# Uradni list C 216/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.216.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 216 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5630. julij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.216.slv

Uradni list

Evropske unije

C 216

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5630. julij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 216/01 | Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (V nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 216/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) (
  1
  ) | 16 |
| 2013/C 216/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6980 – Cinven/CeramTec) (
  1
  ) | 16 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 216/01

Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (V nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (
  1
  )

1

1

2013/C 216/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) (
  1
  )

1

16

2013/C 216/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6980 – Cinven/CeramTec) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 216/04 | Menjalni tečaji eura | 17 |
| 2013/C 216/05 | Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 18. februarja 2013 o osnutku sklepa v zvezi z Zadevo COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III – Država poročevalka: Estonija | 18 |
| 2013/C 216/06 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Ryanair/Aer Lingus III (COMP/M.6663) | 20 |
| 2013/C 216/07 | Povzetek sklepa Komisije z dne 27. februarja 2013 o razglasitvi koncentracije za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP (Zadeva COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1106 final)
   (
  1
  ) | 22 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2013/C 216/08 | Reorganizacijski ukrepi – Sklep o reorganizacijskem ukrepu glede International Union Insurances SA(Objava v skladu s členom 6 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic) | 31 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 216/04

Menjalni tečaji eura

17

2013/C 216/05

Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 18. februarja 2013 o osnutku sklepa v zvezi z Zadevo COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III – Država poročevalka: Estonija

18

2013/C 216/06

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Ryanair/Aer Lingus III (COMP/M.6663)

20

2013/C 216/07

Povzetek sklepa Komisije z dne 27. februarja 2013 o razglasitvi koncentracije za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP (Zadeva COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III) (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1106 final)
   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1106 final)

1

22

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2013/C 216/08

Reorganizacijski ukrepi – Sklep o reorganizacijskem ukrepu glede International Union Insurances SA(Objava v skladu s členom 6 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic)

(Objava v skladu s členom 6 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic)

31

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 216/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7001 – Carlyle/Klenk Holz) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 32 |
| 2013/C 216/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6922 – Triton/Logstor) (
  1
  ) | 33 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 216/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.7001 – Carlyle/Klenk Holz) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

32

2013/C 216/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6922 – Triton/Logstor) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/1

---

Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (V nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/01

1.   UVOD

| 1. | Od začetka finančne krize je Komisija sprejela šest sporočil (v nadaljnjem besedilu: sporočila o krizi) (1). V teh sporočilih so navedena podrobna navodila glede meril združljivosti državne pomoči z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije za finančni sektor med finančno krizo. |
| --- | --- |

1.

Od začetka finančne krize je Komisija sprejela šest sporočil (v nadaljnjem besedilu: sporočila o krizi) (1). V teh sporočilih so navedena podrobna navodila glede meril združljivosti državne pomoči z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije za finančni sektor med finančno krizo.

| 2. | Sporočila o krizi zagotavljajo celovit okvir za usklajeno ukrepanje v podporo finančnemu sektorju, da bi se zagotovila finančna stabilnost, hkrati pa čim bolj zmanjšalo izkrivljanje konkurence med bankami in v državah članicah na enotnem trgu. Opredeljujejo pogoje dostopa do državne pomoči in zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da bi bila takšna pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi načel o državni pomoči iz Pogodbe. Pravila o državni pomoči, ki urejajo državno pomoč za finančni sektor, so se na podlagi sporočil o krizi redno posodabljala, kadar je bilo to potrebno zaradi prilagajanja razvoju krize. Zaradi nedavnih dogodkov je potrebna nadaljnja posodobitev sporočil o krizi. |
| --- | --- |

2.

Sporočila o krizi zagotavljajo celovit okvir za usklajeno ukrepanje v podporo finančnemu sektorju, da bi se zagotovila finančna stabilnost, hkrati pa čim bolj zmanjšalo izkrivljanje konkurence med bankami in v državah članicah na enotnem trgu. Opredeljujejo pogoje dostopa do državne pomoči in zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da bi bila takšna pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi načel o državni pomoči iz Pogodbe. Pravila o državni pomoči, ki urejajo državno pomoč za finančni sektor, so se na podlagi sporočil o krizi redno posodabljala, kadar je bilo to potrebno zaradi prilagajanja razvoju krize. Zaradi nedavnih dogodkov je potrebna nadaljnja posodobitev sporočil o krizi.

Pravna podlaga

| 3. | Sporočila o krizi ter vsi posamezni sklepi o ukrepih in shemah pomoči, ki spadajo na področje uporabe teh sporočil, so bili sprejeti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice. |
| --- | --- |

3.

Sporočila o krizi ter vsi posamezni sklepi o ukrepih in shemah pomoči, ki spadajo na področje uporabe teh sporočil, so bili sprejeti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice.

| 4. | Od začetka krize se sprejemajo pomembni ukrepi za obravnavanje težav v finančnem sektorju. Zaradi razvoja krize je bilo treba prilagoditi nekatere določbe okvira za državno pomoč, ki obravnavajo reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, pri čemer se je ohranila možnost izrednega dostopa do znatne državne pomoči. Ne glede na izredno uvedbo fiskalnih in denarnih instrumentov, ki so prispevali k preprečitvi nadaljnjega poslabšanja krize, je okrevanje gospodarstva v Evropski uniji še vedno zelo nestabilno in neenakomerno. Finančni sektorji v nekaterih državah članicah se soočajo z nadaljnjimi izzivi pri dostopu do terminskega financiranja ter v zvezi s kakovostjo sredstev, ki izhajajo iz gospodarske recesije in zmanjševanja finančnega vzvoda javnih ali zasebnih dolgov. Še vedno sta prisotna negotovost na finančnih trgih in možnost negativnih učinkov prelivanja na drugih področjih. |
| --- | --- |

4.

Od začetka krize se sprejemajo pomembni ukrepi za obravnavanje težav v finančnem sektorju. Zaradi razvoja krize je bilo treba prilagoditi nekatere določbe okvira za državno pomoč, ki obravnavajo reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, pri čemer se je ohranila možnost izrednega dostopa do znatne državne pomoči. Ne glede na izredno uvedbo fiskalnih in denarnih instrumentov, ki so prispevali k preprečitvi nadaljnjega poslabšanja krize, je okrevanje gospodarstva v Evropski uniji še vedno zelo nestabilno in neenakomerno. Finančni sektorji v nekaterih državah članicah se soočajo z nadaljnjimi izzivi pri dostopu do terminskega financiranja ter v zvezi s kakovostjo sredstev, ki izhajajo iz gospodarske recesije in zmanjševanja finančnega vzvoda javnih ali zasebnih dolgov. Še vedno sta prisotna negotovost na finančnih trgih in možnost negativnih učinkov prelivanja na drugih področjih.

| 5. | Trajanje napetosti zaradi državnega dolga jasno kaže na nestanovitnost finančnih trgov. Visoka stopnja povezanosti in soodvisnosti znotraj finančnega sektorja v Uniji še vedno povzroča zaskrbljenost na trgih glede tveganja prelivanja. Zaradi velike nestabilnosti finančnih trgov in nezanesljivosti gospodarskega okrevanja ter tveganja resnih motenj v gospodarstvu držav članic, ki iz tega izhaja, so države članice upravičene, da kot varovalo ohranijo možnost, da v finančnem sektorju odobrijo podporne ukrepe, povezane s krizo, na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

5.

Trajanje napetosti zaradi državnega dolga jasno kaže na nestanovitnost finančnih trgov. Visoka stopnja povezanosti in soodvisnosti znotraj finančnega sektorja v Uniji še vedno povzroča zaskrbljenost na trgih glede tveganja prelivanja. Zaradi velike nestabilnosti finančnih trgov in nezanesljivosti gospodarskega okrevanja ter tveganja resnih motenj v gospodarstvu držav članic, ki iz tega izhaja, so države članice upravičene, da kot varovalo ohranijo možnost, da v finančnem sektorju odobrijo podporne ukrepe, povezane s krizo, na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

| 6. | Ob upoštevanju trajne negotovosti na finančnih trgih in možnosti negativnih učinkov prelivanja na drugih področjih Komisija meni, da so zahteve glede uporabe člena 107(3)(b) Pogodbe v zvezi z državno pomočjo v finančnem sektorju še vedno izpolnjene. Vendar je uporaba tega odstopanja mogoča le, dokler traja kriza, pri čemer so prisotne resnično izredne okoliščine, v katerih je ogrožena splošna finančna stabilnost. |
| --- | --- |

6.

Ob upoštevanju trajne negotovosti na finančnih trgih in možnosti negativnih učinkov prelivanja na drugih področjih Komisija meni, da so zahteve glede uporabe člena 107(3)(b) Pogodbe v zvezi z državno pomočjo v finančnem sektorju še vedno izpolnjene. Vendar je uporaba tega odstopanja mogoča le, dokler traja kriza, pri čemer so prisotne resnično izredne okoliščine, v katerih je ogrožena splošna finančna stabilnost.

Finančna stabilnost kot splošni cilj

| 7. | Kot odziv na finančno krizo in v skladu s sporočili o krizi je Komisija finančno stabilnost določila za svoj splošni cilj, pri čemer si prizadeva za čim večjo omejitev državne pomoči ter izkrivljanja konkurence med bankami in v državah članicah. Z vidika finančne stabilnosti je treba preprečiti večje negativne učinke prelivanja na področju preostalega bančnega sistema, ki bi lahko nastali zaradi propada kreditne institucije, in zagotoviti, da bančni sistem kot celota še naprej zagotavlja zadostna posojila realnemu gospodarstvu. Pri oceni Komisije v zvezi z državno pomočjo finančnemu sektorju v okviru tega sporočila je še vedno bistvena finančna stabilnost. Komisija pri izvedbi ocene upošteva razvoj krize od resnih in vsesistemskih težav do razmer, v katerih so v delih Unije prisotne še resnejše gospodarske težave, pri čemer je tveganje razdrobljenosti enotnega trga sorazmerno večje. |
| --- | --- |

7.

Kot odziv na finančno krizo in v skladu s sporočili o krizi je Komisija finančno stabilnost določila za svoj splošni cilj, pri čemer si prizadeva za čim večjo omejitev državne pomoči ter izkrivljanja konkurence med bankami in v državah članicah. Z vidika finančne stabilnosti je treba preprečiti večje negativne učinke prelivanja na področju preostalega bančnega sistema, ki bi lahko nastali zaradi propada kreditne institucije, in zagotoviti, da bančni sistem kot celota še naprej zagotavlja zadostna posojila realnemu gospodarstvu. Pri oceni Komisije v zvezi z državno pomočjo finančnemu sektorju v okviru tega sporočila je še vedno bistvena finančna stabilnost. Komisija pri izvedbi ocene upošteva razvoj krize od resnih in vsesistemskih težav do razmer, v katerih so v delih Unije prisotne še resnejše gospodarske težave, pri čemer je tveganje razdrobljenosti enotnega trga sorazmerno večje.

| 8. | Ta splošni cilj je izražen z možnostjo dostopa bank v težavah do državne pomoči, kadar je to nujno za finančno stabilnost, in tudi z načinom, na katerega se ocenjujejo načrti prestrukturiranja. V zvezi s tem je treba izpostaviti, da finančne stabilnosti ni mogoče zagotoviti brez zdravega finančnega sektorja. Zato morajo biti načrti za zbiranje kapitala ocenjeni v tesnem sodelovanju s pristojnim nadzornim organom, da bi se zagotovila ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja v razumnem časovnem okviru ter na trdni in trajni podlagi. V nasprotnem primeru je potrebna pravilna likvidacija institucije v težavah. |
| --- | --- |

8.

Ta splošni cilj je izražen z možnostjo dostopa bank v težavah do državne pomoči, kadar je to nujno za finančno stabilnost, in tudi z načinom, na katerega se ocenjujejo načrti prestrukturiranja. V zvezi s tem je treba izpostaviti, da finančne stabilnosti ni mogoče zagotoviti brez zdravega finančnega sektorja. Zato morajo biti načrti za zbiranje kapitala ocenjeni v tesnem sodelovanju s pristojnim nadzornim organom, da bi se zagotovila ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja v razumnem časovnem okviru ter na trdni in trajni podlagi. V nasprotnem primeru je potrebna pravilna likvidacija institucije v težavah.

| 9. | Kadar se pravila o državni pomoči uporabljajo za posamezne primere, Komisija kljub temu upošteva makroekonomsko okolje, ki vpliva na uspešno poslovanje bank in tudi na potrebo, da ima realno gospodarstvo neke države članice še naprej dostop do kredita, ki ga zagotovijo stabilne banke. Komisija bo pri oceni načrtov prestrukturiranja bank še naprej upoštevala posebnosti posamezne institucije in države članice: izvedla bo zlasti sorazmerno oceno dolgoročnega uspešnega poslovanja bank, če potreba po državni pomoči izhaja iz državne dolžniške krize in ni posledica pretirano tveganega poslovanja (2), pri čemer bo v svoji oceni izrazila potrebo po ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu, pri tem pa bo upoštevala zlasti razvoj porazdelitve bremena v Uniji. |
| --- | --- |

9.

Kadar se pravila o državni pomoči uporabljajo za posamezne primere, Komisija kljub temu upošteva makroekonomsko okolje, ki vpliva na uspešno poslovanje bank in tudi na potrebo, da ima realno gospodarstvo neke države članice še naprej dostop do kredita, ki ga zagotovijo stabilne banke. Komisija bo pri oceni načrtov prestrukturiranja bank še naprej upoštevala posebnosti posamezne institucije in države članice: izvedla bo zlasti sorazmerno oceno dolgoročnega uspešnega poslovanja bank, če potreba po državni pomoči izhaja iz državne dolžniške krize in ni posledica pretirano tveganega poslovanja (2), pri čemer bo v svoji oceni izrazila potrebo po ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu, pri tem pa bo upoštevala zlasti razvoj porazdelitve bremena v Uniji.

| 10. | Če je potrebno prestrukturiranje večjih delov finančnega sektorja države članice, si Komisija poleg tega prizadeva, da bi načrte prestrukturiranja posameznih bank ocenila na podlagi usklajenega pristopa in tako zagotovila vsesistemski odziv. Komisija je ta pristop sprejela zlasti za države članice, ki so vključene v program ekonomske prilagoditve. Komisija bi pri tem morala upoštevati zlasti skupne učinke prestrukturiranja posameznih institucij na sektorski ravni (na primer v zvezi s strukturo trga) in na ravni gospodarstva kot celote, zlasti kar zadeva ustrezno zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu na trdni in trajni podlagi. |
| --- | --- |

10.

