallet af pladser for kvinder i Det Høje Fredsråd og Provinsfredsrådet bør øges betragteligt; |
| --- | --- |

18.

fastholder, at der bør drages god nytte af kvindernes væsentlige bidrag til hjemmet og konfliktløsningen på lokalt plan, og at antallet af pladser for kvinder i Det Høje Fredsråd og Provinsfredsrådet bør øges betragteligt;

Pakistan

| 19. | udtrykker sin dybeste bekymring over gennemførelsen af retssagerne mod Asia Bibi, Mukhtar Mai og Uzma Ayub, hvilket i yderligere grad kan undergrave tilliden til det pakistanske retsvæsen og virke opmuntrende på de kredse, der ønsker at krænke kvinders og andre udsatte gruppers rettigheder; |
| --- | --- |

19.

udtrykker sin dybeste bekymring over gennemførelsen af retssagerne mod Asia Bibi, Mukhtar Mai og Uzma Ayub, hvilket i yderligere grad kan undergrave tilliden til det pakistanske retsvæsen og virke opmuntrende på de kredse, der ønsker at krænke kvinders og andre udsatte gruppers rettigheder;

| 20. | opfordrer indtrængende den pakistanske regering til at indføre mekanismer, der kan sætte lokale og regionale forvaltninger i stand til at overvåge uformelle landsby- og stammeråds adfærd og til at gribe ind i tilfælde, hvor disse råd har overskredet deres beføjelser; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende den pakistanske regering til at indføre mekanismer, der kan sætte lokale og regionale forvaltninger i stand til at overvåge uformelle landsby- og stammeråds adfærd og til at gribe ind i tilfælde, hvor disse råd har overskredet deres beføjelser;

| 21. | opfordrer den pakistanske regering til at genindføre de grundlæggende rettigheder, der blev fastsat med forfatningen af 1973, herunder retten til ikke at blive forskelsbehandlet på grund af køn; |
| --- | --- |

21.

opfordrer den pakistanske regering til at genindføre de grundlæggende rettigheder, der blev fastsat med forfatningen af 1973, herunder retten til ikke at blive forskelsbehandlet på grund af køn;

| 22. | opfordrer indtrængende regeringen til at gennemgå den lovgivning om kvinders rettigheder, der blev indført efter militærkuppet, især Hudood-forordningerne og bevisloven, der krænker kvinders status og rettigheder, idet de tildeles en underordnet status i henhold til loven; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende regeringen til at gennemgå den lovgivning om kvinders rettigheder, der blev indført efter militærkuppet, især Hudood-forordningerne og bevisloven, der krænker kvinders status og rettigheder, idet de tildeles en underordnet status i henhold til loven;

| 23. | glæder sig over den nylige fremlæggelse af et lovforslag i Nationalforsamlingen om at omforme den nationale kommission om kvinders status til et selvstyrende organ til forbedring af kvindernes stilling og udryddelse af alle former for diskrimination imod dem, og støtter bestræbelserne på at sikre vedtagelse af lovforslaget om oprettelse af en national kommission om menneskerettigheder; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over den nylige fremlæggelse af et lovforslag i Nationalforsamlingen om at omforme den nationale kommission om kvinders status til et selvstyrende organ til forbedring af kvindernes stilling og udryddelse af alle former for diskrimination imod dem, og støtter bestræbelserne på at sikre vedtagelse af lovforslaget om oprettelse af en national kommission om menneskerettigheder;

| 24. | glæde sig såre over den nylige vedtagelse i både Senatet og Nationalforsamlingen af to centrale lovforslag om beskyttelse af kvinder, nemlig lovforslag 2010 om syrekontrol og forebyggelse af syrekriminalitet og lovforslag 2008 om forebyggelse af kvindefjendsk praksis (ændring af straffeloven) og vil støtte etableringen af en gennemførelseskommission, der skal føre tilsyn med, at lovene gennemføres hurtigt; |
| --- | --- |

24.

glæde sig såre over den nylige vedtagelse i både Senatet og Nationalforsamlingen af to centrale lovforslag om beskyttelse af kvinder, nemlig lovforslag 2010 om syrekontrol og forebyggelse af syrekriminalitet og lovforslag 2008 om forebyggelse af kvindefjendsk praksis (ændring af straffeloven) og vil støtte etableringen af en gennemførelseskommission, der skal føre tilsyn med, at lovene gennemføres hurtigt;

| 25. | finder det ikke desto mindre beklageligt, at Senatet har ladet lovforslaget om vold i hjemmet bortfalde, selv om Nationalforsamlingen vedtog det i 2009; finder, at det er nødvendigt og svarer til ånden i den kvindefremmende lovgivning, der for nylig er vedtaget, at genindføre og skyndsomt vedtage dette lovforslag med henblik på at bekæmpe vold i hjemmet; |
| --- | --- |

25.

finder det ikke desto mindre beklageligt, at Senatet har ladet lovforslaget om vold i hjemmet bortfalde, selv om Nationalforsamlingen vedtog det i 2009; finder, at det er nødvendigt og svarer til ånden i den kvindefremmende lovgivning, der for nylig er vedtaget, at genindføre og skyndsomt vedtage dette lovforslag med henblik på at bekæmpe vold i hjemmet;

| 26. | opfordrer regeringen til at gennemgå en række andre diskriminerende love mod kvinder, nemlig forordningen om den muslimske familieret, loven om Vestpakistans familiedomstol, loven om tilbageholdelse ved børneægteskaber, medgiftsloven for Vestpakistan (forbud mod fremvisning), medgifts- og brudeloven (begrænsninger), Hudood-forordningerne, borgerskabsloven af 1951 og bevisloven af 1984; |
| --- | --- |

26.

opfordrer regeringen til at gennemgå en række andre diskriminerende love mod kvinder, nemlig forordningen om den muslimske familieret, loven om Vestpakistans familiedomstol, loven om tilbageholdelse ved børneægteskaber, medgiftsloven for Vestpakistan (forbud mod fremvisning), medgifts- og brudeloven (begrænsninger), Hudood-forordningerne, borgerskabsloven af 1951 og bevisloven af 1984;

| 27. | gentager sin opfordring til regeringen om at foretage en grundig undersøgelse af blasfemilovene og deres nuværende anvendelse, såvel som bl.a. af paragraf 295 C i straffeloven, som foreskriver dødsstraf eller livsvarigt fængsel for enhver, der kendes skyldig i blasfemi, og i mellemtiden gennemføre de ændringer, der allerede er foreslået; |
| --- | --- |

27.

gentager sin opfordring til regeringen om at foretage en grundig undersøgelse af blasfemilovene og deres nuværende anvendelse, såvel som bl.a. af paragraf 295 C i straffeloven, som foreskriver dødsstraf eller livsvarigt fængsel for enhver, der kendes skyldig i blasfemi, og i mellemtiden gennemføre de ændringer, der allerede er foreslået;

| 28. | opfordrer indtrængende regeringen til at retsforfølge dem, der opildner til vold, navnlig dem der opfordrer til, og i nogle tilfælde tilbyder dusør for, drab på enkeltpersoner eller grupper, som de er uenige med; opfordrer endvidere til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at fremme debatten om dette emne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende regeringen til at retsforfølge dem, der opildner til vold, navnlig dem der opfordrer til, og i nogle tilfælde tilbyder dusør for, drab på enkeltpersoner eller grupper, som de er uenige med; opfordrer endvidere til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at fremme debatten om dette emne;

| 29. | opfordrer indtrængende de pakistanske myndigheder til at tage afgørende skridt til at afskaffe "æresdrab"; mener, at Pakistans retssystem skal straffe dem, som er fundet skyldige i disse handlinger; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende de pakistanske myndigheder til at tage afgørende skridt til at afskaffe "æresdrab"; mener, at Pakistans retssystem skal straffe dem, som er fundet skyldige i disse handlinger;

| 30. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at foreslå og gennemføre uddannelsesprogrammer, der har til formål at forbedre kvinders læsefærdigheder og uddannelse i Pakistan; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at foreslå og gennemføre uddannelsesprogrammer, der har til formål at forbedre kvinders læsefærdigheder og uddannelse i Pakistan;

| 31. | opfordrer de kompetente EU-institutioner til at medtage spørgsmålet om religiøs tolerance i samfundet i sin politiske dialog med Pakistan, idet dette spørgsmål er af central betydning for kampen mod religiøs ekstremisme på lang sigt; |
| --- | --- |

31.

opfordrer de kompetente EU-institutioner til at medtage spørgsmålet om religiøs tolerance i samfundet i sin politiske dialog med Pakistan, idet dette spørgsmål er af central betydning for kampen mod religiøs ekstremisme på lang sigt;

| 32. | opfordrer indtrængende de kompetente EU-institutioner til at insistere på, at Pakistans regering overholder bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder, der er sikret i samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Pakistan; gentager sin opfordring til Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om at forelægge en beretning om gennemførelsen af samarbejdsaftalen og bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

32.

opfordrer indtrængende de kompetente EU-institutioner til at insistere på, at Pakistans regering overholder bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder, der er sikret i samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Islamiske Republik Pakistan; gentager sin opfordring til Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil om at forelægge en beretning om gennemførelsen af samarbejdsaftalen og bestemmelsen om demokrati og menneskerettigheder;

*

* *

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Afghanistans og Pakistans regering og parlament. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Afghanistans og Pakistans regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0026.

(2)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 147.

(3)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 583.

(4)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 666.

(5)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 434.

(6)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 57.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0490.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(9)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 33.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/126

---

Torsdag den 15. december 2011Tunesien: Zacharia Bouguira-sagen

P7_TA(2011)0592

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om Tunesien: sagen om Zacharia Bouguira

2013/C 168 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tunesien, navnlig beslutningen af 3. februar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tunesien, navnlig beslutningen af 3. februar 2011 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik – den sydlige dimension (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik – den sydlige dimension (2),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen af 25. maj 2011"En ny tilgang til nabolande i forandring" (KOM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen af 25. maj 2011"En ny tilgang til nabolande i forandring" (KOM(2011)0303),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (3),

| — | der henviser til konklusionerne fra mødet for aktionsgruppen EU-Tunesien den 28.-29. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra mødet for aktionsgruppen EU-Tunesien den 28.-29. september 2011,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og den frivillige protokol hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og den frivillige protokol hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 7 og 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, særlig artikel 7 og 9,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den tunesiske statsborger og medicinstuderende Zacharia Bouguira den 13. november 2011 i Tunis-Kartago-lufthavnen var vidne til gentagne voldshandlinger begået i fuld offentlighed af politifolk mod en gruppe unge marokkanere, der var kommet for at overvære de afrikanske fodboldmesterskabers finalekamp mellem Wydad Casablanca og Esperance Sportive de Tunis; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den tunesiske statsborger og medicinstuderende Zacharia Bouguira den 13. november 2011 i Tunis-Kartago-lufthavnen var vidne til gentagne voldshandlinger begået i fuld offentlighed af politifolk mod en gruppe unge marokkanere, der var kommet for at overvære de afrikanske fodboldmesterskabers finalekamp mellem Wydad Casablanca og Esperance Sportive de Tunis;

| B. | der henviser til, at på grund af politifolkenes ekstremt voldelige fremfærd mod de 13 marokkanere, der var bundet på hænderne og dermed uskadeliggjorte, begyndte Zacharia Bouguira at filme optrinnet med sin mobiltelefon i den hensigt at lægge optagelsen ud på internettet og således sætte en stopper for de straffrie tilstande, der hørte til dagens orden i Ben Alis regeringstid og dermed bidrage til opbygningen af et demokratisk Tunesien baseret på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at på grund af politifolkenes ekstremt voldelige fremfærd mod de 13 marokkanere, der var bundet på hænderne og dermed uskadeliggjorte, begyndte Zacharia Bouguira at filme optrinnet med sin mobiltelefon i den hensigt at lægge optagelsen ud på internettet og således sætte en stopper for de straffrie tilstande, der hørte til dagens orden i Ben Alis regeringstid og dermed bidrage til opbygningen af et demokratisk Tunesien baseret på respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| C. | der henviser til, at Zacharia Bouguira øjeblikkeligt blev forhindret i at filme af en sikkerhedsvagt og at den unge mand blev tævet af ca. 20 politifolk og taget med til en politistation nær lufthavnen sammen med gruppen af unge marokkanere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Zacharia Bouguira øjeblikkeligt blev forhindret i at filme af en sikkerhedsvagt og at den unge mand blev tævet af ca. 20 politifolk og taget med til en politistation nær lufthavnen sammen med gruppen af unge marokkanere;

| D. | der henviser til, at Zacharia Bouguira blev vilkårligt tilbageholdt og i denne tid var offer for gentagne tilfælde af vold og intimidering, der kan karakteriseres som umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at den unge mand under tilbageholdelsen ligeledes var vidne til de forhold og den ligeledes umenneskelige og nedværdigende behandling, som de unge marokkanere blev udsat for; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Zacharia Bouguira blev vilkårligt tilbageholdt og i denne tid var offer for gentagne tilfælde af vold og intimidering, der kan karakteriseres som umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at den unge mand under tilbageholdelsen ligeledes var vidne til de forhold og den ligeledes umenneskelige og nedværdigende behandling, som de unge marokkanere blev udsat for;

| E. | der henviser til, at en antiterrorenhed blev posteret foran grænsepolitiets kontrolpost, hvorefter reportere fra de tunesiske tv-stationer Al-Watania, Hannibal and Nesma blev sendt til stedet og natten mellem den 13. og 14. november 2011 viste et nyhedsindslag, der retfærdiggjorde anholdelsen af gruppen af unge marokkanske fans med, at de angiveligt skulle have begået hærværk i lufthavnens afgangshal; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en antiterrorenhed blev posteret foran grænsepolitiets kontrolpost, hvorefter reportere fra de tunesiske tv-stationer Al-Watania, Hannibal and Nesma blev sendt til stedet og natten mellem den 13. og 14. november 2011 viste et nyhedsindslag, der retfærdiggjorde anholdelsen af gruppen af unge marokkanske fans med, at de angiveligt skulle have begået hærværk i lufthavnens afgangshal;

| F. | der henviser til, at løsladelsen af Zacharia Bouguira skete efter indgriben fra hans mor og hans advokat, der indfandt sig det sted, hvor han var tilbageholdt; der henviser til, at 9 ud af 13 af de marokkanske fans blev tilbageholdt fra den 13.-21. november 2011 og derefter blev overført til Bouchoucha- og Morniaga-fængslerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at løsladelsen af Zacharia Bouguira skete efter indgriben fra hans mor og hans advokat, der indfandt sig det sted, hvor han var tilbageholdt; der henviser til, at 9 ud af 13 af de marokkanske fans blev tilbageholdt fra den 13.-21. november 2011 og derefter blev overført til Bouchoucha- og Morniaga-fængslerne;

| G. | der henviser til, at Zacharia Bouguira den 17. november 2011 indgav klage over tortur hos den offentlige anklager mod medlemmer af de involverede sikkerhedsstyrker og mod indenrigsministeriet, og til at han blev afhørt af anklagemyndigheden den 8. december 2011; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Zacharia Bouguira den 17. november 2011 indgav klage over tortur hos den offentlige anklager mod medlemmer af de involverede sikkerhedsstyrker og mod indenrigsministeriet, og til at han blev afhørt af anklagemyndigheden den 8. december 2011;

| H. | der henviser til, at tunesiske advokater og menneskerettighedsorganisationer anfører, at på trods af Ben Ali-regimets fald, bliver almindelige borgere fortsat regelmæssigt udsat for voldshandlinger og brutale metoder fra sikkerhedsstyrkernes side, hvad der strider mod de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Tunesien for nylig har påtaget sig; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tunesiske advokater og menneskerettighedsorganisationer anfører, at på trods af Ben Ali-regimets fald, bliver almindelige borgere fortsat regelmæssigt udsat for voldshandlinger og brutale metoder fra sikkerhedsstyrkernes side, hvad der strider mod de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Tunesien for nylig har påtaget sig;

| I. | der henviser til, at et velfungerende retsvæsen og apparat til håndhævelse af loven og tiltag til bekæmpelse af tortur og straffrihed er essentielle byggesten i opbygningen af en stat, der reelt hviler på retsstatsprincippet, og henviser til, at respekten for disse grundlæggende principper skal være et centralt anliggende for den fremtidige tunesiske regering i dens beslutninger om, hvilke reformer der skal prioriteres, såvel som for landets forfatningsgivende forsamling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at et velfungerende retsvæsen og apparat til håndhævelse af loven og tiltag til bekæmpelse af tortur og straffrihed er essentielle byggesten i opbygningen af en stat, der reelt hviler på retsstatsprincippet, og henviser til, at respekten for disse grundlæggende principper skal være et centralt anliggende for den fremtidige tunesiske regering i dens beslutninger om, hvilke reformer der skal prioriteres, såvel som for landets forfatningsgivende forsamling;

| J. | der henviser til, at tilhængere af den tidligere RCD endnu spiller en yderst aktiv rolle i indenrigsministeriet og justitsministeriet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at tilhængere af den tidligere RCD endnu spiller en yderst aktiv rolle i indenrigsministeriet og justitsministeriet;

| K. | der henviser til, at det er af allerhøjeste betydninger efter mange års undertrykkelse, at genoprette tilliden mellem borgerne og myndighederne, herunder især sikkerhedsstyrkerne og retsvæsenet, og henviser til, at der i offentligheden jævnligt lyder opfordringer til et radikalt skifte væk fra fortidens metoder og til, at de grundlæggende demokratiske regler efterleves; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er af allerhøjeste betydninger efter mange års undertrykkelse, at genoprette tilliden mellem borgerne og myndighederne, herunder især sikkerhedsstyrkerne og retsvæsenet, og henviser til, at der i offentligheden jævnligt lyder opfordringer til et radikalt skifte væk fra fortidens metoder og til, at de grundlæggende demokratiske regler efterleves;

| L. | der henviser til, at hvis Tunesien skal udvikle sig til et land baseret på menneskerettighederne og retsstatsprincippet og det arabiske forår skal blive en succes og føre til varige forandringer, er det essentielt, at dette og andre tilfælde af tortur, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf retsforfølges på retfærdig og gennemsigtig vis og at straffriheden i disse sager bringes til ophør; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hvis Tunesien skal udvikle sig til et land baseret på menneskerettighederne og retsstatsprincippet og det arabiske forår skal blive en succes og føre til varige forandringer, er det essentielt, at dette og andre tilfælde af tortur, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf retsforfølges på retfærdig og gennemsigtig vis og at straffriheden i disse sager bringes til ophør;

| 1. | glæder sig over de internationale tilsagn, som Tunesien har afgivet siden afslutningen på Ben Ali-regimet, især hvad angår samarbejde med FN’s særlige procedurer og mekanismer i kampen mod tortur, umenneskelig og nedværdigende behandling; opfordrer derfor indtrængende de tunesiske myndigheder til at sikre Zacharia Bouguira retten til en rettergang, der foregår i overensstemmelse med internationale normer, med henblik på at kaste lys over de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, som han var offer for og på at retsforfølge gerningsmændene til disse overtrædelser; anmoder også om, at krænkelserne af de tretten marokkanske borgeres rettigheder efterforskes; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de internationale tilsagn, som Tunesien har afgivet siden afslutningen på Ben Ali-regimet, især hvad angår samarbejde med FN’s særlige procedurer og mekanismer i kampen mod tortur, umenneskelig og nedværdigende behandling; opfordrer derfor indtrængende de tunesiske myndigheder til at sikre Zacharia Bouguira retten til en rettergang, der foregår i overensstemmelse med internationale normer, med henblik på at kaste lys over de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, som han var offer for og på at retsforfølge gerningsmændene til disse overtrædelser; anmoder også om, at krænkelserne af de tretten marokkanske borgeres rettigheder efterforskes;

| 2. | glæder sig over Tunesiens ratificering den 29. juni 2011 af den frivillige protokol til konventionen mod tortur, ratificeringen af den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod ufrivillig forsvinding og ratificeringen af den første frivillige protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Tunesiens ratificering den 29. juni 2011 af den frivillige protokol til konventionen mod tortur, ratificeringen af den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod ufrivillig forsvinding og ratificeringen af den første frivillige protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 3. | anmoder den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten om at holde Parlamentet underrettet om de tilnærmelser, der gøres til de tunesiske myndigheder og de tiltag, der gøres i forlængelse heraf; |
| --- | --- |

3.

anmoder den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten om at holde Parlamentet underrettet om de tilnærmelser, der gøres til de tunesiske myndigheder og de tiltag, der gøres i forlængelse heraf;

| 4. | er bevidst om de udfordringer, som Tunesien star over for i landets overgang til demokrati; anmoder den tunesiske regering og den forfatningsgivende forsamling, såvel som de berørte faglige organisationer om hurtigst muligt at indgå i uafvendelig reformproces, der navnlig tager sigte på sikkerhedsapparatet og ganske særligt politi- og retsvæsenet, at til at sikre domstolenes uafhængighed og pressens frihed og uafhængighed med det formål at opbygge et solidt og levedygtigt demokrati; |
| --- | --- |

4.

er bevidst om de udfordringer, som Tunesien star over for i landets overgang til demokrati; anmoder den tunesiske regering og den forfatningsgivende forsamling, såvel som de berørte faglige organisationer om hurtigst muligt at indgå i uafvendelig reformproces, der navnlig tager sigte på sikkerhedsapparatet og ganske særligt politi- og retsvæsenet, at til at sikre domstolenes uafhængighed og pressens frihed og uafhængighed med det formål at opbygge et solidt og levedygtigt demokrati;

| 5. | anser reformen af sikkerhedsapparatet og kampen mod straffrihed for absolut nødvendige opgaver, der skal udføres hurtigst muligt, og finder, at først når disse opgaver er blevet løst, vil det være muligt at etablere en levedygtig retsstat og indlede en national forsoningsproces; mener, at omformningen af politiet fra en etat beregnet til at sikre offentlig orden og kontrol til en etat med fokus på beskyttelse af personer og ejendom er en essentiel del af den demokratiske overgang; opfordrer derfor til, at reformprocessen finder sted i tæt samarbejde med de civilsamfundsorganer, der er aktive inden for dette område; |
| --- | --- |

5.

anser reformen af sikkerhedsapparatet og kampen mod straffrihed for absolut nødvendige opgaver, der skal udføres hurtigst muligt, og finder, at først når disse opgaver er blevet løst, vil det være muligt at etablere en levedygtig retsstat og indlede en national forsoningsproces; mener, at omformningen af politiet fra en etat beregnet til at sikre offentlig orden og kontrol til en etat med fokus på beskyttelse af personer og ejendom er en essentiel del af den demokratiske overgang; opfordrer derfor til, at reformprocessen finder sted i tæt samarbejde med de civilsamfundsorganer, der er aktive inden for dette område;

| 6. | gentager sin støtte og sit engagement til fordel for det tunesiske folks legitime forhåbninger om demokrati og glæder sig over det vellykkede forløb af landets første frie valg den 23. oktober 2011, der er det første valg affødt af det arabiske forår, hvormed den forfatningsgivende forsamling har fået den historiske opgave at fastlægge rammerne om en stat baseret på principperne om demokrati, retsstaten og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

6.

gentager sin støtte og sit engagement til fordel for det tunesiske folks legitime forhåbninger om demokrati og glæder sig over det vellykkede forløb af landets første frie valg den 23. oktober 2011, der er det første valg affødt af det arabiske forår, hvormed den forfatningsgivende forsamling har fået den historiske opgave at fastlægge rammerne om en stat baseret på principperne om demokrati, retsstaten og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| 7. | understreger, at ytringsfriheden, både offline og online, er af grundlæggende betydning for opretholdelsen af et frit og demokratisk samfund og for beskyttelse og fremme af andre rettigheder; understreger, at fri adgang til information og kommunikation og ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og absolut nødvendige for at sikre åbenhed og ansvarlighed i det offentlige liv; |
| --- | --- |

7.

understreger, at ytringsfriheden, både offline og online, er af grundlæggende betydning for opretholdelsen af et frit og demokratisk samfund og for beskyttelse og fremme af andre rettigheder; understreger, at fri adgang til information og kommunikation og ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og absolut nødvendige for at sikre åbenhed og ansvarlighed i det offentlige liv;

| 8. | opfordrer den højtstående repræsentant, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fortsætte med at støtte Tunesien i denne demokratiske overgangsproces ved som prioritet og i overensstemmelse med målene indeholdt i den nye EU-naboskabspolitik at udarbejde et støtteprogram for reformen af sikkerhedsapparatet og navnlig politistyrkerne, såvel som et program til støtte for reformen af retsvæsenet inden for rammerne af de reformer, regeringen har iværksat, herunder en mekanisme for civilsamfundshøringer og -vurderinger; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at sørge for, at Parlamentet holdes behørigt underrettet om status af de igangværende forhandlinger om en ny EU-tunesisk handlingsplan og om det arbejde, der udføres af aktionsgruppen EU-Tunesien; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den højtstående repræsentant, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fortsætte med at støtte Tunesien i denne demokratiske overgangsproces ved som prioritet og i overensstemmelse med målene indeholdt i den nye EU-naboskabspolitik at udarbejde et støtteprogram for reformen af sikkerhedsapparatet og navnlig politistyrkerne, såvel som et program til støtte for reformen af retsvæsenet inden for rammerne af de reformer, regeringen har iværksat, herunder en mekanisme for civilsamfundshøringer og -vurderinger; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at sørge for, at Parlamentet holdes behørigt underrettet om status af de igangværende forhandlinger om en ny EU-tunesisk handlingsplan og om det arbejde, der udføres af aktionsgruppen EU-Tunesien;

| 9. | anmoder den tunesiske regering og den forfatningsgivende forsamling om at overveje at nedsætte et nationalt menneskerettighedsråd i overensstemmelse med internationale standarder og især med Paris-principperne, og til at udstyre dette råd med mekanismer til forsvar og beskyttelse mod menneskerettighedsovertrædelser og bemyndigelse til at tage imod søgsmål fra privatpersoner og foretage uafhængige efterforskninger; |
| --- | --- |

9.

anmoder den tunesiske regering og den forfatningsgivende forsamling om at overveje at nedsætte et nationalt menneskerettighedsråd i overensstemmelse med internationale standarder og især med Paris-principperne, og til at udstyre dette råd med mekanismer til forsvar og beskyttelse mod menneskerettighedsovertrædelser og bemyndigelse til at tage imod søgsmål fra privatpersoner og foretage uafhængige efterforskninger;

| 10. | glæder sig over rapporten fra den nationale undersøgelseskommission om korruption og embedsmisbrug (CNICM), der omsider blev offentliggjort den 11. november 2011, og finder, at en opfølgning på konklusionerne i rapporten er af afgørende betydning for, at de retslige myndigheder skal kunne foretage en grundig efterforskning af de 300 sager, de er blevet forelagt, idet halvdelen af sagerne vedrører medlemmer af den tidligere præsidents inderkreds; understreger, at CNICM’s undersøgelseskonklusioner også udgør et vigtigt bidrag til den nyligt valgte forfatningsgivende forsamlings arbejde, der påbegyndtes den 22. november 2011, eftersom den nye forfatning skal blive et markant brud med Ben Ali-æraen; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over rapporten fra den nationale undersøgelseskommission om korruption og embedsmisbrug (CNICM), der omsider blev offentliggjort den 11. november 2011, og finder, at en opfølgning på konklusionerne i rapporten er af afgørende betydning for, at de retslige myndigheder skal kunne foretage en grundig efterforskning af de 300 sager, de er blevet forelagt, idet halvdelen af sagerne vedrører medlemmer af den tidligere præsidents inderkreds; understreger, at CNICM’s undersøgelseskonklusioner også udgør et vigtigt bidrag til den nyligt valgte forfatningsgivende forsamlings arbejde, der påbegyndtes den 22. november 2011, eftersom den nye forfatning skal blive et markant brud med Ben Ali-æraen;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Kommissionen, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil og medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den tunesiske præsident og den tunesiske regering og forfatningsgivende forsamling. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Kommissionen, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil og medlemsstaternes regeringer og parlamenter, den tunesiske præsident og den tunesiske regering og forfatningsgivende forsamling.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0038.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0154.

(3)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 147.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/129

---

Torsdag den 15. december 2011Fremme af en international pigedag

P7_TA(2011)0593

Europa-Parlamentets erklæring af 15. december 2011 om fremme af en international pigedag

2013/C 168 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der minder om hundredåret for den internationale kvindedag, som blev indført i 1911 for at hylde og mindes kvinders sociale, politiske og økonomiske bedrifter; |
| --- | --- |

A.

der minder om hundredåret for den internationale kvindedag, som blev indført i 1911 for at hylde og mindes kvinders sociale, politiske og økonomiske bedrifter;

| B. | der minder om De Forenede Nationers beslutning fra 1975 om at vælge den 8. marts som den internationale kvindedag, hvor kvinders bidrag skal fejres i hele verden; |
| --- | --- |

B.

der minder om De Forenede Nationers beslutning fra 1975 om at vælge den 8. marts som den internationale kvindedag, hvor kvinders bidrag skal fejres i hele verden;

| C. | der anerkender, at forskning fra hele verden har vist, at piger har højere risiko for at komme til at lide under fejlernæring og blive ofre for vold og intimidering samt for at blive ofre for menneskehandel, solgt, tvunget ind i sexhandel, tvunget til at indgå tidligt ægteskab, blive inficeret med hiv og blive udsat for en livstruende tilstand som følge af en graviditet, som de ikke selv har valgt; |
| --- | --- |

C.

der anerkender, at forskning fra hele verden har vist, at piger har højere risiko for at komme til at lide under fejlernæring og blive ofre for vold og intimidering samt for at blive ofre for menneskehandel, solgt, tvunget ind i sexhandel, tvunget til at indgå tidligt ægteskab, blive inficeret med hiv og blive udsat for en livstruende tilstand som følge af en graviditet, som de ikke selv har valgt;

| 1. | støtter det forslag, der vil blive stillet af Canada ved dette års generalforsamling i FN om en FN-resolution, hvormed den 22. september vil blive udråbt til international pigedag; |
| --- | --- |

1.

støtter det forslag, der vil blive stillet af Canada ved dette års generalforsamling i FN om en FN-resolution, hvormed den 22. september vil blive udråbt til international pigedag;

| 2. | opfordrer Den Europæiske Union til at støtte FN-resolutionen om en international pigedag; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Den Europæiske Union til at støtte FN-resolutionen om en international pigedag;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 1 til mødeprotokollen af 15.12.2011 (P7_PV(2011)12-15(ANN1)).