Če je potrebno prestrukturiranje večjih delov finančnega sektorja države članice, si Komisija poleg tega prizadeva, da bi načrte prestrukturiranja posameznih bank ocenila na podlagi usklajenega pristopa in tako zagotovila vsesistemski odziv. Komisija je ta pristop sprejela zlasti za države članice, ki so vključene v program ekonomske prilagoditve. Komisija bi pri tem morala upoštevati zlasti skupne učinke prestrukturiranja posameznih institucij na sektorski ravni (na primer v zvezi s strukturo trga) in na ravni gospodarstva kot celote, zlasti kar zadeva ustrezno zagotavljanje posojil realnemu gospodarstvu na trdni in trajni podlagi.

| 11. | Poleg tega Komisija pri oceni porazdelitve bremena in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence oceni izvedljivost predlaganih ukrepov, vključno z odprodajo, ter njihov vpliv na strukturo trga in ovire za vstop. Hkrati mora Komisija zagotoviti, da so rešitve, sprejete v posameznem primeru ali državi članici, skladne s ciljem preprečevanja večjih nesorazmernosti v državah članicah, ki bi lahko dodatno razdrobile enotni trg in povzročile finančno nestabilnost ter s tem ovirale okrevanje v Uniji. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega Komisija pri oceni porazdelitve bremena in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence oceni izvedljivost predlaganih ukrepov, vključno z odprodajo, ter njihov vpliv na strukturo trga in ovire za vstop. Hkrati mora Komisija zagotoviti, da so rešitve, sprejete v posameznem primeru ali državi članici, skladne s ciljem preprečevanja večjih nesorazmernosti v državah članicah, ki bi lahko dodatno razdrobile enotni trg in povzročile finančno nestabilnost ter s tem ovirale okrevanje v Uniji.

Razvoj zakonodajnega okvira in potreba po reviziji sporočil o krizi

| 12. | Od začetka krize je Unija uvedla veliko institucionalnih in zakonodajnih sprememb, katerih cilj je povečanje prilagodljivosti finančnega sektorja ter izboljšanje preprečevanja, upravljanja in reševanja bančnih kriz. Evropski svet je pristal, da bo uvedel dodatne pobude za zagotovitev trdnejše podlage za ekonomsko in monetarno unijo z oblikovanjem bančne unije, začenši z enotnim nadzornim mehanizmom in enotnim mehanizmom za reševanje za kreditne institucije, ustanovljene v državi članici, ki je vključena v enotni nadzorni mehanizem. Države članice so pristale tudi na vzpostavitev mehanizma za stabilnost, s katerim bi se lahko članicam in njihovim bankam po potrebi zagotovila finančna sredstva. |
| --- | --- |

12.

Od začetka krize je Unija uvedla veliko institucionalnih in zakonodajnih sprememb, katerih cilj je povečanje prilagodljivosti finančnega sektorja ter izboljšanje preprečevanja, upravljanja in reševanja bančnih kriz. Evropski svet je pristal, da bo uvedel dodatne pobude za zagotovitev trdnejše podlage za ekonomsko in monetarno unijo z oblikovanjem bančne unije, začenši z enotnim nadzornim mehanizmom in enotnim mehanizmom za reševanje za kreditne institucije, ustanovljene v državi članici, ki je vključena v enotni nadzorni mehanizem. Države članice so pristale tudi na vzpostavitev mehanizma za stabilnost, s katerim bi se lahko članicam in njihovim bankam po potrebi zagotovila finančna sredstva.

| 13. | Ti ukrepi neizogibno vključujejo določeno stopnjo postopnega uvajanja, da se na primer omogoči začetek veljavnosti zakonodaje ali priprava reševalnih skladov. Nekateri so omejeni na euroobmočje. Vendar so vedno večja odstopanja pri okrevanju gospodarstva v Uniji, potreba po zmanjšanju in utrditvi javnega in zasebnega dolga ter obstoj ranljivih delov finančnega sektorja povzročili trajne napetosti na finančnih trgih in razdrobljenost z vedno večjimi izkrivljanji na enotnem trgu. Zato je treba zaščititi celovitost enotnega trga, med drugim na podlagi strožje ureditve državne pomoči. Prilagoditev sporočil o krizi lahko pripomore k zagotovitvi nemotenega prehoda na prihodnjo ureditev v skladu s predlogom Komisije za direktivo o sanaciji in reševanju kreditnih institucij (3), tako da se zagotovi večja jasnost na trgih. S prilagoditvijo sporočil o krizi se lahko zagotovita tudi odločnejše prestrukturiranje in zanesljivejša porazdelitev bremena za vse banke, ki prejemajo državno pomoč, na celotnem enotnem trgu. |
| --- | --- |

13.

Ti ukrepi neizogibno vključujejo določeno stopnjo postopnega uvajanja, da se na primer omogoči začetek veljavnosti zakonodaje ali priprava reševalnih skladov. Nekateri so omejeni na euroobmočje. Vendar so vedno večja odstopanja pri okrevanju gospodarstva v Uniji, potreba po zmanjšanju in utrditvi javnega in zasebnega dolga ter obstoj ranljivih delov finančnega sektorja povzročili trajne napetosti na finančnih trgih in razdrobljenost z vedno večjimi izkrivljanji na enotnem trgu. Zato je treba zaščititi celovitost enotnega trga, med drugim na podlagi strožje ureditve državne pomoči. Prilagoditev sporočil o krizi lahko pripomore k zagotovitvi nemotenega prehoda na prihodnjo ureditev v skladu s predlogom Komisije za direktivo o sanaciji in reševanju kreditnih institucij (3), tako da se zagotovi večja jasnost na trgih. S prilagoditvijo sporočil o krizi se lahko zagotovita tudi odločnejše prestrukturiranje in zanesljivejša porazdelitev bremena za vse banke, ki prejemajo državno pomoč, na celotnem enotnem trgu.

| 14. | Izvajanje nadzora državne pomoči v finančnem sektorju se včasih prekriva z odgovornostmi nadzornih organov v državah članicah. V nekaterih primerih bi lahko nadzorni organi na primer zahtevali prilagoditve v zvezi z zadevami, kot so upravljanje podjetij in plačne prakse, ki so za banke, ki prejemajo državno pomoč, pogosto določene tudi v načrtih prestrukturiranja. V takšnih primerih je ob popolnem ohranjanju izključne pristojnosti Komisije na področju nadzora državne pomoči pomembno usklajevanje med Komisijo in pristojnimi nadzornimi organi. Ob upoštevanju razvijajočega se zakonodajnega in nadzornega področja v Uniji in zlasti v euroobmočju bo Komisija, tako kot že zdaj, tesno sodelovala z nadzornimi organi, da se zagotovi neovirano prepletanje različnih vlog in odgovornosti vseh vpletenih organov. |
| --- | --- |

14.

Izvajanje nadzora državne pomoči v finančnem sektorju se včasih prekriva z odgovornostmi nadzornih organov v državah članicah. V nekaterih primerih bi lahko nadzorni organi na primer zahtevali prilagoditve v zvezi z zadevami, kot so upravljanje podjetij in plačne prakse, ki so za banke, ki prejemajo državno pomoč, pogosto določene tudi v načrtih prestrukturiranja. V takšnih primerih je ob popolnem ohranjanju izključne pristojnosti Komisije na področju nadzora državne pomoči pomembno usklajevanje med Komisijo in pristojnimi nadzornimi organi. Ob upoštevanju razvijajočega se zakonodajnega in nadzornega področja v Uniji in zlasti v euroobmočju bo Komisija, tako kot že zdaj, tesno sodelovala z nadzornimi organi, da se zagotovi neovirano prepletanje različnih vlog in odgovornosti vseh vpletenih organov.

Porazdelitev bremena

| 15. | V sporočilih o krizi je jasno določeno, da se splošna načela glede nadzora državne pomoči uporabljajo tudi med krizo. Za omejitev izkrivljanja konkurence med bankami in v državah članicah na enotnem trgu ter obravnavanje moralnega tveganja bi bilo treba zlasti omejiti pomoč na najmanjšo potrebno in zagotoviti ustrezen prispevek upravičenca do pomoči k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji bi morali k prestrukturiranju čim več prispevati iz lastnih sredstev (4). Državno pomoč je treba dodeliti pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena med tistimi, ki so vložili v banko. |
| --- | --- |

15.

V sporočilih o krizi je jasno določeno, da se splošna načela glede nadzora državne pomoči uporabljajo tudi med krizo. Za omejitev izkrivljanja konkurence med bankami in v državah članicah na enotnem trgu ter obravnavanje moralnega tveganja bi bilo treba zlasti omejiti pomoč na najmanjšo potrebno in zagotoviti ustrezen prispevek upravičenca do pomoči k stroškom prestrukturiranja. Banka in njeni delničarji bi morali k prestrukturiranju čim več prispevati iz lastnih sredstev (4). Državno pomoč je treba dodeliti pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena med tistimi, ki so vložili v banko.

| 16. | Od začetka krize Komisija pri oceni združljivosti pomoči bankam zahteva vsaj minimalno stopnjo porazdelitve bremena glede na znesek pomoči, ki ga prejmejo zadevne banke, zlasti s pokrivanjem izgub z razpoložljivim kapitalom in zagotavljanjem ustreznega nadomestila za posredovanje države. Da bi preprečila odliv sredstev, je poleg tega uvedla predpise o povratnem odkupu hibridnih instrumentov ter prepovedi v zvezi s kuponi in dividendami. Vendar Komisija ni določila vnaprejšnjih pragov za lastne prispevke ali kakršne koli nadaljnje zahteve (5). |
| --- | --- |

16.

Od začetka krize Komisija pri oceni združljivosti pomoči bankam zahteva vsaj minimalno stopnjo porazdelitve bremena glede na znesek pomoči, ki ga prejmejo zadevne banke, zlasti s pokrivanjem izgub z razpoložljivim kapitalom in zagotavljanjem ustreznega nadomestila za posredovanje države. Da bi preprečila odliv sredstev, je poleg tega uvedla predpise o povratnem odkupu hibridnih instrumentov ter prepovedi v zvezi s kuponi in dividendami. Vendar Komisija ni določila vnaprejšnjih pragov za lastne prispevke ali kakršne koli nadaljnje zahteve (5).

| 17. | V začetnih fazah krize države članice na splošno niso presegle minimalnih zahtev glede vnaprejšnje porazdelitve bremena, določenih v okviru pravil o državni pomoči, in upnikom ni bilo treba prispevati k reševanju kreditnih institucij, da bi se zagotovila finančna stabilnost. |
| --- | --- |

17.

V začetnih fazah krize države članice na splošno niso presegle minimalnih zahtev glede vnaprejšnje porazdelitve bremena, določenih v okviru pravil o državni pomoči, in upnikom ni bilo treba prispevati k reševanju kreditnih institucij, da bi se zagotovila finančna stabilnost.

| 18. | Vendar je državna dolžniška kriza jasno pokazala, da s takšno politiko ni mogoče zagotoviti dolgoročne finančne stabilnosti, zlasti za države članice, katerih fiskalni položaj je bistveno oslabljen zaradi stroškov reševanja bank z javnimi sredstvi. Nekatere države članice so dejansko morale preseči minimalne zahteve v okviru pravil o državni pomoči, pri čemer na podlagi novih pravnih okvirov, ki so jih uvedle, izvajajo strožje zahteve glede vnaprejšnje porazdelitve bremena. S tem so se v državah članicah oblikovali različni pristopi k porazdelitvi bremena, in sicer so se nekatere države članice omejile na minimalne zahteve v skladu s pravili o državni pomoči, druge pa so presegle te zahteve in uvedle reševanje s sredstvi vlagateljev ali posojilodajalcev. Zaradi teh razlik v pristopu držav članic k porazdelitvi bremena se razlikujejo tudi stroški financiranja bank, ki so odvisni od zaznane verjetnosti reševanja s sredstvi upnikov kot funkcije fiskalne moči države članice. Te razlike ogrožajo celovitost enotnega trga in bi lahko ogrozile enake konkurenčne pogoje, katerih zaščita je cilj nadzora državne pomoči. |
| --- | --- |

18.

Vendar je državna dolžniška kriza jasno pokazala, da s takšno politiko ni mogoče zagotoviti dolgoročne finančne stabilnosti, zlasti za države članice, katerih fiskalni položaj je bistveno oslabljen zaradi stroškov reševanja bank z javnimi sredstvi. Nekatere države članice so dejansko morale preseči minimalne zahteve v okviru pravil o državni pomoči, pri čemer na podlagi novih pravnih okvirov, ki so jih uvedle, izvajajo strožje zahteve glede vnaprejšnje porazdelitve bremena. S tem so se v državah članicah oblikovali različni pristopi k porazdelitvi bremena, in sicer so se nekatere države članice omejile na minimalne zahteve v skladu s pravili o državni pomoči, druge pa so presegle te zahteve in uvedle reševanje s sredstvi vlagateljev ali posojilodajalcev. Zaradi teh razlik v pristopu držav članic k porazdelitvi bremena se razlikujejo tudi stroški financiranja bank, ki so odvisni od zaznane verjetnosti reševanja s sredstvi upnikov kot funkcije fiskalne moči države članice. Te razlike ogrožajo celovitost enotnega trga in bi lahko ogrozile enake konkurenčne pogoje, katerih zaščita je cilj nadzora državne pomoči.

| 19. | Ob upoštevanju navedenega razvoja je treba povečati minimalne zahteve glede porazdelitve bremena. Preden se banki dodeli kakršna koli pomoč za prestrukturiranje, bodisi dokapitalizacija bodisi ukrep za oslabljena sredstva, je treba uporabiti vse ukrepe za povečanje kapitala, vključno s pretvorbo podrejenega dolga, pri čemer je treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic in preprečiti ogrožanje finančne stabilnosti. Ker je za preprečitev morebitnega neurejenega propada banke potrebna vsaka pomoč za prestrukturiranje, je treba za čim večje zmanjšanje te pomoči upoštevati navedene ukrepe glede porazdelitve bremena, ne glede na prvotno plačilno sposobnost banke. Zato bodo morale države članice, preden bodo banki dodelile pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti, da delničarji in podrejeni imetniki kapitala banke poskrbijo za potrebni prispevek ali vzpostaviti pravni okvir, ki je potreben za pridobitev teh prispevkov. |
| --- | --- |

19.

Ob upoštevanju navedenega razvoja je treba povečati minimalne zahteve glede porazdelitve bremena. Preden se banki dodeli kakršna koli pomoč za prestrukturiranje, bodisi dokapitalizacija bodisi ukrep za oslabljena sredstva, je treba uporabiti vse ukrepe za povečanje kapitala, vključno s pretvorbo podrejenega dolga, pri čemer je treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic in preprečiti ogrožanje finančne stabilnosti. Ker je za preprečitev morebitnega neurejenega propada banke potrebna vsaka pomoč za prestrukturiranje, je treba za čim večje zmanjšanje te pomoči upoštevati navedene ukrepe glede porazdelitve bremena, ne glede na prvotno plačilno sposobnost banke. Zato bodo morale države članice, preden bodo banki dodelile pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti, da delničarji in podrejeni imetniki kapitala banke poskrbijo za potrebni prispevek ali vzpostaviti pravni okvir, ki je potreben za pridobitev teh prispevkov.

| 20. | Uporaba ukrepov za omejevanje izkrivljanj konkurence je načeloma odvisna od stopnje porazdelitve bremena, pri čemer se upošteva tudi razvojna stopnja porazdelitve bremena bank v Uniji, ki prejemajo pomoč. Če so vse druge okoliščine enake, večja porazdelitev bremena torej pomeni, da je potreba po ukrepih za odpravljanje izkrivljanja konkurence manjša. V vsakem primeru je treba ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence določiti tako, da se razmere čim bolj približajo razmeram na trgu, ki bi nastale, če bi upravičenec do pomoči s trga izstopil brez odobrene pomoči. |
| --- | --- |

20.

Uporaba ukrepov za omejevanje izkrivljanj konkurence je načeloma odvisna od stopnje porazdelitve bremena, pri čemer se upošteva tudi razvojna stopnja porazdelitve bremena bank v Uniji, ki prejemajo pomoč. Če so vse druge okoliščine enake, večja porazdelitev bremena torej pomeni, da je potreba po ukrepih za odpravljanje izkrivljanja konkurence manjša. V vsakem primeru je treba ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence določiti tako, da se razmere čim bolj približajo razmeram na trgu, ki bi nastale, če bi upravičenec do pomoči s trga izstopil brez odobrene pomoči.

Učinkovit postopek prestrukturiranja in nadaljnja posodobitev okvira

| 21. | Medtem ko je treba zaradi reševanja stalnih nemirov na finančnih trgih nujno ohraniti nekatere podporne ukrepe za banke, je treba nekatere postopke in pogoje izboljšati ter jih dodatno razviti. Prav tako si je treba prizadevati za prilagoditev pravnega okvira razvoju trga, ki se je junija 2010 začela z zvišanjem premije za jamstvo (6) in nadaljevala s sporočilom o podaljšanju iz leta 2010 (7). |
| --- | --- |

21.

Medtem ko je treba zaradi reševanja stalnih nemirov na finančnih trgih nujno ohraniti nekatere podporne ukrepe za banke, je treba nekatere postopke in pogoje izboljšati ter jih dodatno razviti. Prav tako si je treba prizadevati za prilagoditev pravnega okvira razvoju trga, ki se je junija 2010 začela z zvišanjem premije za jamstvo (6) in nadaljevala s sporočilom o podaljšanju iz leta 2010 (7).

| 22. | Sporočilo o bančništvu iz leta 2008 je državam članicam omogočilo uvedbo shem za reševanje, hkrati pa ni bila izključena razpoložljivost ad hoc posredovanj. Ob upoštevanju obsega krize in splošnega zmanjševanja zaupanja v celotnem finančnem sektorju EU, ki ga med drugim zaznamuje izčrpavanje medbančnega trga, je Komisija sklenila, da bo odobrila vse potrebne ukrepe, ki jih bodo države članice sprejele za zaščito stabilnosti finančnega sistema, vključno z ukrepi za reševanje in shemami za dokapitalizacijo. Z začasno odobritvijo pomoči za reševanje v obliki jamstev ter dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena sredstva je bil uspešno preprečen preplah in ponovno vzpostavljeno zaupanje v trg. |
| --- | --- |

22.

Sporočilo o bančništvu iz leta 2008 je državam članicam omogočilo uvedbo shem za reševanje, hkrati pa ni bila izključena razpoložljivost ad hoc posredovanj. Ob upoštevanju obsega krize in splošnega zmanjševanja zaupanja v celotnem finančnem sektorju EU, ki ga med drugim zaznamuje izčrpavanje medbančnega trga, je Komisija sklenila, da bo odobrila vse potrebne ukrepe, ki jih bodo države članice sprejele za zaščito stabilnosti finančnega sistema, vključno z ukrepi za reševanje in shemami za dokapitalizacijo. Z začasno odobritvijo pomoči za reševanje v obliki jamstev ter dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena sredstva je bil uspešno preprečen preplah in ponovno vzpostavljeno zaupanje v trg.

| 23. | Vendar je v spremenjenih tržnih razmerah manjša potreba po strukturnih ukrepih za reševanje, odobrenih zgolj na podlagi predhodne ocene, ki temelji na predpostavki, da je pravzaprav treba rešiti vse banke, in zaradi katere se odloži poglobljena ocena načrta prestrukturiranja. Čeprav je ta pristop pomagal preprečiti nepopravljivo zrušitev finančnega sektorja kot celote, so bila prizadevanja posameznih upravičencev za prestrukturiranje pogosto odložena. Zaradi poznega ukrepanja pri obravnavanju težav bank so bili v nekaterih primerih končni stroški davkoplačevalcev višji. V tem sporočilu je določeno načelo, da bodo dokapitalizacija in ukrepi za oslabljena sredstva odobreni šele, ko bo odobren načrt prestrukturiranja banke. Ta pristop zagotavlja, da je znesek pomoči natančneje določen, da so vzroki težav banke ugotovljeni in obravnavani že v zgodnji fazi ter da je zagotovljena finančna stabilnost. Jamstvene sheme bodo še naprej na voljo, da se bankam zagotovi likvidnost. Vendar lahko te sheme zagotovijo likvidnost le bankam brez kapitalskega primanjkljaja v skladu z opredelitvijo pristojnega nadzornega organa (8). |
| --- | --- |

23.

Vendar je v spremenjenih tržnih razmerah manjša potreba po strukturnih ukrepih za reševanje, odobrenih zgolj na podlagi predhodne ocene, ki temelji na predpostavki, da je pravzaprav treba rešiti vse banke, in zaradi katere se odloži poglobljena ocena načrta prestrukturiranja. Čeprav je ta pristop pomagal preprečiti nepopravljivo zrušitev finančnega sektorja kot celote, so bila prizadevanja posameznih upravičencev za prestrukturiranje pogosto odložena. Zaradi poznega ukrepanja pri obravnavanju težav bank so bili v nekaterih primerih končni stroški davkoplačevalcev višji. V tem sporočilu je določeno načelo, da bodo dokapitalizacija in ukrepi za oslabljena sredstva odobreni šele, ko bo odobren načrt prestrukturiranja banke. Ta pristop zagotavlja, da je znesek pomoči natančneje določen, da so vzroki težav banke ugotovljeni in obravnavani že v zgodnji fazi ter da je zagotovljena finančna stabilnost. Jamstvene sheme bodo še naprej na voljo, da se bankam zagotovi likvidnost. Vendar lahko te sheme zagotovijo likvidnost le bankam brez kapitalskega primanjkljaja v skladu z opredelitvijo pristojnega nadzornega organa (8).

| 24. | V tem sporočilu so določene potrebne prilagoditve parametrov za združljivost državne pomoči, povezane s krizo, bankam od 1. avgusta 2013. To sporočilo zlasti:






  (a) | nadomešča sporočilo o bančništvu iz leta 2008 in zagotavlja navodila glede meril združljivosti za likvidnostno podporo; |
| --- | --- | --- |

24.

V tem sporočilu so določene potrebne prilagoditve parametrov za združljivost državne pomoči, povezane s krizo, bankam od 1. avgusta 2013. To sporočilo zlasti:

(a)

nadomešča sporočilo o bančništvu iz leta 2008 in zagotavlja navodila glede meril združljivosti za likvidnostno podporo;

| (b) | prilagaja in dopolnjuje sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o oslabljenih sredstvih; |
| --- | --- |

(b)

prilagaja in dopolnjuje sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o oslabljenih sredstvih;

| (c) | dopolnjuje sporočilo o prestrukturiranju, tako da zagotavlja podrobnejša navodila glede porazdelitve bremena med delničarji in podrejenimi upniki; |
| --- | --- |

(c)

dopolnjuje sporočilo o prestrukturiranju, tako da zagotavlja podrobnejša navodila glede porazdelitve bremena med delničarji in podrejenimi upniki;

| (d) | uvaja načelo, da dokapitalizacije ali ukrepa za zaščito sredstev ni mogoče odobriti brez predhodne odobritve načrta za prestrukturiranje, in predlaga postopek za stalno sprejetje takšnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

uvaja načelo, da dokapitalizacije ali ukrepa za zaščito sredstev ni mogoče odobriti brez predhodne odobritve načrta za prestrukturiranje, in predlaga postopek za stalno sprejetje takšnih ukrepov;

| (e) | zagotavlja navodila za zahteve glede združljivosti v zvezi s pomočjo za likvidacijo. |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja navodila za zahteve glede združljivosti v zvezi s pomočjo za likvidacijo.

2.   PODROČJE UPORABE

| 25. | Komisija bo uporabljala načela iz tega sporočila in vseh sporočil o krizi (9) v zvezi s „kreditnimi institucijami“ (imenovane tudi „banke“) (10). Za kreditne institucije je značilna visoka stopnja povezanosti, zato ima lahko neurejen propad ene kreditne institucije velik negativen učinek na finančni sistem kot celoto. Kreditne institucije so dovzetne za nenadna zmanjšanja zaupanja, ki lahko resno ogrozijo njihovo likvidnost in plačilno sposobnost. Težave ene same kompleksne institucije lahko povzročijo sistemske težave v finančnem sektorju, to pa ima lahko tudi velik negativni učinek na gospodarstvo kot celoto, na primer zaradi vloge kreditnih institucij pri posojilih realnemu gospodarstvu, in lahko torej ogrozi finančno stabilnost.. |
| --- | --- |

25.

Komisija bo uporabljala načela iz tega sporočila in vseh sporočil o krizi (9) v zvezi s „kreditnimi institucijami“ (imenovane tudi „banke“) (10). Za kreditne institucije je značilna visoka stopnja povezanosti, zato ima lahko neurejen propad ene kreditne institucije velik negativen učinek na finančni sistem kot celoto. Kreditne institucije so dovzetne za nenadna zmanjšanja zaupanja, ki lahko resno ogrozijo njihovo likvidnost in plačilno sposobnost. Težave ene same kompleksne institucije lahko povzročijo sistemske težave v finančnem sektorju, to pa ima lahko tudi velik negativni učinek na gospodarstvo kot celoto, na primer zaradi vloge kreditnih institucij pri posojilih realnemu gospodarstvu, in lahko torej ogrozi finančno stabilnost..

| 26. | Komisija bo za zavarovalnice v smislu člena 6 Direktive 73/239/EGS (11), člena 4 Direktive 2002/83/ES (12) ali člena 1(b) Direktive 98/78/ES (13) po potrebi smiselno uporabljala načela iz tega sporočila in vseh sporočil o krizi. |
| --- | --- |

26.

Komisija bo za zavarovalnice v smislu člena 6 Direktive 73/239/EGS (11), člena 4 Direktive 2002/83/ES (12) ali člena 1(b) Direktive 98/78/ES (13) po potrebi smiselno uporabljala načela iz tega sporočila in vseh sporočil o krizi.

| 27. | Vsa pomoč takim institucijam, ki so ustanovljene v državi članici, vključno s podružnicami takih institucij, in ki v državi članici opravljajo pomembne dejavnosti, bo proučena v okviru tega sporočila. |
| --- | --- |

27.

Vsa pomoč takim institucijam, ki so ustanovljene v državi članici, vključno s podružnicami takih institucij, in ki v državi članici opravljajo pomembne dejavnosti, bo proučena v okviru tega sporočila.

3.   DOKAPITALIZACIJA IN UKREPI ZA OSLABLJENA SREDSTVA

| 28. | Dokapitalizacija in ukrepi za oslabljena sredstva, vključno z jamstvi za sredstva, so običajno odobreni z namenom kritja kapitalskega primanjkljaja. „Kapitalski primanjkljaj“ se v tem sporočilu nanaša na kapitalski primanjkljaj, ugotovljen pri preverjanju ustreznosti kapitala, testu izjemnih situacij, pregledu kakovosti sredstev ali pri podobnem ukrepu na ravni Unije, euroobmočja ali nacionalni ravni, ki ga po potrebi potrdi pristojni nadzorni organ. Takšna državna pomoč je običajno trajna in je ni mogoče enostavno ukiniti. |
| --- | --- |

28.

Dokapitalizacija in ukrepi za oslabljena sredstva, vključno z jamstvi za sredstva, so običajno odobreni z namenom kritja kapitalskega primanjkljaja. „Kapitalski primanjkljaj“ se v tem sporočilu nanaša na kapitalski primanjkljaj, ugotovljen pri preverjanju ustreznosti kapitala, testu izjemnih situacij, pregledu kakovosti sredstev ali pri podobnem ukrepu na ravni Unije, euroobmočja ali nacionalni ravni, ki ga po potrebi potrdi pristojni nadzorni organ. Takšna državna pomoč je običajno trajna in je ni mogoče enostavno ukiniti.

| 29. | Ob upoštevanju nepreklicnosti takšnih ukrepov v praksi in fiskalnih posledic za države članice, ki dodelijo pomoč, ter glede na prakso odločanja Komisije med krizo lahko Komisija te ukrepe načeloma odobri šele, ko zadevna država članica dokaže, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen so države članice pozvane, naj pred predložitvijo načrta prestrukturiranja ali skupaj z njim predložijo načrt za zbiranje kapitala. Načrt za zbiranje kapitala mora vključevati zlasti ukrepe banke za zbiranje kapitala in morebitne ukrepe za porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki banke. |
| --- | --- |

29.

Ob upoštevanju nepreklicnosti takšnih ukrepov v praksi in fiskalnih posledic za države članice, ki dodelijo pomoč, ter glede na prakso odločanja Komisije med krizo lahko Komisija te ukrepe načeloma odobri šele, ko zadevna država članica dokaže, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen so države članice pozvane, naj pred predložitvijo načrta prestrukturiranja ali skupaj z njim predložijo načrt za zbiranje kapitala. Načrt za zbiranje kapitala mora vključevati zlasti ukrepe banke za zbiranje kapitala in morebitne ukrepe za porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki banke.

| 30. | Načrt za zbiranje kapitala mora skupaj s podrobnim pregledom kakovosti sredstev banke in v prihodnost usmerjeno oceno kapitalske ustreznosti državi članici omogočiti, da skupaj s Komisijo in pristojnim nadzornim organom natančno določi (preostali) kapitalski primanjkljaj banke, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Za vsak tak preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo, je potrebno predložiti načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

30.

Načrt za zbiranje kapitala mora skupaj s podrobnim pregledom kakovosti sredstev banke in v prihodnost usmerjeno oceno kapitalske ustreznosti državi članici omogočiti, da skupaj s Komisijo in pristojnim nadzornim organom natančno določi (preostali) kapitalski primanjkljaj banke, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Za vsak tak preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo, je potrebno predložiti načrt prestrukturiranja.

| 31. | Načrt prestrukturiranja, ki vključuje pomoč za prestrukturiranje, razen zahtev glede zbiranja kapitala in porazdelitve bremena, ki jih je treba vključiti v načrt zbiranja kapitala, kot je določeno v točkah 32 do 34, ki je predložen pred načrtom prestrukturiranja ali skupaj z njim, se bo še naprej ocenjeval na podlagi sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

31.

Načrt prestrukturiranja, ki vključuje pomoč za prestrukturiranje, razen zahtev glede zbiranja kapitala in porazdelitve bremena, ki jih je treba vključiti v načrt zbiranja kapitala, kot je določeno v točkah 32 do 34, ki je predložen pred načrtom prestrukturiranja ali skupaj z njim, se bo še naprej ocenjeval na podlagi sporočila o prestrukturiranju.

3.1   Odpravljanje kapitalskega primanjkljaja – faze pred in med priglasitvijo pomoči za prestrukturiranje

| 32. | Takoj po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja, za katerega bo verjetno potrebna državna pomoč, je treba sprejeti vse ukrepe za čim večje zmanjšanje stroškov države članice, povezanih z odpravo tega primanjkljaja. V ta namen so države članice pozvane, naj vzpostavijo stike s Komisijo pred priglasitvijo. V fazi teh prostovoljnih stikov pred priglasitvijo bo Komisija zagotavljala svojo pomoč v zvezi s tem, kako zagotoviti združljivost pomoči za prestrukturiranje in zlasti kako izvajati zahteve glede porazdelitve bremena v skladu s pravili o državni pomoči. Stiki pred priglasitvijo bodo temeljili na načrtu za zbiranje kapitala, ki ga pripravita država članica in banka, potrdi pa pristojni nadzorni organ. Ta načrt mora:






  (a) | vsebovati seznam ukrepov za zbiranje kapitala, ki jih bo sprejela banka, ter (morebitnih) ukrepov za porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki; |
| --- | --- | --- |

32.