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 14. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/130

---

Onsdag den 14. december 2011Afgørelse om de stående udvalgs medlemstal

P7_TA(2011)0570

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om de stående udvalgs medlemstal (2011/2838(RSO))

2013/C 168 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til sin afgørelse af 15. juli 2009 om udvalgenes medlemstal (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 15. juli 2009 om udvalgenes medlemstal (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 183, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 183,

| A. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuiteten i Parlamentets arbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuiteten i Parlamentets arbejde;

| B. | der henviser til, at de nye medlemmer, efter at protokollen om ændring af protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser er trådt i kraft, har ret til at deltage i møderne i Parlamentet og dets organer med fulde rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de nye medlemmer, efter at protokollen om ændring af protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser er trådt i kraft, har ret til at deltage i møderne i Parlamentet og dets organer med fulde rettigheder;

| 1. | vedtager at ændre antallet af medlemmer i udvalgene som følger: | Udenrigsudvalget: 76 medlemmer |
| --- | --- | --- |

1.

vedtager at ændre antallet af medlemmer i udvalgene som følger:

Udenrigsudvalget: 76 medlemmer

| | Udviklingsudvalget: 30 medlemmer |
| --- | --- |

Udviklingsudvalget: 30 medlemmer

| | Udvalget om International Handel: 29 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om International Handel: 29 medlemmer

| | Budgetudvalget: 44 medlemmer |
| --- | --- |

Budgetudvalget: 44 medlemmer

| | Budgetkontroludvalget: 30 medlemmer |
| --- | --- |

Budgetkontroludvalget: 30 medlemmer

| | Økonomi- og Valutaudvalget: 48 medlemmer |
| --- | --- |

Økonomi- og Valutaudvalget: 48 medlemmer

| | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender: 51 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender: 51 medlemmer

| | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed: 68 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed: 68 medlemmer

| | Udvalget om Industri, Forskning og Energi: 60 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Industri, Forskning og Energi: 60 medlemmer

| | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse: 41 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse: 41 medlemmer

| | Transport- og Turismeudvalget: 46 medlemmer |
| --- | --- |

Transport- og Turismeudvalget: 46 medlemmer

| | Regionaludviklingsudvalget: 50 medlemmer |
| --- | --- |

Regionaludviklingsudvalget: 50 medlemmer

| | Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter: 44 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter: 44 medlemmer

| | Fiskeriudvalget: 24 medlemmer |
| --- | --- |

Fiskeriudvalget: 24 medlemmer

| | Kultur- og Uddannelsesudvalget: 32 medlemmer |
| --- | --- |

Kultur- og Uddannelsesudvalget: 32 medlemmer

| | Retsudvalget: 25 medlemmer |
| --- | --- |

Retsudvalget: 25 medlemmer

| | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender: 60 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender: 60 medlemmer

| | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender: 25 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender: 25 medlemmer

| | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling: 35 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling: 35 medlemmer

| | Udvalget for Andragender: 35 medlemmer |
| --- | --- |

Udvalget for Andragender: 35 medlemmer

og at ændre antallet af medlemmer i underudvalgene som følger:

| | Underudvalget om Menneskerettigheder: 31 medlemmer |
| --- | --- |

Underudvalget om Menneskerettigheder: 31 medlemmer

| | Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar: 31 medlemmer; |
| --- | --- |

Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar: 31 medlemmer;

| 2. | vedtager under henvisning til Formandskonferencens afgørelse af 9. juli 2009 om udvalgsformandskabernes sammensætning, at disse kan udgøres af op til fire næstformænd; |
| --- | --- |

2.

vedtager under henvisning til Formandskonferencens afgørelse af 9. juli 2009 om udvalgsformandskabernes sammensætning, at disse kan udgøres af op til fire næstformænd;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

---

(1)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 34.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/132

---

Onsdag den 14. december 2011Afgørelse om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger

P7_TA(2011)0571

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationerne til de multilaterale parlamentariske forsamlinger (2011/2839(RSO))

2013/C 168 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til sin afgørelse af 14. september 2009 om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationer til multilaterale parlamentariske forsamlinger (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 14. september 2009 om antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer, delegationerne til de blandede parlamentariske udvalg, delegationerne til de parlamentariske samarbejdsudvalg og delegationer til multilaterale parlamentariske forsamlinger (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 198, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 198,

| A. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuiteten i Parlamentets arbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre kontinuiteten i Parlamentets arbejde;

| B. | der henviser til, at de nye medlemmer, efter at protokollen om ændring af protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser er trådt i kraft, har ret til at deltage i møderne i Parlamentet og dets organer med fulde rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de nye medlemmer, efter at protokollen om ændring af protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser er trådt i kraft, har ret til at deltage i møderne i Parlamentet og dets organer med fulde rettigheder;

| 1. | vedtager at ændre antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer som følger: | Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø (18 medlemmer) |
| --- | --- | --- |

1.

vedtager at ændre antallet af medlemmer i de interparlamentariske delegationer som følger:

Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø (18 medlemmer)

| | Delegationen for Forbindelserne med Indien (28 medlemmer) |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Indien (28 medlemmer)

| | Delegationen for Forbindelserne med Den Koreanske Halvø (17 medlemmer) |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Den Koreanske Halvø (17 medlemmer)

| | Delegationen for Forbindelserne med Sydafrika (17 medlemmer) |
| --- | --- |

Delegationen for Forbindelserne med Sydafrika (17 medlemmer)

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

---

(1)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 36.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 13. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/133

---

Tirsdag den 13. december 2011Revision af den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet

P7_TA(2011)0547

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet (KOM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI))

2013/C 168 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0226), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0226),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1),

| — | der henviser til de fælles konklusioner fra budgettrepartsmødet den 1. december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles konklusioner fra budgettrepartsmødet den 1. december 2011 (2),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0433/2011),

| A. | der henviser til, at der kræves yderligere 1 300 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger fra Unionens budget til ITER-projektet i 2012-2013; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der kræves yderligere 1 300 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger fra Unionens budget til ITER-projektet i 2012-2013;

| B. | der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen under trepartsmødet den 1. december 2011 enedes om, hvordan der skulle tilvejebringes yderligere finansiering til ITER-projektet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen under trepartsmødet den 1. december 2011 enedes om, hvordan der skulle tilvejebringes yderligere finansiering til ITER-projektet;

| C. | der henviser til, at dette kræver en revision af IIA af 17. maj 2006 i form af en forhøjelse af lofterne over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a med 650 mio. EUR for 2012 og med 190 mio. EUR for 2013, i løbende priser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dette kræver en revision af IIA af 17. maj 2006 i form af en forhøjelse af lofterne over forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 1a med 650 mio. EUR for 2012 og med 190 mio. EUR for 2013, i løbende priser;

| D. | der henviser til, at Parlamentet er af den opfattelse, at alle bestemmelserne i IIA af 17. maj 2006 fortsat er gældende, indtil den nye forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme træder i kraft med undtagelse af de artikler, som er blevet forældede efter Lissabontraktatens ikrafttræden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet er af den opfattelse, at alle bestemmelserne i IIA af 17. maj 2006 fortsat er gældende, indtil den nye forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme træder i kraft med undtagelse af de artikler, som er blevet forældede efter Lissabontraktatens ikrafttræden;

| E. | der henviser til det dybt beklagelige forhold, at forskellige fortolkninger, juridiske begrænsninger og bindende forpligtelser har forhindret Rådet i hurtigt at påbegynde konkrete politiske forhandlinger med budgetmyndighedens anden part; |
| --- | --- |

E.

der henviser til det dybt beklagelige forhold, at forskellige fortolkninger, juridiske begrænsninger og bindende forpligtelser har forhindret Rådet i hurtigt at påbegynde konkrete politiske forhandlinger med budgetmyndighedens anden part;

| F. | der henviser til, at trepartmødet var kendetegnet ved konstruktivt samarbejde mellem delegationerne fra budgetmyndighedens to parter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at trepartmødet var kendetegnet ved konstruktivt samarbejde mellem delegationerne fra budgetmyndighedens to parter;

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 2. | understreger, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen på budgettrepartsmødet den 1. december 2011 enedes om de fælles konklusioner i deres helhed; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen på budgettrepartsmødet den 1. december 2011 enedes om de fælles konklusioner i deres helhed;

| 3. | beklager dybt den ensidede erklæring, som seks medlemsstater fik optaget i Rådets protokol med det formål at foretage en afvigende fortolkning af de fælles konklusioner; |
| --- | --- |

3.

beklager dybt den ensidede erklæring, som seks medlemsstater fik optaget i Rådets protokol med det formål at foretage en afvigende fortolkning af de fælles konklusioner;

| 4. | opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere de fælles konklusioner; minder Rådet om dets tilsagn om at gøre fuld brug af bestemmelserne i finansforordningen (3) og i IIA af 17. maj 2006 med henblik på at stille 360 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed under 2013-budgetproceduren inden for lofterne for den flerårige finansielle ramme; fastslår, at Parlamentet i modsat fald ikke kan garantere sit tilsagn til nævnte beløb; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere de fælles konklusioner; minder Rådet om dets tilsagn om at gøre fuld brug af bestemmelserne i finansforordningen (3) og i IIA af 17. maj 2006 med henblik på at stille 360 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed under 2013-budgetproceduren inden for lofterne for den flerårige finansielle ramme; fastslår, at Parlamentet i modsat fald ikke kan garantere sit tilsagn til nævnte beløb;

| 5. | opfordrer på det kraftigste Kommissionen til i fuldt omfang at gøre brug af bestemmelserne i finansforordningen og i IIA af 17. maj 2006 ved fremlæggelsen af konkrete forslag vedrørende beløbet på 360 mio. EUR inden for rammerne af budgetforslaget for 2013; |
| --- | --- |

5.

opfordrer på det kraftigste Kommissionen til i fuldt omfang at gøre brug af bestemmelserne i finansforordningen og i IIA af 17. maj 2006 ved fremlæggelsen af konkrete forslag vedrørende beløbet på 360 mio. EUR inden for rammerne af budgetforslaget for 2013;

| 6. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med formanden for Rådet og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med formanden for Rådet og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med dens bilag til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med dens bilag til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6 2006, s. 1.

(2)  Vedføjet denne beslutning.

(3)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

---

Tirsdag den 13. december 2011BILAG I

FÆLLES KONKLUSIONER OM FINANSIERING AF ITER

Budgettrepartsmødet den 1. december 2011

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen fremhæver den store betydning de tillægger ITER-projektet for Den Europæiske Union.

Europa-Parlamentet og Rådet har noteret sig forslaget fra Kommissionen (1) om at ændre den interinstitutionelle aftale, hvad angår den flerårige finansielle ramme (FFR), med henblik på at tilvejebringe de yderligere 1 300 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger fra Unionens budget, der kræves til ITER-projektet i 2012-2013.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om at dække de yderligere omkostninger ved ITER-projektet på 1 300 mio. EUR i 2012-2013 på følgende vis:

| — | 100 mio. EUR, der allerede er medregnet i 2012-budgettet på ITER's budgetposter. |
| --- | --- |

—

100 mio. EUR, der allerede er medregnet i 2012-budgettet på ITER's budgetposter.

| — | 360 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger vil blive stillet til rådighed i 2013-budgetproceduren inden for rammerne af lofterne for FFR's forpligtelsesbevillinger ved at gøre fuld brug af bestemmelserne i finansforordningen og IIA af 17. maj 2006 og udelukker eventuelle yderligere ITER-relaterede revisioner af FFR |
| --- | --- |

—

360 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger vil blive stillet til rådighed i 2013-budgetproceduren inden for rammerne af lofterne for FFR's forpligtelsesbevillinger ved at gøre fuld brug af bestemmelserne i finansforordningen og IIA af 17. maj 2006 og udelukker eventuelle yderligere ITER-relaterede revisioner af FFR

| — | lofterne for forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 1a for årene 2012 og 2013 forhøjes med 840 mio. EUR, heraf 650 mio. EUR i 2012 og 190 mio. EUR i 2013. Denne forhøjelse udlignes af en tilsvarende reduktion af lofterne for forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 2 (450 mio. EUR i 2011) og udgiftsområde 5 (243 mio. EUR i 2011 og 147 mio. EUR i 2012) |
| --- | --- |

—

lofterne for forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 1a for årene 2012 og 2013 forhøjes med 840 mio. EUR, heraf 650 mio. EUR i 2012 og 190 mio. EUR i 2013. Denne forhøjelse udlignes af en tilsvarende reduktion af lofterne for forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 2 (450 mio. EUR i 2011) og udgiftsområde 5 (243 mio. EUR i 2011 og 147 mio. EUR i 2012)

| — | 2013-loftet for de samlede betalingsbevillinger forhøjes med 580 mio. EUR, som udlignes af en tilsvarende reduktion af 2011-loftet. |
| --- | --- |

—

2013-loftet for de samlede betalingsbevillinger forhøjes med 580 mio. EUR, som udlignes af en tilsvarende reduktion af 2011-loftet.

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om at vedtage ovennævnte revision af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 før udgangen af 2011 i overensstemmelse med deres respektive interne procedurer.

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til at fremsætte konkrete forslag om de 360 mio. EUR i budgetforslaget for 2013.

---

(1)  KOM(2011)0226 af 20. april 2011.

---

Tirsdag den 13. december 2011BILAG II

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2012/5/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/135

---

Tirsdag den 13. december 2011Forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 - anvendelse af EU's Solidaritetsfond - Spanien og Italien

P7_TA(2011)0548

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion III - Kommissionen (17632/2011 - C7-0442/2011 - 2011/2301(BUD))

2013/C 168 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, forelagt af Kommissionen den 21. november 2011 (KOM(2011)0796), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, forelagt af Kommissionen den 21. november 2011 (KOM(2011)0796),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, som Rådet vedtog den 30. november 2011 (17632/2011 - C7-0442/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, som Rådet vedtog den 30. november 2011 (17632/2011 - C7-0442/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0436/2011),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 til det almindelige budget for 2011 vedrører anvendelsen af et beløb på 38 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond for at afhjælpe følgerne af jordskælvet i Murcia, Spanien, og oversvømmelserne i Veneto, Italien, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 til det almindelige budget for 2011 vedrører anvendelsen af et beløb på 38 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond for at afhjælpe følgerne af jordskælvet i Murcia, Spanien, og oversvømmelserne i Veneto, Italien,

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 formelt er at opføre disse budgetmæssige tilpasninger på 2011-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 formelt er at opføre disse budgetmæssige tilpasninger på 2011-budgettet,

| C. | der henviser til, at der ifølge den fælles erklæring om betalingsbevillinger, der er knyttet som bilag til budgettet for regnskabsåret 2011, forelægges et ændringsbudget, "hvis det viser sig, at bevillingerne på budgettet for 2011 ikke er tilstrækkelige til at dække udgifterne", |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ifølge den fælles erklæring om betalingsbevillinger, der er knyttet som bilag til budgettet for regnskabsåret 2011, forelægges et ændringsbudget, "hvis det viser sig, at bevillingerne på budgettet for 2011 ikke er tilstrækkelige til at dække udgifterne",

| D. | der henviser til, at budgetmyndighedens to parter i henhold til den fælles erklæring om forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 (4), der blev vedtaget af forligsudvalget den 19. november 2011, har forpligtet sig til at træffe afgørelse inden udgangen af 2011, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at budgetmyndighedens to parter i henhold til den fælles erklæring om forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 (4), der blev vedtaget af forligsudvalget den 19. november 2011, har forpligtet sig til at træffe afgørelse inden udgangen af 2011,

| E. | der henviser til, at Parlamentet og Rådet i samme fælles erklæring samtidig erklærede sig enige i at finansiere forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 ved at omfordele bevillinger fra programmerne for udvikling af landdistrikter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet og Rådet i samme fælles erklæring samtidig erklærede sig enige i at finansiere forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 ved at omfordele bevillinger fra programmerne for udvikling af landdistrikter,

| 1. | tager forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 til efterretning; |
| --- | --- |

1.

tager forslaget til ændringsbudget nr. 7/2011 til efterretning;

| 2. | mener, at det er yderst vigtigt, at den finansielle bistand fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til dem, der er blevet ramt af naturkatastrofer, frigives hurtigt, og er derfor dybt bekymret over, at anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i forbindelse med oversvømmelserne i Veneto først kan gennemføres 13 måneder efter de voldsomme regnskyl, som fandt sted i slutningen af oktober 2010; |
| --- | --- |

2.

mener, at det er yderst vigtigt, at den finansielle bistand fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til dem, der er blevet ramt af naturkatastrofer, frigives hurtigt, og er derfor dybt bekymret over, at anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i forbindelse med oversvømmelserne i Veneto først kan gennemføres 13 måneder efter de voldsomme regnskyl, som fandt sted i slutningen af oktober 2010;

| 3. | opfordrer alle berørte parter i medlemsstaterne, dvs. både på lokalt og regionalt plan samt de nationale myndigheder, til at forbedre deres vurdering af behovene og samordning med henblik på eventuelle ansøgninger om støtte fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond fremover, således at anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond kan fremskyndes så meget som muligt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer alle berørte parter i medlemsstaterne, dvs. både på lokalt og regionalt plan samt de nationale myndigheder, til at forbedre deres vurdering af behovene og samordning med henblik på eventuelle ansøgninger om støtte fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond fremover, således at anvendelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond kan fremskyndes så meget som muligt;

| 4. | understreger i denne henseende og i det særlige tilfælde, som behandles under forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, at budgetmyndighedens to parter hurtigst muligt bør træffe deres respektive afgørelser, så der sikres en hurtig levering af bistanden til de berørte regioner; |
| --- | --- |

4.

understreger i denne henseende og i det særlige tilfælde, som behandles under forslag til ændringsbudget nr. 7/2011, at budgetmyndighedens to parter hurtigst muligt bør træffe deres respektive afgørelser, så der sikres en hurtig levering af bistanden til de berørte regioner;

| 5. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 uden ændringer og pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 7/2011 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 7/2011 uden ændringer og pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 7/2011 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 68 af 15.3.2011, s. 1.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0521.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/137

---

Tirsdag den 13. december 2011Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Spanien (jordskælvet i Lorca) og Italien (oversvømmelser i Veneto)

P7_TA(2011)0549

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2011)0792 - C7-0424/2011 - 2011/2300(BUD))

2013/C 168 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0792 - C7-0424/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0792 - C7-0424/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0437/2011),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 2. | minder om, at punkt 26 i IIA af 17. maj 2006 fastsætter, at Kommissionen, hvis der er mulighed for omfordeling af bevillinger inden for det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, tager hensyn hertil, når den udfærdiger det nødvendige forslag; |
| --- | --- |

2.

minder om, at punkt 26 i IIA af 17. maj 2006 fastsætter, at Kommissionen, hvis der er mulighed for omfordeling af bevillinger inden for det udgiftsområde, hvor der er behov for yderligere midler, tager hensyn hertil, når den udfærdiger det nødvendige forslag;

| 3. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

Tirsdag den 13. december 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2012/6/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/138

---

Tirsdag den 13. december 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-AltoAdige/Südtirol - Opførelse af bygninger, Italien)

P7_TA(2011)0550

Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol Opførelse af bygninger - fra Italien) (KOM(2011)0480 - C7-0384/2011 - 2011/2279(BUD))

2013/C 168 E/24

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0480 - C7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0480 - C7-0384/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0438/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0438/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har oprettet lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende individuel støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem til en langsigtet tilbagevenden til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har oprettet lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende individuel støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem til en langsigtet tilbagevenden til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise;

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens s fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens s fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF;

| D. | der henviser til, at Italien har anmodet om støtte i forbindelse med 643 afskedigelser, hvoraf 528 er tiltænkt støtte, i 323 virksomheder, der er aktive inden for NACE rev. 2, hovedgruppe 41 ("Opførelse af bygninger") (3) i NUTS II-regionen Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 og ITD2) i Italien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Italien har anmodet om støtte i forbindelse med 643 afskedigelser, hvoraf 528 er tiltænkt støtte, i 323 virksomheder, der er aktive inden for NACE rev. 2, hovedgruppe 41 ("Opførelse af bygninger") (3) i NUTS II-regionen Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 og ITD2) i Italien;

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser med henblik på at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammenmed forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at der vil blive opnået større effektivitet og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser med henblik på at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammenmed forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at der vil blive opnået større effektivitet og gennemsigtighed;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres langsigtede tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres langsigtede tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres overenskomstansatte medarbejderstab med en mere fleksibel og korttidsansat stab; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til langsigtet beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres overenskomstansatte medarbejderstab med en mere fleksibel og korttidsansat stab;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | noterer sig, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang viser betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger; |
| --- | --- |

5.

noterer sig, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang viser betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger;

| 6. | glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, der er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, der er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med formanden for Rådet og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med formanden for Rådet og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder EØS-relevant tekst (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

---

Tirsdag den 13. december 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol Opførelse af bygninger - fra Italien)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2012/7/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/140 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/140

---

Tirsdag den 13. december 2011Ret til information under straffesager ***I

P7_TA(2011)0551

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til information under straffesager (KOM(2010)0392 - C7-0189/2010 - 2010/0215(COD))

2013/C 168 E/25

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0392), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0392),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0189/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0189/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til de bidrag om udkastet til lov, der er forelagt af det græske parlament, det spanske deputeretkammer, det italienske senat og det portugisiske parlament, |
| --- | --- |

—

der henviser til de bidrag om udkastet til lov, der er forelagt af det græske parlament, det spanske deputeretkammer, det italienske senat og det portugisiske parlament,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 8. december 2010 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 16. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant med skrivelse af 16. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0408/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0408/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 54 af 19.2.2011, s. 48.

---

Tirsdag den 13. december 2011P7_TC1-COD(2010)0215

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ret til information under straffesager

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2012/13/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/141

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Pinxten - BE)

P7_TA(2011)0552

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Karel Pinxten til medlem af Revisionsretten (C7-0349/2011 - 2011/0814(NLE))

2013/C 168 E/26

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0349/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0417/2011),

| A. | der henviser til, at Karel Pinxten opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Karel Pinxten opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Karel Pinxten til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Karel Pinxten til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/142

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H. Otbo - DK)

P7_TA(2011)0553

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Henrik Otbo til medlem af Revisionsretten (C7-0345/2011 - 2011/0810(NLE))

2013/C 168 E/27

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0345/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0416/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0416/2011),

| A. | der henviser til, at Henrik Otbo opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Henrik Otbo opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Henrik Otbo til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Henrik Otbo til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/142

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (J-F. Corona Ramón - ES)

P7_TA(2011)0554

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Juan-Francisco Corona Ramón til medlem af Revisionsretten (C7-0343/2011 - 2011/0808(NLE))

2013/C 168 E/28

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0343/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0422/2011),

| A. | der henviser til, at Juan-Francisco Corona Ramón opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Juan-Francisco Corona Ramón opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Juan-Francisco Corona Ramón til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Juan-Francisco Corona Ramón til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/143 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/143

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V. Itälä - FI)

P7_TA(2011)0555

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Ville Itälä til medlem af Revisionsretten (C7-0346/2011 - 2011/0811(NLE))

2013/C 168 E/29

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0346/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23.november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23.november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0418/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0418/2011),

| A. | der henviser til, at Ville Itälä opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Ville Itälä opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Ville Itälä til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Ville Itälä til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/144

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (K. Cardiff - IE)

P7_TA(2011)0556

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Kevin Cardiff til medlem af Revisionsretten (C7-0347/2011 - 2011/0812(NLE))

2013/C 168 E/30

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0347/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0419/2011),

| A. | der henviser til, at Kevin Cardiff opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kevin Cardiff opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Kevin Cardiff til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Kevin Cardiff til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/144

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (P. Russo - IT)

P7_TA(2011)0557

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Pietro Russo til medlem af Revisionsretten (C7-0348/2011 - 2011/0813(NLE))

2013/C 168 E/31

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0348/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0420/2011),

| A. | der henviser til, at Pietro Russo opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Pietro Russo opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Pietro Russo til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Pietro Russo til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/145 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/145

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (V.Caldeira - PT)

P7_TA(2011)0558

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Vítor Manuel da Silva Caldeira til medlem af Revisionsretten (C7-0344/2011 - 2011/0809(NLE))

2013/C 168 E/32

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0344/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0423/2011),

| A. | der henviser til, at Vítor Manuel da Silva Caldeira opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Vítor Manuel da Silva Caldeira opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Vítor Manuel da Silva Caldeira til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Vítor Manuel da Silva Caldeira til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/146

---

Tirsdag den 13. december 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SE)

P7_TA(2011)0559

Europa-Parlamentets afgørelse af 13. december 2011 om den foreslåede udnævnelse af Hans Gustaf Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0342/2011 - 2011/0807(NLE))

2013/C 168 E/33

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0342/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 23. november 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0415/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0415/2011),

| A. | der henviser til, at Hans Gustaf Wessberg opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Hans Gustaf Wessberg opfylder de i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte krav;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Hans Gustaf Wessberg til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Hans Gustaf Wessberg til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/146

---

Tirsdag den 13. december 2011Europæisk beskyttelsesordre ***II

P7_TA(2011)0560

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om europæisk beskyttelsesordre (15571/1/2011 - C7-0452/2011- 2010/0802(COD))

2013/C 168 E/34

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15571/1/2011 - C7-0452/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15571/1/2011 - C7-0452/2011),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til det initiativ fra en gruppe medlemsstater, som er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Rådet (00002/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til det initiativ fra en gruppe medlemsstater, som er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Rådet (00002/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, og artikel 82, stk. 1, litra a) og d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, og artikel 82, stk. 1, litra a) og d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, jf. forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til indstillingen ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, (A7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstillingen ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, (A7-0435/2011),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | tager Rådets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Rådets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster af 14.12.2010, P7_TA(2010)0470.

---

Tirsdag den 13. december 2011BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Rådet om den overordnede tilgang til spørgsmålet om anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger

Rådet hilser vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om den europæiske beskyttelsesordre velkommen som et vigtigt instrument til beskyttelse af ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union.

I betragtning af at dette direktiv fokuserer på beskyttelsesforanstaltninger i straffesager, og som følge af de forskellige retlige traditioner i medlemsstaterne på dette område er Rådet bevidst om, at dette instrument i fremtiden vil skulle suppleres med en tilsvarende mekanisme til gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilsager.

I den forbindelse erindrer Rådet om, at det forslag, som Kommissionens fremlagde den 18. maj 2011, til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilsager, i øjeblikket behandles i Rådets forberedende organer.

I overensstemmelse med sin resolution af 10. juni 2011 om en køreplan for styrkelse af ofres rettigheder og beskyttelse, særlig i straffesager, (se foranstaltning C) forpligter Rådet sig til at fortsætte behandlingen af dette forslag som et prioriteret spørgsmål. Det forpligter sig desuden til at sikre, at dette instrument bliver et supplement til bestemmelserne i direktivet om den europæiske beskyttelsesordre, således at det samlede anvendelsesområde for de to instrumenter muliggør samarbejdet mellem medlemsstaterne, uanset arten af de nationale ordninger, med henblik på det størst mulige antal beskyttelsesforanstaltninger for ofre.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/148 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/148

---

Tirsdag den 13. december 2011Procedure for samlet ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse ***II

P7_TA(2011)0561

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (13036/3/2011 - C7-0451/2011 - 2007/0229(COD))

2013/C 168 E/35

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (13036/3/2011 - C7-0451/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (13036/3/2011 - C7-0451/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. juli 2008 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 9. juli 2008 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 18. juni 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 18. juni 2008 (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0638),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den fælles behandling i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (korresponderende udvalg) og Udvalget om beskæftigelse og Sociale Anliggender (associeret udvalg) den 5. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles behandling i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (korresponderende udvalg) og Udvalget om beskæftigelse og Sociale Anliggender (associeret udvalg) den 5. december 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0434/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0434/2011),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 27 af 3.2.2009, s. 114.

(2)  EUT C 257 af 9.10.2008, s. 20.

(3)  Vedtagne tekster af 24.3.2011, P7_TA(2011)0115.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/149 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/149

---

Tirsdag den 13. december 2011Aftaleområdet for Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet ***II

P7_TA(2011)0562

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (12607/2/2011 - C7-0370/2011 - 2009/0129(COD))

2013/C 168 E/36

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (12607/2/2011 - C7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (12607/2/2011 - C7-0370/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 (1). |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 (1).

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0477),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Fiskeriudvalget (A7-0392/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Fiskeriudvalget (A7-0392/2011),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 354 af 28.12.2010, s. 71.

(2)  Vedtagne tekster af 8.3.2011, P7_TA(2011)0079.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/150

---

Tirsdag den 13. december 2011Årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder ***II

P7_TA(2011)0563

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder (10765/1/2011 - C7-0323/2011 - 2009/0035(COD))

2013/C 168 E/37

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10765/1/2011 - C7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10765/1/2011 - C7-0323/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juli 2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juli 2009 (1),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0083), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0083),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandlingen, jf. artikel 294, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning ved andenbehandlingen, jf. artikel 294, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 66, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 66,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A7-0393/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 317 af 23.12.2009, s. 67.

(2)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 111.

---

Tirsdag den 13. december 2011P7_TC2-COD(2009)0035

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer for så vidt angår mikroenheder

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2012/6/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/151

---

Tirsdag den 13. december 2011Finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet ***I

P7_TA(2011)0564

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (KOM(2011)0481 - C7-0218/2011 - 2011/0209(COD))

2013/C 168 E/38

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0481), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0481),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0218/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 27. oktober 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 27. oktober 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0405/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0405/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 13. december 2011P7_TC1-COD(2011)0209

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 13. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1312/2011)

---

Onsdag den 14. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/152

---

Onsdag den 14. december 2011Et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) ***I

P7_TA(2011)0566

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (KOM(2011)0446 - C7-0208/2011 - 2011/0193(COD))

2013/C 168 E/39

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0446), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0446),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 212, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0208/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0397/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Onsdag den 14. december 2011P7_TC1-COD(2011)0193

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 153/2012)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/153 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/153

---

Onsdag den 14. december 2011Frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum ***I

P7_TA(2011)0567

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum (KOM(2010)0490 - C7-0278/2010 - 2010/0254(COD))

2013/C 168 E/40

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0490), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0490),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0278/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. januar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 19. januar 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0224/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0224/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 84 af 17.3.2011, s. 45.

---

Onsdag den 14. december 2011P7_TC1-COD(2010)0254

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/.../EU om ændring af Rådets direktiv 2001/112/EF om frugtsaft og visse lignende produkter bestemt til konsum

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2012/12/EU)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/154 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/154

---

Onsdag den 14. december 2011Anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler ***I

P7_TA(2011)0568

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004, hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i husholdningsvaskemidler (KOM(2010)0597 - C7-0356/2010 - 2010/0298(COD))

2013/C 168 E/41

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0597), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0597),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0356/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0356/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. marts 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. marts 2011 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. november 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktatens om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0246/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 71.

---

Onsdag den 14. december 2011P7_TC1-COD(2010)0298

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 14. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 648/2004 hvad angår anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer i tekstilvaskemidler til husholdningsformål og maskinopvaskemidler til husholdningsformål

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 259/2012)

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/155

---

Onsdag den 14. december 2011Fiskerimuligheder og finansiel modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen EF-Marokko ***

P7_TA(2011)0569

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11226/2011 - C7-0201/2011 - 2011/0139(NLE))

2013/C 168 E/42

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11226/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11226/2011),

| — | der henviser til udkast til protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11225/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Marokko (11225/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0201/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udviklingsudvalget (A7-0394/2011),

| 1. | nægter at godkende indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

nægter at godkende indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at meddele Rådet, at protokollen ikke kan indgås; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at meddele Rådet, at protokollen ikke kan indgås;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Kongeriget Marokkos regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Kongeriget Marokkos regeringer og parlamenter.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/155

---

Onsdag den 14. december 2011Udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion: Benoît Coeuré

P7_TA(2011)0572

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2011 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

2013/C 168 E/43

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 1. december 2011 (17227/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 1. december 2011 (17227/2011),

| — | der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet (C7-0459/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 283, stk. 2, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Det Europæiske Råds høring af Parlamentet (C7-0459/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 109, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 109,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0443/2011),

| A. | der henviser til, at Det Europæiske Råd ved skrivelse af 1. december 2011 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Benoît Coeuré til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det Europæiske Råd ved skrivelse af 1. december 2011 hørte Parlamentet om udnævnelsen af Benoît Coeuré til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion for en embedsperiode på otte år;

| B. | der henviser til, at Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og behovet for fuld uafhængighed for ECB i henhold til artikel 130; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et CV fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentets Økonomi- og Valutaudvalg derefter foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og behovet for fuld uafhængighed for ECB i henhold til artikel 130; der endvidere henviser til, at udvalget i forbindelse med denne bedømmelse modtog et CV fra kandidaten samt dennes svar på det fremsendte spørgeskema;

| C. | der henviser til, at udvalget derpå den 12. december 2011 afholdt en halvanden time lang høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udvalget derpå den 12. december 2011 afholdt en halvanden time lang høring med den indstillede kandidat, som efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets henstilling om udnævnelse af Benoît Coeuré til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets henstilling om udnævnelse af Benoît Coeuré til medlem af Den Europæiske Centralbanks direktion;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

Torsdag den 15. december 2011

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/157 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/157

---

Torsdag den 15. december 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault fra Frankrig

P7_TA(2011)0579

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault, Frankrig) (KOM(2011)0420 - C7-0193/2011 - 2011/2158(BUD))

2013/C 168 E/44

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0420 - C7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0420 - C7-0193/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0396/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den globale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den globale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Frankrig har anmodet om bistand i forbindelse med 4 445 afskedigelser, hvoraf 3 582 var tiltænkt støtte, hos Renault s.a.s. og syv af virksomhedens leverandører fra automobilindustrien, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Frankrig har anmodet om bistand i forbindelse med 4 445 afskedigelser, hvoraf 3 582 var tiltænkt støtte, hos Renault s.a.s. og syv af virksomhedens leverandører fra automobilindustrien,

| E. | der henviser til, at ansøgningen fra Frankrig ikke dækker Renault-ansatte, som valgte førtidspensioneringsordningen, og som derfor ikke kan tildeles støtte fra EGF i henhold til forordning (EF) nr. 1927/2006, men som fik deres pensionsrettigheder ændret af den pensionsreform, der er trådt i kraft i mellemtiden; der henviser til, at den indsats, som alle involverede parter har gjort for at finde en holdbar løsning, så disse tidligere Renault-ansatte kan supplere deres pensionsrettigheder, skal bemærkes; der henviser til, at de bestræbelser, som den franske regering har gjort, samt det skriftlige tilsagn fra Renault skal understreges i denne forbindelse; der henviser til, at den konstruktive dialog mellem alle de involverede parter bør fortsættes, indtil der er fundet en tilfredsstillende løsning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen fra Frankrig ikke dækker Renault-ansatte, som valgte førtidspensioneringsordningen, og som derfor ikke kan tildeles støtte fra EGF i henhold til forordning (EF) nr. 1927/2006, men som fik deres pensionsrettigheder ændret af den pensionsreform, der er trådt i kraft i mellemtiden; der henviser til, at den indsats, som alle involverede parter har gjort for at finde en holdbar løsning, så disse tidligere Renault-ansatte kan supplere deres pensionsrettigheder, skal bemærkes; der henviser til, at de bestræbelser, som den franske regering har gjort, samt det skriftlige tilsagn fra Renault skal understreges i denne forbindelse; der henviser til, at den konstruktive dialog mellem alle de involverede parter bør fortsættes, indtil der er fundet en tilfredsstillende løsning;

| F. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv og gennemsigtig; noterer sig imidlertid den langvarige evalueringsperiode i forbindelse med netop denne ansøgning om anvendelse af EGF for Renault s.a.s. og syv leverandører; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv og gennemsigtig; noterer sig imidlertid den langvarige evalueringsperiode i forbindelse med netop denne ansøgning om anvendelse af EGF for Renault s.a.s. og syv leverandører;

| 2. | bemærker, at de første resultater om effektiviteten af foranstaltningerne for de afskedigede arbejdstagere snart bør foreligge; noterer sig, at succesraten er en nøgleindikator for EGF's effektivitet og opfordrer Kommissionen til at gennemføre en stærk og nøje overvågning og vejledning for at sikre, at den udbudte efteruddannelse harmonerer med de lokale økonomiske tendenser; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at de første resultater om effektiviteten af foranstaltningerne for de afskedigede arbejdstagere snart bør foreligge; noterer sig, at succesraten er en nøgleindikator for EGF's effektivitet og opfordrer Kommissionen til at gennemføre en stærk og nøje overvågning og vejledning for at sikre, at den udbudte efteruddannelse harmonerer med de lokale økonomiske tendenser;

| 3. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

3.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet;

| 4. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-finansierede foranstaltninger bør føre til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-finansierede foranstaltninger bør føre til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 5. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 6. | noterer sig, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister; |
| --- | --- |

6.

noterer sig, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Torsdag den 15. december 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/019 FR/Renault, Frankrig)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom Parlamentets holdning svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2012/16/EU).

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/159 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/159

---

Torsdag den 15. december 2011Aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter ***I

P7_TA(2011)0580

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (omarbejdning) (KOM(2008)0229 - C6–0184/2008 - 2008/0090(COD))

2013/C 168 E/45

(Almindelig lovgivningsprocedure - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0229),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 255, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen forelagde sit oprindelige forslag til Parlamentet (C6-0184/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 255, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen forelagde sit oprindelige forslag til Parlamentet (C6-0184/2008),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3 og artikel 15, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3 og artikel 15, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 41 og 42, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 41 og 42,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A7-0426/2011),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anser procedure 2011/0073(COD) for bortfaldet, eftersom indholdet af Kommissionens forslag KOM(2011)0137 er optaget i procedure 2008/0090(COD); |
| --- | --- |

2.

anser procedure 2011/0073(COD) for bortfaldet, eftersom indholdet af Kommissionens forslag KOM(2011)0137 er optaget i procedure 2008/0090(COD);

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag den 15. december 2011P7_TC1-COD(2008)0090

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om fastsættelse af de generelle principper og begrænsninger for retten til aktindsigt i dokumenter Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens
  fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer [Ændring 1]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 255, stk. 2 15,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) omfatter retten til aktindsigt i dokumenter alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, hvorfor
  der skal

  må
  foretages en række væsentlige ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2)
  . Forordningen bør af klarhedshensyn omarbejdes.

  , i hvilken forbindelse der bør tages hensyn til erfaringerne fra gennemførelsen af forordningen og Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol relevante retspraksis. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(1)

Efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) omfatter retten til aktindsigt i dokumenter alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, hvorfor
  der skal

  må
  foretages en række væsentlige ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (2)
  . Forordningen bør af klarhedshensyn omarbejdes.

  , i hvilken forbindelse der bør tages hensyn til erfaringerne fra gennemførelsen af forordningen og Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol relevante retspraksis. [Ændring 2]

| (2) | I traktaten om Den Europæiske Union TEU fastslås princippet om åbenhed i artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at traktaten udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt. |
| --- | --- |

(2)

I traktaten om Den Europæiske Union TEU fastslås princippet om åbenhed i artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at traktaten udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt.

| (3) | Åbenhed giver borgerne bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og sikrer forvaltningen en større legitimitet, effektivitet og gør den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. Åbenhed bidrager til at styrke principperne om demokrati
  som fastsat i artikel 9 til 12 i TEU
  og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten

  TEU
  og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  ("charteret")
  . [Ændring 3] |
| --- | --- |

(3)

Åbenhed giver borgerne bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og sikrer forvaltningen en større legitimitet, effektivitet og gør den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. Åbenhed bidrager til at styrke principperne om demokrati
  som fastsat i artikel 9 til 12 i TEU
  og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten

  TEU
  og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  ("charteret")
  . [Ændring 3]

| (3a) | Gennemsigtighed bør også styrke princippet om god forvaltning i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer som fastlagt i artikel 41 i charteret og i artikel 298 i TEUF. Der bør derfor defineres passende interne forvaltningsprocedurer og stilles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed for at gennemføre princippet om åbenhed i praksis. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(3a)

Gennemsigtighed bør også styrke princippet om god forvaltning i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer som fastlagt i artikel 41 i charteret og i artikel 298 i TEUF. Der bør derfor defineres passende interne forvaltningsprocedurer og stilles tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed for at gennemføre princippet om åbenhed i praksis. [Ændring 4]

| (3b) | Åbenhed øger borgernes tillid til Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer fordi åbenhed bidrager til deres viden om Unionens beslutningsproces og deres respektive rettigheder i henhold hertil. Åbenhed indebærer også mere gennemsigtighed i gennemførelsen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(3b)

Åbenhed øger borgernes tillid til Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer fordi åbenhed bidrager til deres viden om Unionens beslutningsproces og deres respektive rettigheder i henhold hertil. Åbenhed indebærer også mere gennemsigtighed i gennemførelsen af administrative og lovgivningsmæssige procedurer. [Ændring 5]

| (3c) | Ved at understrege den normative betydning af princippet om gennemsigtighed styrker denne forordning Unionens retsstatslige principper og bidrager derfor også til forebyggelse af kriminalitet og kriminel adfærd. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(3c)

Ved at understrege den normative betydning af princippet om gennemsigtighed styrker denne forordning Unionens retsstatslige principper og bidrager derfor også til forebyggelse af kriminalitet og kriminel adfærd. [Ændring 6]

| (4) | De generelle principper og begrænsningerne af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt er fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001, som har fundet anvendelse siden 3. december 2001 (3).
  [Ændring 7] |
| --- | --- |

(4)

De generelle principper og begrænsningerne af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt er fastlagt i forordning (EF) nr. 1049/2001, som har fundet anvendelse siden 3. december 2001 (3).
  [Ændring 7]

| (5) | Den første vurdering af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 fremgik af en rapport, der blev offentliggjort den 30. januar 2004 (4). Den 9. november 2005 besluttede Kommissionen at iværksætte en procedure, der skulle føre til revision af forordning (EF) nr. 1049/2001. I en beslutning, der blev vedtaget den 4. april 2006 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at forelægge et forslag om ændring af forordningen (5) Den 18. april 2007 offentliggjorde Kommissionen en grønbog om revisionen af forordningen (6) og iværksatte en offentlig høring.
  [Ændring 8] |
| --- | --- |

(5)

Den første vurdering af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001 fremgik af en rapport, der blev offentliggjort den 30. januar 2004 (4). Den 9. november 2005 besluttede Kommissionen at iværksætte en procedure, der skulle føre til revision af forordning (EF) nr. 1049/2001. I en beslutning, der blev vedtaget den 4. april 2006 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at forelægge et forslag om ændring af forordningen (5) Den 18. april 2007 offentliggjorde Kommissionen en grønbog om revisionen af forordningen (6) og iværksatte en offentlig høring.
  [Ændring 8]

| (6) | Formålet med nærværende denne forordning er at give retten til aktindsigt størst mulig virkning og at fastsætte de generelle principper herfor og begrænsninger heri

  for aktindsigt og undtagelserne herfra af hensyn til offentlige eller private interesser
  i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 255, stk. 2

  artikel 15, stk. 3, i TEUF og i overensstemmelse med bestemmelserne om, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer arbejder så åbent som muligt, jf
  .
  artikel 15, stk. 1, i TEUF. Derfor bør alle andre bestemmelser om aktindsigt overholde kravene i denne forordning, dog med forbehold af særlige bestemmelser vedrørende Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank ved udførelse af ikke-administrative opgaver. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(6)

Formålet med nærværende denne forordning er at give retten til aktindsigt størst mulig virkning og at fastsætte de generelle principper herfor og begrænsninger heri

  for aktindsigt og undtagelserne herfra af hensyn til offentlige eller private interesser
  i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 255, stk. 2

  artikel 15, stk. 3, i TEUF og i overensstemmelse med bestemmelserne om, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer arbejder så åbent som muligt, jf
  .
  artikel 15, stk. 1, i TEUF. Derfor bør alle andre bestemmelser om aktindsigt overholde kravene i denne forordning, dog med forbehold af særlige bestemmelser vedrørende Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank ved udførelse af ikke-administrative opgaver. [Ændring 9]

| (7) | Da spørgsmålet om aktindsigt ikke er genstand for bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bør Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne og
  i overensstemmelse med som det fremgår af erklæring nr. 41, der er knyttet til Amsterdam-traktatens slutakt, lade sig lede af denne forordning hvad angår dokumenter vedrørende aktiviteter, der henhører under denne nævnte traktat. |
| --- | --- |

(7)

Da spørgsmålet om aktindsigt ikke er genstand for bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bør Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne og
  i overensstemmelse med som det fremgår af erklæring nr. 41, der er knyttet til Amsterdam-traktatens slutakt, lade sig lede af denne forordning hvad angår dokumenter vedrørende aktiviteter, der henhører under denne nævnte traktat.

| (9) | Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 6. september 2006 forordning (EF) nr. 1367/2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (7). Hvad angår adgang til dokumenter, der indeholder miljøoplysninger, bør nærværende forordning følge forordning (EF) nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentet og Rådet vedtog den 6. september 2006 forordning (EF) nr. 1367/2006 om anvendelse af Århuskonventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (7). Hvad angår adgang til dokumenter, der indeholder miljøoplysninger, bør nærværende forordning følge forordning (EF) nr. 1367/2006.

| (10) | Hvad angår udlevering af personoplysninger,

  Unionens institutioner
  ,
  organer, kontorer og agenturer
  bør der være en klar forbindelse mellem denne forordning og forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af

  behandle
  personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8)


  overensstemmelse med den registreredes rettigheder som fastlagt i artikel 16 i TEUF samt i artikel 8 i charteret, den relevante EU-ret og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis
  . [Ændring 10] |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår udlevering af personoplysninger,

  Unionens institutioner
  ,
  organer, kontorer og agenturer
  bør der være en klar forbindelse mellem denne forordning og forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af

  behandle
  personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8)


  overensstemmelse med den registreredes rettigheder som fastlagt i artikel 16 i TEUF samt i artikel 8 i charteret, den relevante EU-ret og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis
  . [Ændring 10]

| (11) | Der bør fastlægges klare regler for udlevering af dokumenter, der hidrører fra medlemsstaterne, og af dokumenter fra tredjeparter, som indgår i retssager, eller som institutionerne
  , organerne, kontorerne eller agenturerne
  har erhvervet i kraft af særlige undersøgelsesbeføjelser, som de har fået overdraget ved EF-lov

  i henhold til EU-retten
  . [Ændring 11] |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastlægges klare regler for udlevering af dokumenter, der hidrører fra medlemsstaterne, og af dokumenter fra tredjeparter, som indgår i retssager, eller som institutionerne
  , organerne, kontorerne eller agenturerne
  har erhvervet i kraft af særlige undersøgelsesbeføjelser, som de har fået overdraget ved EF-lov

  i henhold til EU-retten
  . [Ændring 11]

| (12) | Adgangen

  I overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i TEUF, bør der gives fuld adgang
  til dokumenter bør udvides i de tilfælde, hvor institutionerne
  i henhold til traktaterne
  optræder som lovgivende myndighed, herunder i henhold til delegeret kompetencedelegerede beføjelser, uden at hensynet til institutionernes effektive beslutningsproces dog må tilsidesættes

  jf. artikel 290 i TEUF, og i henhold til gennemførelsesbeføjelser, jf. artikel 291 i TEUF, ved vedtagelse af generelle foranstaltninger
  .
  Forberedende lovgivningsmæssige dokumenter og al dertil knyttet information på de forskellige stadier af den interinstitutionelle procedure såsom Rådets arbejdsgruppers dokumenter, navne på medlemsstaternes delegationer,
  der bør i videst muligt omfang gives

  deltager som medlemmer af Rådet og deres holdninger, samt førstebehandlingsdokumenter fra trepartsmøder burde principielt gøres tilgængelige for offentligheden umiddelbart og
  direkte adgang til sådanne dokumenter

  på internettet
  . [Ændring 12] |
| --- | --- |

(12)

Adgangen

  I overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i TEUF, bør der gives fuld adgang
  til dokumenter bør udvides i de tilfælde, hvor institutionerne
  i henhold til traktaterne
  optræder som lovgivende myndighed, herunder i henhold til delegeret kompetencedelegerede beføjelser, uden at hensynet til institutionernes effektive beslutningsproces dog må tilsidesættes

  jf. artikel 290 i TEUF, og i henhold til gennemførelsesbeføjelser, jf. artikel 291 i TEUF, ved vedtagelse af generelle foranstaltninger
  .
  Forberedende lovgivningsmæssige dokumenter og al dertil knyttet information på de forskellige stadier af den interinstitutionelle procedure såsom Rådets arbejdsgruppers dokumenter, navne på medlemsstaternes delegationer,
  der bør i videst muligt omfang gives

  deltager som medlemmer af Rådet og deres holdninger, samt førstebehandlingsdokumenter fra trepartsmøder burde principielt gøres tilgængelige for offentligheden umiddelbart og
  direkte adgang til sådanne dokumenter

  på internettet
  . [Ændring 12]

| (12a) | Lovgivningsmæssige tekster bør affattes på en klar og forståelig måde og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. [Ændring 13] |
| --- | --- |

(12a)

Lovgivningsmæssige tekster bør affattes på en klar og forståelig måde og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. [Ændring 13]

| (12b) | Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør aftale en bedre lovgivningspraksis, bedre modeller og teknikker til affattelse af lovgivning, som deles af institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne, i henhold til artikel 295 i TEUF og i overensstemmelse med denne forordning, og de bør offentliggøre aftalen i Den Europæiske Unions Tidende med henblik på at styrke princippet om gennemsigtighed i udformningen og om juridisk klarhed i Unionens dokumenter. [Ændring 14] |
| --- | --- |

(12b)

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør aftale en bedre lovgivningspraksis, bedre modeller og teknikker til affattelse af lovgivning, som deles af institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne, i henhold til artikel 295 i TEUF og i overensstemmelse med denne forordning, og de bør offentliggøre aftalen i Den Europæiske Unions Tidende med henblik på at styrke princippet om gennemsigtighed i udformningen og om juridisk klarhed i Unionens dokumenter. [Ændring 14]

| (12c) | Dokumenter vedrørende ikke-lovgivningsmæssige procedurer som f.eks. bindende foranstaltninger eller foranstaltninger vedrørende interne organisatoriske forhold, administrative eller budgetmæssige akter samt foranstaltninger af politisk karakter (som f.eks. konklusioner, henstillinger eller beslutninger) bør være let - og så vidt muligt direkte - tilgængelige, i overensstemmelse med princippet om god forvaltning som omhandlet i artikel 41 i charteret. [Ændring 15] |
| --- | --- |

(12c)

Dokumenter vedrørende ikke-lovgivningsmæssige procedurer som f.eks. bindende foranstaltninger eller foranstaltninger vedrørende interne organisatoriske forhold, administrative eller budgetmæssige akter samt foranstaltninger af politisk karakter (som f.eks. konklusioner, henstillinger eller beslutninger) bør være let - og så vidt muligt direkte - tilgængelige, i overensstemmelse med princippet om god forvaltning som omhandlet i artikel 41 i charteret. [Ændring 15]

| (12d) | For hver enkelt kategori af dokumenter bør den ansvarlige institution, det ansvarlige organ, kontor eller agentur give borgerne indblik i arbejdsgangen i de interne procedurer, der følges, og oplyse, hvilke enheder i organisationen, der er ansvarlige, disse enheders sagsområde, de fastsatte tidsfrister og en kontaktadresse. Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne bør tage behørigt hensyn til Den Europæiske Ombudsmands henstillinger. De bør i overensstemmelse med artikel 295 i TEUF aftale fælles retningslinjer for, hvordan hver enkelt organisatorisk enhed bør registrere deres interne dokumenter, klassificere dem i tilfælde af eventuelle forbehold for EU-interesser og arkivere dem til midlertidige eller historiske formål i overensstemmelse med principperne i denne forordning. De bør på en konsekvent og koordineret måde informere offentligheden om de foranstaltninger, der er vedtaget for at gennemføre denne forordning, og uddanne deres personale til at bistå borgerne i at udøve de rettigheder, der følger af denne forordning. [Ændring 16] |
| --- | --- |

(12d)

For hver enkelt kategori af dokumenter bør den ansvarlige institution, det ansvarlige organ, kontor eller agentur give borgerne indblik i arbejdsgangen i de interne procedurer, der følges, og oplyse, hvilke enheder i organisationen, der er ansvarlige, disse enheders sagsområde, de fastsatte tidsfrister og en kontaktadresse. Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne bør tage behørigt hensyn til Den Europæiske Ombudsmands henstillinger. De bør i overensstemmelse med artikel 295 i TEUF aftale fælles retningslinjer for, hvordan hver enkelt organisatorisk enhed bør registrere deres interne dokumenter, klassificere dem i tilfælde af eventuelle forbehold for EU-interesser og arkivere dem til midlertidige eller historiske formål i overensstemmelse med principperne i denne forordning. De bør på en konsekvent og koordineret måde informere offentligheden om de foranstaltninger, der er vedtaget for at gennemføre denne forordning, og uddanne deres personale til at bistå borgerne i at udøve de rettigheder, der følger af denne forordning. [Ændring 16]

| (13) | At der er åbenhed i lovgivningsprocessen er af største vigtighed for borgerne. Derfor bør institutionerne aktivt formidle dokumenter, som udgør en del af lovgivningsprocessen
  , og forbedre deres kommunikation med potentielle ansøgere om aktindsigt
  .
  Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer bør automatisk gøre så mange kategorier af dokumenter som muligt offentligt tilgængelige på deres websteder.
  En aktiv formidling af dokumenter bør også foregå på andre områder. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(13)

At der er åbenhed i lovgivningsprocessen er af største vigtighed for borgerne. Derfor bør institutionerne aktivt formidle dokumenter, som udgør en del af lovgivningsprocessen
  , og forbedre deres kommunikation med potentielle ansøgere om aktindsigt
  .
  Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer bør automatisk gøre så mange kategorier af dokumenter som muligt offentligt tilgængelige på deres websteder.
  En aktiv formidling af dokumenter bør også foregå på andre områder. [Ændring 17]

| (13a) | Med henblik på at øge åbenheden og gennemsigtigheden i lovgivningsprocessen bør institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne enes om et interinstitutionelt register over lobbyister og andre interesserede parter. [Ændring 18] |
| --- | --- |

(13a)

Med henblik på at øge åbenheden og gennemsigtigheden i lovgivningsprocessen bør institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne enes om et interinstitutionelt register over lobbyister og andre interesserede parter. [Ændring 18]

| (15) | Visse dokumenter bør behandles efter en særlig procedure på grund af deres yderst følsomme indhold. Foranstaltninger til at informere Europa-Parlamentet om sådanne dokumenters indhold bør fastlægges ved interinstitutionel aftale.
  [Ændring 19] |
| --- | --- |

(15)

Visse dokumenter bør behandles efter en særlig procedure på grund af deres yderst følsomme indhold. Foranstaltninger til at informere Europa-Parlamentet om sådanne dokumenters indhold bør fastlægges ved interinstitutionel aftale.
  [Ændring 19]

| (16) | For at skabe større åbenhed i forbindelse med institutionernes
  , organernes, kontorernes og agenturernes
  arbejde bør Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

  de
  give aktindsigt ikke blot i dokumenter, institutionerne

  de
  har udarbejdet, men også i dokumenter, de har modtaget. I denne forbindelse bemærkes det, at erklæring nr. 35, der er knyttet til Amsterdamtraktatens slutakt, fastslår, at En medlemsstat kan anmode Kommissionen eller Rådet

  institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne
  om ikke at meddele tredjemand tredjeparter
  uden for institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne selv
  et dokument hidrørende fra denne stat uden dens forudgående samtykke. [Ændring 20] |
| --- | --- |

(16)

For at skabe større åbenhed i forbindelse med institutionernes
  , organernes, kontorernes og agenturernes
  arbejde bør Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

  de
  give aktindsigt ikke blot i dokumenter, institutionerne

  de
  har udarbejdet, men også i dokumenter, de har modtaget. I denne forbindelse bemærkes det, at erklæring nr. 35, der er knyttet til Amsterdamtraktatens slutakt, fastslår, at En medlemsstat kan anmode Kommissionen eller Rådet

  institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne
  om ikke at meddele tredjemand tredjeparter
  uden for institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne selv
  et dokument hidrørende fra denne stat uden dens forudgående samtykke. [Ændring 20]

| (16a) | Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at forpligtelsen til at høre medlemsstaterne, hvis en begæring om aktindsigt vedrører et dokument, der hidrører fra dem, ikke giver medlemsstaterne vetoret eller ret til at påberåbe sig nationale love eller lovbestemmelser, og at den institution eller det organ, kontor eller agentur, der modtager en sådan begæring, kun kan give afslag på aktindsigt under henvisning til undtagelserne i denne forordning (9). [Ændring 21] |
| --- | --- |

(16a)

Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at forpligtelsen til at høre medlemsstaterne, hvis en begæring om aktindsigt vedrører et dokument, der hidrører fra dem, ikke giver medlemsstaterne vetoret eller ret til at påberåbe sig nationale love eller lovbestemmelser, og at den institution eller det organ, kontor eller agentur, der modtager en sådan begæring, kun kan give afslag på aktindsigt under henvisning til undtagelserne i denne forordning (9). [Ændring 21]

| (17) | Som udgangspunkt børAlle institutionernes dokumenter
  bør
  være offentligt tilgængelige.
  Der bør indføres undtagelser fra dette princip for at beskytte
  visse offentlige og private interesser
  , men disse undtagelser
  bør dog beskyttes gennem undtagelser. Institutionerne bør have mulighed for at beskytte deres interne konsultationer og drøftelser, når det er nødvendigt for at sætte dem i stand til at udføre deres opgaver.

  være reguleret i et gennemsigtigt system af regler og procedurer, og det overordnede mål bør være gennemførelsen af borgernes grundlæggende ret til aktindsigt
  . Ved vurderingen af undtagelserne bør institutionerne tage hensyn til de principper, der er fastlagt i Fællesskabets

  Unionens
  lovgivning om beskyttelse af personoplysninger inden for alle Unionens aktivitetsområder. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(17)

Som udgangspunkt børAlle institutionernes dokumenter
  bør
  være offentligt tilgængelige.
  Der bør indføres undtagelser fra dette princip for at beskytte
  visse offentlige og private interesser
  , men disse undtagelser
  bør dog beskyttes gennem undtagelser. Institutionerne bør have mulighed for at beskytte deres interne konsultationer og drøftelser, når det er nødvendigt for at sætte dem i stand til at udføre deres opgaver.

  være reguleret i et gennemsigtigt system af regler og procedurer, og det overordnede mål bør være gennemførelsen af borgernes grundlæggende ret til aktindsigt
  . Ved vurderingen af undtagelserne bør institutionerne tage hensyn til de principper, der er fastlagt i Fællesskabets

  Unionens
  lovgivning om beskyttelse af personoplysninger inden for alle Unionens aktivitetsområder. [Ændring 22]

| (18) | Alle regler om

  Eftersom denne forordning direkte gennemfører artikel 15 i TEUF såvel som artikel 42 i charteret, bør de fastlagte principper og begrænsninger for
  aktindsigt i institutionernes dokumenter bør være i overensstemmelse med

  veje tungere end eventuelle regler, foranstaltninger eller eventuel praksis, der er vedtaget på andet retsgrundlag af en institution, et organ, kontor eller agentur, og som indfører yderligere eller strengere undtagelser end dem, der er fastsat i
  denne forordning. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(18)

Alle regler om

  Eftersom denne forordning direkte gennemfører artikel 15 i TEUF såvel som artikel 42 i charteret, bør de fastlagte principper og begrænsninger for
  aktindsigt i institutionernes dokumenter bør være i overensstemmelse med

  veje tungere end eventuelle regler, foranstaltninger eller eventuel praksis, der er vedtaget på andet retsgrundlag af en institution, et organ, kontor eller agentur, og som indfører yderligere eller strengere undtagelser end dem, der er fastsat i
  denne forordning. [Ændring 23]

| (19) | For at sikre, at retten til aktindsigt fuldt ud respekteres, bør der gælde en administrativ procedure med to faser med yderligere mulighed for domstolsprøvelse eller klage til Ombudsmanden Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

(19)

For at sikre, at retten til aktindsigt fuldt ud respekteres, bør der gælde en administrativ procedure med to faser med yderligere mulighed for domstolsprøvelse eller klage til Ombudsmanden Den Europæiske Ombudsmand.

| (20) | Hver institution og hvert organ, kontor og agentur bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at informere offentligheden om gældende bestemmelser og uddanne dens personale til at bistå borgerne, når de ønsker at udøve de rettigheder, der følger af denne forordning. For at gøre det lettere for borgerne at udøve deres rettigheder bør hver institution og hvert organ, kontor og agentur give adgang til et register over dokumenter. |
| --- | --- |

(20)

Hver institution og hvert organ, kontor og agentur bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at informere offentligheden om gældende bestemmelser og uddanne dens personale til at bistå borgerne, når de ønsker at udøve de rettigheder, der følger af denne forordning. For at gøre det lettere for borgerne at udøve deres rettigheder bør hver institution og hvert organ, kontor og agentur give adgang til et register over dokumenter.

| (21) | Selv om denne forordning hverken tilsigter eller medfører en ændring af national lovgivning om aktindsigt, er det dog klart, at medlemsstaterne, i kraft af princippet om loyalt samarbejde, der anvendes i forbindelserne mellem institutionerne og medlemsstaterne, bør sørge for ikke at hindre anvendelsen af denne forordning, og at de bør overholde institutionernes sikkerhedsforskrifter. |
| --- | --- |

(21)

Selv om denne forordning hverken tilsigter eller medfører en ændring af national lovgivning om aktindsigt, er det dog klart, at medlemsstaterne, i kraft af princippet om loyalt samarbejde, der anvendes i forbindelserne mellem institutionerne og medlemsstaterne, bør sørge for ikke at hindre anvendelsen af denne forordning, og at de bør overholde institutionernes sikkerhedsforskrifter.

| (22) | Denne forordning berører ikke den eksisterende ret til aktindsigt for medlemsstater, dømmende myndigheder eller undersøgelsesorganer.
  [Ændring 24] |
| --- | --- |

(22)

Denne forordning berører ikke den eksisterende ret til aktindsigt for medlemsstater, dømmende myndigheder eller undersøgelsesorganer.
  [Ændring 24]

| (23) | I henhold til artikel 255, stk. 3, i EF-traktaten

  artikel 15, stk. 3, i TEUF, og i overensstemmelse med principperne og reglerne
  i
  denne forordning

  indarbejder bør hver enkelt institution
  og hvert enkelt organ, kontor og agentur
  i sin forretningsorden fastsætte særlige bestemmelser vedrørende aktindsigt i institutionens,
  organets, kontorets eller agenturets
  dokumenter i sin forretningsorden

  , også for så vidt angår dokumenter, der relaterer til administrative funktioner
  - [Ændring 25] |
| --- | --- |

(23)

I henhold til artikel 255, stk. 3, i EF-traktaten

  artikel 15, stk. 3, i TEUF, og i overensstemmelse med principperne og reglerne
  i
  denne forordning

  indarbejder bør hver enkelt institution
  og hvert enkelt organ, kontor og agentur
  i sin forretningsorden fastsætte særlige bestemmelser vedrørende aktindsigt i institutionens,
  organets, kontorets eller agenturets
  dokumenter i sin forretningsorden

  , også for så vidt angår dokumenter, der relaterer til administrative funktioner
  - [Ændring 25]

UDSTEDT FØLGENDEVEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

Formålet med denne forordning er:

| a) | i overensstemmelse med artikel 15 i TEUF
  at fastlægge fastsætte de principper, betingelser og begrænsninger af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (herefter "institutionerne") som fastlagt ved EF-traktatens artikel 255

  dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer
  med henblik på at give offentligheden den videst mulige aktindsigt i sådanne dokumenter [Ændring 26] |
| --- | --- |

a)

i overensstemmelse med artikel 15 i TEUF
  at fastlægge fastsætte de principper, betingelser og begrænsninger af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (herefter "institutionerne") som fastlagt ved EF-traktatens artikel 255

  dokumenter fra Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer
  med henblik på at give offentligheden den videst mulige aktindsigt i sådanne dokumenter [Ændring 26]

| b) | at fastsætte bestemmelser med henblik på at lette udøvelsen af denne ret mest muligt |
| --- | --- |

b)

at fastsætte bestemmelser med henblik på at lette udøvelsen af denne ret mest muligt

| c) | at fremme
  gennemsigtig og
  god forvaltningsskik med hensyn til aktindsigt

  for at fremme aktindsigten og navnlig de overordnede mål om større gennemsigtighed og ansvarlighed og mere demokrati
  . [Ændring 27] |
| --- | --- |

c)

at fremme
  gennemsigtig og
  god forvaltningsskik med hensyn til aktindsigt

  for at fremme aktindsigten og navnlig de overordnede mål om større gennemsigtighed og ansvarlighed og mere demokrati
  . [Ændring 27]

Artikel 2

Personer, der har ret Berettigede til aktindsigt, og anvendelsesområde

1.   Enhver fysisk eller juridisk person
  eller enhver sammenslutning af fysiske eller juridiske personer
  har ret til aktindsigt i dokumenter fra Unionens institutionernes institutioner
  , organer, kontorer og agenturer

  dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i denne forordning.