Takoj po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja, za katerega bo verjetno potrebna državna pomoč, je treba sprejeti vse ukrepe za čim večje zmanjšanje stroškov države članice, povezanih z odpravo tega primanjkljaja. V ta namen so države članice pozvane, naj vzpostavijo stike s Komisijo pred priglasitvijo. V fazi teh prostovoljnih stikov pred priglasitvijo bo Komisija zagotavljala svojo pomoč v zvezi s tem, kako zagotoviti združljivost pomoči za prestrukturiranje in zlasti kako izvajati zahteve glede porazdelitve bremena v skladu s pravili o državni pomoči. Stiki pred priglasitvijo bodo temeljili na načrtu za zbiranje kapitala, ki ga pripravita država članica in banka, potrdi pa pristojni nadzorni organ. Ta načrt mora:

(a)

vsebovati seznam ukrepov za zbiranje kapitala, ki jih bo sprejela banka, ter (morebitnih) ukrepov za porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki;

| (b) | zajemati zaščitne ukrepe za preprečevanje odlivov sredstev iz banke, ki bi lahko na primer nastali v banki zaradi pridobivanja deležev v drugih podjetjih ali izplačevanja dividend ali kuponov. |
| --- | --- |

(b)

zajemati zaščitne ukrepe za preprečevanje odlivov sredstev iz banke, ki bi lahko na primer nastali v banki zaradi pridobivanja deležev v drugih podjetjih ali izplačevanja dividend ali kuponov.

| 33. | Država članica mora zagotoviti podrobno metodologijo in vhodne podatke, ki so se uporabili pri določitvi kapitalskega primanjkljaja in ki jih je potrdil pristojni nadzorni organ. Metodologijo je treba predložiti na podlagi področja poslovanja. |
| --- | --- |

33.

Država članica mora zagotoviti podrobno metodologijo in vhodne podatke, ki so se uporabili pri določitvi kapitalskega primanjkljaja in ki jih je potrdil pristojni nadzorni organ. Metodologijo je treba predložiti na podlagi področja poslovanja.

| 34. | Po predložitvi načrta za zbiranje kapitala ter vključitvi rezultatov pregleda kakovosti sredstev banke in v prihodnost usmerjene ocene kapitalske ustreznosti mora država članica določiti preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Komisija bo državi članici predlagala razpravo o načrtu prestrukturiranja pred njegovo priglasitvijo. Po sklenitvi dogovora v zvezi z načrtom prestrukturiranja lahko država članica načrt uradno priglasi. Komisija bo dokapitalizacijo ali ukrep za oslabljena sredstva kot pomoč za prestrukturiranje odobrila šele po sklenitvi dogovora v zvezi z načrtom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

34.

Po predložitvi načrta za zbiranje kapitala ter vključitvi rezultatov pregleda kakovosti sredstev banke in v prihodnost usmerjene ocene kapitalske ustreznosti mora država članica določiti preostali kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti z državno pomočjo. Komisija bo državi članici predlagala razpravo o načrtu prestrukturiranja pred njegovo priglasitvijo. Po sklenitvi dogovora v zvezi z načrtom prestrukturiranja lahko država članica načrt uradno priglasi. Komisija bo dokapitalizacijo ali ukrep za oslabljena sredstva kot pomoč za prestrukturiranje odobrila šele po sklenitvi dogovora v zvezi z načrtom prestrukturiranja.

3.1.1   Ukrepi banke za zbiranje kapitala

| 35. | Upravičenec mora v načrtu za zbiranje kapitala, ki ga potrdi pristojni nadzorni organ, opredeliti vse ukrepe za zbiranje kapitala, ki jih je mogoče izvesti, ter jih izvesti, kolikor je to mogoče, ne da bi bilo ogroženo uspešno poslovanje. Ti ukrepi morajo vključevati zlasti:






  (a) | vprašanja glede pravic; |
| --- | --- | --- |

35.

Upravičenec mora v načrtu za zbiranje kapitala, ki ga potrdi pristojni nadzorni organ, opredeliti vse ukrepe za zbiranje kapitala, ki jih je mogoče izvesti, ter jih izvesti, kolikor je to mogoče, ne da bi bilo ogroženo uspešno poslovanje. Ti ukrepi morajo vključevati zlasti:

(a)

vprašanja glede pravic;

| (b) | prostovoljno pretvorbo podrejenih dolžniških instrumentov v lastniški kapital na podlagi spodbude, povezane s tveganjem; |
| --- | --- |

(b)

prostovoljno pretvorbo podrejenih dolžniških instrumentov v lastniški kapital na podlagi spodbude, povezane s tveganjem;

| (c) | upravljanje obveznosti, s katerim je treba načeloma zagotoviti 100-odstotno povečanje kapitala, če kapitalskega primanjkljaja ni mogoče v celoti odpraviti in je zato potrebna državna pomoč; |
| --- | --- |

(c)

upravljanje obveznosti, s katerim je treba načeloma zagotoviti 100-odstotno povečanje kapitala, če kapitalskega primanjkljaja ni mogoče v celoti odpraviti in je zato potrebna državna pomoč;

| (d) | prodajo sredstev in portfeljev za povečanje kapitala; |
| --- | --- |

(d)

prodajo sredstev in portfeljev za povečanje kapitala;

| (e) | listinjenje portfeljev za povečanje kapitala s stranskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(e)

listinjenje portfeljev za povečanje kapitala s stranskimi dejavnostmi;

| (f) | zadržanje dobičkov; |
| --- | --- |

(f)

zadržanje dobičkov;

| (g) | druge ukrepe za zmanjševanje potreb po kapitalu. |
| --- | --- |

(g)

druge ukrepe za zmanjševanje potreb po kapitalu.

| 36. | Če so opredeljeni ukrepi v načrtu za zbiranje kapitala navedeni kot ukrepi, ki jih ni mogoče izvesti v šestih mesecih od predložitve načrta, bo Komisija po posvetovanju s pristojnim nadzornim organom ocenila, ali naj te predlagane ukrepe upošteva kot ukrepe za zbiranje kapitala. |
| --- | --- |

36.

Če so opredeljeni ukrepi v načrtu za zbiranje kapitala navedeni kot ukrepi, ki jih ni mogoče izvesti v šestih mesecih od predložitve načrta, bo Komisija po posvetovanju s pristojnim nadzornim organom ocenila, ali naj te predlagane ukrepe upošteva kot ukrepe za zbiranje kapitala.

| 37. | Vodstva bank je treba spodbujati, da v ugodnih razmerah izvedejo daljnosežno prestrukturiranje in tako čim bolj zmanjšajo potrebo po uporabi državne pomoči. Če bi bilo mogoče uporabo državne pomoči razumno preprečiti z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva, mora v skladu s tem vsak subjekt, ki za prestrukturiranje ali pravilno likvidacijo uporablja državno pomoč, zamenjati izvršnega direktorja banke in druge člane uprave, če je to primerno. |
| --- | --- |

37.

Vodstva bank je treba spodbujati, da v ugodnih razmerah izvedejo daljnosežno prestrukturiranje in tako čim bolj zmanjšajo potrebo po uporabi državne pomoči. Če bi bilo mogoče uporabo državne pomoči razumno preprečiti z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva, mora v skladu s tem vsak subjekt, ki za prestrukturiranje ali pravilno likvidacijo uporablja državno pomoč, zamenjati izvršnega direktorja banke in druge člane uprave, če je to primerno.

| 38. | Iz istih razlogov morajo ti subjekti izvajati strogo politiko prejemkov vodstvenih delavcev. Pri tem je treba omejiti prejemke vodstvenih delavcev in uvesti spodbude, ki zagotavljajo, da si banka pri izvajanju načrta prestrukturiranja prizadeva doseči trajnostne in dolgoročne cilje podjetja. Zato mora vsaka banka, ki prejema državno pomoč v obliki dokapitalizacije ali ukrepov za oslabljena sredstva, ustrezno omejiti skupne prejemke osebja, vključno s prejemki članov uprave in višjega vodstva. Omejitev skupnih prejemkov mora zajemati vse možne fiksne in spremenljive sestavne dele in pokojnine ter mora biti v skladu s členoma 93 in 94 direktive EU o kapitalskih zahtevah (direktiva CRD IV) (14).
  Skupni prejemki vsakega takega posameznika torej ne smejo biti več kot 15-krat večji od nacionalne povprečne plače v državi članici, v kateri je upravičenec ustanovljen (15), ali 10-krat večji od povprečne plače uslužbencev v banki upravičenki.
  Omejitve prejemkov je treba uporabljati do konca obdobja prestrukturiranja ali dokler banka ne odplača državne pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej. |
| --- | --- |

38.

Iz istih razlogov morajo ti subjekti izvajati strogo politiko prejemkov vodstvenih delavcev. Pri tem je treba omejiti prejemke vodstvenih delavcev in uvesti spodbude, ki zagotavljajo, da si banka pri izvajanju načrta prestrukturiranja prizadeva doseči trajnostne in dolgoročne cilje podjetja. Zato mora vsaka banka, ki prejema državno pomoč v obliki dokapitalizacije ali ukrepov za oslabljena sredstva, ustrezno omejiti skupne prejemke osebja, vključno s prejemki članov uprave in višjega vodstva. Omejitev skupnih prejemkov mora zajemati vse možne fiksne in spremenljive sestavne dele in pokojnine ter mora biti v skladu s členoma 93 in 94 direktive EU o kapitalskih zahtevah (direktiva CRD IV) (14).

Skupni prejemki vsakega takega posameznika torej ne smejo biti več kot 15-krat večji od nacionalne povprečne plače v državi članici, v kateri je upravičenec ustanovljen (15), ali 10-krat večji od povprečne plače uslužbencev v banki upravičenki.

Omejitve prejemkov je treba uporabljati do konca obdobja prestrukturiranja ali dokler banka ne odplača državne pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej.

| 39. | Nobena banka, ki prejema državno pomoč v obliki dokapitalizacije ali ukrepov za oslabljena sredstva, načeloma ne sme izplačati odpravnine, ki presega znesek, določen z zakonodajo ali v pogodbi. |
| --- | --- |

39.

Nobena banka, ki prejema državno pomoč v obliki dokapitalizacije ali ukrepov za oslabljena sredstva, načeloma ne sme izplačati odpravnine, ki presega znesek, določen z zakonodajo ali v pogodbi.

3.1.2   Porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki

| 40. | Državna pomoč lahko ustvari moralno tveganje in oslabi tržno disciplino. Za zmanjšanje moralnega tveganja bi bilo treba pomoč dodeliti le pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena med obstoječimi vlagatelji. |
| --- | --- |

40.

Državna pomoč lahko ustvari moralno tveganje in oslabi tržno disciplino. Za zmanjšanje moralnega tveganja bi bilo treba pomoč dodeliti le pod pogoji, ki zagotavljajo ustrezno porazdelitev bremena med obstoječimi vlagatelji.

| 41. | Ustrezna porazdelitev bremena po začetnem pokritju izgub z lastniškim kapitalom običajno vključuje prispevke imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Imetniki hibridnega kapitala in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov morajo kar najbolj prispevati k zmanjšanju kapitalskega primanjkljaja. Ti prispevki so lahko zagotovljeni v obliki pretvorbe v navaden lastniški temeljni kapital (16) ali v obliki odpisa glavnice instrumentov. Vsekakor je treba preprečiti denarne odlive upravičenca v korist imetnikov takih vrednostnih papirjev v pravno sprejemljivem okviru. |
| --- | --- |

41.

Ustrezna porazdelitev bremena po začetnem pokritju izgub z lastniškim kapitalom običajno vključuje prispevke imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Imetniki hibridnega kapitala in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov morajo kar najbolj prispevati k zmanjšanju kapitalskega primanjkljaja. Ti prispevki so lahko zagotovljeni v obliki pretvorbe v navaden lastniški temeljni kapital (16) ali v obliki odpisa glavnice instrumentov. Vsekakor je treba preprečiti denarne odlive upravičenca v korist imetnikov takih vrednostnih papirjev v pravno sprejemljivem okviru.

| 42. | Komisija v okviru obvezne porazdelitve bremena na podlagi pravil o državni pomoči v obliki pretvorbe v kapital ali odpisa instrumentov ne bo zahtevala prispevkov imetnikov nadrejenih dolžniških instrumentov (zlasti iz naslova zajamčenih vlog, nezajamčenih vlog, obveznic in vseh drugih oblik nadrejenih dolžniških instrumentov). |
| --- | --- |

42.

Komisija v okviru obvezne porazdelitve bremena na podlagi pravil o državni pomoči v obliki pretvorbe v kapital ali odpisa instrumentov ne bo zahtevala prispevkov imetnikov nadrejenih dolžniških instrumentov (zlasti iz naslova zajamčenih vlog, nezajamčenih vlog, obveznic in vseh drugih oblik nadrejenih dolžniških instrumentov).

| 43. | Kadar kapitalski delež banke, ki je ugotovila kapitalski primanjkljaj, ostaja nad regulativnim minimumom EU, lahko banka običajno sama obnovi kapitalski položaj, zlasti z ukrepi zbiranja kapitala, kakor so določeni v točki 35. Če druge možnosti niso na voljo, vključno s kakršnimi koli drugimi nadzornimi ukrepi, kot so zgodnje ukrepanje ali drugi popravni ukrepi za odpravo primanjkljaja, kakor jih je potrdil pristojni nadzorni organ ali organ za reševanje, je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti v lastniški kapital še pred dodelitvijo državne pomoči. |
| --- | --- |

43.

Kadar kapitalski delež banke, ki je ugotovila kapitalski primanjkljaj, ostaja nad regulativnim minimumom EU, lahko banka običajno sama obnovi kapitalski položaj, zlasti z ukrepi zbiranja kapitala, kakor so določeni v točki 35. Če druge možnosti niso na voljo, vključno s kakršnimi koli drugimi nadzornimi ukrepi, kot so zgodnje ukrepanje ali drugi popravni ukrepi za odpravo primanjkljaja, kakor jih je potrdil pristojni nadzorni organ ali organ za reševanje, je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti v lastniški kapital še pred dodelitvijo državne pomoči.

| 44. | Kadar banka ne izpolnjuje več minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev, je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti ali odpisati še pred dodelitvijo državne pomoči. Državna pomoč ne sme biti dodeljena, dokler lastniški kapital, hibridni kapital in podrejeni dolžniški instrumenti ne prispevajo v celoti k izravnavi morebitnih izgub. |
| --- | --- |

44.