2.   Denne forordning finder anvendelse på alle dokumenter, som en institution er i besiddelse af, dvs. dokumenter, som den har udarbejdet eller modtaget om et anliggende vedrørende de politikker, aktiviteter og beslutninger, som falder ind under dens ansvarsområde, inden for alle Den Europæiske Unions aktivitetsområder.

3.   Med forbehold af artikel 4 og 9 gives der offentligheden adgang til dokumenterne, enten efter skriftlig begæring eller direkte i elektronisk form eller gennem et register. Navnlig skal der i overensstemmelse med artikel 12 sikres direkte adgang til dokumenter, som er udarbejdet eller modtaget i forbindelse med en lovgivningsprocedure.

4.   Følsomme dokumenter som defineret i artikel 9, stk. 1, behandles efter en særlig procedure i overensstemmelse med den nævnte artikel.

5.   Denne forordning finder ikke anvendelse på dokumenter, der forelægges domstolene af andre parter end institutionerne.

6.   Med forbehold af den specifikke ret til aktindsigt for interesserede parter, der er fastsat ved EF-lov, er der ikke adgang for offentligheden til dokumenter, der hører til de administrative sagsakter i en undersøgelse eller i procedurer i en sag, der vedrører en enkeltperson, indtil undersøgelsen er blevet lukket eller der er truffet endelig afgørelse i sagen. Dokumenter, som en institution indsamler eller får fra fysiske eller juridiske personer i forbindelse med sådanne undersøgelser, vil ikke være tilgængelige for offentligheden.

7.   Denne forordning berører ikke den ret til aktindsigt, der kan følge af folkeretlige instrumenter eller retsakter vedtaget af institutionerne til gennemførelse heraf, i dokumenter, som institutionerne er i besiddelse af.
  [Ændring 28]

Artikel 2a

Anvendelsesområde

1.
     
  Denne forordning finder anvendelse på alle dokumenter, som Unionens institutioner, agenturer, kontorer og organer er i besiddelse af, dvs. dokumenter, som de har udarbejdet eller modtaget, inden for alle Unionens aktivitetsområder. For Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Investeringsbank gælder denne forordning udelukkende, når de udøver administrative funktioner.

2.
     
  Dokumenterne gøres tilgængelige for offentligheden enten i elektronisk form i Den Europæiske Unions Tidende, i en institutions eller et organs, kontors eller agenturs officielle register eller efter skriftlig begæring. Dokumenter, der er udarbejdet eller modtaget som led i en lovgivningsmæssig procedure, gøres direkte tilgængelige, jf. nærværende forordnings artikel 12.

3.
     
  Denne forordning berører ikke den udvidede ret til aktindsigt i dokumenter, som institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne er i besiddelse af, der kan følge af folkeretlige instrumenter eller retsakter vedtaget af institutionerne til gennemførelse heraf eller medlemsstaternes lovgivning. [Ændring 29]

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   "dokument": ethvert indhold

  dataindhold
  uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) som er udarbejdet af en institution og videresendt til en

  vedrørende emner, der henhører under Unionens institutioners, organers, kontorers
  eller flere modtagere eller på anden måde registreret eller modtaget af en institution

  agenturers kompetenceområde.
  Data, der findes i elektroniske lagrings-, behandlings- og søgesystemer, er dokumenter

  herunder eksterne systemer
  ,
  som institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne anvender i deres arbejde, udgør et dokument, navnlig
  hvis de disse data kan hentes i form af et udskrift eller en elektronisk kopi ved hjælp af de værktøjer, der er
  relativt let
  tilgængelige til udnyttelse af systemet

  det pågældende system. Institutioner, organer, kontorer og agenturer, der har til hensigt at indføre et nyt elektronisk lagringssystem eller at foretage væsentlige ændringer i et eksisterende system, vurderer de sandsynlige konsekvenser for retten til aktindsigt, sikrer, at aktindsigten garanteres som en grundlæggende rettighed, og handler således, at målsætningen om gennemsigtighed fremmes. Funktionerne til søgning af information, som lagres i elektroniske lagringssystemer, tilpasses for at efterkomme anmodninger fra offentligheden

aa)
     
  "klassificerede dokumenter"
  :

ab)
     
  "lovgivningsmæssig retsakt"
  :

ac)
     
  "administrative funktioner"
  :

ad)
     
  "arkivsystem"
  :

ae)
     
  "historiske arkiver"
  :

Der offentliggøres en udførlig liste over alle kategorier af akter, som er omfattet af definitionerne i litra a)-ac), i Den Europæiske Unions Tidende og på institutionernes, organernes, kontorernes og agenturernes internetwebsteder, efter at disse har aftalt og offentliggjort deres fælles kriterier for arkivering

b)   "tredjepart": enhver fysisk eller juridisk person eller enhed uden for den pågældende institution,
  det pågældende organ, kontor eller agentur,
  herunder medlemsstaterne, andre institutioner og organer i eller uden for fællesskabsregi

  unionsregi
  og tredjelande. [Ændring 30]

Artikel 3a

Procedure for klassificering og afklassificering af dokumenter

1.
     
  Ud fra hensynet til den offentlige orden, jf. artikel 4, stk. 1, klassificerer en institution eller et organ, kontor eller agentur, uden at dette berører den parlamentariske kontrol på unionsplan og på nationalt plan, et dokument, hvis videregivelse kunne skade beskyttelsen af Unionens eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser, navnlig inden for offentlig sikkerhed, forsvar og militære anliggender. Et dokument kan klassificeres helt eller delvist. Dokumenter klassificeres således:

a)
     
  "EU TOP SECRET":
  :

b)
     
  "EU SECRET":
  :

c)
     
  "EU CONFIDENTIAL":
  :

d)
     
  "EU RESTRICTED":
  :

2.
     
  Dokumenter klassificeres kun i nødvendigt omfang. Så vidt muligt anfører ophavsmanden på de klassificerede dokumenter en dato eller periode, efter hvilken indholdet kan nedklassificeres eller afklassificeres. I modsat fald skal vedkommende tage klassifikationen op til revision mindst hvert femte år for at undersøge, om den oprindelige klassifikationsgrad stadig er nødvendig. Klassifikationsgraden skal fremgå klart og korrekt, og den opretholdes kun, så længe der er grund til at beskytte oplysningerne. Ansvaret for klassificering af dokumenter og for eventuel senere nedklassificering eller afklassificering påhviler den institution eller det organ, kontor eller agentur, der er ophavsmand til det klassificerede dokument eller har modtaget det fra en tredjepart eller en anden institution eller et andet organ, kontor eller agentur.

3.
     
  Uden at dette berører andre af Unionens institutioners, organers, kontorers og agenturers ret til aktindsigt videregives klassificerede dokumenter til tredjemand med ophavsmandens samtykke. Når mere end én institution eller mere end ét organ, kontor eller agentur er inddraget i behandlingen af et klassificeret dokument, gives der den samme klassificering, og der indledes mægling, hvis de pågældende institutioner, organer, kontorer eller agenturer har en forskellig vurdering af, hvilket beskyttelsesniveau der skal gives. Dokumenter vedrørende lovgivningsmæssige procedurer klassificeres ikke; gennemførelsesforanstaltninger klassificeres inden vedtagelsen, for så vidt som klassificeringen er nødvendig og har til formål at forebygge en negativ indvirkning på selve foranstaltningen. Internationale aftaler, der vedrører deling af fortrolige oplysninger, og som er indgået på vegne af Unionen, giver ikke et tredjeland eller en anden international organisation ret til at forhindre Europa-Parlamentet i at få adgang til de fortrolige oplysninger.

4.
     
  Begæringer om aktindsigt i følsomme dokumenter efter de i artikel 7 og 8 foreskrevne procedurer behandles kun af de personer, der har ret til at gøre sig bekendt med de pågældende dokumenter. Disse personer vurderer ligeledes, hvilke henvisninger der kan gives til klassificerede dokumenter i det offentlige register.

5.
     
  Klassificerede dokumenter indføres i institutionens, organets, kontorets eller agenturets register og gøres offentligt tilgængelige med ophavsmandens samtykke.

6.
     
  Når en institution eller et organ, kontor eller agentur afslår at give aktindsigt i et klassificeret dokument, skal afgørelsen begrundes på en sådan måde, at de interesser, der er beskyttet af de i artikel 4, stk. 1, fastsatte undtagelser, ikke lider skade.

7.
     
  Med forbehold af national parlamentarisk kontrol træffer medlemsstaterne passende foranstaltninger til at sikre, at principperne i denne forordning overholdes i forbindelse med behandlingen af begæringer om aktindsigt i klassificerede EU-dokumenter.

8.
     
  Institutionernes, organernes, kontorernes og agenturernes forskrifter om klassificerede dokumenter offentliggøres. [Ændring 31]

Artikel 4

Undtagelser

1.   Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af offentlighedens interesser med hensyn til:

| a) | offentlig sikkerhed, herunder fysiske og juridiske personers sikkerhed

  i Unionen eller en eller flere af dens medlemsstater [Ændring 32] |
| --- | --- |

a)

offentlig sikkerhed, herunder fysiske og juridiske personers sikkerhed

  i Unionen eller en eller flere af dens medlemsstater [Ændring 32]

| b) | forsvar og militære anliggender |
| --- | --- |

b)

forsvar og militære anliggender

| c) | internationale forbindelser |
| --- | --- |

c)

internationale forbindelser

| d) | Fællesskabets

  Unionens
  eller en medlemsstats finanspolitik, valutapolitik eller økonomiske politik [Ændring 33] |
| --- | --- |

d)

Fællesskabets

  Unionens
  eller en medlemsstats finanspolitik, valutapolitik eller økonomiske politik [Ændring 33]

| e) | miljøet, som for eksempel ynglesteder for sjældne arter. |
| --- | --- |

e)

miljøet, som for eksempel ynglesteder for sjældne arter.

2.   Institutionerne
  , organerne, kontorerne og agenturerne
  afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af: [Ændring 34]

| a) | en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser |
| --- | --- |

a)

en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser

| b) | intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

b)

intellektuelle ejendomsrettigheder

| c) | juridisk rådgivning og

  vedrørende
  domstolsbehandling, voldgiftsbehandling og mægling
  [Ændring 35] |
| --- | --- |

c)

juridisk rådgivning og

  vedrørende
  domstolsbehandling, voldgiftsbehandling og mægling
  [Ændring 35]

| d) | formålet med inspektioner, undersøgelser og revision |
| --- | --- |

d)

formålet med inspektioner, undersøgelser og revision

| e) | objektivitet og uvildighed ved udvælgelsesprocedurer

  offentlige indkøbsprocedurer, indtil den kontraherende institution eller det kontraherende organ, kontor eller agentur har truffet afgørelse, eller inden for en udvælgelseskomités arbejde i en udvælgelsesprocedure, indtil ansættelsesmyndigheden har truffet afgørelse
  . [Ændring 36] |
| --- | --- |

e)

objektivitet og uvildighed ved udvælgelsesprocedurer

  offentlige indkøbsprocedurer, indtil den kontraherende institution eller det kontraherende organ, kontor eller agentur har truffet afgørelse, eller inden for en udvælgelseskomités arbejde i en udvælgelsesprocedure, indtil ansættelsesmyndigheden har truffet afgørelse
  . [Ændring 36]

3.   Der gives
  kun
  afslag på aktindsigt i følgende dokumenter,
  der er udarbejdet eller modtaget af en institution, et organ, kontor eller agentur til internt brug og som vedrører en sag, hvori der endnu ikke er truffet afgørelse,
  hvis udleveringen af dem

  deres offentliggørelse på grund af deres indhold og situationens objektive omstændigheder åbenlyst og alvorligt
  ville være til alvorlig skade for institutionernes beslutningsproces:

  undergraver beslutningsprocessen.

| a) | dokumenter, som vedrører en sag, hvori der endnu ikke er truffet afgørelse |
| --- | --- |

a)

dokumenter, som vedrører en sag, hvori der endnu ikke er truffet afgørelse

| b) | dokumenter, der indeholder meningstilkendegivelser til internt brug som led i drøftelser og indledende konsultationer inden for de pågældende institutioner, selv efter at der er truffet afgørelse.
  [Ændring 37] |
| --- | --- |

b)

dokumenter, der indeholder meningstilkendegivelser til internt brug som led i drøftelser og indledende konsultationer inden for de pågældende institutioner, selv efter at der er truffet afgørelse.
  [Ændring 37]

4.   Undtagelserne i stk. 2 og 3 finder anvendelse, medmindre der er en mere tungtvejende offentlig interesse i, at de udleveres. For så vidt angår stk. 2, litra a)

  Ved afvejningen af den offentlige interesse i aktindsigt i henhold til stk. 1-3
  , anses der at foreligge en mere tungtvejende offentlig interesse i offentliggørelse, når de oplysninger, der anmodes om, vedrører

  det ønskede dokument vedrører beskyttelse af grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, forsvarlig forvaltning af offentlige midler, eller retten til at leve i et sundt miljø, herunder
  spørgsmål om emissioner til miljøet.
  En institution, et organ, kontor eller agentur, der påberåber sig en af disse undtagelser, skal gennemføre en objektiv og individuel bedømmelse og påvise, at risikoen for den beskyttede interesse er til at forudse og ikke blot hypotetisk, og skal definere, på hvilken måde aktindsigt i dokumentet specifikt og reelt kunne undergrave den beskyttede interesse. [Ændring 38]

4a.
     
  Dokumenter, hvis offentliggørelse vil udgøre en risiko for miljøbeskyttelse såsom dokumenter vedrørende ynglesteder for sjældne arter, må kun offentliggøres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1367/2006. [Ændring 39]

5.   Navne, titler og funktioner for indehavere af offentlige embeder, offentligt ansatte og repræsentanter for interessegrupper, der handler inden for rammerne af deres erhvervsmæssige aktiviteter, udleveres, medmindre udleveringen i betragtning af de særlige omstændigheder ville skade de pågældende personer. AndrePersonoplysninger udleveres i overensstemmelse med betingelserne for lovlig behandling af

  ikke, hvis udleveringen vil krænke privatlivets fred eller den pågældende persons integritet.
  Sådanne data, som er fastlagt i EF-lovgivning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger

  krænkelser foreligger ikke:

| — | hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons professionelle aktiviteter, medmindre der på grund af særlige omstændigheder er grund til at formode, at udleveringen vil skade den pågældende person |
| --- | --- |

—

hvis oplysningerne udelukkende vedrører den pågældende persons professionelle aktiviteter, medmindre der på grund af særlige omstændigheder er grund til at formode, at udleveringen vil skade den pågældende person

| — | hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der på grund af særlige omstændigheder er grund til at formode, at udleveringen vil skade den pågældende person eller andre personer, der har forbindelse til ham eller hende |
| --- | --- |

—

hvis oplysningerne udelukkende vedrører en offentlig person, medmindre der på grund af særlige omstændigheder er grund til at formode, at udleveringen vil skade den pågældende person eller andre personer, der har forbindelse til ham eller hende

| — | hvis oplysningerne allerede er blevet offentliggjort med den pågældende persons samtykke. |
| --- | --- |

—

hvis oplysningerne allerede er blevet offentliggjort med den pågældende persons samtykke.

Dog udleveres personoplysninger, hvis en tungtvejende offentlig interesse kræver udlevering. I givet fald skal institutionen, organet, kontoret eller agenturet angive den offentlige interesse. Den eller det skal begrunde, hvorfor den offentlige interesse i det konkrete tilfælde vejer tungere end den pågældende persons interesser.

Når en institution eller et organ, kontor eller agentur nægter at give aktindsigt i et dokument under henvisning til dette stykke, skal institutionen, organet, kontoret eller agenturet overveje, om det er muligt at give delvis aktindsigt. [Ændring 40]

6.   Hvis kun dele af det ønskede dokument er omfattet af en undtagelse, skal den resterende del af dokumentet udleveres.

7.   Undtagelserne som fastlagt i denne artikel
  finder ikke anvendelse på dokumenter, der er fremsendt som led i procedurer, der fører til en lovgivningsmæssig retsakt eller en delegeret retsakt eller gennemførelsesretsakt til almindelig anvendelse. Undtagelserne finder heller ikke anvendelse på dokumenter, der stilles til rådighed for institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne af lobbyister og andre interesserede parter med henblik på at påvirke udformningen af politikker. Undtagelserne
  finder kun anvendelse i den periode, hvor beskyttelsen

  så længe, dette
  er begrundet i dokumentets indhold. Undtagelserne finder anvendelse

  , og under alle omstændigheder
  i højst 30 år. Med hensyn til dokumenter, der er omfattet af undtagelserne vedrørende beskyttelse af personoplysninger eller forretningsmæssige interesser, og i tilfælde af følsomme dokumenter kan undtagelserne om nødvendigt finde anvendelse efter udløbet af dette tidsrum.
  [Ændring 41]

7a.
     
  En institution, et organ, kontor eller agentur kan give privilegeret adgang til dokumenter omfattet af stk. 1 til 3 til forskningsformål. Hvis der gives privilegeret adgang, frigives oplysningerne kun med passende begrænsninger vedrørende brugen heraf. [Ændring 42]

Artikel 5

Rådføring


  Høring af tredjeparter

1.   Med hensyn til dokumenter fra tredjepart rådfører institutionen

  institutioner, organer, kontorer eller agenturer
  sig med tredjeparten for at vurdere, om en undtagelse i henhold til artikel 4 finder anvendelse, medmindre det er indlysende, at dokumentet skal eller ikke skal udleveres.

2.   Hvis en begæring vedrører et dokument, der hidrører fra en medlemsstat, høres myndighederne i den pågældende medlemsstat,
  hvis der er nogen som helst tvivl om, hvorvidt dokumentet er omfattet af en af undtagelserne,
  medmindre der er tale om dokumenter, der er fremsendt som led i procedurer, der fører til en ikke-lovgivningsmæssig retsakt

  lovgivningsmæssig
  retsakt
  , en delegeret retsakt
  eller en
  gennemførelsesretsakt
  til almindelig anvendelse. Den institution, der er i besiddelse af dokumentet, udleverer det, medmindre medlemsstaten giver en begrundelse for at ville holde det tilbage ud fra de undtagelser, der er nævnt i artikel 4, eller

  og træffer afgørelse
  ud fra ikke-lovgivningsmæssig retsakt

  sin egen bedømmelse af, hvorvidt undtagelsen omfatter
  det pågældende dokument. Institutionen vurderer, om de af medlemsstaten fremsatte begrundelser er rimelige, for så vidt som de er baseret på undtagelser fastsat i denne forordning.

3.   Fremsættes der over for en medlemsstat begæring om aktindsigt i et dokument i dens besiddelse, som hidrører fra en institution,
  et organ, kontor eller agentur,
  rådfører medlemsstaten sig med institutionen, organer, kontoret eller agenturet, medmindre det er indlysende, at dokumentet skal eller ikke skal udleveres, med den pågældende institution ophavsmanden for at træffe en afgørelse, som ikke bringer opfyldelsen af denne forordnings målsætning i fare. Medlemsstaten kan i stedet henvise begæringen til institutionen, organet, kontoret og agenturet. [Ændring 43]

Artikel 5a

Lovgivningsmæssige retsakter

1.
     
  I overensstemmelse med de demokratiske principper i artikel 9 til 12 i TEU og Den Europæiske Unions Domstol retspraksis giver institutioner, der optræder som lovgivende myndighed, herunder i henhold til delegerede beføjelser og gennemførelsesbeføjelser, samt medlemsstater, der handler i deres egenskab af medlemmer af Rådet, den videst mulige adgang til dokumenter vedrørende deres aktiviteter.

2.
     
  Dokumenter vedrørende lovgivningsprogrammer, forudgående høringer af civilsamfundet, konsekvensanalyser og andre forberedende dokumenter samt dokumenter vedrørende gennemførelsen af EU-lovgivning og -politikker, der har relation til en lovgivningsprocedure, skal være tilgængelige på et brugervenligt og koordineret interinstitutionelt websted og offentliggøres i en særlig elektronisk serie af Den Europæiske Unions Tidende.

3.
     
  Under lovgivningsproceduren offentliggør hver institution og hvert organ, kontor eller agentur, der medvirker i beslutningsprocessen, sine forberedende dokumenter og alle tilhørende oplysninger, herunder juridiske udtalelser, i en særlig serie af Den Europæiske Unions Tidende samt på et fælles internetwebsted, der gengiver den pågældende procedures livscyklus.

4.
     
  Vedtagne lovgivningsmæssige retsakter offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, jf. artikel 13. [Ændring 44]

Artikel 6

Begæringer

1.   Begæring om aktindsigt skal indgives i skriftlig form, herunder elektronisk form, på et af de sprog, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 314

  artikel 55, stk. 1, i TEUF
  omhandlede sprog og være affattet tilstrækkelig præcist til, at institutionen kan identificere det ønskede dokument. Den, der fremsætter begæringen, er ikke forpligtet til at begrunde denne. [Ændring 45]

2.   Er en begæring ikke tilstrækkelig præcis, eller kan det ønskede dokument ikke identificeres, anmoder institutionen
  , organet, kontoret eller agenturet inden for en frist på 15 arbejdsdage
  den, der har fremsat begæringen, om at præcisere denne og bistår vedkommende hermed, f.eks. ved at give oplysninger om anvendelse af offentlige registre over dokumenter. De frister, der er fastsat i artikel 7 og 8, løber fra det tidspunkt, hvor institutionen, organet, kontoret og agenturet har modtaget den ønskede præcisering. [Ændring 46]

3.   Vedrører en begæring et meget langt dokument eller et meget stort antal dokumenter, kan den pågældende institution, organ, kontor eller agentur sammen med den, der har fremsat begæringen, uformelt søge at nå frem til en rimelig og praktisk løsning.

4.   Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne skal give borgerne oplysninger om og være dem behjælpelige med hensyn til, hvordan og hvor begæringer om aktindsigt kan indgives.

Artikel 7

Behandling af oprindelige begæringer

1.   En begæring om aktindsigt i et dokument skal behandles straks. En bekræftelse af modtagelsen fremsendes til den, der har fremsat begæringen. Inden 15 arbejdsdage fra registreringen af begæringen skal institutionen, organet, kontoret eller agenturet enten meddele give den, der har fremsat begæringen, aktindsigt og inden for samme periode give adgang til det ønskede dokument i overensstemmelse med artikel 10 eller skriftligt begrunde, hvorfor der gives helt eller delvist afslag, og oplyse vedkommende om retten til at genfremsætte begæringen i henhold til stk. 4.

2.   I undtagelsestilfælde, f.eks. hvis begæringen vedrører meget lange dokumenter eller hvis der er tale om et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 1 nævnte frist forlænges
  én gang
  med
  højst
  yderligere 15 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse. [Ændring 47]

3.   GiverInstitutionen
  , organet, kontoret eller agenturet meddeler
  den, der har fremsat begæringen, helt

  hvorvidt og, i bekræftende fald, hvornår der er sandsynlighed for, at der senere vil kunne gives delvis
  eller delvis afslag,

  fuld aktindsigt i dokumentet
  .

Den, der har fremsat begæringen,
  kan vedkommende inden 15 arbejdsdage fra modtagelsen af institutionens svar genfremsætte begæringen over for institutionen med henblik på at få denne til at tage begæringen op til fornyet behandling. [Ændring 48]

4.   Har institutionen, organet, kontoret eller agenturet ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, kan den, der har fremsat begæringen, genfremsætte denne.

4a.
     
  Hver institution, organ, kontor og agentur udnævner en person, der skal kontrollere, at alle fastsatte frister i denne artikel overholdes. [Ændring 49]

Artikel 8

Behandling af genfremsatte begæringer

1.   En genfremsat begæring skal behandles straks. Inden 30 arbejdsdage

  højst 15 arbejdsdage
  fra registreringen af en sådan begæring skal institutionen
  , organet, kontoret eller agenturet
  enten meddele den, der har fremsat begæringen, aktindsigt og inden for samme periode give adgang til de ønskede dokumenter i overensstemmelse med artikel 10 eller skriftligt begrunde, hvorfor der gives helt eller delvist afslag. Afslår institutionen I tilfælde af helt eller delvist begæringen om aktindsigt afslag, oplyser den institutionen
  , organet, kontoret eller agenturet
  den, der har fremsat begæringen, om rekursmulighederne. [Ændring 50]

2.   I undtagelsestilfælde, f.eks. hvis begæringen vedrører meget lange dokumenter eller hvis der er tale om et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 1 nævnte frist forlænges
  én gang
  med
  højst
  15 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse. [Ændring 51]

3.   Afslår institutionenI tilfælde af helt eller delvist begæringen om aktindsigt afslag, kan den, der har fremsat begæringen, indbringe sagen for Retten i Første Instans mod institutionen, organet, kontoret eller agenturet og/eller indgive en klage til ombudsmanden efter reglerne i EF-traktatens artikel 230 og 195 på de betingelser, der er fastsat i artikel 263 og 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

4.   Har institutionen
  , organet, kontoret eller agenturet
  ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, anses dette for et
  definitivt
  afslag på begæringen, og den, der har fremsat begæringen, kan herefter iværksætte domstolsprøvelse af institutionens, organets, kontorets eller agenturets beslutning og/eller klage til Ombudsmanden efter reglerne i henhold til de relevante bestemmelser i EF-traktaten

  traktaterne
  . [Ændring 52]

Artikel 8a

Ny begæring

Hvis en person, efter at have modtaget dokumenterne, anmoder om nye dokumenter fra institutionerne, organerne, kontorerne eller agenturerne, behandles denne anmodning som en ny begæring i overensstemmelse med artikel 7 og 8. [Ændring 53]

Artikel 9

Behandling af følsomme dokumenter

1.   Følsomme dokumenter er dokumenter, der hidrører fra institutionerne eller de af dem oprettede organer, medlemsstater, tredjelande eller internationale organisationer, og som er klassificeret "TRÈS SECRET/TOP""SECRET", "SECRET" eller "CONFIDENTIEL" i overensstemmelse med de forskrifter, den pågældende institution har fastsat, som beskytter Den Europæiske Unions eller en eller flere medlemsstaters væsentlige interesser inden for de i artikel 4, stk. 1, litra a), anførte områder, navnlig offentlig sikkerhed, forsvar og militære anliggender.

2.   Begæringer om aktindsigt i følsomme dokumenter efter de i artikel 7 og 8 foreskrevne procedurer kan kun behandles af de personer, der har ret til at gøre sig bekendt med de pågældende dokumenter. Disse personer vurderer ligeledes med forbehold af artikel 11, stk. 2, hvilke henvisninger der kan gives til følsomme dokumenter i det offentlige register.

3.   Følsomme dokumenter indføres kun i registret eller gøres kun offentligt tilgængelige med samtykke fra den, fra hvem dokumentet hidrører.

4.   Når en institution afslår at give aktindsigt i et følsomt dokument, skal afgørelsen begrundes på en sådan måde, at de i artikel 4 beskyttede interesser ikke lider skade.

5.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at sikre, at principperne i denne artikel og i artikel 4 overholdes i forbindelse med behandlingen af begæringer om aktindsigt i følsomme dokumenter.

6.   Institutionernes bestemmelser om følsomme dokumenter offentliggøres.

7.   Kommissionen og Rådet informerer Europa-Parlamentet om følsomme dokumenter i overensstemmelse med aftale herom mellem institutionerne.
  [Ændring 54]

Artikel 10

Aktindsigt efter begæring

1.   Den, der har fremsat begæringen, vælger, om aktindsigten skal udøves ved læsning på stedet eller ved udlevering af en kopi, herunder eventuelt en elektronisk kopi.

2.   Hvis et dokument er offentligt tilgængeligt, og kan den, der har fremsat begæringen, let få adgang hertil, kan institutionen, organet, kontoret eller agenturet opfylde sin forpligtelse til at give aktindsigt ved at oplyse vedkommende om, hvorledes denne kan få adgang til dokumentet.

3.   Dokumenterne leveres i en eksisterende udgave og et eksisterende format (herunder i elektronisk form eller i et alternativt format såsom blindskrift, magnaprint eller bånd), idet der fuldt ud tages hensyn til, hvad den, der har fremsat begæringen, foretrækker.

3a.
     
  Indholdet af et dokument skal være tilgængeligt uden forskelsbehandling i henseende til synshandicap, arbejdssprog eller styresystem. Institutionerne, organerne, kontorerne eller agenturerne sørger for, at den, der har fremsat begæringen, får adgang til dokumentindholdet uden teknisk forskelsbehandling. [Ændring 55]

4.   Den, der har fremsat begæringen, kan pålægges at betale omkostningerne ved kopiering og fremsendelse af kopier. Gebyret må ikke overstige de faktiske omkostninger ved kopieringen og fremsendelsen. Læsning af dokumenter på stedet, kopier af mindre end 20 sider

  50 sider
  i A4-format og direkte adgang til dokumenter i elektronisk form eller gennem registret er gratis. [Ændring 56]

5.   Denne forordning griber ikke ind i specifikke betingelser for aktindsigt, der er fastlagt ved EF-lov EU-lov i Unionens lovgivning eller ved national lov, som for eksempel betaling af et gebyr.

Artikel 11

Registre

1.   For at gøre borgernes udnyttelse af deres rettigheder i henhold til denne forordning effektiv giver hver institution og hvert organ, kontor og agentur adgang til et register over dokumenter. Der bør gives adgang til registret i elektronisk form. Henvisninger til dokumenterne indføres hurtigst muligt i registret.

2.   Registret skal for hvert dokument indeholde et referencenummer (herunder i givet fald den interinstitutionelle reference), emne og/eller en kort beskrivelse af dokumentets indhold samt den dato, hvor dokumentet blev modtaget eller udarbejdet og indført i registret. Henvisninger indføres på en sådan måde, at de ikke hindrer beskyttelsen af de i artikel 4 omhandlede interesser.

3.   Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne træffer straks de nødvendige foranstaltninger med henblik på oprettelse af registret, der skal tages i brug senest den 3. juni 2002 at indføre
  en fælles grænseflade for institutionernes registre for at sikre samordning mellem registrene
  . [Ændring 57]

Artikel 12

Direkte adgang til dokumenter

1.   
  Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne giver offentligheden direkte adgang til dokumenter i elektronisk form eller via registre, især de
  dokumenter, der er udarbejdet eller modtaget som led i procedurer vedrørende vedtagelse af EU-retsakter

  Unionens lovgivningsmæssige retsakter
  eller ikke-lovgivningsmæssige delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter til almindelig anvendelse, gøres med forbehold af artikel 4 og 9 direkte tilgængelige for offentligheden. [Ændring 58]

2.   Om muligt gøres andre dokumenter, navnlig dokumenter vedrørende udvikling af politik eller strategi, direkte tilgængelige i elektronisk form.

3.   I de tilfælde, hvor der ikke gives direkte adgang gennem registret, skal registret i videst muligt omfang angive, hvor dokumentet findes.

4.   Hver institution, organ, kontor og agentur fastlægger i sin forretningsorden, hvilke andre kategorier af dokumenter der er

  proaktivt gøres
  direkte tilgængelige for offentligheden. [Ændring 59]

Artikel 13

Offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende

1.   Ud over de retsakter, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2artikel 297, stk. 1 og 2, i TEUF og Euratom-traktatens artikel 163, første afsnit, og med forbehold af denne forordnings artikel 4, offentliggøres følgende dokumenter i Den Europæiske Unions Tidende:

| a) | forslag fra Kommissionen og initiativer fra medlemsstaterne på grundlag af 76 i TEUF |
| --- | --- |

a)

forslag fra Kommissionen og initiativer fra medlemsstaterne på grundlag af 76 i TEUF

| b) | de fælles holdninger, som Rådet har fastlagt efter procedurerne i EF-traktatens artikel 251 og 252

  proceduren i artikel 294 i TEUF
  og begrundelserne herfor samt Europa-Parlamentets holdninger i disse procedurer [Ændring 60] |
| --- | --- |

b)

de fælles holdninger, som Rådet har fastlagt efter procedurerne i EF-traktatens artikel 251 og 252

  proceduren i artikel 294 i TEUF
  og begrundelserne herfor samt Europa-Parlamentets holdninger i disse procedurer [Ændring 60]

| c) | rammeafgørelser og afgørelser, der er nævnt i EU-traktatens artikel 34, stk. 2retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 25 i TEU |
| --- | --- |

c)

rammeafgørelser og afgørelser, der er nævnt i EU-traktatens artikel 34, stk. 2retsakter vedtaget i overensstemmelse med artikel 25 i TEU

| f) | de internationale aftaler, som Fællesskabet

  Unionen
  har indgået, eller som er indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24

  artikel 37 i TEU og artikel 207 og 218 i TEUF
  . [Ændring 61] |
| --- | --- |

f)

de internationale aftaler, som Fællesskabet

  Unionen
  har indgået, eller som er indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24

  artikel 37 i TEU og artikel 207 og 218 i TEUF
  . [Ændring 61]

2.   Så vidt muligt offentliggøres følgende dokumenter i Den Europæiske Unions Tidende:

| a) | de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1, eller EU-traktatens artikel 34, stk. 2Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, jf. artikel 30 i TEU |
| --- | --- |

a)

de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1, eller EU-traktatens artikel 34, stk. 2Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, jf. artikel 30 i TEU

| c) | andre direktiver retsakter end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2artikel 297, stk. 1 og 2 i TEUF, andre beslutninger end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1artikel 297, stk. 1 i TEUF, henstillinger og udtalelser. |
| --- | --- |

c)

andre direktiver retsakter end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2artikel 297, stk. 1 og 2 i TEUF, andre beslutninger end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1artikel 297, stk. 1 i TEUF, henstillinger og udtalelser.

3.   Hver institution og hvert organ, kontor og agentur kan i sin forretningsorden fastsætte, hvilke yderligere dokumenter der skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 14

Information

1.   Hver institution og hvert organ, kontor og agentur træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at informere borgerne om deres rettigheder i henhold til denne forordning.

2.   Medlemsstaterne samarbejder med institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne om at informere borgerne.

Artikel 14a

Informationsansvarlig

1.
     
  Hver overordnet administrativ enhed inden for hver institution og hvert organ, kontor og agentur udpeger en informationsansvarlig, der har ansvaret for at sikre overholdelsen af denne forordning og god forvaltningsskik inden for den pågældende administrative enhed.

2.
     
  Den informationsansvarlige tager stilling til, hvilke oplysninger det er hensigtsmæssigt at give offentligheden om:

| a) | gennemførelsen af denne forordning |
| --- | --- |

a)

gennemførelsen af denne forordning

| b) | god forvaltningsskik |
| --- | --- |

b)

god forvaltningsskik

og sikrer formidling af disse oplysninger i passende form og på passende måde.

3.
     
  Den informationsansvarlige vurderer, om tjenestegrenene inden for den overordnede administrative enhed følger god forvaltningsskik.

4.
     
  Den informationsansvarlige kan henvise den person, der anmoder om oplysninger, til en anden overordnet administrativ enhed, hvis de pågældende oplysninger falder uden for enhedens sagsområde og ind under sagsområdet for en anden enhed i den samme institution eller det samme organ, kontor eller agentur, forudsat at den pågældende anden enhed er i besiddelse af de relevante oplysninger. [Ændring 62]

Artikel 14b

Princippet om god og åben forvaltning

I overgangsperioden inden vedtagelsen af de i artikel 298 i TEUF omhandlede bestemmelser og på grundlag af kravene i artikel 41 i charteret vedtager og offentliggør institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne med udgangspunkt i kodeksen for god forvaltningsskik generelle retningslinjer vedrørende rækkevidden af de forpligtelser med hensyn til fortrolighed og tavshedspligt, der er fastlagt i artikel 339 i TEUF, forpligtelserne i forbindelse med forsvarlig og åben forvaltning og beskyttelsen af personoplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10). Retningslinjerne definerer ligeledes de sanktioner, der finder anvendelse i tilfælde af manglende efterlevelse af denne forordning i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union, ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union samt institutionernes, organernes, kontorernes og agenturernes interne regler. [Ændring 63]

Artikel 15

Institutionernes
  , organernes, kontorernes og agenturernes
  forvaltningsskik
  med hensyn til åbenhed [Ændring 64]

1.   Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne skal udvikle god forvaltningsskik for at fremme udøvelsen af den ret til aktindsigt, der er garanteret ved denne forordning.

1a.
     
  Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne oplyser på en fair og gennemsigtig måde borgerne om deres organisationsplan ved at angive deres interne enheders sagsområder, den interne arbejdsgang og de vejledende frister i procedurer, der henhører under deres sagsområder, samt hvilke tjenestegrene borgeren kan henvende sig til for at få støtte, oplysninger eller administrativ klageadgang. [Ændring 65]

2.   Institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne nedsætter et interinstitutionelt udvalg til at undersøge den bedste praksis, behandle eventuelle konflikter og drøfte den fremtidige udvikling vedrørende aktindsigt.

2a.
     
  Dokumenter vedrørende Den Europæiske Unions budget, dets gennemførelse og modtagere af EU-midler og -tilskud offentliggøres og gøres tilgængelige for borgerne.

Sådanne dokumenter skal også være tilgængelige via et særligt websted og en særlig database til fremme af finansiel gennemsigtighed i Unionen. [Ændring 66]

Artikel 16

Reproduktion af dokumenter

Denne forordning berører ikke eksisterende regler om ophavsret, som kan begrænse tredjeparts ret til at få kopier af dokumenter eller til at reproducere eller gøre brug af frigivne dokumenter. [Ændring 67]

Artikel 17

Rapporter

Hvert år offentliggør hver institution og hvert organ, kontor og agentur en rapport for det foregående år med angivelse af antallet af tilfælde, hvor institutionen har afslået aktindsigt, begrundelserne for sådanne afslag, og antallet af følsomme dokumenter, der ikke er indført i registret.

| 1a. | Senest den ... (11) offentliggør Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne forordning og fremsætter henstillinger, herunder om nødvendigt forslag til en revision af denne forordning for at tage højde for ændringer i den aktuelle situation og et handlingsprogram for foranstaltninger, som institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne skal træffe. [Ændring 69] |
| --- | --- |

1a.

Senest den ... (11) offentliggør Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne forordning og fremsætter henstillinger, herunder om nødvendigt forslag til en revision af denne forordning for at tage højde for ændringer i den aktuelle situation og et handlingsprogram for foranstaltninger, som institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne skal træffe. [Ændring 69]

Artikel 18

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1049/2001 ophæves med virkning fra [...].

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.

Artikel 19

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 15.12.2011.

1

(2)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  
  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

3

EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(4)  KOM(2004)0045.

4

KOM(2004)0045.

(5)  [...]

5

[...]

(6)  KOM(2007)0185.

6

KOM(2007)0185.

(7)  EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13.

7

(8)  
  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

8

EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(9)  
  Dom af 18. december 2007 i sag C-64/05 P, Sverige mod Kommissionen, Sml. 2007, s. I-11389.

9

Dom af 18. december 2007 i sag C-64/05 P, Sverige mod Kommissionen, Sml. 2007, s. I-11389.

(10)  

  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

10

EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(11)  
  To år efter denne forordnings ikrafttræden.

11

To år efter denne forordnings ikrafttræden.

Torsdag den 15. december 2011BILAG

SAMMENLIGNINGSTABEL (1)

| Forordning (EF) nr. 1049/2001 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, stk. 1 | Artikel 2, stk. 1 |
| Artikel 2, stk. 2 | — |
| Artikel 2, stk. 3 | Artikel 2, stk. 2 |
| Artikel 2, stk. 4 | Artikel 2, stk. 3 |
| Artikel 2, stk. 5 | Artikel 2, stk. 4 |
| — | Artikel 2, stk. 5 |
| — | Artikel 2, stk. 6 |
| Artikel 2, stk. 6 | Artikel 2, stk. 7 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4, stk. 1, litra a) | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 1, litra b) | Artikel 4, stk. 5 |
| Artikel 4, stk. 2 | Artikel 4, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 3 | Artikel 4, stk. 3 |
| Artikel 4, stk. 4 | Artikel 5, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 5 | Artikel 5, stk. 2 |
| — | Artikel 4, stk. 4 |
| Artikel 4, stk. 6 | Artikel 4, stk. 6 |
| Artikel 4, stk. 7 | Artikel 4, stk. 7 |
| Artikel 5 | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Artikel 17, stk. 1 | Artikel 17 |
| Artikel 17, stk. 2 | — |
| Artikel 18 | — |
| — | Artikel 18 |
| — | Artikel 19 |
| — | Bilag |

Forordning (EF) nr. 1049/2001

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 1

Artikel 2, stk. 2

—

Artikel 2, stk. 3

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 4

Artikel 2, stk. 3

Artikel 2, stk. 5

Artikel 2, stk. 4

—

Artikel 2, stk. 5

—

Artikel 2, stk. 6

Artikel 2, stk. 6

Artikel 2, stk. 7

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4, stk. 1, litra a)

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4, stk. 1, litra b)

Artikel 4, stk. 5

Artikel 4, stk. 2

Artikel 4, stk. 2

Artikel 4, stk. 3

Artikel 4, stk. 3

Artikel 4, stk. 4

Artikel 5, stk. 1

Artikel 4, stk. 5

Artikel 5, stk. 2

—

Artikel 4, stk. 4

Artikel 4, stk. 6

Artikel 4, stk. 6

Artikel 4, stk. 7

Artikel 4, stk. 7

Artikel 5

Artikel 5, stk. 3

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

Artikel 17, stk. 1

Artikel 17

Artikel 17, stk. 2

—

Artikel 18

—

—

Artikel 18

—

Artikel 19

—

Bilag

---

(1)  SkalSammenligningstabellen ajourføres i forbindelse med den sproglige og juridiske gennemgang af den endelige retsakt.

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/178 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/178

---

Torsdag den 15. december 2011Europæisk agentur for søfartssikkerhed ***I

P7_TA(2011)0581

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (KOM(2010)0611 - C7-0343/2010 - 2010/0303(COD))

2013/C 168 E/46

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0611),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0343/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. februar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. februar 2011 (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0372/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | understreger, at punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2) bør finde anvendelse på oprettelsen af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed; fremhæver, at enhver afgørelse, der træffes af den lovgivende myndighed til fordel for en sådan udvidelse af opgaver, ikke berører de afgørelser, budgetmyndigheden træffer inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

2.

understreger, at punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2) bør finde anvendelse på oprettelsen af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed; fremhæver, at enhver afgørelse, der træffes af den lovgivende myndighed til fordel for en sådan udvidelse af opgaver, ikke berører de afgørelser, budgetmyndigheden træffer inden for rammerne af den årlige budgetprocedure;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 107 af 6.4.2011, s. 68.

(2)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

Torsdag den 15. december 2011P7_TC1-COD(2010)0303

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (3)

  , der blev vedtaget efter ulykken med olietankeren "Erika" og den katastrofale olieforurening, som den forårsagede,
  blev der oprettet et europæisk agentur for søfartssikkerhed (i det følgende benævnt"agenturet") med det formål at sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og for forebyggelse af forurening fra skibe. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1406/2002 (3)

  , der blev vedtaget efter ulykken med olietankeren "Erika" og den katastrofale olieforurening, som den forårsagede,
  blev der oprettet et europæisk agentur for søfartssikkerhed (i det følgende benævnt"agenturet") med det formål at sikre et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og for forebyggelse af forurening fra skibe. [Ændring 1]

| (1a) | Efter ulykken med olietankeren "Prestige" i 2002 blev forordning (EF) nr. 1406/2002 ændret med henblik på at give agenturet større beføjelser inden for forureningsbekæmpelse. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(1a)

Efter ulykken med olietankeren "Prestige" i 2002 blev forordning (EF) nr. 1406/2002 ændret med henblik på at give agenturet større beføjelser inden for forureningsbekæmpelse. [Ændring 2]

| (2) | I henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1406/2002 lod EMSA's bestyrelse ("bestyrelsen") en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af forordningen udarbejde i 2007. Ud fra denne evaluering fremsatte bestyrelsen i juni 2008 henstillinger til Kommissionen med henblik på ændringer vedrørende forordning (EF) nr. 1406/2002, agenturet
  , dets kompetenceområder
  og dets arbejdsform. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 22 i forordning (EF) nr. 1406/2002 lod EMSA's bestyrelse ("bestyrelsen") en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af forordningen udarbejde i 2007. Ud fra denne evaluering fremsatte bestyrelsen i juni 2008 henstillinger til Kommissionen med henblik på ændringer vedrørende forordning (EF) nr. 1406/2002, agenturet
  , dets kompetenceområder
  og dets arbejdsform. [Ændring 3]

| (3) | På grundlag af den eksterne evaluerings resultater, bestyrelsens henstillinger og den flerårige strategi
  , den vedtog i marts 2010,
  bør nogle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1406/2002 klarlægges og ajourføres. Endvidere

  Ud over at fokusere på sine kerneopgaver inden for søfartssikkerhed
  bør agenturet tildeles et antal yderligere opgaver, der afspejler udviklingen inden for søfartssikkerhedspolitikken på EU-niveau og på internationalt niveau. Der

  I lyset af de budgetbegrænsninger, Unionen står over for,
  er
  der
  behov for en betydelig screenings- og omfordelingsindsats for at garantere effektivitet med hensyn til omkostninger og budget. Dermed forventes det, at en tredjedel af

  og undgå overlapninger
  . Personalebehovet til
  de
  nye opgaver kan

  bør så vidt muligt
  dækkes ved omfordeling internt i agenturet. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af den eksterne evaluerings resultater, bestyrelsens henstillinger og den flerårige strategi
  , den vedtog i marts 2010,
  bør nogle bestemmelser i forordning (EF) nr. 1406/2002 klarlægges og ajourføres. Endvidere

  Ud over at fokusere på sine kerneopgaver inden for søfartssikkerhed
  bør agenturet tildeles et antal yderligere opgaver, der afspejler udviklingen inden for søfartssikkerhedspolitikken på EU-niveau og på internationalt niveau. Der

  I lyset af de budgetbegrænsninger, Unionen står over for,
  er
  der
  behov for en betydelig screenings- og omfordelingsindsats for at garantere effektivitet med hensyn til omkostninger og budget. Dermed forventes det, at en tredjedel af

  og undgå overlapninger
  . Personalebehovet til
  de
  nye opgaver kan

  bør så vidt muligt
  dækkes ved omfordeling internt i agenturet. [Ændring 4]

| (3a) | Denne omfordeling bør ledsages af den nødvendige koordination med agenturerne i medlemsstaterne. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(3a)

Denne omfordeling bør ledsages af den nødvendige koordination med agenturerne i medlemsstaterne. [Ændring 5]

| (3b) | Agenturet har allerede vist, at visse opgaver såsom satellitovervågningssystemer kan håndteres mere effektivt på europæisk plan. I det omfang disse systemer kan anvendes til støtte for andre politiske mål, opnår medlemsstaterne besparelser på deres nationale budgetter, og der skabes en reel europæisk merværdi. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(3b)

Agenturet har allerede vist, at visse opgaver såsom satellitovervågningssystemer kan håndteres mere effektivt på europæisk plan. I det omfang disse systemer kan anvendes til støtte for andre politiske mål, opnår medlemsstaterne besparelser på deres nationale budgetter, og der skabes en reel europæisk merværdi. [Ændring 6]

| (3c) | Hvis agenturet skal kunne udføre de nye opgaver, som det tildeles i denne forordning, tilfredsstillende, er det nødvendigt, at dets ressourcer forøges - omend kun i begrænset omfang. Dette punkt vil kræve særlig opmærksomhed under budgetproceduren. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(3c)

Hvis agenturet skal kunne udføre de nye opgaver, som det tildeles i denne forordning, tilfredsstillende, er det nødvendigt, at dets ressourcer forøges - omend kun i begrænset omfang. Dette punkt vil kræve særlig opmærksomhed under budgetproceduren. [Ændring 7]

| (4) | Nogle bestemmelser angående agenturets specifikke ledelse bør afklares. Under hensyn til Kommissionens særlige ansvar for gennemførelsen af Unionens traktatfæstede politikker, som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bør Kommissionen tilvejebringe politiske retningslinjer for agenturets varetagelse af sine opgaver, samtidig med at agenturets retlige status og den administrerende direktørs uafhængighed, jf. forordning (EF) nr. 1406/2002, respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

(4)

Nogle bestemmelser angående agenturets specifikke ledelse bør afklares. Under hensyn til Kommissionens særlige ansvar for gennemførelsen af Unionens traktatfæstede politikker, som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bør Kommissionen tilvejebringe politiske retningslinjer for agenturets varetagelse af sine opgaver, samtidig med at agenturets retlige status og den administrerende direktørs uafhængighed, jf. forordning (EF) nr. 1406/2002, respekteres fuldt ud.

| (4a) | Der bør ved udnævnelser til bestyrelsen tages fuldt hensyn til vigtigheden af at sikre en afbalanceret repræsentation af kønnene. Dette mål bør også forfølges ved valget af formand og næstformand samt ved udvælgelsen af repræsentanter fra tredjelande.

  [Ændring 8] |
| --- | --- |

(4a)

Der bør ved udnævnelser til bestyrelsen tages fuldt hensyn til vigtigheden af at sikre en afbalanceret repræsentation af kønnene. Dette mål bør også forfølges ved valget af formand og næstformand samt ved udvælgelsen af repræsentanter fra tredjelande.

  [Ændring 8]

| (5) | Agenturet bør handle i Unionens interesse
  og i henhold til Kommissionens retningslinjer
  . Dette bør indebære, at agenturet inden for dettes kompetenceområde kan agere uden for EU's område
  med henblik på at fremme en EU-søfartssikkerhedspolitik ved hjælp af teknisk og videnskabeligt samarbejde med tredjelande
  . [Ændring 9] |
| --- | --- |

(5)

Agenturet bør handle i Unionens interesse
  og i henhold til Kommissionens retningslinjer
  . Dette bør indebære, at agenturet inden for dettes kompetenceområde kan agere uden for EU's område
  med henblik på at fremme en EU-søfartssikkerhedspolitik ved hjælp af teknisk og videnskabeligt samarbejde med tredjelande
  . [Ændring 9]

| (5a) | Agenturet bør bidrage med supplerende og omkostningseffektive foranstaltninger til støtte for bekæmpelsen af havforurening, herunder forurening fra offshore olie- og gasanlæg, når en medlemsstat anmoder herom. I tilfælde af havforurening i et tredjeland bør anmodningen fremsættes af Kommissionen.

  [Ændring 10] |
| --- | --- |

(5a)

Agenturet bør bidrage med supplerende og omkostningseffektive foranstaltninger til støtte for bekæmpelsen af havforurening, herunder forurening fra offshore olie- og gasanlæg, når en medlemsstat anmoder herom. I tilfælde af havforurening i et tredjeland bør anmodningen fremsættes af Kommissionen.

  [Ændring 10]

| (6) | Agenturet bør inden for sit kompetenceområde styrke sin bistand til Kommissionen
  og medlemsstaterne
  med hensyn til forskningsaktiviteter. Dog bør dobbeltarbejde i forhold til den eksisterende EU-forskningsramme undgås. Blandt andet bør ledelsen af forskningsprojekter ikke overdrages til agenturet.
  Når agenturets opgaver udvides, bør det sikres, at opgaverne er beskrevet klart og præcist, at der ikke sker dobbeltarbejde, og at enhver mulighed for misforståelser undgås.

  [Ændring 11] |
| --- | --- |

(6)

Agenturet bør inden for sit kompetenceområde styrke sin bistand til Kommissionen
  og medlemsstaterne
  med hensyn til forskningsaktiviteter. Dog bør dobbeltarbejde i forhold til den eksisterende EU-forskningsramme undgås. Blandt andet bør ledelsen af forskningsprojekter ikke overdrages til agenturet.
  Når agenturets opgaver udvides, bør det sikres, at opgaverne er beskrevet klart og præcist, at der ikke sker dobbeltarbejde, og at enhver mulighed for misforståelser undgås.

  [Ændring 11]

| (6a) | På baggrund af udviklingen af nye applikationer og innovative tjenester og forbedringen af de eksisterende applikationer og tjenester bør agenturet i fuldt omfang gøre brug af de muligheder, som programmerne EGNOS, Galileo og GMES giver, med henblik på at virkeliggøre et europæisk søtransportområde uden barrierer.

  [Ændring 12] |
| --- | --- |

(6a)

På baggrund af udviklingen af nye applikationer og innovative tjenester og forbedringen af de eksisterende applikationer og tjenester bør agenturet i fuldt omfang gøre brug af de muligheder, som programmerne EGNOS, Galileo og GMES giver, med henblik på at virkeliggøre et europæisk søtransportområde uden barrierer.

  [Ændring 12]

| (7) | Efter udløbet af EU-rammebestemmelserne for samarbejde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening, jf. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2850/2000/EF (4), bør agenturet videreføre nogle af de aktiviteter, som tidligere blev varetaget inden for den ophævede ramme, ved bl.a. at trække på ekspertisen i den rådgivende tekniske gruppe for beredskab og indsats i forbindelse med havforurening. |
| --- | --- |

(7)

Efter udløbet af EU-rammebestemmelserne for samarbejde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening, jf. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2850/2000/EF (4), bør agenturet videreføre nogle af de aktiviteter, som tidligere blev varetaget inden for den ophævede ramme, ved bl.a. at trække på ekspertisen i den rådgivende tekniske gruppe for beredskab og indsats i forbindelse med havforurening.

| (7a) | Agenturet giver medlemsstaterne detaljerede oplysninger om tilfælde af forurening fra skibe for at sætte dem i stand til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for overtrædelser (5). Effektiviteten af håndhævelsen og sanktionerne varierer imidlertid meget til trods for, at en sådan forurening potentielt kan brede sig til andre landes farvande.

  [Ændring 13] |
| --- | --- |

(7a)

Agenturet giver medlemsstaterne detaljerede oplysninger om tilfælde af forurening fra skibe for at sætte dem i stand til at opfylde deres forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for overtrædelser (5). Effektiviteten af håndhævelsen og sanktionerne varierer imidlertid meget til trods for, at en sådan forurening potentielt kan brede sig til andre landes farvande.

  [Ændring 13]

| (8) | I kraft af den seneste tids hændelser er der sat fokus på risiciene ved offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas for søtransport og havmiljø. Udnyttelsen af agenturets indsatskapacitet

  kapacitet
  bør udtrykkeligt udvides til at omfatte bekæmpelse af forurening hidrørende fra sådanne aktiviteter. Agenturet bør desuden bistå Kommissionen med en analyse af sikkerheden ved mobile offshore-olie- og gasanlæg for at påpege eventuelle svagheder, idet det bygger sit bidrag på den ekspertise, det har udviklet med hensyn til søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening.
  En sådan supplerende rolle, som skaber europæisk merværdi ved at udnytte agenturets eksisterende viden og ekspertise, bør ledsages af passende økonomiske og menneskelige ressourcer.

  [Ændring 14] |
| --- | --- |

(8)

I kraft af den seneste tids hændelser er der sat fokus på risiciene ved offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas for søtransport og havmiljø. Udnyttelsen af agenturets indsatskapacitet

  kapacitet
  bør udtrykkeligt udvides til at omfatte bekæmpelse af forurening hidrørende fra sådanne aktiviteter. Agenturet bør desuden bistå Kommissionen med en analyse af sikkerheden ved mobile offshore-olie- og gasanlæg for at påpege eventuelle svagheder, idet det bygger sit bidrag på den ekspertise, det har udviklet med hensyn til søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening.
  En sådan supplerende rolle, som skaber europæisk merværdi ved at udnytte agenturets eksisterende viden og ekspertise, bør ledsages af passende økonomiske og menneskelige ressourcer.

  [Ændring 14]

| (8a) | Navnlig bør agenturets CleanSeaNet-system, der på nuværende tidspunkt anvendes til at levere fotodokumentation for olieudslip fra fartøjer, også benyttes til at afsløre og dokumentere udslip fra kyst- og offshore-anlæg.

  [Ændring 15] |
| --- | --- |

(8a)

Navnlig bør agenturets CleanSeaNet-system, der på nuværende tidspunkt anvendes til at levere fotodokumentation for olieudslip fra fartøjer, også benyttes til at afsløre og dokumentere udslip fra kyst- og offshore-anlæg.

  [Ændring 15]

| (8b) | Med henblik på at virkeliggøre det indre marked bør anvendelsen af nærskibstrafik optimeres, og de bureaukratiske byrder, som skibene er pålagt, reduceres. "Blue Belt"-projektet vil bidrage til at reducere meldeformaliteterne for handelsskibe ved indsejling til og udsejling fra medlemsstaternes havne.

  [Ændring 16] |
| --- | --- |

(8b)

Med henblik på at virkeliggøre det indre marked bør anvendelsen af nærskibstrafik optimeres, og de bureaukratiske byrder, som skibene er pålagt, reduceres. "Blue Belt"-projektet vil bidrage til at reducere meldeformaliteterne for handelsskibe ved indsejling til og udsejling fra medlemsstaternes havne.

  [Ændring 16]

| (9) | Unionen har udarbejdet en omfattende søtransportstrategi for 2008-2018, som indeholder e-maritimekonceptet. Den er desuden i færd med at udvikle et integreret EU-havovervågningsnet. Agenturet råder over maritime systemer og applikationer, der er interessante i relation til gennemførelsen af disse politikker
  og især til "Blue Belt"-projektet
  . Agenturet bør derfor stille systemerne og dataene til rådighed for interesserede partnere. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(9)

Unionen har udarbejdet en omfattende søtransportstrategi for 2008-2018, som indeholder e-maritimekonceptet. Den er desuden i færd med at udvikle et integreret EU-havovervågningsnet. Agenturet råder over maritime systemer og applikationer, der er interessante i relation til gennemførelsen af disse politikker
  og især til "Blue Belt"-projektet
  . Agenturet bør derfor stille systemerne og dataene til rådighed for interesserede partnere. [Ændring 17]

| (9a) | Med henblik på at bidrage til indførelsen af et fælles europæisk havområde og til forebyggelsen og bekæmpelsen af havforureningen bør der skabes synergier mellem myndigheder, herunder kystvagter.