Kadar banka ne izpolnjuje več minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev, je treba podrejene dolžniške instrumente načeloma pretvoriti ali odpisati še pred dodelitvijo državne pomoči. Državna pomoč ne sme biti dodeljena, dokler lastniški kapital, hibridni kapital in podrejeni dolžniški instrumenti ne prispevajo v celoti k izravnavi morebitnih izgub.

| 45. | Izvzetje iz zahtev iz točk 43 in 44 je mogoče, kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate. To izvzetje bi lahko zajemalo primere, ko se dodeljuje razmeroma majhen znesek pomoči v primerjavi s tveganju prilagojeno aktivo banke in se je kapitalski primanjkljaj znatno zmanjšal zlasti z ukrepi zbiranja kapitala, kakor so določeni v točki 35. Nesorazmerne rezultate ali tveganje za finančno stabilnost bi bilo mogoče obravnavati tudi s ponovno preučitvijo zaporedja ukrepov za odpravo kapitalskega primanjkljaja. |
| --- | --- |

45.

Izvzetje iz zahtev iz točk 43 in 44 je mogoče, kadar bi izvajanje takih ukrepov ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerne rezultate. To izvzetje bi lahko zajemalo primere, ko se dodeljuje razmeroma majhen znesek pomoči v primerjavi s tveganju prilagojeno aktivo banke in se je kapitalski primanjkljaj znatno zmanjšal zlasti z ukrepi zbiranja kapitala, kakor so določeni v točki 35. Nesorazmerne rezultate ali tveganje za finančno stabilnost bi bilo mogoče obravnavati tudi s ponovno preučitvijo zaporedja ukrepov za odpravo kapitalskega primanjkljaja.

| 46. | V okviru izvajanja točk 43 in 44 bi bilo treba upoštevati „načelo, da noben upnik ne utrpi večjih izgub, kot bi jih sicer“ (17). Zato podrejeni upniki z ekonomskega vidika ne bi smeli prejeti manj, kot bi bil njihov instrument vreden, če državna pomoč ne bi bila dodeljena. |
| --- | --- |

46.

V okviru izvajanja točk 43 in 44 bi bilo treba upoštevati „načelo, da noben upnik ne utrpi večjih izgub, kot bi jih sicer“ (17). Zato podrejeni upniki z ekonomskega vidika ne bi smeli prejeti manj, kot bi bil njihov instrument vreden, če državna pomoč ne bi bila dodeljena.

3.1.3   Preprečevanje odlivov sredstev pred sklepom o prestrukturiranju

| 47. | Za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek je treba čim prej preprečiti odlive sredstev. Od trenutka, ko banka opredeli ali naj bi opredelila svoje potrebe po kapitalu, bi morala banka zato po mnenju Komisije sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi obdržala svoja sredstva. Institucije, ki so opredelile ali bi morale opredeliti potrebe po kapitalu, od navedenega trenutka zlasti:






  (a) | ne smejo izplačevati dividend za delnice ali kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov); |
| --- | --- | --- |

47.

Za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek je treba čim prej preprečiti odlive sredstev. Od trenutka, ko banka opredeli ali naj bi opredelila svoje potrebe po kapitalu, bi morala banka zato po mnenju Komisije sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi obdržala svoja sredstva. Institucije, ki so opredelile ali bi morale opredeliti potrebe po kapitalu, od navedenega trenutka zlasti:

(a)

ne smejo izplačevati dividend za delnice ali kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov);

| (b) | ne smejo odkupovati svojih delnic ali odpoklicati hibridnih kapitalskih instrumentov v obdobju prestrukturiranja brez predhodne odobritve Komisije; ter |
| --- | --- |

(b)

ne smejo odkupovati svojih delnic ali odpoklicati hibridnih kapitalskih instrumentov v obdobju prestrukturiranja brez predhodne odobritve Komisije; ter

| (c) | ne smejo odkupovati hibridnih kapitalskih instrumentov, razen če bi tak ukrep, po možnosti v povezavi z drugimi, pripomogel k temu, da bi lahko institucija popolnoma pokrila kapitalski primanjkljaj, če bi vsaj približno dosegal sedanje tržne ravni (18) in ne bi presegal tržne cene za več kot 10 %, pri čemer mora vsak odkup predhodno odobriti Komisija; |
| --- | --- |

(c)

ne smejo odkupovati hibridnih kapitalskih instrumentov, razen če bi tak ukrep, po možnosti v povezavi z drugimi, pripomogel k temu, da bi lahko institucija popolnoma pokrila kapitalski primanjkljaj, če bi vsaj približno dosegal sedanje tržne ravni (18) in ne bi presegal tržne cene za več kot 10 %, pri čemer mora vsak odkup predhodno odobriti Komisija;

| (d) | ne smejo brez predhodne odobritve Komisije opravljati nobenih transakcij v zvezi z upravljanjem kapitala; |
| --- | --- |

(d)

ne smejo brez predhodne odobritve Komisije opravljati nobenih transakcij v zvezi z upravljanjem kapitala;

| (e) | ne smejo opravljati agresivne poslovne prakse; ter |
| --- | --- |

(e)

ne smejo opravljati agresivne poslovne prakse; ter

| (f) | ne smejo pridobivati deležev v podjetjih ne v obliki sredstev ne v obliki prenosa delnic. Navedena zahteva ne zajema: (i) pridobitev v času običajnega poslovanja banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah; (ii) pridobitev deležev v podjetjih, kadar plačana nakupna cena ne presega 0,01 % zadnje razpoložljive bilančne vsote institucije v zadevnem trenutku in kadar skupna nakupna cena vseh takih pridobitev od zadevnega trenutka do konca obdobja prestrukturiranja ne presega 0,025 % zadnje razpoložljive bilančne vsote v zadevnem trenutku; ter (iii) pridobitve poslov po predhodni odobritvi Komisije, če je treba v izrednih okoliščinah ponovno vzpostaviti finančno stabilnost ali zagotoviti učinkovitost konkurence; |
| --- | --- |

(f)

ne smejo pridobivati deležev v podjetjih ne v obliki sredstev ne v obliki prenosa delnic. Navedena zahteva ne zajema: (i) pridobitev v času običajnega poslovanja banke pri upravljanju obstoječih terjatev do podjetij v težavah; (ii) pridobitev deležev v podjetjih, kadar plačana nakupna cena ne presega 0,01 % zadnje razpoložljive bilančne vsote institucije v zadevnem trenutku in kadar skupna nakupna cena vseh takih pridobitev od zadevnega trenutka do konca obdobja prestrukturiranja ne presega 0,025 % zadnje razpoložljive bilančne vsote v zadevnem trenutku; ter (iii) pridobitve poslov po predhodni odobritvi Komisije, če je treba v izrednih okoliščinah ponovno vzpostaviti finančno stabilnost ali zagotoviti učinkovitost konkurence;

| (g) | se pri oglaševanju ne smejo sklicevati na državno pomoč in uporabljati agresivnih poslovnih strategij, ki jih brez pomoči države članice ne bi izvajali. |
| --- | --- |

(g)

se pri oglaševanju ne smejo sklicevati na državno pomoč in uporabljati agresivnih poslovnih strategij, ki jih brez pomoči države članice ne bi izvajali.

| 48. | Ker je treba zagotoviti omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek, bo Komisija, če banka sprejme ukrepe, ki niso v skladu z zahtevami iz točke 47, v trenutku, ko bi moralo dobro vodeno podjetje poznati svoje potrebe po dodatnem kapitalu, za oblikovanje zahtevanih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence znesku pomoči dodala znesek, ki ustreza odlivu sredstev. |
| --- | --- |

48.

Ker je treba zagotoviti omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek, bo Komisija, če banka sprejme ukrepe, ki niso v skladu z zahtevami iz točke 47, v trenutku, ko bi moralo dobro vodeno podjetje poznati svoje potrebe po dodatnem kapitalu, za oblikovanje zahtevanih ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence znesku pomoči dodala znesek, ki ustreza odlivu sredstev.

3.1.4   Pokritje preostalega kapitalskega primanjkljaja s pomočjo za prestrukturiranje

| 49. | Če je po izvedbi zbiranja kapitala in ukrepov glede porazdelitve bremena kapitalski primanjkljaj še vedno prisoten, ga je načeloma mogoče pokriti z javno dokapitalizacijo, ukrepi za oslabljenja sredstva ali kombinacijo obeh. Da bi bila taka pomoč združljiva, je treba Komisiji predložiti načrt prestrukturiranja, ki mora biti skladen z ustreznimi oddelki sporočil o krizi. |
| --- | --- |

49.

Če je po izvedbi zbiranja kapitala in ukrepov glede porazdelitve bremena kapitalski primanjkljaj še vedno prisoten, ga je načeloma mogoče pokriti z javno dokapitalizacijo, ukrepi za oslabljenja sredstva ali kombinacijo obeh. Da bi bila taka pomoč združljiva, je treba Komisiji predložiti načrt prestrukturiranja, ki mora biti skladen z ustreznimi oddelki sporočil o krizi.

3.2   Pomoč za reševanje v obliki dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena sredstva

| 50. | Ko bo Komisija začela uporabljati načela iz tega sporočila, bo morala država članica Komisiji priglasiti načrt prestrukturiranja, dokapitalizacija ali ukrepi za oslabljena sredstva pa se bodo izvajali šele po odobritvi državne pomoči. Vendar lahko Komisija take ukrepe državi članici izjemoma začasno odobri kot pomoč za reševanje še pred odobritvijo načrta prestrukturiranja, če so taki ukrepi nujni za ohranitev finančne stabilnosti. Če država članica uveljavlja klavzulo finančne stabilnosti, bo Komisija zahtevala predhodno analizo, ki jo izvede pristojni nadzorni organ in ki potrjuje obstoj sedanjega (ne predvidenega) kapitalskega primanjkljaja, zaradi katerega bi bil nadzornik v odsotnosti takih ukrepov prisiljen nemudoma umakniti dovoljenje institucije za opravljanje bančnih storitev. Poleg tega bo vsaka taka analiza morala pokazati, da se izjemnemu tveganju za finančno stabilnost ni mogoče v dovolj kratkem času izogniti z zasebnim kapitalom ali katerim koli drugim manj izkrivljajočim začasnim ukrepom, na primer državnim jamstvom. |
| --- | --- |

50.

Ko bo Komisija začela uporabljati načela iz tega sporočila, bo morala država članica Komisiji priglasiti načrt prestrukturiranja, dokapitalizacija ali ukrepi za oslabljena sredstva pa se bodo izvajali šele po odobritvi državne pomoči. Vendar lahko Komisija take ukrepe državi članici izjemoma začasno odobri kot pomoč za reševanje še pred odobritvijo načrta prestrukturiranja, če so taki ukrepi nujni za ohranitev finančne stabilnosti. Če država članica uveljavlja klavzulo finančne stabilnosti, bo Komisija zahtevala predhodno analizo, ki jo izvede pristojni nadzorni organ in ki potrjuje obstoj sedanjega (ne predvidenega) kapitalskega primanjkljaja, zaradi katerega bi bil nadzornik v odsotnosti takih ukrepov prisiljen nemudoma umakniti dovoljenje institucije za opravljanje bančnih storitev. Poleg tega bo vsaka taka analiza morala pokazati, da se izjemnemu tveganju za finančno stabilnost ni mogoče v dovolj kratkem času izogniti z zasebnim kapitalom ali katerim koli drugim manj izkrivljajočim začasnim ukrepom, na primer državnim jamstvom.

| 51. | Vse ukrepe za reševanje, ki spadajo v področje uporabe točke 50, je treba priglasiti Komisiji. Da bi Komisija začasno odobrila tak ukrep, mora biti navedeni ukrep v skladu s pravili, ki urejajo plačilo in porazdelitev bremena takih ukrepov, opredeljenimi v sporočilu o dokapitalizaciji, sporočilu o podaljšanju iz leta 2011 in po potrebi sporočilu o oslabljenih sredstvih. |
| --- | --- |

51.

Vse ukrepe za reševanje, ki spadajo v področje uporabe točke 50, je treba priglasiti Komisiji. Da bi Komisija začasno odobrila tak ukrep, mora biti navedeni ukrep v skladu s pravili, ki urejajo plačilo in porazdelitev bremena takih ukrepov, opredeljenimi v sporočilu o dokapitalizaciji, sporočilu o podaljšanju iz leta 2011 in po potrebi sporočilu o oslabljenih sredstvih.

| 52. | Poleg tega pomoč za reševanje v obliki dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena sredstva ne sme preprečevati izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena iz tega sporočila. Posledično se morajo zahtevani ukrepi glede porazdelitve bremena izvajati kot del pomoči za reševanje ali pa je treba dokapitalizacijo ali ukrepe za oslabljena sredstva urediti tako, da omogočajo naknadno izvajanje ukrepov glede porazdelitve bremena. Tako naknadno izvajanje je mogoče na primer doseči z dokapitalizacijo lastniškega kapitala v obliki, ki je nadrejena obstoječemu kapitalu in podrejenim dolžniškim instrumentom ter hkrati skladna z regulativnim in nadzornim okvirom, ki se uporablja. |
| --- | --- |

52.

Poleg tega pomoč za reševanje v obliki dokapitalizacije in ukrepov za oslabljena sredstva ne sme preprečevati izpolnjevanja zahtev glede porazdelitve bremena iz tega sporočila. Posledično se morajo zahtevani ukrepi glede porazdelitve bremena izvajati kot del pomoči za reševanje ali pa je treba dokapitalizacijo ali ukrepe za oslabljena sredstva urediti tako, da omogočajo naknadno izvajanje ukrepov glede porazdelitve bremena. Tako naknadno izvajanje je mogoče na primer doseči z dokapitalizacijo lastniškega kapitala v obliki, ki je nadrejena obstoječemu kapitalu in podrejenim dolžniškim instrumentom ter hkrati skladna z regulativnim in nadzornim okvirom, ki se uporablja.

| 53. | Po odobritvi pomoči za reševanje mora država članica predložiti načrt prestrukturiranja v skladu s sporočilom o prestrukturiranju v dveh mesecih od datuma sklepa o začasni odobritvi pomoči. Načrt prestrukturiranja se oceni na podlagi sporočila o prestrukturiranju, pri čemer se upoštevajo načela glede porazdelitve bremena, opredeljena v tem sporočilu. |
| --- | --- |

53.

Po odobritvi pomoči za reševanje mora država članica predložiti načrt prestrukturiranja v skladu s sporočilom o prestrukturiranju v dveh mesecih od datuma sklepa o začasni odobritvi pomoči. Načrt prestrukturiranja se oceni na podlagi sporočila o prestrukturiranju, pri čemer se upoštevajo načela glede porazdelitve bremena, opredeljena v tem sporočilu.

3.3   Sheme za dokapitalizacijo in prestrukturiranje majhnih institucij

| 54. | Pomoč majhnim bankam pogosto manj vpliva na konkurenco kot pomoč, dodeljena večjim bankam. Zaradi navedenega razloga in za zagotovitev sorazmerne upravne obravnave je pri majhnih bankah ustrezno dovoliti uporabo poenostavljenega postopka, pri tem pa je treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Zato je Komisija pripravljena odobriti sheme za dokapitalizacijo in prestrukturiranje majhnih institucij, kadar so pristojnosti takih shem jasne ter so sheme omejene na šestmesečno obdobje in upoštevajo pravila iz sporočil o krizi, zlasti zahteve glede porazdelitve bremena iz tega sporočila. Uporabo kakršne koli take sheme je treba poleg tega omejiti na banke, katerih bilančna vsota ne presega 100 milijonov EUR. Vsota bilanc bank, ki prejemajo pomoč v okviru sheme, ne sme presegati 1,5 % skupnih sredstev bank na domačem trgu zadevne države članice. |
| --- | --- |

54.