  [Ændring 18] |
| --- | --- |

(9a)

Med henblik på at bidrage til indførelsen af et fælles europæisk havområde og til forebyggelsen og bekæmpelsen af havforureningen bør der skabes synergier mellem myndigheder, herunder kystvagter.

  [Ændring 18]

| (9b) | Agenturet bør bistå Kommissionen og medlemsstaterne med at udvikle og gennemføre Unionens "e-maritime"-initiativ, der har til formål at forbedre effektiviteten i skibsfartssektoren ved hjælp af bedre anvendelse af informationsteknologi, uden at berøre de områder, der henhører under de kompetente myndigheders ansvar.

  [Ændring 19] |
| --- | --- |

(9b)

Agenturet bør bistå Kommissionen og medlemsstaterne med at udvikle og gennemføre Unionens "e-maritime"-initiativ, der har til formål at forbedre effektiviteten i skibsfartssektoren ved hjælp af bedre anvendelse af informationsteknologi, uden at berøre de områder, der henhører under de kompetente myndigheders ansvar.

  [Ændring 19]

| (9c) | Da det er vigtigt, at Europa kan vedblive at tiltrække nye velkvalificerede søfarende til afløsning af den generation, der trækker sig tilbage, bør agenturet støtte medlemsstaternes og Kommissionens indsats for at fremme søfartsuddannelserne. Det bør især gøre en indsat for at udveksle bedste praksis og lette udvekslingerne mellem søfartsskolerne baseret på Erasmusmodellen.

  [Ændring 20] |
| --- | --- |

(9c)

Da det er vigtigt, at Europa kan vedblive at tiltrække nye velkvalificerede søfarende til afløsning af den generation, der trækker sig tilbage, bør agenturet støtte medlemsstaternes og Kommissionens indsats for at fremme søfartsuddannelserne. Det bør især gøre en indsat for at udveksle bedste praksis og lette udvekslingerne mellem søfartsskolerne baseret på Erasmusmodellen.

  [Ændring 20]

| (10) | Agenturet har skabt sig en position som autoritet på EU-niveau, hvad angår leverance af skibstrafikdata af interesse og relevans for Unionens øvrige aktiviteter. I kraft af agenturets aktiviteter, bl.a. havnestatskontrol, overvågning af skibstrafik og søveje samt bistand til opsporing af mulige forurenere, bør det kunne bidrage til at styrke synergier på EU-niveau i henseende til visse kystvagtoperationer

  operationer til forebyggelse og bekæmpelse af havforurening ved at tilskynde til udveksling af oplysninger og god praksis mellem de forskellige kystvagttjenester
  . Dertil kommer, at agenturets dataovervågning og -indsamling også bør samle grundlæggende oplysninger om
  f.eks. piratvirksomhed og
  potentielle trusler mod søtransport og havmiljøet fra offshore-efterforskning og

  ,
  -produktion
  og -transport
  af olie og gas. [Ændring 21] |
| --- | --- |

(10)

Agenturet har skabt sig en position som autoritet på EU-niveau, hvad angår leverance af skibstrafikdata af interesse og relevans for Unionens øvrige aktiviteter. I kraft af agenturets aktiviteter, bl.a. havnestatskontrol, overvågning af skibstrafik og søveje samt bistand til opsporing af mulige forurenere, bør det kunne bidrage til at styrke synergier på EU-niveau i henseende til visse kystvagtoperationer

  operationer til forebyggelse og bekæmpelse af havforurening ved at tilskynde til udveksling af oplysninger og god praksis mellem de forskellige kystvagttjenester
  . Dertil kommer, at agenturets dataovervågning og -indsamling også bør samle grundlæggende oplysninger om
  f.eks. piratvirksomhed og
  potentielle trusler mod søtransport og havmiljøet fra offshore-efterforskning og

  ,
  -produktion
  og -transport
  af olie og gas. [Ændring 21]

| (10a) | Med henblik på at imødegå den voksende risiko for piratangreb i Adenbugten og den vestlige del af Det Indiske Ocean er det vigtigt, at agenturet giver Unionens flådestyrke (operation Atalanta) præcise oplysninger om positionen for fartøjer under EU-flag, som sejler igennem dette farvand, der er klassificeret som højrisikoområde. Hidtil har ikke alle medlemsstater givet deres samtykke til en sådan aktivitet. Denne forordning bør forpligte dem til at gøre det med henblik på at styrke agenturets rolle i bekæmpelsen af piratvirksomhed.

  [Ændring 22] |
| --- | --- |

(10a)

Med henblik på at imødegå den voksende risiko for piratangreb i Adenbugten og den vestlige del af Det Indiske Ocean er det vigtigt, at agenturet giver Unionens flådestyrke (operation Atalanta) præcise oplysninger om positionen for fartøjer under EU-flag, som sejler igennem dette farvand, der er klassificeret som højrisikoområde. Hidtil har ikke alle medlemsstater givet deres samtykke til en sådan aktivitet. Denne forordning bør forpligte dem til at gøre det med henblik på at styrke agenturets rolle i bekæmpelsen af piratvirksomhed.

  [Ændring 22]

| (11) | Agenturets systemer, applikationer, ekspertise og data har også relevans for bidraget til at opfylde målet om at opnå en god miljøtilstand i havområder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (6), navnlig angående de skibsfartsrelaterede aspekter såsom ballastvand, affald til søs og undervandsstøj. |
| --- | --- |

(11)

Agenturets systemer, applikationer, ekspertise og data har også relevans for bidraget til at opfylde målet om at opnå en god miljøtilstand i havområder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (6), navnlig angående de skibsfartsrelaterede aspekter såsom ballastvand, affald til søs og undervandsstøj.

| (11a) | For så vidt angår havnestatskontrol arbejder Unionen snævert sammen med Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol. For at opnå størst mulig effektivitet bør agenturet og sekretariatet for Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol arbejde så tæt sammen som muligt, og Kommissionen og medlemsstaterne bør overveje enhver mulighed for at opnå yderligere effektivitetsforøgelser.

  [Ændring 23] |
| --- | --- |

(11a)

For så vidt angår havnestatskontrol arbejder Unionen snævert sammen med Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol. For at opnå størst mulig effektivitet bør agenturet og sekretariatet for Parisaftalememorandummet om havnestatskontrol arbejde så tæt sammen som muligt, og Kommissionen og medlemsstaterne bør overveje enhver mulighed for at opnå yderligere effektivitetsforøgelser.

  [Ændring 23]

| (11b) | Agenturets ekspertise med hensyn til forurening og indsats ved ulykker i havmiljøet vil også være værdifuld i forbindelse med udvikling af vejledninger vedrørende licensudstedelse til offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas. Agenturet bør derfor bistå Kommissionen og medlemsstaterne med denne opgave.

  [Ændring 24] |
| --- | --- |

(11b)

Agenturets ekspertise med hensyn til forurening og indsats ved ulykker i havmiljøet vil også være værdifuld i forbindelse med udvikling af vejledninger vedrørende licensudstedelse til offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas. Agenturet bør derfor bistå Kommissionen og medlemsstaterne med denne opgave.

  [Ændring 24]

| (12) | Agenturet udfører inspektioner for at bistå Kommissionen med at vurdere den faktiske gennemførelse af EU-lovgivningen. Agenturets, Kommissionens, medlemsstaternes og bestyrelsens rolle bør tydeligt defineres. |
| --- | --- |

(12)

Agenturet udfører inspektioner for at bistå Kommissionen med at vurdere den faktiske gennemførelse af EU-lovgivningen. Agenturets, Kommissionens, medlemsstaternes og bestyrelsens rolle bør tydeligt defineres.

| (13) | Kommissionen og agenturet bør samarbejde tæt om
  så hurtigt som overhovedet muligt
  at fastlægge agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår inspektioner. Indtil disse foranstaltninger vedrørende disse arbejdsmetoder er trådt i kraft, bør agenturet følge den eksisterende praksis for udførelsen af inspektioner. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen og agenturet bør samarbejde tæt om
  så hurtigt som overhovedet muligt
  at fastlægge agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår inspektioner. Indtil disse foranstaltninger vedrørende disse arbejdsmetoder er trådt i kraft, bør agenturet følge den eksisterende praksis for udførelsen af inspektioner. [Ændring 25]

| (14) | Med henblik på at vedtage
  kravene vedrørende agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår udførelsen af inspektioner bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7)


  beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  . [Ændring 26] |
| --- | --- |

(14)

Med henblik på at vedtage
  kravene vedrørende agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår udførelsen af inspektioner bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7)


  beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  . [Ændring 26]

| (14a) | Alle disse foranstaltninger samt agenturets bidrag til koordinationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen bør have til formål at udvikle et egentligt fælles europæisk søfartsområde.

  [Ændring 27] |
| --- | --- |

(14a)

Alle disse foranstaltninger samt agenturets bidrag til koordinationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen bør have til formål at udvikle et egentligt fælles europæisk søfartsområde.

  [Ændring 27]

| (14b) | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen), særlig artikel 185, og den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9), særlig punkt 47, bør tages i betragtning.

  [Ændring 28] |
| --- | --- |

(14b)

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen), særlig artikel 185, og den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9), særlig punkt 47, bør tages i betragtning.

  [Ændring 28]

| (15) | Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(15)

Forordning (EF) nr. 1406/2002 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EF) nr. 1406/2002

I forordning (EF) nr. 1406/2002 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1-3 affattes således:

  "Artikel 1


  Formål

  1.   Ved denne forordning oprettes et europæisk agentur for søfartssikkerhed ("agenturet"). Agenturet handler i Unionens interesse.
  2.   Agenturet yder medlemsstaterne og Kommissionen den nødvendige tekniske og videnskabelige støtte og sagkundskab på højt plan for at bistå dem med at anvende Unionens lovgivning for søfartssikkerhed, søfartssikring og forebyggelse af forurening fra skibe korrekt,

  med henblik på at garantere et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og søfartssikring under anvendelse af deres eksisterende kapacitet inden for assistance, forebyggelse og bekæmpelse af havforurening, herunder fra offshore-olie- og gasanlæg, og udvikle et europæisk søfartsområde uden barrierer samt
  overvåge dens gennemførelse gennemførelsen af Unionens lovgivning og vurdere gældende foranstaltningers effektivitet. [Ændring 29]

  3.   Agenturet yder medlemsstaterne og Kommissionen teknisk og videnskabelig støtte i forbindelse med utilsigtet eller forsætlig havforurening og støtter efter anmodning med supplerende midler og på en omkostningseffektiv måde medlemsstaternes forureningsbekæmpelsesordninger, uden at dette berører kyststaternes ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og under hensyntagen til det eksisterende samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. Agenturet optræder til støtte for EU's civilbeskyttelsesordning, der er fastsat ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (10) af 8. november 2007 om indførelse af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning (11).

  Artikel 2


  Agenturets opgaver

  1.   For at sikre, at Formålet i artikel 1 opfyldes på passende vis, varetager

  udgør agenturets vigtigste ansvarsområde og bør prioriteres højest
  .
  Overdragelsen til
  agenturet
  af
  de i denne artikels stk. 2 nævnte opgaver på områderne

  skal ske på en sådan måde, at dobbeltarbejde undgås, og således at opgaverne vedrørende
  søfartssikkerhed, søfartssikring,

  samt
  forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening
  udføres korrekt, når medlemsstaterne eller Kommissionen anmoder herom
  . [Ændring 30]

  2.   Agenturet bistår Kommissionen:






  a) | i det forberedende arbejde med ajourføring og udvikling af Unionens lovgivning på området søfartssikkerhed og søfartssikring, bl.a. i tråd med den internationale lovgivnings udvikling på dette område |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1-3 affattes således:

"Artikel 1

Formål

1.   Ved denne forordning oprettes et europæisk agentur for søfartssikkerhed ("agenturet"). Agenturet handler i Unionens interesse.

2.   Agenturet yder medlemsstaterne og Kommissionen den nødvendige tekniske og videnskabelige støtte og sagkundskab på højt plan for at bistå dem med at anvende Unionens lovgivning for søfartssikkerhed, søfartssikring og forebyggelse af forurening fra skibe korrekt,

  med henblik på at garantere et højt, ensartet og effektivt niveau for søfartssikkerhed og søfartssikring under anvendelse af deres eksisterende kapacitet inden for assistance, forebyggelse og bekæmpelse af havforurening, herunder fra offshore-olie- og gasanlæg, og udvikle et europæisk søfartsområde uden barrierer samt
  overvåge dens gennemførelse gennemførelsen af Unionens lovgivning og vurdere gældende foranstaltningers effektivitet. [Ændring 29]

3.   Agenturet yder medlemsstaterne og Kommissionen teknisk og videnskabelig støtte i forbindelse med utilsigtet eller forsætlig havforurening og støtter efter anmodning med supplerende midler og på en omkostningseffektiv måde medlemsstaternes forureningsbekæmpelsesordninger, uden at dette berører kyststaternes ansvar for at sørge for passende forureningsbekæmpelsesordninger og under hensyntagen til det eksisterende samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. Agenturet optræder til støtte for EU's civilbeskyttelsesordning, der er fastsat ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom (10) af 8. november 2007 om indførelse af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning (11).

Artikel 2

Agenturets opgaver

1.   For at sikre, at Formålet i artikel 1 opfyldes på passende vis, varetager

  udgør agenturets vigtigste ansvarsområde og bør prioriteres højest
  .
  Overdragelsen til
  agenturet
  af
  de i denne artikels stk. 2 nævnte opgaver på områderne

  skal ske på en sådan måde, at dobbeltarbejde undgås, og således at opgaverne vedrørende
  søfartssikkerhed, søfartssikring,

  samt
  forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening
  udføres korrekt, når medlemsstaterne eller Kommissionen anmoder herom
  . [Ændring 30]

2.   Agenturet bistår Kommissionen:

a)

i det forberedende arbejde med ajourføring og udvikling af Unionens lovgivning på området søfartssikkerhed og søfartssikring, bl.a. i tråd med den internationale lovgivnings udvikling på dette område

| b) | i en effektiv gennemførelse af den relevante EU-lovgivning, bl.a. ved at udføre inspektioner som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og ved at yde Kommissionen teknisk bistand ved udførelsen af dens inspektionsopgaver i henhold til artikel 9, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 (12) af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (13); det kan forelægge Kommissionen forslag til eventuelle forbedringer af den relevante EU-lovgivning |
| --- | --- |

b)

i en effektiv gennemførelse af den relevante EU-lovgivning, bl.a. ved at udføre inspektioner som omhandlet i denne forordnings artikel 3 og ved at yde Kommissionen teknisk bistand ved udførelsen af dens inspektionsopgaver i henhold til artikel 9, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 725/2004 (12) af 31. marts 2004 om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (13); det kan forelægge Kommissionen forslag til eventuelle forbedringer af den relevante EU-lovgivning

| ba) | ved at yde Kommissionen teknisk bistand til udførelsen af dens tilsynsopgaver i henhold til artikel 13, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/65/EF af 26. oktober 2005 om bedre havnesikring

   (14)
  [Ændring 31] |
| --- | --- |

ba)

ved at yde Kommissionen teknisk bistand til udførelsen af dens tilsynsopgaver i henhold til artikel 13, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/65/EF af 26. oktober 2005 om bedre havnesikring

   (14)
  [Ændring 31]

| c) | ved at levere den

  ajourføre og udvikle de
  nødvendige bistand

  bestemmelser
  med henblik på deltagelse i arbejdet i de tekniske organer inden for IMO, ILO, Parismemorandummet om havnestatskontrol og andre internationale eller regionale organisationer [Ændring 32] |
| --- | --- |

c)

ved at levere den

  ajourføre og udvikle de
  nødvendige bistand

  bestemmelser
  med henblik på deltagelse i arbejdet i de tekniske organer inden for IMO, ILO, Parismemorandummet om havnestatskontrol og andre internationale eller regionale organisationer [Ændring 32]

| d) | i udviklingen og gennemførelsen af EU-politikker i relation til agenturets opgaver, f.eks.

  navnlig på områderne søfartssikkerhed,
  motorveje til søs, det europæiske søtransportområde uden barrierer,
  "Blue Belt"-projektet,
  e-maritime, de indre vandveje, havstrategirammedirektivet, klimaændringer og

  ,
  i analysen af sikkerheden ved mobile offshore-olie- og gasanlæg
  og med hensyn til forureningsbekæmpelse

  [Ændring 33] |
| --- | --- |

d)

i udviklingen og gennemførelsen af EU-politikker i relation til agenturets opgaver, f.eks.

  navnlig på områderne søfartssikkerhed,
  motorveje til søs, det europæiske søtransportområde uden barrierer,
  "Blue Belt"-projektet,
  e-maritime, de indre vandveje, havstrategirammedirektivet, klimaændringer og

  ,
  i analysen af sikkerheden ved mobile offshore-olie- og gasanlæg
  og med hensyn til forureningsbekæmpelse

  [Ændring 33]

| da) | i udvekslingen af oplysninger om alle andre politikker, som kan være hensigtsmæssige i betragtning af dets kompetenceområder og ekspertise

  [Ændring 34] |
| --- | --- |

da)

i udvekslingen af oplysninger om alle andre politikker, som kan være hensigtsmæssige i betragtning af dets kompetenceområder og ekspertise

  [Ændring 34]

| e) | ved gennemførelsen af EU-programmer i relation til agenturets opgaver, f.eks. "global miljø- og sikkerhedsovervågning" (GMES) og samarbejdsprogrammer med de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik |
| --- | --- |

e)

ved gennemførelsen af EU-programmer i relation til agenturets opgaver, f.eks. "global miljø- og sikkerhedsovervågning" (GMES) og samarbejdsprogrammer med de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik

| ea) | i udviklingen og implementeringen af en politik for forbedring af kvaliteten af de europæiske søfartsuddannelser og i indsatsen for at gøre søfart til et attraktivt karrierevalg, under hensyntagen til efterspørgslen efter højt kvalificeret arbejdskraft i EU's maritime klynge

  [Ændring 35] |
| --- | --- |

ea)

i udviklingen og implementeringen af en politik for forbedring af kvaliteten af de europæiske søfartsuddannelser og i indsatsen for at gøre søfart til et attraktivt karrierevalg, under hensyntagen til efterspørgslen efter højt kvalificeret arbejdskraft i EU's maritime klynge

  [Ændring 35]

| f) | i analysen af igangværende og afsluttede forskningsprojekter af relevans for agenturets aktivitetsområder; dette skal omfatte udpegningen af mulige forskriftsmæssige opfølgende foranstaltninger, der følger af specifikke forskningsprojekter, og udpegningen af centrale temaer og prioriteter for yderligere forskning på EU-niveau
  [Ændring 36] |
| --- | --- |

f)

i analysen af igangværende og afsluttede forskningsprojekter af relevans for agenturets aktivitetsområder; dette skal omfatte udpegningen af mulige forskriftsmæssige opfølgende foranstaltninger, der følger af specifikke forskningsprojekter, og udpegningen af centrale temaer og prioriteter for yderligere forskning på EU-niveau
  [Ændring 36]

| fa) | i udviklingen af krav eller enhver vejledning vedrørende licensudstedelse til offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas i havmiljøet og især de hermed forbundne miljø- og civilbeskyttelsesspørgsmål

  [Ændring 37] |
| --- | --- |

fa)

i udviklingen af krav eller enhver vejledning vedrørende licensudstedelse til offshore-efterforskning og -produktion af olie og gas i havmiljøet og især de hermed forbundne miljø- og civilbeskyttelsesspørgsmål

  [Ændring 37]

| g) | ved varetagelsen af enhver opgave, som det får overdraget i den Unionens eksisterende og fremtidige EU-lovgivning. |
| --- | --- |

g)

ved varetagelsen af enhver opgave, som det får overdraget i den Unionens eksisterende og fremtidige EU-lovgivning.

3.   Agenturet samarbejder med medlemsstaterne for:

| a) | at tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter inden for havnestats-, flagstats- eller kystrelaterede emner, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

a)

at tilrettelægge relevante uddannelsesaktiviteter inden for havnestats-, flagstats- eller kystrelaterede emner, når dette er hensigtsmæssigt

| b) | at udvikle tekniske løsninger, herunder levere relevante tjenester, og yde teknisk støtte i forbindelse med gennemførelse af EU's Unionens lovgivning |
| --- | --- |

b)

at udvikle tekniske løsninger, herunder levere relevante tjenester, og yde teknisk støtte i forbindelse med gennemførelse af EU's Unionens lovgivning

| ba) | at støtte kontrollen med de anerkendte organisationer, som udfører certificeringsopgaver på medlemsstaternes vegne, jf. artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/15/EF af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (15), uden at dette berører flagstatens rettigheder og forpligtelser

  [Ændring 38] |
| --- | --- |

ba)

at støtte kontrollen med de anerkendte organisationer, som udfører certificeringsopgaver på medlemsstaternes vegne, jf. artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/15/EF af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe, og for søfartsmyndighedernes aktiviteter i forbindelse dermed (15), uden at dette berører flagstatens rettigheder og forpligtelser

  [Ændring 38]

| bb) | at bistå Kommissionen med gennemførelsen af de opgaver, der fremgår af artikel 3, 5, 6, 7 og 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (16), og rådgive den i forbindelse med anvendelsen og gennemførelsen af artikel 10 i samme forordning [Ændring 39] |
| --- | --- |

bb)

at bistå Kommissionen med gennemførelsen af de opgaver, der fremgår af artikel 3, 5, 6, 7 og 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 af 23. april 2009 om fælles regler og standarder for organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (16), og rådgive den i forbindelse med anvendelsen og gennemførelsen af artikel 10 i samme forordning [Ændring 39]

| c) | efter anmodning at støtte deres forureningsbekæmpelsesaktioner med supplerende midler på en omkostningseffektiv måde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening på grundlag af EU's civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved beslutning 2007/779/EF, Euratom; i den forbindelse bistår agenturet den berørte medlemsstat, under hvis myndighed rensningsarbejdet finder sted
  , ved at stille egnede tekniske ressourcer til rådighed

  [Ændring 40] |
| --- | --- |

c)

efter anmodning at støtte deres forureningsbekæmpelsesaktioner med supplerende midler på en omkostningseffektiv måde i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening på grundlag af EU's civilbeskyttelsesordning, som blev oprettet ved beslutning 2007/779/EF, Euratom; i den forbindelse bistår agenturet den berørte medlemsstat, under hvis myndighed rensningsarbejdet finder sted
  , ved at stille egnede tekniske ressourcer til rådighed

  [Ændring 40]

| ca) | at indsamle og analysere data om søfarendes kvalifikationer og beskæftigelse for at muliggøre en udveksling af god praksis inden for søfartsuddannelse på europæisk plan

  [Ændring 41] |
| --- | --- |

ca)

at indsamle og analysere data om søfarendes kvalifikationer og beskæftigelse for at muliggøre en udveksling af god praksis inden for søfartsuddannelse på europæisk plan

  [Ændring 41]

| cb) | at koordinere søfartsskolernes uddannelsesprogrammer for at sikre deres indbyrdes sammenhæng

  [Ændring 42] |
| --- | --- |

cb)

at koordinere søfartsskolernes uddannelsesprogrammer for at sikre deres indbyrdes sammenhæng

  [Ændring 42]

| cc) | at lette etableringen af et udvekslingssystem efter Erasmusmodellen mellem søfartsskolerne

  [Ændring 43] |
| --- | --- |

cc)

at lette etableringen af et udvekslingssystem efter Erasmusmodellen mellem søfartsskolerne

  [Ændring 43]

| cd) | at yde teknisk ekspertise inden for skibsbygning og andre relevante aktiviteter med tilknytning til skibstrafik med henblik på at udbrede anvendelsen af miljøvenlige teknologier og opnå et højt sikringsniveau. [Ændring 44] |
| --- | --- |

cd)

at yde teknisk ekspertise inden for skibsbygning og andre relevante aktiviteter med tilknytning til skibstrafik med henblik på at udbrede anvendelsen af miljøvenlige teknologier og opnå et højt sikringsniveau. [Ændring 44]

4.   Agenturet bistår medlemsstaterne og Kommissionen med følgende opgaver:

| a) | på trafikovervågningsområdet fremmer agenturet bl.a. samarbejdet mellem kyststaterne i de berørte havområder om de sagsområder, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF (17)27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (18), og det udvikler og forvalter de informationssystemer, der er nødvendige for at opfylde direktivets formål. Det skal desuden bidrage til den fælles ramme for informationsudveksling for EU's Unionens maritime område |
| --- | --- |

a)

på trafikovervågningsområdet fremmer agenturet bl.a. samarbejdet mellem kyststaterne i de berørte havområder om de sagsområder, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF (17)27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet (18), og det udvikler og forvalter de informationssystemer, der er nødvendige for at opfylde direktivets formål. Det skal desuden bidrage til den fælles ramme for informationsudveksling for EU's Unionens maritime område

| aa) | til støtte for de foranstaltninger, de iværksætter inden for området bekæmpelse af ulovlig handel og piratvirksomhed, leverer agenturet data og oplysninger, der kan lette gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, navnlig under anvendelse af dets automatiske informationssystem (AIS) og satellitbilleder

  [Ændring 45] |
| --- | --- |

aa)

til støtte for de foranstaltninger, de iværksætter inden for området bekæmpelse af ulovlig handel og piratvirksomhed, leverer agenturet data og oplysninger, der kan lette gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, navnlig under anvendelse af dets automatiske informationssystem (AIS) og satellitbilleder

  [Ændring 45]

| ab) | udvikling og iværksættelse af en makroregional EU-politik i relation til agenturets arbejdsområder [Ændring 46] |
| --- | --- |

ab)

udvikling og iværksættelse af en makroregional EU-politik i relation til agenturets arbejdsområder [Ændring 46]

| b) | ved efterforskningen af søulykker, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/18/EF (19) af 23. april 2009 om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren (20), skal agenturet
  efter anmodning fra de berørte medlemsstater
  yde medlemsstaterne støtte til udførelsen af efterforskningen af alvorlige søulykker, og det skal analysere søulykkesrapporter med henblik på at udpege merværdi på EU-plan i henseende til erfaringsopsamling
  . Agenturet skal i denne forbindelse opfordres til at bistå medlemsstaterne i forbindelse med efterforskningen af ulykker, der vedrører maritime anlæg (på kysten eller offshore), herunder ulykker, der berører olie- og gasanlæg, medens medlemsstaterne skal opfordres til at samarbejde fuldt ud og rettidigt med agenturet

  [Ændring 47] |
| --- | --- |

b)

ved efterforskningen af søulykker, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/18/EF (19) af 23. april 2009 om de grundlæggende principper for undersøgelser af ulykker i søtransportsektoren (20), skal agenturet
  efter anmodning fra de berørte medlemsstater
  yde medlemsstaterne støtte til udførelsen af efterforskningen af alvorlige søulykker, og det skal analysere søulykkesrapporter med henblik på at udpege merværdi på EU-plan i henseende til erfaringsopsamling
  . Agenturet skal i denne forbindelse opfordres til at bistå medlemsstaterne i forbindelse med efterforskningen af ulykker, der vedrører maritime anlæg (på kysten eller offshore), herunder ulykker, der berører olie- og gasanlæg, medens medlemsstaterne skal opfordres til at samarbejde fuldt ud og rettidigt med agenturet

  [Ændring 47]

| ba) | med hensyn til olieudslip fra offshore-anlæg skal agenturet bistå medlemsstaterne og Kommissionen ved at benytte sin CleanSeaNet-tjeneste til at overvåge sådanne udslips omfang og miljøvirkninger

  [Ændring 48] |
| --- | --- |

ba)

med hensyn til olieudslip fra offshore-anlæg skal agenturet bistå medlemsstaterne og Kommissionen ved at benytte sin CleanSeaNet-tjeneste til at overvåge sådanne udslips omfang og miljøvirkninger

  [Ændring 48]

| bb) | med hensyn til offshore olie- og gasanlæg skal agenturet bistå med vurderingen af medlemsstaternes beredskabsplaner og nødberedskab samt med koordineringen af olieforureningsbekæmpelsen i tilfælde af en ulykke

  [Ændring 49] |
| --- | --- |

bb)

med hensyn til offshore olie- og gasanlæg skal agenturet bistå med vurderingen af medlemsstaternes beredskabsplaner og nødberedskab samt med koordineringen af olieforureningsbekæmpelsen i tilfælde af en ulykke

  [Ændring 49]

| bc) | for så vidt angår offshore-anlæg skal agenturet bistå med at sikre et uafhængigt tredjepartstilsyn med de maritime aspekter af sikkerhed, forebyggelse, miljøbeskyttelse og beredskabsplaner

  [Ændring 50] |
| --- | --- |

bc)

for så vidt angår offshore-anlæg skal agenturet bistå med at sikre et uafhængigt tredjepartstilsyn med de maritime aspekter af sikkerhed, forebyggelse, miljøbeskyttelse og beredskabsplaner

  [Ændring 50]

| c) | ved at levere objektive, pålidelige og sammenlignelige statistikker, oplysninger og data skal agenturet sætte Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre deres aktiviteter og evaluere de eksisterende foranstaltningers effektivitet
  , herunder omkostningseffektivitet
  . Sådanne opgaver skal omfatte indsamling, registrering og vurdering af tekniske data, systematisk anvendelse af eksisterende databaser, herunder gensidig dataudveksling, og, når det er hensigtsmæssigt, udvikling af yderligere databaser. Ud fra de opsamlede data bistår agenturet Kommissionen ved offentliggørelsen af oplysninger angående skibe i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF (21) af 23. april 2009 om havnestatskontrol (22). Agenturet skal også bistå Kommissionens og medlemsstaternes aktiviteter med henblik på at fremme identifikation og forfølgelse af skibe, der er ansvarlige for ulovlig udledning, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF (23) af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for overtrædelser (24). [Ændring 51] |
| --- | --- |

c)

ved at levere objektive, pålidelige og sammenlignelige statistikker, oplysninger og data skal agenturet sætte Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forbedre deres aktiviteter og evaluere de eksisterende foranstaltningers effektivitet
  , herunder omkostningseffektivitet
  . Sådanne opgaver skal omfatte indsamling, registrering og vurdering af tekniske data, systematisk anvendelse af eksisterende databaser, herunder gensidig dataudveksling, og, når det er hensigtsmæssigt, udvikling af yderligere databaser. Ud fra de opsamlede data bistår agenturet Kommissionen ved offentliggørelsen af oplysninger angående skibe i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF (21) af 23. april 2009 om havnestatskontrol (22). Agenturet skal også bistå Kommissionens og medlemsstaternes aktiviteter med henblik på at fremme identifikation og forfølgelse af skibe, der er ansvarlige for ulovlig udledning, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/35/EF (23) af 7. september 2005 om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for overtrædelser (24). [Ændring 51]

4a.
     
  Agenturet indsamler en årlig oversigt over hændelser til søs, herunder "farlige hændelser" og "nærved-ulykker", baseret på data indsendt af de relevante nationale organer i medlemsstaterne. Denne oversigt stiles hvert år til rådighed for Europa-Parlamentet og Rådet.

  [Ændring 91]

5.   Agenturet skal efter Kommissionens anmodning levere teknisk bistand med hensyn til gennemførelsen af relevant EU-lovgivning til stater, der ansøger om tiltrædelse til Unionen, til alle de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik,
  når og hvis det er relevant,
  og til lande, der deltager i Parismemorandummet om havnestatskontrol. [Ændring 53]

Agenturet skal efter Kommissionens anmodning også yde bistand i tilfælde af utilsigtet eller forsætlig havforurening, der berører disse stater, via EU's civilbeskyttelsesordning, der er fastsat ved Rådets beslutning 2007/779/EF, Euratom, analogt med de betingelser, der gælder for medlemsstaterne, jf. denne artikels stk. 3, litra c).

Disse opgaver samordnes med de nuværende regionale samarbejdsprogrammer og skal, når det er hensigtsmæssigt, omfatte tilrettelæggelse af passende uddannelsesaktiviteter.

Artikel 3

Inspektioner

1.   Agenturet
  bistår Kommissionen med gennemgangen af miljøkonsekvensvurderinger og
  udfører
  på Kommissionens anmodning
  inspektioner i medlemsstaterne for at varetage de opgaver, det har fået pålagt, og bistå Kommissionen ved opfyldelsen af dens traktatfæstede forpligtelser, bl.a. ved vurderingen af den faktiske gennemførelse af Unionens lovgivning. [Ændring 54]

Medlemsstaternes nationale myndigheder letter arbejdet for agenturets personale.

Agenturet skal desuden udføre inspektioner på Kommissionens vegne i tredjelande som pålagt ifølge EU-lovgivningen, bl.a. vedrørende organisationer, som Unionen har anerkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 391/2009 (25), og vedrørende undervisning og attestering af søfarende i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/106/EF (26) af 19. november 2008 om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (27).

2.   Agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår udførelsen af inspektioner som omhandlet i stk. 1 er underlagt krav, som skal vedtages efter den i artikel 23, stk. 2

  artikel 23
  nævnte procedure. [Ændring 55]

3.   Efter behov og under alle omstændigheder når en cyklus af inspektioner er afsluttet, analyserer agenturet rapporter fra denne cyklus med henblik på at påpege resultater af horisontal betydning og generelle konklusioner om de iværksatte foranstaltningers effektivitet
  , herunder omkostningseffektivitet
  . Agenturet forelægger denne analyse for Kommissionen med henblik på yderligere drøftelser med medlemsstaterne
  og offentliggør den i et lettilgængeligt format, herunder i elektronisk form
  ."
  [Ændring 56]

| 2) | Artikel 5, stk. 3 og 4, affattes således:
  "3.   Efter anmodning fra Kommissionen kan bestyrelsen med samtykke fra
  og i samarbejde med
  de berørte medlemsstater beslutte at oprette regionale centre, som skal varetage agenturets opgaver på den mest omkostningseffektive og effektive måde
  , samtidig med at samarbejdet med eksisterende regionale og nationale netværk, der allerede arbejder på forebyggelsesforanstaltninger, forstærkes, og det nøjagtige omfang af de aktiviteter, et sådant regionalt center skal forestå, fastlægges med henblik på at undgå unødige omkostninger
  . [Ændring 57]

  4.   Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør. På vegne af agenturet kan den administrerende direktør, efter orientering af bestyrelsen, indgå administrative aftaler med andre organer, der beskæftiger sig med emner inden for agenturets aktivitetsområder." |
| --- | --- |

2)

Artikel 5, stk. 3 og 4, affattes således:

"3.   Efter anmodning fra Kommissionen kan bestyrelsen med samtykke fra
  og i samarbejde med
  de berørte medlemsstater beslutte at oprette regionale centre, som skal varetage agenturets opgaver på den mest omkostningseffektive og effektive måde
  , samtidig med at samarbejdet med eksisterende regionale og nationale netværk, der allerede arbejder på forebyggelsesforanstaltninger, forstærkes, og det nøjagtige omfang af de aktiviteter, et sådant regionalt center skal forestå, fastlægges med henblik på at undgå unødige omkostninger
  . [Ændring 57]

4.   Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør. På vegne af agenturet kan den administrerende direktør, efter orientering af bestyrelsen, indgå administrative aftaler med andre organer, der beskæftiger sig med emner inden for agenturets aktivitetsområder."

| 3) | I artikel 10, stk. 2, foretages følgende ændringer:








  -a) | litra b) affattes således:










  "b) | vedtager en årsberetning om agenturets virksomhed og sender den senest den 15. juni til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne.



  Agenturet forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne" |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I artikel 10, stk. 2, foretages følgende ændringer:

-a)

litra b) affattes således:

"b)

vedtager en årsberetning om agenturets virksomhed og sender den senest den 15. juni til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne.

| a) | litra c) affattes således:






  "c) | gennemgår i forbindelse med forberedelsen af arbejdsprogrammet anmodninger fra medlemsstater om teknisk støtte, som omhandlet i artikel 2, stk. 3 |
| --- | --- | --- |

a)

litra c) affattes således:

"c)

gennemgår i forbindelse med forberedelsen af arbejdsprogrammet anmodninger fra medlemsstater om teknisk støtte, som omhandlet i artikel 2, stk. 3

| ca) | vedtager en flerårig strategi for agenturet, der dækker den næste femårsperiode, idet
  Europa-Parlamentets og
  Kommissionens udtalelse

  udtalelser
  tages i betragtning [Ændring 59] |
| --- | --- |

ca)

vedtager en flerårig strategi for agenturet, der dækker den næste femårsperiode, idet
  Europa-Parlamentets og
  Kommissionens udtalelse

  udtalelser
  tages i betragtning [Ændring 59]

| cb) | vedtager agenturets flerårige plan for personalepolitikken" |
| --- | --- |

cb)

vedtager agenturets flerårige plan for personalepolitikken"

| b) | litra g) udgår |
| --- | --- |

b)

litra g) udgår

| ba) | litra h) affattes således:










  "h) | udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i overensstemmelse med artikel 18, 19 og 21 og overvåger og sikrer en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og henstillingerne fra forskellige interne eller eksterne revisionsberetninger og evalueringer" |
| --- | --- | --- |

ba)

litra h) affattes således:

"h)

udfører sine opgaver i forbindelse med agenturets budget i overensstemmelse med artikel 18, 19 og 21 og overvåger og sikrer en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og henstillingerne fra forskellige interne eller eksterne revisionsberetninger og evalueringer"

| c) | litra i) affattes således:






  "i) | udøver disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og de i artikel 16 omhandlede afdelingschefer" |
| --- | --- | --- |

c)

litra i) affattes således:

"i)

udøver disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og de i artikel 16 omhandlede afdelingschefer"

| d) | litra l) affattes således:






  "l) | gennemgår den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan, jf. litra k), og de budgetmæssige forpligtelser, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2006 (28) af 18. december 2006 om flerårig finansiering af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe (29)." |
| --- | --- | --- |

d)

litra l) affattes således:

"l)

gennemgår den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan, jf. litra k), og de budgetmæssige forpligtelser, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2006 (28) af 18. december 2006 om flerårig finansiering af Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerheds tiltag til bekæmpelse af forurening fra skibe (29)."

| 3a) | Artikel 11 ændres således:










  a) | stk. 1, andet afsnit, affattes således:




  "Bestyrelsesmedlemmerne udpeges ud fra deres erfaring og ekspertise inden for søfartssikkerhed, sikring og bekæmpelse af havforurening. De skal endvidere have erfaring og ekspertise inden for generel finansiel forvaltning, administration og personaleforvaltning.

  [Ændring 61]



  Medlemmerne af bestyrelsen afgiver en skriftlig loyalitetserklæring samt en skriftlig interesseerklæring, hvori de oplyser om enhver direkte eller indirekte interesse, der kan anses for at berøre deres uafhængighed. De skal på hvert møde oplyse om enhver interesse, som kan anses for at berøre deres uafhængighed med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen, og afstå fra at deltage i drøftelserne og afstemningen om de pågældende punkter."


  [Ændring 62] |
| --- | --- | --- |

3a)

Artikel 11 ændres således:

a)

stk. 1, andet afsnit, affattes således:

"Bestyrelsesmedlemmerne udpeges ud fra deres erfaring og ekspertise inden for søfartssikkerhed, sikring og bekæmpelse af havforurening. De skal endvidere have erfaring og ekspertise inden for generel finansiel forvaltning, administration og personaleforvaltning.

  [Ændring 61]

Medlemmerne af bestyrelsen afgiver en skriftlig loyalitetserklæring samt en skriftlig interesseerklæring, hvori de oplyser om enhver direkte eller indirekte interesse, der kan anses for at berøre deres uafhængighed. De skal på hvert møde oplyse om enhver interesse, som kan anses for at berøre deres uafhængighed med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen, og afstå fra at deltage i drøftelserne og afstemningen om de pågældende punkter."

| b) | stk. 3 og 4 affattes således:




  "3.
     
  Mandatperioden er fire år. Den kan fornyes én gang."

  [Ændring 63]



  4.
     
  Når det er relevant, fastsættes der bestemmelser om deltagelse af repræsentanter for tredjelande og betingelserne herfor i de dispositioner, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2. En sådan deltagelse berører ikke stemmeandelen for Kommissionens repræsentanter i bestyrelsen."


  [Ændring 64] |
| --- | --- |

b)

stk. 3 og 4 affattes således:

"3.
     
  Mandatperioden er fire år. Den kan fornyes én gang."

  [Ændring 63]

4.
     
  Når det er relevant, fastsættes der bestemmelser om deltagelse af repræsentanter for tredjelande og betingelserne herfor i de dispositioner, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2. En sådan deltagelse berører ikke stemmeandelen for Kommissionens repræsentanter i bestyrelsen."

| 3b) | I artikel 12 indsættes følgende stykke:


  "
  1a.
     
  Der skal endvidere i forbindelse med valget af formanden og næstformanden tages hensyn til princippet om en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder."


  [Ændring 88] |
| --- | --- |

3b)

I artikel 12 indsættes følgende stykke:

"
  1a.
     
  Der skal endvidere i forbindelse med valget af formanden og næstformanden tages hensyn til princippet om en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder."

| 3c) | Artikel 14, stk. 2, første afsnit, affattes således:




  "2.
     
  75 % af det samlede antal stemmer fordeles ligeligt mellem medlemsstaternes repræsentanter. De resterende 25 % fordeles ligeligt mellem Kommissionens repræsentanter. Agenturets administrerende direktør deltager ikke i afstemningen."


  [Ændring 65] |
| --- | --- |

3c)

Artikel 14, stk. 2, første afsnit, affattes således:

"2.
     
  75 % af det samlede antal stemmer fordeles ligeligt mellem medlemsstaternes repræsentanter. De resterende 25 % fordeles ligeligt mellem Kommissionens repræsentanter. Agenturets administrerende direktør deltager ikke i afstemningen."

| 4) | I artikel 15 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 2, litra a) og b), affattes således:






  "a) | den administrerende direktør skal forberede agenturets flerårige strategi og forelægge den for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen
  og Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg
  og senest 8 otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde [Ændring 66] |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I artikel 15 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 2, litra a) og b), affattes således:

"a)

den administrerende direktør skal forberede agenturets flerårige strategi og forelægge den for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen
  og Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg
  og senest 8 otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde [Ændring 66]

| aa) | den administrerende direktør skal forberede agenturets flerårige plan for personalepolitikken og forelægge den for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen
  og Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg

  [Ændring 67] |
| --- | --- |

aa)

den administrerende direktør skal forberede agenturets flerårige plan for personalepolitikken og forelægge den for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen
  og Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg

  [Ændring 67]

| ab) | den administrerende direktør skal forberede det årlige arbejdsprogram
  med angivelse af, hvilke menneskelige og finansielle ressourcer der forventes afsat til hver enkelt aktivitet,
  og den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og forelægge dem for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen og senest 8 otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde.
  Vedkommende skal reagere positivt på enhver indbydelse fra Europa-Parlamentets kompetente udvalg til at fremlægge og deltage i en drøftelse af det årlige arbejdsprogram.

  Han

  Vedkommende
  skal træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen heraf. Han efterkommer

  , og efterkomme
  alle anmodninger om bistand fra en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra c) [Ændring 68] |
| --- | --- |

ab)

den administrerende direktør skal forberede det årlige arbejdsprogram
  med angivelse af, hvilke menneskelige og finansielle ressourcer der forventes afsat til hver enkelt aktivitet,
  og den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og forelægge dem for bestyrelsen efter udtalelse fra Kommissionen og senest 8 otte uger inden det relevante bestyrelsesmøde.
  Vedkommende skal reagere positivt på enhver indbydelse fra Europa-Parlamentets kompetente udvalg til at fremlægge og deltage i en drøftelse af det årlige arbejdsprogram.

  Han

  Vedkommende
  skal træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen heraf. Han efterkommer

  , og efterkomme
  alle anmodninger om bistand fra en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra c) [Ændring 68]

| b) | den administrerende direktør træffer beslutning om at udføre inspektioner, jf. artikel 3, efter udtalelse fra Kommissionen og i overensstemmelse med de i samme artikel 3 nævnte krav. Den administrerende direktør samarbejder nært med Kommissionen om forberedelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2" |
| --- | --- |

b)

den administrerende direktør træffer beslutning om at udføre inspektioner, jf. artikel 3, efter udtalelse fra Kommissionen og i overensstemmelse med de i samme artikel 3 nævnte krav. Den administrerende direktør samarbejder nært med Kommissionen om forberedelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2"

| b) | stk. 2, litra d), affattes således:






  "d) | den administrerende direktør indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenholdes med dets formål og opgaver i henhold til forordningen.
  I dette øjemed udarbejder den administrerende direktør efter aftale med Kommissionen skræddersyede præstationsindikatorer, der muliggør en effektiv evaluering af de opnåede resultater.

  Han

  Vedkommende
  sikrer, at agenturets organisationsstruktur tilpasses jævnligt til udviklingen i behovene inden for de disponible finansielle og menneskelige ressourcer. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen. Beretningen skal indeholde et særligt afsnit om den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og gøre status over alle aktioner, der er finansieret i henhold til denne plan. Han

  Den administrerende direktør
  indfører regelmæssig evaluering baseret på anerkendte faglige standarder" |
| --- | --- | --- |

b)

stk. 2, litra d), affattes således:

"d)

den administrerende direktør indfører en effektiv overvågningsordning, således at agenturets resultater kan sammenholdes med dets formål og opgaver i henhold til forordningen.
  I dette øjemed udarbejder den administrerende direktør efter aftale med Kommissionen skræddersyede præstationsindikatorer, der muliggør en effektiv evaluering af de opnåede resultater.

  Han

  Vedkommende
  sikrer, at agenturets organisationsstruktur tilpasses jævnligt til udviklingen i behovene inden for de disponible finansielle og menneskelige ressourcer. På dette grundlag udarbejder den administrerende direktør hvert år et udkast til en almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen. Beretningen skal indeholde et særligt afsnit om den finansielle gennemførelse af den detaljerede plan for agenturets forureningsberedskab og forureningsbekæmpelsesaktiviteter og gøre status over alle aktioner, der er finansieret i henhold til denne plan. Han

  Den administrerende direktør
  indfører regelmæssig evaluering baseret på anerkendte faglige standarder"

| c) | stk. 2, litra g), udgår |
| --- | --- |

c)

stk. 2, litra g), udgår

| d) | stk. 3 udgår. |
| --- | --- |

d)

stk. 3 udgår.

| 5) | Artikel 16 affattes således:
  "Artikel 16


  Udnævnelse af den administrerende direktør og afdelingscheferne

  1.   Den administrerende direktør udnævnes og afskediges af bestyrelsen. Udnævnelsen foretages fra en liste over kandidater, der foreslås af Kommissionen, for en femårsperiode på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt kvalifikationer og erfaring, som er relevant for søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening. Før udnævnelsen kan den ansøger, bestyrelsen har valgt, opfordres til at afgive med en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
  En eventuel udtalelse fra dette udvalg skal tages i betragtning før den formelle udnævnelse.
  Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. [Ændring 71]

  2.   Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen og under hensyn til evalueringsrapporten forlænge den administrerende direktørs mandatperiode med højst tre år

  fem år
  . Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
  En eventuel udtalelse fra dette udvalg skal tages i betragtning før den formelle genudnævnelse.
  Hvis den administrerende direktørs embedsperiode ikke forlænges, forbliver vedkommende i embedet, indtil efterfølgeren er udnævnt. [Ændring 72]

  3.   Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere afdelingschefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller uarbejdsdygtig, træder en af afdelingscheferne i hans sted.
  4.   Afdelingscheferne udnævnes
  under hensyntagen til en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder og
  på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt faglige kvalifikationer og erfaring, som er relevant for søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening. Afdelingscheferne udnævnes eller afskediges af den administrerende direktør, efter at bestyrelsen har afgivet en positiv udtalelse herom."
  [Ændring 73 + 90] |
| --- | --- |

5)

Artikel 16 affattes således:

"Artikel 16

Udnævnelse af den administrerende direktør og afdelingscheferne

1.   Den administrerende direktør udnævnes og afskediges af bestyrelsen. Udnævnelsen foretages fra en liste over kandidater, der foreslås af Kommissionen, for en femårsperiode på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt kvalifikationer og erfaring, som er relevant for søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening. Før udnævnelsen kan den ansøger, bestyrelsen har valgt, opfordres til at afgive med en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
  En eventuel udtalelse fra dette udvalg skal tages i betragtning før den formelle udnævnelse.
  Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. [Ændring 71]

2.   Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen og under hensyn til evalueringsrapporten forlænge den administrerende direktørs mandatperiode med højst tre år

  fem år
  . Bestyrelsen træffer sin beslutning med et flertal på fire femtedele af de stemmeberettigede medlemmer. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned inden forlængelsen af embedsperioden kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en udtalelse for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
  En eventuel udtalelse fra dette udvalg skal tages i betragtning før den formelle genudnævnelse.
  Hvis den administrerende direktørs embedsperiode ikke forlænges, forbliver vedkommende i embedet, indtil efterfølgeren er udnævnt. [Ændring 72]

3.   Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere afdelingschefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller uarbejdsdygtig, træder en af afdelingscheferne i hans sted.

4.   Afdelingscheferne udnævnes
  under hensyntagen til en ligelig fordeling mellem mænd og kvinder og
  på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt faglige kvalifikationer og erfaring, som er relevant for søfartssikkerhed, søfartssikring, forebyggelse af forurening fra skibe og bekæmpelse af havforurening. Afdelingscheferne udnævnes eller afskediges af den administrerende direktør, efter at bestyrelsen har afgivet en positiv udtalelse herom."

| 6) | I artikel 18 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 1, litra c), affattes således:






  "c) | gebyrer og afgifter for publikationer, uddannelse og/eller andre tjenesteydelser, som agenturet har leveret." |
| --- | --- | --- | --- |

6)

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1, litra c), affattes således:

"c)

gebyrer og afgifter for publikationer, uddannelse og/eller andre tjenesteydelser, som agenturet har leveret."

| b) | stk. 3 affattes således:




  "3.
     
  Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering og forelægger det for bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse."


  [Ændring 74] |
| --- | --- |

b)

stk. 3 affattes således:

"3.
     
  Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering og forelægger det for bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse."

| c) | stk. 7 og 8 affattes således:


  "
  7.
     
  Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet ("budgetmyndigheden") sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.




  8.
     
  På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for så vidt angår stillingsfortegnelsen og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, og forelægger dette for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde sammen med en beskrivelse af og begrundelse for enhver forskel mellem agenturets overslag og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget
  ."
  [Ændring 75] |
| --- | --- |

c)

stk. 7 og 8 affattes således:

"
  7.
     
  Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet ("budgetmyndigheden") sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.

8.
     
  På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for så vidt angår stillingsfortegnelsen og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, og forelægger dette for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde sammen med en beskrivelse af og begrundelse for enhver forskel mellem agenturets overslag og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget
  ."

| d) | stk. 10 affattes således:




  "10.
     
  Budgettet vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det justeres i givet fald i overensstemmelse hermed sammen med det årlige arbejdsprogram."


  [Ændring 76] |
| --- | --- |

d)

stk. 10 affattes således:

"10.
     
  Budgettet vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det justeres i givet fald i overensstemmelse hermed sammen med det årlige arbejdsprogram."

| 7) | Artikel 22, stk. 1
  og 2
  , affattes således:
  "1.   Regelmæssigt og mindst hvert femte år sørger bestyrelsen for, at der udarbejdes en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af denne forordning,
  hvori dens relevans, effektivitet og omkostningseffektivitet vurderes
  . Kommissionen stiller alle oplysninger til rådighed for agenturet, som agenturet finder relevant for denne evaluering. [Ændring 77]



  2.
     
  Med denne evaluering vurderes det, hvilken nytteværdi, relevans og effektivitet agenturet og dets arbejdsmetoder har haft, og hvilken merværdi der er opnået. Ved evalueringen skal der tages hensyn til interessehavernes synspunkter både på europæisk og nationalt plan. Der skal navnlig tages stilling til det eventuelle behov for at ændre eller udvide agenturets opgaver eller helt indstille dets aktiviteter i tilfælde af, at det er blevet overflødigt.
  "
  [Ændring 78] |
| --- | --- |

7)

Artikel 22, stk. 1
  og 2
  , affattes således:

"1.   Regelmæssigt og mindst hvert femte år sørger bestyrelsen for, at der udarbejdes en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af denne forordning,
  hvori dens relevans, effektivitet og omkostningseffektivitet vurderes
  . Kommissionen stiller alle oplysninger til rådighed for agenturet, som agenturet finder relevant for denne evaluering. [Ændring 77]

2.
     
  Med denne evaluering vurderes det, hvilken nytteværdi, relevans og effektivitet agenturet og dets arbejdsmetoder har haft, og hvilken merværdi der er opnået. Ved evalueringen skal der tages hensyn til interessehavernes synspunkter både på europæisk og nationalt plan. Der skal navnlig tages stilling til det eventuelle behov for at ændre eller udvide agenturets opgaver eller helt indstille dets aktiviteter i tilfælde af, at det er blevet overflødigt.
  "

| 7a) | Følgende artikler indsættes:



  "Artikel 22a


  Feasibilityundersøgelse



  Senest ... (30) Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en feasibilityundersøgelse vedrørende et system til koordinering af de nationale kystvagttjenester med angivelse af omkostninger og fordele ved et sådan system.




  Rapporten ledsages eventuelt af et forslag til retsakt.

  [Ændring 79]


  Artikel 22b


  Fremskridtsrapport



  Senest ... (31) forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan agenturet har forvaltet de supplerende ansvarsområder, det er tildelt ved denne forordning, samt hvorvidt agenturets målsætninger eller arbejdsopgaver bør udvides yderligere. Rapporten skal navnlig indeholde:










  a) | en analyse af de effektivitetsmæssige gevinster, der er opnået gennem en forbedret integration af agenturet og Parismemorandummet om havnestatskontrol |
| --- | --- | --- |

7a)

Følgende artikler indsættes:

"Artikel 22a

Feasibilityundersøgelse

Senest ... (30) Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en feasibilityundersøgelse vedrørende et system til koordinering af de nationale kystvagttjenester med angivelse af omkostninger og fordele ved et sådan system.

Rapporten ledsages eventuelt af et forslag til retsakt.

  [Ændring 79]

Artikel 22b

Fremskridtsrapport

Senest ... (31) forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan agenturet har forvaltet de supplerende ansvarsområder, det er tildelt ved denne forordning, samt hvorvidt agenturets målsætninger eller arbejdsopgaver bør udvides yderligere. Rapporten skal navnlig indeholde:

a)

en analyse af de effektivitetsmæssige gevinster, der er opnået gennem en forbedret integration af agenturet og Parismemorandummet om havnestatskontrol

| b) | oplysninger om effektiviteten af og sammenhængen i medlemsstaternes håndhævelse af direktiv 2005/35/EF og detaljerede statistiske oplysninger om de sanktioner, der er blevet anvendt. |
| --- | --- |

b)

oplysninger om effektiviteten af og sammenhængen i medlemsstaternes håndhævelse af direktiv 2005/35/EF og detaljerede statistiske oplysninger om de sanktioner, der er blevet anvendt.

Rapporten ledsages eventuelt af et forslag til retsakt.

| 8) | Artikel 23 affattes således:
  "Artikel 23



  Udvalg



  1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved artikel 3 i forordning (EF) nr. 2099/2002 (32)


  tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a vedrørende agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår udførelsen af de inspektioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1
  .[Ændring 81]


  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

  [Ændring 82] |
| --- | --- |

8)

Artikel 23 affattes således:

"Artikel 23

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe (USS), der er nedsat ved artikel 3 i forordning (EF) nr. 2099/2002 (32)


  tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23a vedrørende agenturets arbejdsmetoder for så vidt angår udførelsen af de inspektioner, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1
  .[Ændring 81]

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

| 8a) | Følgende artikel indsættes:



  "Artikel 23a


  Udøvelse af de delegerede beføjelser



  1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.




  2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 23, stk. 1, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra [ikrafttrædelsesdato]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.




  3.
     
  Den i artikel 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.




  4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.




  5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på [to måneder] fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ."


  [Ændring 83] |
| --- | --- |

8a)

Følgende artikel indsættes:

"Artikel 23a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 23, stk. 1, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra [ikrafttrædelsesdato]. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest seks måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.
     
  Den i artikel 23 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 23 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på [to måneder] fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ."

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 107 af 6.4.2011, s. 68.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 15.12.2011.

2

(3)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 1.

3

(4)  EFT L 332 af 28.12.2000, s. 1.

4

(5)  

  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

5

EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet)
  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

6

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet)

(7)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  

  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

8

EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(9)  

  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

9

EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(10)  
  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

10

EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

(11)  EUT L 314 af 1.12.2007, s. 9.

11

(12)  
  EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

12

EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

(13)  EUT L 129 af 29.4.2004, s. 6.

13

(14)  

  EUT L 310 af 25.11.2005, s. 28.

14

EUT L 310 af 25.11.2005, s. 28.

(15)  

  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 47.

15

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 47.

(16)  

  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.

16

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.

(17)  
  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

17

EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

(18)  EFT L 208 af 5.8.2002, s. 10.

18

(19)  
  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 114.

19

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 114.

(20)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 114.

20

(21)  
  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

21

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

(22)  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 57.

22

(23)  
  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

23

EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

(24)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 11.

24

(25)  
  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.

25

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 11.

(26)  
  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

26

EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33.

(27)  EUT L 323 af 3.12.2008, s. 33."

27

(28)  
  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 1.

28

EUT L 394 af 30.12.2006, s. 1.

(29)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 1."

29

(30)

30

| (+) | Et år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden forelægger |
| --- | --- |

(+)

(+

Et år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden forelægger

(31)

31

| (++) | Ttre år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  " |
| --- | --- |

(++)

(++

Ttre år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(32)  
  EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1
  ."