Pomoč majhnim bankam pogosto manj vpliva na konkurenco kot pomoč, dodeljena večjim bankam. Zaradi navedenega razloga in za zagotovitev sorazmerne upravne obravnave je pri majhnih bankah ustrezno dovoliti uporabo poenostavljenega postopka, pri tem pa je treba zagotoviti, da je izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Zato je Komisija pripravljena odobriti sheme za dokapitalizacijo in prestrukturiranje majhnih institucij, kadar so pristojnosti takih shem jasne ter so sheme omejene na šestmesečno obdobje in upoštevajo pravila iz sporočil o krizi, zlasti zahteve glede porazdelitve bremena iz tega sporočila. Uporabo kakršne koli take sheme je treba poleg tega omejiti na banke, katerih bilančna vsota ne presega 100 milijonov EUR. Vsota bilanc bank, ki prejemajo pomoč v okviru sheme, ne sme presegati 1,5 % skupnih sredstev bank na domačem trgu zadevne države članice.

| 55. | Komisija bo vse take sheme ocenila in preverila, ali dosegajo svoj namen in ali se pravilno izvajajo. Zato mora država članica po odobritvi sheme vsakih šest mesecev predložiti poročilo o uporabi sheme. |
| --- | --- |

55.

Komisija bo vse take sheme ocenila in preverila, ali dosegajo svoj namen in ali se pravilno izvajajo. Zato mora država članica po odobritvi sheme vsakih šest mesecev predložiti poročilo o uporabi sheme.

4.   JAMSTVA IN LIKVIDNOSTNA PODPORA ZUNAJ ZAGOTAVLJANJA LIKVIDNOSTI CENTRALNE BANKE

| 56. | Likvidnostna podpora in jamstva za obveznosti začasno stabilizirajo pasivno stran bančne bilance. V nasprotju z dokapitalizacijo ali ukrepi za oslabljena sredstva, ki pred odobritvijo načeloma zahtevajo predhodno priglasitev načrta prestrukturiranja zadevne države članice in dovoljenje Komisije, se zato Komisija lahko strinja, da države članice priglasijo jamstva in likvidnostno podporo, ki bodo po začasni odobritvi dodeljeni v obliki pomoči za reševanje, preden se odobri načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

56.

Likvidnostna podpora in jamstva za obveznosti začasno stabilizirajo pasivno stran bančne bilance. V nasprotju z dokapitalizacijo ali ukrepi za oslabljena sredstva, ki pred odobritvijo načeloma zahtevajo predhodno priglasitev načrta prestrukturiranja zadevne države članice in dovoljenje Komisije, se zato Komisija lahko strinja, da države članice priglasijo jamstva in likvidnostno podporo, ki bodo po začasni odobritvi dodeljeni v obliki pomoči za reševanje, preden se odobri načrt prestrukturiranja.

| 57. | Jamstva in likvidnostno podporo je mogoče ločeno priglasiti Komisiji. Poleg tega lahko Komisija odobri tudi sheme, ki določajo ukrepe v zvezi z likvidnostjo za največ šest mesecev. |
| --- | --- |

57.

Jamstva in likvidnostno podporo je mogoče ločeno priglasiti Komisiji. Poleg tega lahko Komisija odobri tudi sheme, ki določajo ukrepe v zvezi z likvidnostjo za največ šest mesecev.

| 58. | Take sheme morajo biti omejene na banke brez kapitalskega primanjkljaja. Kadar mora banka s kapitalskim primanjkljajem nujno obnoviti likvidnost, se zahteva posamična priglasitev Komisiji (19). V takih okoliščinah Komisija smiselno uporabi postopek iz točk 32 do 34, vključno z zahtevo po načrtu prestrukturiranja ali likvidacije, razen če je pomoč povrnjena v dveh mesecih. |
| --- | --- |

58.

Take sheme morajo biti omejene na banke brez kapitalskega primanjkljaja. Kadar mora banka s kapitalskim primanjkljajem nujno obnoviti likvidnost, se zahteva posamična priglasitev Komisiji (19). V takih okoliščinah Komisija smiselno uporabi postopek iz točk 32 do 34, vključno z zahtevo po načrtu prestrukturiranja ali likvidacije, razen če je pomoč povrnjena v dveh mesecih.

| 59. | Da bi Komisija odobrila jamstva in likvidnostno podporo, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | jamstva se lahko odobrijo samo za nove izdaje nadrejenih dolžniških instrumentov kreditnih institucij (podrejeni dolžniški instrumenti niso vključeni); |
| --- | --- | --- |

59.

Da bi Komisija odobrila jamstva in likvidnostno podporo, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

jamstva se lahko odobrijo samo za nove izdaje nadrejenih dolžniških instrumentov kreditnih institucij (podrejeni dolžniški instrumenti niso vključeni);

| (b) | jamstva se lahko odobrijo samo za dolžniške instrumente z ročnostjo od treh mesecev do petih let (ali največ sedem let za krite obveznice). Jamstva z ročnostjo več kot tri leta morajo biti, razen v ustrezno utemeljenih primerih, omejena na eno tretjino neporavnanih jamstev, odobrenih posamezni banki; |
| --- | --- |

(b)

jamstva se lahko odobrijo samo za dolžniške instrumente z ročnostjo od treh mesecev do petih let (ali največ sedem let za krite obveznice). Jamstva z ročnostjo več kot tri leta morajo biti, razen v ustrezno utemeljenih primerih, omejena na eno tretjino neporavnanih jamstev, odobrenih posamezni banki;

| (c) | najnižja raven plačila državnih jamstev mora biti v skladu s formulo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011; |
| --- | --- |

(c)

najnižja raven plačila državnih jamstev mora biti v skladu s formulo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011;

| (d) | načrt prestrukturiranja mora Komisiji v dveh mesecih predložiti vsaka kreditna institucija, ki so ji bila odobrena jamstva za nove obveznosti ali obnovljene obveznosti ter pri kateri so ob odobritvi novega jamstva skupne neporavnane zajamčene obveznosti (vključno z jamstvi, sklenjenimi pred datumom navedenega sklepa) presegale 5-odstotni delež skupnih obveznosti in skupni znesek 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(d)

načrt prestrukturiranja mora Komisiji v dveh mesecih predložiti vsaka kreditna institucija, ki so ji bila odobrena jamstva za nove obveznosti ali obnovljene obveznosti ter pri kateri so ob odobritvi novega jamstva skupne neporavnane zajamčene obveznosti (vključno z jamstvi, sklenjenimi pred datumom navedenega sklepa) presegale 5-odstotni delež skupnih obveznosti in skupni znesek 500 milijonov EUR;

| (e) | vsaka kreditna institucija, zaradi katere se unovči jamstvo, mora v dveh mesecih po unovčitvi jamstva predložiti posamični načrt prestrukturiranja ali likvidacije; |
| --- | --- |

(e)

vsaka kreditna institucija, zaradi katere se unovči jamstvo, mora v dveh mesecih po unovčitvi jamstva predložiti posamični načrt prestrukturiranja ali likvidacije;

| (f) | prejemniki jamstev in likvidnostne podpore se pri oglaševanju ne smejo sklicevati na državno pomoč in uporabljati agresivnih poslovnih strategij, ki jih brez pomoči države članice ne bi izvajali. |
| --- | --- |

(f)

prejemniki jamstev in likvidnostne podpore se pri oglaševanju ne smejo sklicevati na državno pomoč in uporabljati agresivnih poslovnih strategij, ki jih brez pomoči države članice ne bi izvajali.

| 60. | Sheme jamstev in likvidnostne podpore morajo izpolnjevati naslednja dodatna merila:






  (a) | shema mora biti omejena na banke brez kapitalskega primanjkljaja, kar je v skladu s točko 28 potrdil pristojni nadzorni organ; |
| --- | --- | --- |

60.

Sheme jamstev in likvidnostne podpore morajo izpolnjevati naslednja dodatna merila:

(a)

shema mora biti omejena na banke brez kapitalskega primanjkljaja, kar je v skladu s točko 28 potrdil pristojni nadzorni organ;

| (b) | jamstva z ročnostjo več kot tri leta morajo biti omejena na eno tretjino skupnih jamstev, odobrenih posamezni banki; |
| --- | --- |

(b)

jamstva z ročnostjo več kot tri leta morajo biti omejena na eno tretjino skupnih jamstev, odobrenih posamezni banki;

| (c) | države članice morajo Komisiji vsake tri mesece poročati o: (i) delovanju sheme; (ii) izdajah dolžniških instrumentov z jamstvom in (iii) dejansko zaračunanih premijah; |
| --- | --- |

(c)

države članice morajo Komisiji vsake tri mesece poročati o: (i) delovanju sheme; (ii) izdajah dolžniških instrumentov z jamstvom in (iii) dejansko zaračunanih premijah;

| (d) | države članice morajo poročila o delovanju sheme dopolniti z razpoložljivimi posodobljenimi informacijami o ceni primerljivih izdaj dolžniških instrumentov brez jamstva (vrsta, obseg, bonitetna ocena, valuta). |
| --- | --- |

(d)

države članice morajo poročila o delovanju sheme dopolniti z razpoložljivimi posodobljenimi informacijami o ceni primerljivih izdaj dolžniških instrumentov brez jamstva (vrsta, obseg, bonitetna ocena, valuta).

| 61. | Izjemoma se lahko jamstva odobrijo tudi za kritje izpostavljenosti Evropske investicijske banke v zvezi z drugimi bankami za obnovitev kreditiranja realnega gospodarstva v državah z izjemno slabimi pogoji najemanja posojil v primerjavi s povprečjem Unije. Komisija bo pri oceni takih ukrepov proučila zlasti, ali ne prinašajo neupravičenih koristi, s katerimi bi lahko na primer navedene banke razvijale druge poslovne dejavnosti. Taka jamstva lahko zajemajo največ sedemletno obdobje. Če taka jamstva odobri Komisija, banke niso obvezane predložiti načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

61.

Izjemoma se lahko jamstva odobrijo tudi za kritje izpostavljenosti Evropske investicijske banke v zvezi z drugimi bankami za obnovitev kreditiranja realnega gospodarstva v državah z izjemno slabimi pogoji najemanja posojil v primerjavi s povprečjem Unije. Komisija bo pri oceni takih ukrepov proučila zlasti, ali ne prinašajo neupravičenih koristi, s katerimi bi lahko na primer navedene banke razvijale druge poslovne dejavnosti. Taka jamstva lahko zajemajo največ sedemletno obdobje. Če taka jamstva odobri Komisija, banke niso obvezane predložiti načrta prestrukturiranja.

5.   ZAGOTAVLJANJE LIKVIDNOSTI S STRANI CENTRALNIH BANK TER POSREDOVANJE SISTEMOV ZAJAMČENIH VLOG IN REŠEVALNIH SKLADOV

| 62. | Običajne dejavnosti centralnih bank v zvezi z monetarno politiko, kot so operacije odprtega trga in odprte ponudbe, ne spadajo v področje uporabe pravil o državni pomoči. Namenska pomoč posamezni kreditni instituciji (pogosto imenovana „izredna likvidnostna pomoč“) lahko pomeni pomoč, če niso izpolnjeni vsi naslednji pogoji (20):






  (a) | kreditna institucija je v času zagotavljanja likvidnosti, ki se izvaja v izrednih okoliščinah in ni del večjega paketa pomoči, začasno nelikvidna, a solventna; |
| --- | --- | --- |

62.

Običajne dejavnosti centralnih bank v zvezi z monetarno politiko, kot so operacije odprtega trga in odprte ponudbe, ne spadajo v področje uporabe pravil o državni pomoči. Namenska pomoč posamezni kreditni instituciji (pogosto imenovana „izredna likvidnostna pomoč“) lahko pomeni pomoč, če niso izpolnjeni vsi naslednji pogoji (20):

(a)

kreditna institucija je v času zagotavljanja likvidnosti, ki se izvaja v izrednih okoliščinah in ni del večjega paketa pomoči, začasno nelikvidna, a solventna;

| (b) | institucija je v celoti zavarovana s premoženjem, za katero se uporabljajo ustrezni odbitki pri vrednotenju glede na njeno kakovost in tržno vrednost; |
| --- | --- |

(b)

institucija je v celoti zavarovana s premoženjem, za katero se uporabljajo ustrezni odbitki pri vrednotenju glede na njeno kakovost in tržno vrednost;

| (c) | centralna banka upravičencu zaračuna kazensko obrestno mero; |
| --- | --- |

(c)

centralna banka upravičencu zaračuna kazensko obrestno mero;

| (d) | centralna banka da sama pobudo za ukrep, zlasti pa je ne podpira nobeno posredno osebno jamstvo države. |
| --- | --- |

(d)

centralna banka da sama pobudo za ukrep, zlasti pa je ne podpira nobeno posredno osebno jamstvo države.

| 63. | Posredovanje skladov zajamčenih vlog za plačilo vlagateljev v skladu z obveznostmi držav članic na podlagi Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog (21) ne pomeni državne pomoči (22). Vendar uporaba navedenih ali podobnih skladov pri prestrukturiranju kreditnih institucij lahko pomeni državno pomoč. Čeprav lahko zadevni skladi izhajajo iz zasebnega sektorja, lahko pomenijo pomoč, če pridejo pod državni nadzor in če o uporabi skladov odloča država (23). Komisija bo ocenila združljivost državne pomoči v obliki takega posredovanja na podlagi tega sporočila. |
| --- | --- |

63.

Posredovanje skladov zajamčenih vlog za plačilo vlagateljev v skladu z obveznostmi držav članic na podlagi Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog (21) ne pomeni državne pomoči (22). Vendar uporaba navedenih ali podobnih skladov pri prestrukturiranju kreditnih institucij lahko pomeni državno pomoč. Čeprav lahko zadevni skladi izhajajo iz zasebnega sektorja, lahko pomenijo pomoč, če pridejo pod državni nadzor in če o uporabi skladov odloča država (23). Komisija bo ocenila združljivost državne pomoči v obliki takega posredovanja na podlagi tega sporočila.

| 64. | Državna pomoč v obliki posredovanja reševalnega sklada bo ocenjena na podlagi tega sporočila, da se oceni njena združljivost z notranjim trgom. |
| --- | --- |

64.

Državna pomoč v obliki posredovanja reševalnega sklada bo ocenjena na podlagi tega sporočila, da se oceni njena združljivost z notranjim trgom.

6.   POSEBNE UGOTOVITVE V ZVEZI S POMOČJO ZA LIKVIDACIJO

6.1   Splošna načela

| 65. | Države članice bi morale spodbujati izstop neuspešnih subjektov, postopek izstopa pa bi moral potekati pravilno, da bi se ohranila finančna stabilnost. Vedno, kadar institucija realno ne more ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešnega poslovanja, bi bilo treba razmisliti o pravilni likvidaciji kreditne institucije v težavah. |
| --- | --- |

65.

Države članice bi morale spodbujati izstop neuspešnih subjektov, postopek izstopa pa bi moral potekati pravilno, da bi se ohranila finančna stabilnost. Vedno, kadar institucija realno ne more ponovno vzpostaviti dolgoročno uspešnega poslovanja, bi bilo treba razmisliti o pravilni likvidaciji kreditne institucije v težavah.

| 66. | Komisija priznava, da zaradi specifičnosti kreditnih institucij in v odsotnosti mehanizmov za reševanje kreditnih institucij brez ogrožanja finančne stabilnosti morda ne bi bilo mogoče likvidirati kreditne institucije z običajnimi postopki nesolventnosti. Zato državni ukrepi, ki podpirajo likvidacijo kreditnih institucij v težavah, lahko pomenijo združljivo pomoč, ki mora biti skladna z zahtevo, podrobno opredeljeno v točki 44. |
| --- | --- |

66.

Komisija priznava, da zaradi specifičnosti kreditnih institucij in v odsotnosti mehanizmov za reševanje kreditnih institucij brez ogrožanja finančne stabilnosti morda ne bi bilo mogoče likvidirati kreditne institucije z običajnimi postopki nesolventnosti. Zato državni ukrepi, ki podpirajo likvidacijo kreditnih institucij v težavah, lahko pomenijo združljivo pomoč, ki mora biti skladna z zahtevo, podrobno opredeljeno v točki 44.

| 67. | Cilj pravilne likvidacije mora biti prenehanje delovanja kreditne institucije v težavah v omejenem časovnem obdobju. Navedeni cilj pomeni, da ni dovoljeno prevzemati poslov nove tretje strani. Vendar ne preprečuje izvajanja obstoječih poslov, če se s tem zmanjšajo likvidacijski stroški. Poleg tega mora biti cilj likvidacije prodati čim več delov posla ali sredstev s konkurenčnimi postopki. Pravilen likvidacijski postopek zahteva, da postopki prodaje sredstev prispevajo k likvidacijskim stroškom. |
| --- | --- |

67.

Cilj pravilne likvidacije mora biti prenehanje delovanja kreditne institucije v težavah v omejenem časovnem obdobju. Navedeni cilj pomeni, da ni dovoljeno prevzemati poslov nove tretje strani. Vendar ne preprečuje izvajanja obstoječih poslov, če se s tem zmanjšajo likvidacijski stroški. Poleg tega mora biti cilj likvidacije prodati čim več delov posla ali sredstev s konkurenčnimi postopki. Pravilen likvidacijski postopek zahteva, da postopki prodaje sredstev prispevajo k likvidacijskim stroškom.

| 68. | Države članice imajo na voljo različna sredstva za organizacijo likvidacije kreditnih institucij v težavah. Vsi ukrepi državne pomoči, ki se izvajajo kot podpora taki likvidaciji, morajo biti v skladu z načeli, podrobno opredeljenimi v točkah 69 do 82. |
| --- | --- |

68.

Države članice imajo na voljo različna sredstva za organizacijo likvidacije kreditnih institucij v težavah. Vsi ukrepi državne pomoči, ki se izvajajo kot podpora taki likvidaciji, morajo biti v skladu z načeli, podrobno opredeljenimi v točkah 69 do 82.

6.2   Pogoji za odobritev pomoči za likvidacijo

| 69. | Države članice morajo predložiti načrt pravilne likvidacije kreditne institucije. |
| --- | --- |

69.

Države članice morajo predložiti načrt pravilne likvidacije kreditne institucije.

| 70. | Komisija bo ocenila združljivost ukrepov pomoči, ki se bodo izvajali za reševanje kreditnih institucij na podoben način in v istem smislu, kot je določeno v oddelkih 2, 3 in 4 sporočila o prestrukturiranju v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

70.

Komisija bo ocenila združljivost ukrepov pomoči, ki se bodo izvajali za reševanje kreditnih institucij na podoben način in v istem smislu, kot je določeno v oddelkih 2, 3 in 4 sporočila o prestrukturiranju v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje.

| 71. | Specifičnost pravilne likvidacije spodbuja premisleke, opredeljene v točkah 72 do 78. |
| --- | --- |

71.

Specifičnost pravilne likvidacije spodbuja premisleke, opredeljene v točkah 72 do 78.

6.2.1   Omejitev likvidacijskih stroškov

| 72. | Države članice bi morale dokazati, da pomoč omogoča učinkovito in pravilno likvidacijo kreditne institucije, pri čemer je najnižji možni znesek pomoči dovolj visok, da ostane med likvidacijo solventna v skladu z zastavljenim ciljem, in se zahteve glede porazdelitve bremena iz tega sporočila spoštujejo. |
| --- | --- |

72.

Države članice bi morale dokazati, da pomoč omogoča učinkovito in pravilno likvidacijo kreditne institucije, pri čemer je najnižji možni znesek pomoči dovolj visok, da ostane med likvidacijo solventna v skladu z zastavljenim ciljem, in se zahteve glede porazdelitve bremena iz tega sporočila spoštujejo.

6.2.2   Omejitev izkrivljanja konkurence

| 73. | Za izognitev neupravičenemu izkrivljanju konkurence bi morala biti faza likvidacije omejena na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo. |
| --- | --- |

73.

Za izognitev neupravičenemu izkrivljanju konkurence bi morala biti faza likvidacije omejena na obdobje, ki je nujno potrebno za pravilno likvidacijo.

| 74. | Dokler kreditna institucija upravičenka še vedno deluje, ne sme dejavno konkurirati na trgu ali začenjati novih dejavnosti. Njeno delovanje mora biti načeloma omejeno na nadaljevanje in dokončevanje dejavnosti za obstoječe stranke. Kakršno koli novo dejavnost z obstoječimi strankami je treba omejiti na spremembo pogojev v obstoječih pogodbah in prestrukturiranje obstoječih posojil, če take spremembe izboljšajo zadevno sedanjo neto vrednost sredstva. |
| --- | --- |

74.

Dokler kreditna institucija upravičenka še vedno deluje, ne sme dejavno konkurirati na trgu ali začenjati novih dejavnosti. Njeno delovanje mora biti načeloma omejeno na nadaljevanje in dokončevanje dejavnosti za obstoječe stranke. Kakršno koli novo dejavnost z obstoječimi strankami je treba omejiti na spremembo pogojev v obstoječih pogodbah in prestrukturiranje obstoječih posojil, če take spremembe izboljšajo zadevno sedanjo neto vrednost sredstva.

| 75. | Politika oblikovanja cen kreditne institucije, ki bo likvidirana, mora biti oblikovana tako, da spodbuja stranke k iskanju boljših možnosti. |
| --- | --- |

75.

Politika oblikovanja cen kreditne institucije, ki bo likvidirana, mora biti oblikovana tako, da spodbuja stranke k iskanju boljših možnosti.

| 76. | Kadar je potrebno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, na primer pri slabih bankah ali začasnih institucijah, ustanovljenih zgolj za pravilno likvidacijo kreditne institucije („premostitvena banka“), bi moralo biti dovoljenje omejeno na dejavnosti, ki so nujno potrebne za likvidacijo. Dovoljenje za opravljanje bančnih storitev bi moral pristojni nadzorni organ čim prej umakniti. |
| --- | --- |

76.

Kadar je potrebno dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, na primer pri slabih bankah ali začasnih institucijah, ustanovljenih zgolj za pravilno likvidacijo kreditne institucije („premostitvena banka“), bi moralo biti dovoljenje omejeno na dejavnosti, ki so nujno potrebne za likvidacijo. Dovoljenje za opravljanje bančnih storitev bi moral pristojni nadzorni organ čim prej umakniti.

6.2.3   Porazdelitev bremena

| 77. | V okviru pravilne likvidacije je treba ohranjati čim manjše moralno tveganje, zlasti s preprečevanjem dodeljevanja dodatnih pomoči v korist delničarjev in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Zato se terjatev delničarjev in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ne sme prenašati v kakršne koli nadaljnje gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

77.

V okviru pravilne likvidacije je treba ohranjati čim manjše moralno tveganje, zlasti s preprečevanjem dodeljevanja dodatnih pomoči v korist delničarjev in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Zato se terjatev delničarjev in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov ne sme prenašati v kakršne koli nadaljnje gospodarske dejavnosti.

| 78. | Oddelka 3.1.2 in 3.1.3 je treba smiselno upoštevati. |
| --- | --- |

78.

Oddelka 3.1.2 in 3.1.3 je treba smiselno upoštevati.

6.3   Prodaja kreditne institucije med postopkom pravilne likvidacije

| 79. | Prodaja kreditne institucije med postopkom pravilne likvidacije lahko vključuje državno pomoč kupcu, razen če ni prodaja organizirana prek odprtega in neomejenega konkurenčnega javnega razpisa ter se sredstva prodajo najboljšemu ponudniku. Tak konkurenčni razpis bi moral po potrebi omogočati prodajo delov institucije različnim ponudnikom. |
| --- | --- |

79.

Prodaja kreditne institucije med postopkom pravilne likvidacije lahko vključuje državno pomoč kupcu, razen če ni prodaja organizirana prek odprtega in neomejenega konkurenčnega javnega razpisa ter se sredstva prodajo najboljšemu ponudniku. Tak konkurenčni razpis bi moral po potrebi omogočati prodajo delov institucije različnim ponudnikom.

| 80. | Pri opredelitvi obstoja pomoči kupcu kreditne institucije ali njenih delov bo Komisija zlasti proučila, ali:






  (a) | je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; |
| --- | --- | --- |

80.

Pri opredelitvi obstoja pomoči kupcu kreditne institucije ali njenih delov bo Komisija zlasti proučila, ali:

(a)

je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski;

| (b) | prodaja poteka po tržnih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

prodaja poteka po tržnih pogojih;

| (c) | je kreditna institucija ali vlada, odvisno od izbrane oblike, zagotovila najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

je kreditna institucija ali vlada, odvisno od izbrane oblike, zagotovila najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.

| 81. | Kadar Komisija ugotovi obstoj pomoči kupcu, bo posebej ocenila združljivost navedene pomoči. |
| --- | --- |

81.

Kadar Komisija ugotovi obstoj pomoči kupcu, bo posebej ocenila združljivost navedene pomoči.

| 82. | Če se pomoč odobri gospodarski dejavnosti, ki bo prodana (in ne kupcu navedene dejavnosti), se združljivost take pomoči pregleda posamično v skladu s tem sporočilom. Če likvidacijski postopek vključuje prodajo gospodarskega subjekta z znatnim tržnim deležem, bo Komisija ocenila potrebo po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči navedenemu gospodarskemu subjektu, in preverila uspešnost poslovanja subjekta po prodaji. Komisija bo v oceni uspešnosti poslovanja upoštevala velikost in moč kupca v primerjavi z velikostjo in močjo kupljene dejavnosti. |
| --- | --- |

82.

Če se pomoč odobri gospodarski dejavnosti, ki bo prodana (in ne kupcu navedene dejavnosti), se združljivost take pomoči pregleda posamično v skladu s tem sporočilom. Če likvidacijski postopek vključuje prodajo gospodarskega subjekta z znatnim tržnim deležem, bo Komisija ocenila potrebo po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči navedenemu gospodarskemu subjektu, in preverila uspešnost poslovanja subjekta po prodaji. Komisija bo v oceni uspešnosti poslovanja upoštevala velikost in moč kupca v primerjavi z velikostjo in močjo kupljene dejavnosti.

6.4   Pogoji za odobritev shem pravilne likvidacije

| 83. | V izvajanje režimov držav članic v zvezi s kreditnimi institucijami v težavah je lahko vključena možnost dodelitve pomoči za zagotovitev pravilne likvidacije kreditnih institucij v težavah, ki omejuje negativne učinke prelivanja na sektor in gospodarstvo na splošno. |
| --- | --- |

83.

V izvajanje režimov držav članic v zvezi s kreditnimi institucijami v težavah je lahko vključena možnost dodelitve pomoči za zagotovitev pravilne likvidacije kreditnih institucij v težavah, ki omejuje negativne učinke prelivanja na sektor in gospodarstvo na splošno.

| 84. | Komisija meni, da se sheme pomoči za likvidacijo kreditnih institucij omejene velikosti (24) lahko odobrijo, če so oblikovane tako, da zagotavljajo skladnost z zahtevami glede porazdelitve bremena med delničarji in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov iz točke 44 ter odpravljajo moralno tveganje in druge pomisleke, povezane s konkurenco. |
| --- | --- |

84.

Komisija meni, da se sheme pomoči za likvidacijo kreditnih institucij omejene velikosti (24) lahko odobrijo, če so oblikovane tako, da zagotavljajo skladnost z zahtevami glede porazdelitve bremena med delničarji in imetniki podrejenih dolžniških instrumentov iz točke 44 ter odpravljajo moralno tveganje in druge pomisleke, povezane s konkurenco.

| 85. | Združljivost takih shem se bo ocenila na podlagi pogojev iz oddelka 3. Države članice morajo pri priglasitvi sheme Komisiji zato predložiti podrobne informacije o postopku in pogojih za posredovanje v korist institucij upravičenk. |
| --- | --- |

85.

Združljivost takih shem se bo ocenila na podlagi pogojev iz oddelka 3. Države članice morajo pri priglasitvi sheme Komisiji zato predložiti podrobne informacije o postopku in pogojih za posredovanje v korist institucij upravičenk.

| 86. | Ker se lahko stopnje izkrivljanja konkurence razlikujejo glede na vrsto institucije upravičenke in njen tržni položaj, bo morda potrebna posamična ocena, ki bo zagotovila, da postopek ne bo povzročil neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato je treba ukrepe pomoči v okviru odobrene sheme za kreditne institucije, katerih skupna sredstva presegajo 3 000 milijonov EUR, posamično priglasiti za odobritev. |
| --- | --- |

86.

Ker se lahko stopnje izkrivljanja konkurence razlikujejo glede na vrsto institucije upravičenke in njen tržni položaj, bo morda potrebna posamična ocena, ki bo zagotovila, da postopek ne bo povzročil neupravičenega izkrivljanja konkurence. Zato je treba ukrepe pomoči v okviru odobrene sheme za kreditne institucije, katerih skupna sredstva presegajo 3 000 milijonov EUR, posamično priglasiti za odobritev.

6.5   Spremljanje

| 87. | Države članice morajo redno, tj. vsaj enkrat na leto, predložiti poročila o delovanju katere koli sheme, ki je bila odobrena v skladu z oddelkom 6.4. V teh poročilih morajo biti navedene tudi informacije za vsako kreditno institucijo, ki je v postopku likvidacije v skladu z oddelkom 6.4. |
| --- | --- |

87.

Države članice morajo redno, tj. vsaj enkrat na leto, predložiti poročila o delovanju katere koli sheme, ki je bila odobrena v skladu z oddelkom 6.4. V teh poročilih morajo biti navedene tudi informacije za vsako kreditno institucijo, ki je v postopku likvidacije v skladu z oddelkom 6.4.

| 88. | Da bi lahko Komisija spremljala postopek pravilne likvidacije in njen učinek na konkurenco, morajo države članice redno (vsaj enkrat na leto) predložiti poročila o poteku likvidacijskega postopka za vsako banko, ki bo likvidirana, na koncu postopka likvidacije pa še končno poročilo. V nekaterih primerih se lahko določi skrbnik spremljanja, skrbnik za odprodajo ali oba, da se zagotovi upoštevanje kakršnih koli pogojev in obveznosti v zvezi z odobritvijo pomoči. |
| --- | --- |

88.

Da bi lahko Komisija spremljala postopek pravilne likvidacije in njen učinek na konkurenco, morajo države članice redno (vsaj enkrat na leto) predložiti poročila o poteku likvidacijskega postopka za vsako banko, ki bo likvidirana, na koncu postopka likvidacije pa še končno poročilo. V nekaterih primerih se lahko določi skrbnik spremljanja, skrbnik za odprodajo ali oba, da se zagotovi upoštevanje kakršnih koli pogojev in obveznosti v zvezi z odobritvijo pomoči.