32

EFT L 324 af 29.11.2002, s. 1

---

| 14.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 168/195 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 168/195

---

Torsdag den 15. december 2011Partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Usbekistan og bilateral handel med tekstiler

P7_TA(2011)0586

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side om ændring af aftalen med henblik på at udvide aftalens bestemmelser til også at omfatte bilateral handel med tekstiler under hensyn til udløbet af den bilaterale tekstilaftale (16384/2010 - C7-0097/2011 - 2010/0323(NLE))

2013/C 168 E/47

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (16384/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (16384/2010),

| — | der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0097/2011),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 15. november 2007 (1), 26. oktober 2006 (2), 27. oktober 2005 (3) og 9. juni 2005 (4) om Usbekistan samt af 12. marts 1999 om partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Usbekistan (5), af 8. juni 2011 om socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar (6) og af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 15. november 2007 (1), 26. oktober 2006 (2), 27. oktober 2005 (3) og 9. juni 2005 (4) om Usbekistan samt af 12. marts 1999 om partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Usbekistan (5), af 8. juni 2011 om socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar (6) og af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (7),

| — | der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Usbekistan om handel med tekstilvarer (8) og til Rådets afgørelse 2000/804/EF af 4. december 2000 om indgåelse af aftaler om handel med tekstilvarer med en række tredjelande (herunder Usbekistan) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Usbekistan om handel med tekstilvarer (8) og til Rådets afgørelse 2000/804/EF af 4. december 2000 om indgåelse af aftaler om handel med tekstilvarer med en række tredjelande (herunder Usbekistan) (9),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side (10), særlig artikel 16, hvori det er fastsat, at dette afsnit ikke gælder for "handel med tekstilvarer henhørende under kapitel 50 til 63 i den kombinerede nomenklatur", og at "handelen med disse varer er omfattet af en særskilt aftale, der blev paraferet den 4. december 1995, og som har været anvendt midlertidigt siden den 1. januar 1996", |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Usbekistan på den anden side (10), særlig artikel 16, hvori det er fastsat, at dette afsnit ikke gælder for "handel med tekstilvarer henhørende under kapitel 50 til 63 i den kombinerede nomenklatur", og at "handelen med disse varer er omfattet af en særskilt aftale, der blev paraferet den 4. december 1995, og som har været anvendt midlertidigt siden den 1. januar 1996",

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Usbekistan, f.eks. af 25. oktober 2010 (11), 27. oktober 2009 (12), 16. december 2008 (13), 27. oktober 2008 (14), 13. oktober 2008 (15) og 29. april 2008 (16), hvori der blev udtrykt betænkelighed vedrørende menneskerettigheder, demokratisering og retsstatsprincippet i Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Usbekistan, f.eks. af 25. oktober 2010 (11), 27. oktober 2009 (12), 16. december 2008 (13), 27. oktober 2008 (14), 13. oktober 2008 (15) og 29. april 2008 (16), hvori der blev udtrykt betænkelighed vedrørende menneskerettigheder, demokratisering og retsstatsprincippet i Usbekistan,

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's menneskerettighedskomité (2005 (17) og 2010 (18)), fra FN's Komité om Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder (2006) (19), fra Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (2010) (20) og fra FN's komité for barnets rettigheder (2006) (21), rapporten fra Arbejdsgruppen om Universel Regelmæssig Gennemgang vedrørende Usbekistan (2009) (22), rapporten fra ILO's konferenceudvalg om anvendelse af standarder (2010) (23), rapporten fra ILO's ekspertudvalg vedrørende gennemførelsen af konventioner og henstillinger om konventionen om de værste former for børnearbejde (2010 (24) og 2011 (25)) samt rapporten fra ILO's ekspertudvalg vedrørende gennemførelsen af konventioner og henstillinger om konventionen om afskaffelse af tvangsarbejde (2010 (26) og 2011 (27)), som alle giver udtryk for betænkelighed med hensyn til den fortsatte brug af børnearbejde i Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger fra FN's menneskerettighedskomité (2005 (17) og 2010 (18)), fra FN's Komité om Økonomiske, Sociale og Kulturelle Rettigheder (2006) (19), fra Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (2010) (20) og fra FN's komité for barnets rettigheder (2006) (21), rapporten fra Arbejdsgruppen om Universel Regelmæssig Gennemgang vedrørende Usbekistan (2009) (22), rapporten fra ILO's konferenceudvalg om anvendelse af standarder (2010) (23), rapporten fra ILO's ekspertudvalg vedrørende gennemførelsen af konventioner og henstillinger om konventionen om de værste former for børnearbejde (2010 (24) og 2011 (25)) samt rapporten fra ILO's ekspertudvalg vedrørende gennemførelsen af konventioner og henstillinger om konventionen om afskaffelse af tvangsarbejde (2010 (26) og 2011 (27)), som alle giver udtryk for betænkelighed med hensyn til den fortsatte brug af børnearbejde i Usbekistan,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Fremme af anstændigt arbejde for alle: EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Fremme af anstændigt arbejde for alle: EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden (KOM(2006)0249),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse, "En særlig plads til børn i EU's eksterne foranstaltninger" (KOM(2008)0055), og til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om bekæmpelse af børnearbejde (SEK(2010)0037), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse, "En særlig plads til børn i EU's eksterne foranstaltninger" (KOM(2008)0055), og til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om bekæmpelse af børnearbejde (SEK(2010)0037),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde og dets opfordring til Kommissionen til at undersøge og inden udgangen af 2011 aflægge beretning om de værste former for børnearbejde og handel, idet der tages hensyn til internationale erfaringer og kompetente internationale organisationers holdninger (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde og dets opfordring til Kommissionen til at undersøge og inden udgangen af 2011 aflægge beretning om de værste former for børnearbejde og handel, idet der tages hensyn til internationale erfaringer og kompetente internationale organisationers holdninger (28),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner, navnlig konventionen fra 1973 om mindstealder for adgang til beskæftigelse (nr. 138) (29) og konventionen fra 1999 om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde (nr. 182) (30), der blev ratificeret af Usbekistan i henholdsvis 2009 og 2008, og som blev efterfulgt af vedtagelsen af en national handlingsplan i Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner, navnlig konventionen fra 1973 om mindstealder for adgang til beskæftigelse (nr. 138) (29) og konventionen fra 1999 om forbud mod og omgående indsats til afskaffelse af de værste former for børnearbejde (nr. 182) (30), der blev ratificeret af Usbekistan i henholdsvis 2009 og 2008, og som blev efterfulgt af vedtagelsen af en national handlingsplan i Usbekistan,

| — | der henviser til artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 (31) (GSP-forordningen) og til artikel 19 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (KOM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer for perioden 1. januar 2009 til 31. december 2011 (31) (GSP-forordningen) og til artikel 19 i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (KOM(2011)0241),

| — | der henviser til opfordringerne fra en række ikke-statslige organisationer (32) og fagforeninger (33) til at undersøge GSP-præferencerne for Usbekistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til opfordringerne fra en række ikke-statslige organisationer (32) og fagforeninger (33) til at undersøge GSP-præferencerne for Usbekistan,

| — | der henviser til det vejledende DCI-program for Centralasien 2011-2013 (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til det vejledende DCI-program for Centralasien 2011-2013 (34),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, stk. 3,

| — | der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til interimsbetænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0427/2011),

| A. | der henviser til, at tekstilvarer er udelukket fra partnerskabs- og samarbejdsaftalen, men at de var omfattet af en bilateral aftale, der udløb i 2005, hvilket skaber retlig usikkerhed for EU's eksportører, da Usbekistan som ikke-WTO-medlem frit kan forhøje sine importtoldsatser, mens EU (i toldspørgsmål) anvender mestbegunstigelsesklausulen på alle verdens lande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tekstilvarer er udelukket fra partnerskabs- og samarbejdsaftalen, men at de var omfattet af en bilateral aftale, der udløb i 2005, hvilket skaber retlig usikkerhed for EU's eksportører, da Usbekistan som ikke-WTO-medlem frit kan forhøje sine importtoldsatser, mens EU (i toldspørgsmål) anvender mestbegunstigelsesklausulen på alle verdens lande;

| B. | der henviser til, at protokollen har til formål at indføje tekstiler i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvilket vil føre til, at de to parter giver hinanden mestbegunstigelsesstatus og dermed gør en ende på den retlige usikkerhed for EU's tekstileksportører; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at protokollen har til formål at indføje tekstiler i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvilket vil føre til, at de to parter giver hinanden mestbegunstigelsesstatus og dermed gør en ende på den retlige usikkerhed for EU's tekstileksportører;

| C. | der henviser til, at Unionen tidligere har korrigeret denne retlige usikkerhed for EU's tekstileksportører gennem ændringer af partnerskabs- og samarbejdsaftaler med en række lande (f.eks. Aserbajdsjan i 2007 og Kasakhstan i 2008); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionen tidligere har korrigeret denne retlige usikkerhed for EU's tekstileksportører gennem ændringer af partnerskabs- og samarbejdsaftaler med en række lande (f.eks. Aserbajdsjan i 2007 og Kasakhstan i 2008);

| D. | der henviser til, at artikel 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Usbekistan fastslår, at "respekt for demokratiet, de folkeretlige principper og menneskerettighederne som defineret særlig i De Forenede Nationers pagt, Helsingfors-slutakten og Paris-charteret for et Nyt Europa og ligeledes de markedsøkonomiske principper, herunder de i dokumenterne fra CSCE Bonn-konferencen anførte principper, underbygger parternes politik indadtil og udadtil og udgør et væsentligt element i partnerskabet og denne aftale"; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Usbekistan fastslår, at "respekt for demokratiet, de folkeretlige principper og menneskerettighederne som defineret særlig i De Forenede Nationers pagt, Helsingfors-slutakten og Paris-charteret for et Nyt Europa og ligeledes de markedsøkonomiske principper, herunder de i dokumenterne fra CSCE Bonn-konferencen anførte principper, underbygger parternes politik indadtil og udadtil og udgør et væsentligt element i partnerskabet og denne aftale";

| E. | der henviser til, at Rådet den 25. oktober 2010 erklærede, at det fortsat nærede alvorlige betænkeligheder vedrørende den generelle situation i Usbekistan med hensyn til menneskerettigheder, demokratisering og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådet den 25. oktober 2010 erklærede, at det fortsat nærede alvorlige betænkeligheder vedrørende den generelle situation i Usbekistan med hensyn til menneskerettigheder, demokratisering og retsstatsprincippet;

| F. | der henviser til, at den usbekiske regering er i færd med at gøre betydelige fremskridt for at opnå demokrati; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den usbekiske regering er i færd med at gøre betydelige fremskridt for at opnå demokrati;

| G. | der henviser til, at den usbekiske regering handler i modstrid med resultatet af ministermødet i Tasjkent den 7. april 2011 mellem EU og Centralasien, hvor parterne mindede om, at udviklingen af et stærkt civilsamfund udgør en integreret del af demokratiets udvikling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den usbekiske regering handler i modstrid med resultatet af ministermødet i Tasjkent den 7. april 2011 mellem EU og Centralasien, hvor parterne mindede om, at udviklingen af et stærkt civilsamfund udgør en integreret del af demokratiets udvikling;

| H. | der henviser til, at Usbekistan arvede et statsstyret landbrugssystem, som det stort set ikke har ændret, mens andre lande i området som f.eks. Kasakhstan og i mindre omfang Tadsjikistan er i færd med at modernisere deres landbrug og tackle mange af problemerne (35), og at en reel jordreform ledsaget af mekanisering vil muliggøre en betydelig begrænsning af børnetvangsarbejde og vandspild og gøre brugene mere rentable; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Usbekistan arvede et statsstyret landbrugssystem, som det stort set ikke har ændret, mens andre lande i området som f.eks. Kasakhstan og i mindre omfang Tadsjikistan er i færd med at modernisere deres landbrug og tackle mange af problemerne (35), og at en reel jordreform ledsaget af mekanisering vil muliggøre en betydelig begrænsning af børnetvangsarbejde og vandspild og gøre brugene mere rentable;

| I. | der henviser til, at de usbekiske landbrugere officielt er frie aktører, men at de lejer deres jord og køber deres gødning af regeringen og er tvunget til at opfylde dens kvoter, mens regeringen køber sin bomuld til faste priser og tjener store summer på at sælge bomulden til en langt højere pris på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de usbekiske landbrugere officielt er frie aktører, men at de lejer deres jord og køber deres gødning af regeringen og er tvunget til at opfylde dens kvoter, mens regeringen køber sin bomuld til faste priser og tjener store summer på at sælge bomulden til en langt højere pris på verdensmarkedet;

| J. | der henviser til, at Rådets formandskab i EU's erklæring på ILO-mødet i juni 2011 henviste til de veldokumenterede påstande og den brede enighed mellem De Forenede Nationers organer, UNICEF, organisationer, der repræsenterer arbejdsgivere og arbejdstagere samt ngo'er om, at der stadig, trods bindende tilsagn fra Usbekistans regering om at afskaffe børnetvangsarbejde, skønnes i praksis at være mellem 0,5 og 1,5 mio. børn i den skolepligtige alder, som tvinges til at deltage i det farlige arbejde under bomuldshøsten i op til tre måneder hvert år; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådets formandskab i EU's erklæring på ILO-mødet i juni 2011 henviste til de veldokumenterede påstande og den brede enighed mellem De Forenede Nationers organer, UNICEF, organisationer, der repræsenterer arbejdsgivere og arbejdstagere samt ngo'er om, at der stadig, trods bindende tilsagn fra Usbekistans regering om at afskaffe børnetvangsarbejde, skønnes i praksis at være mellem 0,5 og 1,5 mio. børn i den skolepligtige alder, som tvinges til at deltage i det farlige arbejde under bomuldshøsten i op til tre måneder hvert år;

| K. | der henviser til, at skolerne er lukket i høstperioden om efteråret, hvilket går ud over undervisningen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at skolerne er lukket i høstperioden om efteråret, hvilket går ud over undervisningen;

| L. | der henviser til, at både børnene, lærerne og forældrene risikerer at blive straffet, hvis de ikke adlyder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at både børnene, lærerne og forældrene risikerer at blive straffet, hvis de ikke adlyder;

| M. | der henviser til den usbekiske regerings udtalelse om, at "det er en tradition, at ældre børn hjælper til i familiebrug", og at "påstandene om udstrakt brug af tvangsarbejde inden for landbruget er ubegrundede" (36); |
| --- | --- |

M.

der henviser til den usbekiske regerings udtalelse om, at "det er en tradition, at ældre børn hjælper til i familiebrug", og at "påstandene om udstrakt brug af tvangsarbejde inden for landbruget er ubegrundede" (36);

| N. | der henviser til, at internationale observatører har samlet beviser for, at anvendelse af tvangsarbejde og navnlig børnetvangsarbejde er en systematisk og organiseret praksis, der omfatter pres på lærere og familier og sker med deltagelse af politi og sikkerhedsstyrker; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at internationale observatører har samlet beviser for, at anvendelse af tvangsarbejde og navnlig børnetvangsarbejde er en systematisk og organiseret praksis, der omfatter pres på lærere og familier og sker med deltagelse af politi og sikkerhedsstyrker;

| O. | der henviser til, at den usbekiske regering hidtil har nægtet at åbne adgang for uafhængige overvågningsmissioner, der har til formål at indsamle og formidle oplysninger om varigheden af høstperioden i efteråret, elevernes arbejdsmiljøvilkår og alder samt den eventuelle risiko for at blive straffet, hvis de ikke adlyder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den usbekiske regering hidtil har nægtet at åbne adgang for uafhængige overvågningsmissioner, der har til formål at indsamle og formidle oplysninger om varigheden af høstperioden i efteråret, elevernes arbejdsmiljøvilkår og alder samt den eventuelle risiko for at blive straffet, hvis de ikke adlyder;

| P. | der henviser til, at EU's eksport af tekstiler og beklædningsgenstande til Usbekistan udgør 0,05 % af EU's eksport af tekstiler og beklædningsgenstande; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's eksport af tekstiler og beklædningsgenstande til Usbekistan udgør 0,05 % af EU's eksport af tekstiler og beklædningsgenstande;

| Q. | der henviser til, at EU er blandt de vigtigste importører af bomuld fra Usbekistan, med en andel svarende til 6 (37) -23 % (38) af den usbekiske bomuldseksport over de forløbne ti år; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU er blandt de vigtigste importører af bomuld fra Usbekistan, med en andel svarende til 6 (37) -23 % (38) af den usbekiske bomuldseksport over de forløbne ti år;

| R. | der henviser til, at EU på grundlag af de principper og mål, som dets optræden udadtil bygger på, som en af Usbekistans vigtigste handelspartnere og en betydelig importør af usbekisk bomuld har et moralsk ansvar for at bruge sin indflydelse til at standse brugen af børnetvangsarbejde i landet; der på baggrund heraf henviser til, at protokollen ikke kan behandles som en rent teknisk aftale, så længe menneskerettighedsanliggender som børnetvangsarbejde specifikt sættes i forbindelse med bomuldshøsten; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU på grundlag af de principper og mål, som dets optræden udadtil bygger på, som en af Usbekistans vigtigste handelspartnere og en betydelig importør af usbekisk bomuld har et moralsk ansvar for at bruge sin indflydelse til at standse brugen af børnetvangsarbejde i landet; der på baggrund heraf henviser til, at protokollen ikke kan behandles som en rent teknisk aftale, så længe menneskerettighedsanliggender som børnetvangsarbejde specifikt sættes i forbindelse med bomuldshøsten;

| S. | der henviser til, at fair og åben international handel kræver konkurrence på lige vilkår, og at de økonomiske faktorer, der bestemmer prisen på produkter, som eksporteres til EU, ikke bør forvrides af praksis, som er i modstrid med de grundlæggende principper for menneskerettigheder og børns rettigheder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at fair og åben international handel kræver konkurrence på lige vilkår, og at de økonomiske faktorer, der bestemmer prisen på produkter, som eksporteres til EU, ikke bør forvrides af praksis, som er i modstrid med de grundlæggende principper for menneskerettigheder og børns rettigheder;

| T. | der henviser til, at mange tekstilforhandlere i detailleddet, blandt andet i Europa, har besluttet, at de ikke længere vil købe bomuld fra Usbekistan, og agter at underrette alle deres leverandører om denne beslutning (39); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mange tekstilforhandlere i detailleddet, blandt andet i Europa, har besluttet, at de ikke længere vil købe bomuld fra Usbekistan, og agter at underrette alle deres leverandører om denne beslutning (39);

| U. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde erklærede, at det var fuldt ud bevidst om EU's rolle og ansvar i kampen for at sætte en stopper for børnearbejde; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde erklærede, at det var fuldt ud bevidst om EU's rolle og ansvar i kampen for at sætte en stopper for børnearbejde;

| V. | der henviser til, at Kommissionens formand Barroso indtrængende har opfordret den usbekiske præsident, Islam Karimov, til at give tilladelse til en overvågningsmission fra ILO til at undersøge spørgsmålet om en eventuel vedvarende forekomst af børnearbejde (40); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionens formand Barroso indtrængende har opfordret den usbekiske præsident, Islam Karimov, til at give tilladelse til en overvågningsmission fra ILO til at undersøge spørgsmålet om en eventuel vedvarende forekomst af børnearbejde (40);

| W. | der henviser til, at EU's bistand til Usbekistan inden for rammerne af EU's Centralasienstrategi hidtil kun i ringe grad har været knyttet til landbrugsreformer; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU's bistand til Usbekistan inden for rammerne af EU's Centralasienstrategi hidtil kun i ringe grad har været knyttet til landbrugsreformer;

| X. | der henviser til, at Kommissionen også insisterer kraftigt på, at ILO's overvågningsmissioner er de eneste relevante overvågningsorganer i forbindelse med undersøgelser med henblik på midlertidig tilbagetrækning af GSP-præferencer, og hilser med tilfredshed Kommissionens forslag om at se bort fra dette krav ved den fornyede gennemgang af GSP-forordningen; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kommissionen også insisterer kraftigt på, at ILO's overvågningsmissioner er de eneste relevante overvågningsorganer i forbindelse med undersøgelser med henblik på midlertidig tilbagetrækning af GSP-præferencer, og hilser med tilfredshed Kommissionens forslag om at se bort fra dette krav ved den fornyede gennemgang af GSP-forordningen;

| Y. | der henviser til, at vand er en vigtig ressource i det 21. århundrede, og at bevarelsen heraf derfor bør være en prioritet; der henviser til, at produktionen af bomuld i Usbekistan på grund af dårlige miljøstandarder og en ineffektiv kunstvandingsinfrastruktur har medført en alvorlig reduktion af Aralsøens størrelse mellem 1990 og 2008; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at vand er en vigtig ressource i det 21. århundrede, og at bevarelsen heraf derfor bør være en prioritet; der henviser til, at produktionen af bomuld i Usbekistan på grund af dårlige miljøstandarder og en ineffektiv kunstvandingsinfrastruktur har medført en alvorlig reduktion af Aralsøens størrelse mellem 1990 og 2008;

| 1. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage hensyn til følgende henstillinger:






  i) | på det kraftigste at tage afstand fra brugen af børnetvangsarbejde i Usbekistan |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage hensyn til følgende henstillinger:

i)

på det kraftigste at tage afstand fra brugen af børnetvangsarbejde i Usbekistan

| ii) | at give deres fulde opbakning til ILO's opfordring til Usbekistans regering til at tillade, at en trepartsovervågningsmission på højt niveau gives fuld bevægelsesfrihed og rettidig adgang til alle områder og relevante parter, også i bomuldsmarkerne, for at kunne vurdere gennemførelsen af konventionen |
| --- | --- |

ii)

at give deres fulde opbakning til ILO's opfordring til Usbekistans regering til at tillade, at en trepartsovervågningsmission på højt niveau gives fuld bevægelsesfrihed og rettidig adgang til alle områder og relevante parter, også i bomuldsmarkerne, for at kunne vurdere gennemførelsen af konventionen

| iii) | at understrege betydningen af, at internationale observatører fortsat overvåger udviklingen af situationen for tvangsarbejde i Usbekistan såvel som i andre lande i regionen |
| --- | --- |

iii)

at understrege betydningen af, at internationale observatører fortsat overvåger udviklingen af situationen for tvangsarbejde i Usbekistan såvel som i andre lande i regionen

| iv) | indtrængende at opfordre den usbekiske præsident, Islam Karimov, til at åbne adgang for en overvågningsmission fra ILO med henblik på at undersøge spørgsmålet om anvendelse af børnetvangsarbejde |
| --- | --- |

iv)

indtrængende at opfordre den usbekiske præsident, Islam Karimov, til at åbne adgang for en overvågningsmission fra ILO med henblik på at undersøge spørgsmålet om anvendelse af børnetvangsarbejde

| v) | indtrængende at opfordre den usbekiske regering til at åbne adgang for en overvågningsmission fra ILO og til at sikre sig, at brugen af børnetvangsarbejde reelt er ved at blive afskaffet på nationalt, regionalt (viloyat) og lokalt plan; |
| --- | --- |

v)

indtrængende at opfordre den usbekiske regering til at åbne adgang for en overvågningsmission fra ILO og til at sikre sig, at brugen af børnetvangsarbejde reelt er ved at blive afskaffet på nationalt, regionalt (viloyat) og lokalt plan;

| vi) | at minde de usbekiske myndigheder om, at de, på trods af, at menneskerettighedsprincipperne er medtaget i Republikken Usbekistans forfatning, og at Usbekistan har undertegnet og ratificeret de fleste af FN's konventioner om menneskerettigheder, civile og politiske rettigheder og børns rettigheder, stadig mangler at implementere denne formelle samling af retsakter effektivt |
| --- | --- |

vi)

at minde de usbekiske myndigheder om, at de, på trods af, at menneskerettighedsprincipperne er medtaget i Republikken Usbekistans forfatning, og at Usbekistan har undertegnet og ratificeret de fleste af FN's konventioner om menneskerettigheder, civile og politiske rettigheder og børns rettigheder, stadig mangler at implementere denne formelle samling af retsakter effektivt

| vii) | gennem politisk dialog og bistandsprogrammer at bidrage til markedsorienterede reformer af Usbekistans landbrugssektor og at tilbyde bistand fra EU i forbindelse med overgangen på længere sigt til en privatisering og liberalisering af sektoren på linje med den udvikling, der finder sted i Usbekistans nabolande |
| --- | --- |

vii)

gennem politisk dialog og bistandsprogrammer at bidrage til markedsorienterede reformer af Usbekistans landbrugssektor og at tilbyde bistand fra EU i forbindelse med overgangen på længere sigt til en privatisering og liberalisering af sektoren på linje med den udvikling, der finder sted i Usbekistans nabolande

| viii) | at sikre, at afskaffelse af børnetvangsarbejde i bomuldsproduktionen for EU's delegation i Tasjkent bliver en prioritet i EU's menneskerettighedsstrategi, og at dette afspejles med hensyn til politik, overvågning, indberetning, personale og finansiel bistand |
| --- | --- |

viii)

at sikre, at afskaffelse af børnetvangsarbejde i bomuldsproduktionen for EU's delegation i Tasjkent bliver en prioritet i EU's menneskerettighedsstrategi, og at dette afspejles med hensyn til politik, overvågning, indberetning, personale og finansiel bistand

| ix) | for Kommissionens vedkommende at undersøge hensigtsmæssigheden af og eventuelt forelægge Europa-Parlamentet et forslag til retsakt om en effektiv sporingsmekanisme for varer, der er fremstillet ved hjælp af børnetvangsarbejde |
| --- | --- |

ix)

for Kommissionens vedkommende at undersøge hensigtsmæssigheden af og eventuelt forelægge Europa-Parlamentet et forslag til retsakt om en effektiv sporingsmekanisme for varer, der er fremstillet ved hjælp af børnetvangsarbejde

| x) | at støtte Parlamentets opfordring til bomuldshandlere og -detailhandlere til at undlade at købe bomuld fra Usbekistan, der er fremstillet ved hjælp af børnetvangsarbejde, og underrette forbrugerne og alle deres leverandører herom |
| --- | --- |

x)

at støtte Parlamentets opfordring til bomuldshandlere og -detailhandlere til at undlade at købe bomuld fra Usbekistan, der er fremstillet ved hjælp af børnetvangsarbejde, og underrette forbrugerne og alle deres leverandører herom

| xi) | for Kommissionens vedkommende - hvis ILO-overvågningsorganerne konkluderer, at Usbekistan gør sig skyldig i alvorlige og systematiske misligholdelse af sine forpligtelser - at overveje at tage initiativ til en undersøgelse af muligheden for en midlertidig tilbagetrækning af GSP-præferencerne, hvis alle andre krav er opfyldt, idet det skal understreges, at Kommissionen derved blot vil håndhæve de regler, der gælder for GSP i EU, og at det er vigtigt, at disse regler følges konsekvent |
| --- | --- |

xi)

for Kommissionens vedkommende - hvis ILO-overvågningsorganerne konkluderer, at Usbekistan gør sig skyldig i alvorlige og systematiske misligholdelse af sine forpligtelser - at overveje at tage initiativ til en undersøgelse af muligheden for en midlertidig tilbagetrækning af GSP-præferencerne, hvis alle andre krav er opfyldt, idet det skal understreges, at Kommissionen derved blot vil håndhæve de regler, der gælder for GSP i EU, og at det er vigtigt, at disse regler følges konsekvent

| xii) | at understrege betydningen af forbindelserne mellem EU og Usbekistan på grundlag af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og dens demokratiske og menneskerettighedsmæssige principper, og at gentage EU's tilsagn om yderligere at udbygge de bilaterale forbindelser, hvilket omfatter handel samt alle områder vedrørende demokratiske principper, overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet |
| --- | --- |

xii)

at understrege betydningen af forbindelserne mellem EU og Usbekistan på grundlag af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og dens demokratiske og menneskerettighedsmæssige principper, og at gentage EU's tilsagn om yderligere at udbygge de bilaterale forbindelser, hvilket omfatter handel samt alle områder vedrørende demokratiske principper, overholdelse af menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet

| xiii) | aktivt at bidrage til at forbedre den sociale, økonomiske og menneskerettighedsmæssige situation for befolkningen i Usbekistan ved at fremme en bottom-up-tilgang og ved at støtte civilsamfundets organisationer og medierne for derigennem at opnå en bæredygtig demokratiseringsproces |
| --- | --- |

xiii)

aktivt at bidrage til at forbedre den sociale, økonomiske og menneskerettighedsmæssige situation for befolkningen i Usbekistan ved at fremme en bottom-up-tilgang og ved at støtte civilsamfundets organisationer og medierne for derigennem at opnå en bæredygtig demokratiseringsproces

| xiv) | regelmæssigt at orientere Parlamentet fyldestgørende om situationen i Usbekistan, særlig med hensyn til afskaffelse af børnetvangsarbejde; |
| --- | --- |

xiv)

regelmæssigt at orientere Parlamentet fyldestgørende om situationen i Usbekistan, særlig med hensyn til afskaffelse af børnetvangsarbejde;

| 2. | konkluderer, at Parlamentet kun vil overveje at give sin godkendelse, hvis ILO-observatører af de usbekiske myndigheder har fået adgang til at foretage tæt og uhindret overvågning og har bekræftet, at der er blevet gennemført konkrete reformer, der har givet anledning til væsentlige resultater på en sådan måde, at praksis med tvangsarbejde og børnearbejde effektivt er i færd med at blive udryddet på nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

2.

konkluderer, at Parlamentet kun vil overveje at give sin godkendelse, hvis ILO-observatører af de usbekiske myndigheder har fået adgang til at foretage tæt og uhindret overvågning og har bekræftet, at der er blevet gennemført konkrete reformer, der har givet anledning til væsentlige resultater på en sådan måde, at praksis med tvangsarbejde og børnearbejde effektivt er i færd med at blive udryddet på nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 3. | pålægger sin formand at anmode om yderligere drøftelser med Kommissionen og Rådet; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at anmode om yderligere drøftelser med Kommissionen og Rådet;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Usbekistans regering og parlament. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Usbekistans regering og parlament.

---

(1)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 478.

(2)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 466.

(3)  EUT C 272 E af 9.11.2006, s. 456.

(4)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 422.

(5)  EFT C 175 E af 21.6.1999, s. 432.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0260.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0434.

(8)  EFT L 123 af 17.5.1994, s. 745.

(9)  EFT L 326 af 22.12.2000, s. 63.

(10)  EFT L 229 af 31.8.1999, s. 3.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/117329.pdf.

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf.

(13)  http://ec.europa.eu/sport/information-center/doc/timeline/european_council_12-12-2008_conclusions_en.pdf.

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf.

(15)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/103295.pdf.

(16)  http://www.eu2008.si/si/News_and_Documents/Council_Conclusions/April/0428_GAERC4.pdf.

(17)  Office of the High Commissioner for Human Rights, Convention Abbreviation: CCPR, Concluding observations of the Human Rights Committee: Uzbekistan. 26/04/2005. (CCPR/CO/83/UZB. (Concluding Observations/Comments)), http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CCPR.CO.83.UZB.En?Opendocument.

(18)  United Nations, International Covenant on Civil and Political Rights, Distr. General, CCPR/C/UZB/CO/3/UZB 25 March 2010, Concluding observations of the Human Rights Committee, Uzbekistan, www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/co/Uzbekistan98_AUV.doc).

(19)  http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/%28Symbol%29/E.C.12.UZB.CO.1.En?Opendocument.

(20)  United Nations, Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, CEDAW/C/UZB/CO/4, Distr.General 5 February 2010, Concluding observations of the Committee on the Elimination of Discrimination against Women, Uzbekistan, (http://www2.ohchr.org/english/bodies/cedaw/docs/co/CEDAW-C-UZB-CO-4.pdf).

(21)  Office of the High Commissioner for Human Rights, Committee on the Rights of the Child, Concluding observations: Uzbekistan. 02/06/2006. (CRC/C/UZB/CO/2.), (http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CRC.C.UZB.CO.2.En?Opendocument).

(22)  http://lib.ohchr.org/HRBodies/UPR/Documents/Session3/UZ/A_HRC_10_82_Add1_Uzbekistan_E.pdf.

(23)  International Labour Organisation, 2010 Report of the Conference Committee on the Application of Standards, 99th Session, Geneva, 2010, (http://www.ilo.org/global/standards/applying-and-promoting-international-labour-standards/conference-committee-on-the-application-of-standards/lang–en/index.htm).

(24)  International Labour Conference, 99th Session, 2010, Report of the Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations, (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf).

(25)  International Labour Conference, 100th Session, 2011, Report of the Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations (ILC. 100/III/1A), (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf)

(26)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf.

(27)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf.

(28)  Council of the European Union, Council conclusions on child labour, 3023rd Foreign Affairs Council meeting, Luxembourg, 14 June 2010, (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/115180.pdf).

(29)  The General Conference of the International Labour Organisation, Convention concerning Minimum Age for Admission to Employment (Note: Date of coming into force: 19.6.1976.) Convention:C138, Geneva 26.6.1973, (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C138).

(30)  The General Conference of the International Labour Organization, C182 Worst Forms of Child Labour Convention, 1999, Geneva 17.6.1999, (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C182).

(31)  EUT L 211 af 6.8.2008, s. 1.

(32)  Business Social Compliance Initiative, C.W.F Children Worldwide Fashion, Anti-Slavery International, Uzbek-German Forum for Human Rights and Ethical Trading Initiative

(33)  ITUC-ETUC.

(34)  Kommissionen, Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser, Direktoratet for Østeuropa, det sydlige Kaukasus, republikkerne i Centralasien, DCI Indicative Programme 2011-2013, s. 54, (http://www.eeas.europa.eu/central_asia/docs/2010_ca_mtr_en.pdf).

(35)  What has changed? School of Oriental and African Studies, University of London, november 2010, (http://www.soas.ac.uk/cccac/centres-publications/file64329.pdf).

(36)  2011 ILO Report of the Committee of Experts on the Application of Conventions and Recommendations, page 429, (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf).

(37)  Kilde: Europa-Kommissionens GD Handel

(38)  http://unctad.org/infocomm/anglais/cotton/market.htm.

(39)  International Labor Rights Forum, http://www.laborrights.org/stop-child-forced-labor/cotton-campaign/company-response-to-forced-child-labor-in-uzbek-cotton).

(40)  Erklæring fra Kommissionens formand, José Manuel Barroso, til opfølgning af hans møde med Usbekistans præsident, Islam Karimov, (http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/40&type=HTML).

---