7.   ZAČETEK UPORABE IN TRAJANJE

| 89. | Komisija bo načela iz tega sporočila začela uporabljati 1. avgusta 2013. |
| --- | --- |

89.

Komisija bo načela iz tega sporočila začela uporabljati 1. avgusta 2013.

| 90. | Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2013, bodo pregledane glede na merila, ki so se uporabljala v času priglasitve. |
| --- | --- |

90.

Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2013, bodo pregledane glede na merila, ki so se uporabljala v času priglasitve.

| 91. | Komisija bo preverila združljivost z notranjim trgom kakršne koli pomoči, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe na podlagi tega sporočila, če je del pomoči ali vsa navedena pomoč dodeljena po objavi sporočila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

91.

Komisija bo preverila združljivost z notranjim trgom kakršne koli pomoči, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe na podlagi tega sporočila, če je del pomoči ali vsa navedena pomoč dodeljena po objavi sporočila v Uradnem listu Evropske unije.

| 92. | V vseh drugih primerih bo izvedla pregled na podlagi sporočil o krizi, veljavnih v času, ko je bila dodeljena pomoč. |
| --- | --- |

92.

V vseh drugih primerih bo izvedla pregled na podlagi sporočil o krizi, veljavnih v času, ko je bila dodeljena pomoč.

| 93. | Komisija bo po potrebi pregledala to sporočilo ter se pri tem posvetila zlasti spremembam tržnih pogojev ali zakonodajnega okolja, ki bi lahko vplivale na pravila iz njega. |
| --- | --- |

93.

Komisija bo po potrebi pregledala to sporočilo ter se pri tem posvetila zlasti spremembam tržnih pogojev ali zakonodajnega okolja, ki bi lahko vplivale na pravila iz njega.

| 94. | Sporočilo o bančništvu iz leta 2008 se umakne z učinkom od 31. julija 2013. |
| --- | --- |

94.

Sporočilo o bančništvu iz leta 2008 se umakne z učinkom od 31. julija 2013.

| 95. | Točka 47 sporočila o oslabljenih sredstvih in Priloga 5 k navedenemu sporočilu se umakneta. |
| --- | --- |

95.

Točka 47 sporočila o oslabljenih sredstvih in Priloga 5 k navedenemu sporočilu se umakneta.

| 96. | Sporočilo o prestrukturiranju se prilagodi:
  V točki 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Če je finančna institucija prejela državno pomoč, mora država članica predložiti načrt prestrukturiranja, ki bo utrdil ali ponovno vzpostavil dolgoročno uspešno poslovanje posameznih bank brez uporabe državne pomoči.“
  Opomba 4, ki se nanaša na točko 4, se umakne.
  Tretja alinea točke 7 se nadomesti z naslednjim: „Komisija bo uporabila osnovno načelo ustrezne porazdelitve bremena med državami članicami in bankami upravičenkami, pri čemer bo upoštevala splošne razmere v finančnem sektorju.“
  Točka 8 se umakne.
  V opombi 1, ki se nanaša na točko 21, se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Glej oddelek 6 sporočila o bančništvu iz leta 2013.“
  Točka 25 se nadomesti z naslednjim: „Vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno pred odobritvijo načrta prestrukturiranja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, je treba nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.“ |
| --- | --- |

96.

Sporočilo o prestrukturiranju se prilagodi:

V točki 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Če je finančna institucija prejela državno pomoč, mora država članica predložiti načrt prestrukturiranja, ki bo utrdil ali ponovno vzpostavil dolgoročno uspešno poslovanje posameznih bank brez uporabe državne pomoči.“

Opomba 4, ki se nanaša na točko 4, se umakne.

Tretja alinea točke 7 se nadomesti z naslednjim: „Komisija bo uporabila osnovno načelo ustrezne porazdelitve bremena med državami članicami in bankami upravičenkami, pri čemer bo upoštevala splošne razmere v finančnem sektorju.“

Točka 8 se umakne.

V opombi 1, ki se nanaša na točko 21, se prvi stavek nadomesti z naslednjim: „Glej oddelek 6 sporočila o bančništvu iz leta 2013.“

Točka 25 se nadomesti z naslednjim: „Vsako odstopanje od ustrezne vnaprejšnje porazdelitve bremena, ki je bilo izjemoma odobreno pred odobritvijo načrta prestrukturiranja zaradi ohranjanja finančne stabilnosti, je treba nadomestiti s prispevkom na poznejši stopnji prestrukturiranja, na primer v obliki klavzul za vračilo sredstev in/ali daljnosežnejšega prestrukturiranja, vključno z dodatnimi ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.“

---

(1)  Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu iz leta 2008) (UL C 270, 25.10.2008, str. 8); Sporočilo o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji) (UL C 10, 15.1.2009, str. 2); Sporočilo Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o oslabljenih sredstvih) (UL C 72, 26.3.2009, str. 1); Sporočilo o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) (UL C 195, 19.8.2009, str. 9); Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podaljšanju iz leta 2010) (UL C 329, 7.12.2010, str. 7), in Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

(2)  Glej sporočilo o podaljšanju iz leta 2011, točka 14.

(3)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij z dne 6. junija 2012, COM(2012) 280 final.

(4)  Glej npr. sporočilo o prestrukturiranju, točka 22.

(5)  Prav tam, točka 24.

(6)  Glej delovni dokument Generalnega direktorata za konkurenco z dne 30. aprila 2010 o uporabi pravil o državni pomoči za jamstvene sheme držav, ki so namenjene kritju dolžniških instrumentov bank, izdanih po 30. juniju 2010.

(7)  V tem sporočilu je določena zahteva, da je treba za vse banke, ki prejemajo državno pomoč v obliki kapitalskih ukrepov ali ukrepov za oslabljena sredstva, predložiti načrt prestrukturiranja, ne glede na znesek pomoči.

(8)  „Pristojni nadzorni organ“ pomeni kateri koli nacionalni pristojni organ, ki ga določijo sodelujoče države članice v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1) ali Evropska centralna banka v okviru svojih nadzornih nalog, kot so ji dodeljene v členu 1 predloga Komisije za uredbo Sveta o prenosu posebnih nalog na Evropsko centralno banko, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, za kreditne institucije, ustanovljene v državi članici, ki je vključena v enotni nadzorni mehanizem.

(9)  Prim. opombo 1.

(10)  Kot so opredeljene v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano).

(11)  Prva direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 3).

(12)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1).

(13)  Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (UL L 330, 5.12.1998, str. 1).

(14)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

(15)  Kot je objavljena na spletni strani OECD pod naslovom „Average Annual Wages“ (povprečne letne plače) v stalnih cenah za zadnje razpoložljivo leto, http://stats.oecd.org/Index.aspx

(16)  Kakor je opredeljeno v členu 26 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(17)  To se lahko na primer doseže z ustanovitvijo holdinga. Lastništvo banke bi se knjižilo na aktivni strani bilance holdinga, medtem ko so lastniški kapital, hibridni kapital in podrejeni dolžniški instrumenti, ki jih je banka imela pred posredovanjem v obliki državne pomoči, na pasivni strani bilance holdinga z enako strukturo prednosti, kot je obstajala v banki pred posredovanjem.

(18)  Če se na primer pri odkupu obračuna dvoštevilčni popust v odstotnih točkah nominalne vrednosti od tržne cene (v njeni odsotnosti pa od približka tržne cene) zaradi ustvarjanja dobička ali če je odkup del menjave, ki bo kreditni instituciji omogočila kakovostnejši kapital, s katerim se bo zmanjšal primanjkljaj.

(19)  Banke, ki so na dan začetka veljavnosti tega sporočila že prejele odobreno pomoč za reševanje, ne pa tudi končne odobritve pomoči za prestrukturiranje, lahko prejmejo pomoč v okviru likvidnostne sheme brez posamične priglasitve.

(20)  V takih primerih bodo ukrepi posledično ocenjeni kot del načrta prestrukturiranja.

(21)  Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (UL L 135, 31.5.1994, str. 5).

(22)  Glej po analogiji sodbo z dne 5. aprila 2006 v zadevi Deutsche Bahn proti Komisiji, T-351/02, ZOdl., str. II-1047, in sodbo z dne 23. aprila 2009 v zadevi Puffer, C-460/07, ZOdl., str. I-3251, točka 70.

(23)  Glej dansko likvidacijsko shemo (UL C 312, 17.11.2010, str. 5).

(24)  Glej npr. dansko likvidacijsko shemo za banke, N 407/10 (UL C 312, 17.11.2010, str. 7).

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/16

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/02

Komisija se je 11. julija 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6946. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6946. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/16

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6980 – Cinven/CeramTec)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/03

Komisija se je 24. julija 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6980. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6980. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/17

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. julija 2013

2013/C 216/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3270 |
| JPY | japonski jen | 129,91 |
| DKK | danska krona | 7,4560 |
| GBP | funt šterling | 0,86340 |
| SEK | švedska krona | 8,5812 |
| CHF | švicarski frank | 1,2330 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8605 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,914 |
| HUF | madžarski forint | 297,88 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7024 |
| PLN | poljski zlot | 4,2294 |
| RON | romunski leu | 4,4010 |
| TRY | turška lira | 2,5535 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4364 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3636 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2938 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6444 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6818 |
| KRW | južnokorejski won | 1 476,78 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,0362 |
| CNY | kitajski juan | 8,1377 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5055 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 627,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2809 |
| PHP | filipinski peso | 57,468 |
| RUB | ruski rubelj | 43,5560 |
| THB | tajski bat | 41,363 |
| BRL | brazilski real | 2,9945 |
| MXN | mehiški peso | 16,8476 |
| INR | indijska rupija | 78,8500 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3270

JPY

japonski jen

129,91

DKK

danska krona

7,4560

GBP

funt šterling

0,86340

SEK

švedska krona

8,5812

CHF

švicarski frank

1,2330

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8605

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,914

HUF

madžarski forint

297,88

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7024

PLN

poljski zlot

4,2294

RON

romunski leu

4,4010

TRY

turška lira

2,5535

AUD

avstralski dolar

1,4364

CAD

kanadski dolar

1,3636

HKD

hongkonški dolar

10,2938

NZD

novozelandski dolar

1,6444

SGD

singapurski dolar

1,6818

KRW

južnokorejski won

1 476,78

ZAR

južnoafriški rand

13,0362

CNY

kitajski juan

8,1377

HRK

hrvaška kuna

7,5055

IDR

indonezijska rupija

13 627,27

MYR

malezijski ringit

4,2809

PHP

filipinski peso

57,468

RUB

ruski rubelj

43,5560

THB

tajski bat

41,363

BRL

brazilski real

2,9945

MXN

mehiški peso

16,8476

INR

indijska rupija

78,8500

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/18

---

Mnenje svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 18. februarja 2013 o osnutku sklepa v zvezi z Zadevo COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III

Država poročevalka: Estonija

2013/C 216/05

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašena transakcija pomeni koncentracijo v smislu člena 1 Uredbe o združitvah.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašena transakcija pomeni koncentracijo v smislu člena 1 Uredbe o združitvah.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima priglašena transakcija razsežnost Unije v smislu člena 1 Uredbe o združitvah.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ima priglašena transakcija razsežnost Unije v smislu člena 1 Uredbe o združitvah.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih trgov, ki so navedene v osnutku sklepa.






  (a) | Svetovalni odbor se zlasti strinja s Komisijo, da je treba učinke transakcije obravnavati na podlagi pristopa parov „odhodni kraj/namembni kraj“ (point of origin/point of destination). |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih trgov, ki so navedene v osnutku sklepa.

(a)

Svetovalni odbor se zlasti strinja s Komisijo, da je treba učinke transakcije obravnavati na podlagi pristopa parov „odhodni kraj/namembni kraj“ (point of origin/point of destination).

| (b) | Svetovalni odbor se zlasti strinja z oceno Komisije glede zamenljivosti letališča. |
| --- | --- |

(b)

Svetovalni odbor se zlasti strinja z oceno Komisije glede zamenljivosti letališča.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Aer Arann konkurent podjetja Ryanair, ne pa tudi podjetja Aer Lingus.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da je podjetje Aer Arann konkurent podjetja Ryanair, ne pa tudi podjetja Aer Lingus.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da sta podjetji Aer Lingus in Ryanair tesna, če ne celo najtesnejša konkurenta na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da sta podjetji Aer Lingus in Ryanair tesna, če ne celo najtesnejša konkurenta na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da so v obravnavani zadevi vstopne ovire velike.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da so v obravnavani zadevi vstopne ovire velike.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da vstop na izolirano progo ali širši vstop letalskih prevoznikov, ki opravljajo letalske prevoze na progah z odhodi iz svojih domačih baz zunaj Irske ali prihodi tja, ne bi zadovoljivo izravnal protikonkurenčnih učinkov transakcije.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da vstop na izolirano progo ali širši vstop letalskih prevoznikov, ki opravljajo letalske prevoze na progah z odhodi iz svojih domačih baz zunaj Irske ali prihodi tja, ne bi zadovoljivo izravnal protikonkurenčnih učinkov transakcije.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi priglašena koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na 46 progah, na katerih se dejavnosti strank prekrivajo, in sicer:






  — | na 28 monopolnih progah: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj/Charleroi; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan/Bergamo; Dublin–Nica; Dublin/Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool in Shannon–London, |
| --- | --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi priglašena koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na 46 progah, na katerih se dejavnosti strank prekrivajo, in sicer:

—

na 28 monopolnih progah: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj/Charleroi; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan/Bergamo; Dublin–Nica; Dublin/Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool in Shannon–London,

| — | na 7 progah, na katerih bi združeni subjekt opravljal letalske prevoze poleg drugih rednih letalskih prevoznikov: Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter (ne glede na natančno opredelitev trga); Dublin–Frankfurt; Dublin–London; Dublin–Madrid; Dublin–München; Dublin–Pariz in Dublin–Stockholm, ter |
| --- | --- |

—

na 7 progah, na katerih bi združeni subjekt opravljal letalske prevoze poleg drugih rednih letalskih prevoznikov: Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter (ne glede na natančno opredelitev trga); Dublin–Frankfurt; Dublin–London; Dublin–Madrid; Dublin–München; Dublin–Pariz in Dublin–Stockholm, ter

| — | na 11 progah, na katerih bi združeni subjekt opravljal letalske prevoze poleg čarterskih letalskih prevoznikov: Dublin–Barcelona, Dublin–Faro, Dublin–Gran Canaria, Dublin–Ibiza, Dublin–Lanzarote, Dublin–Malaga, Dublin–Palma, Cork–Barcelona, Cork–Lanzarote; Cork–Malaga in Cork–Palma. |
| --- | --- |

—

na 11 progah, na katerih bi združeni subjekt opravljal letalske prevoze poleg čarterskih letalskih prevoznikov: Dublin–Barcelona, Dublin–Faro, Dublin–Gran Canaria, Dublin–Ibiza, Dublin–Lanzarote, Dublin–Malaga, Dublin–Palma, Cork–Barcelona, Cork–Lanzarote; Cork–Malaga in Cork–Palma.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 9. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, kar zadeva odstranitev najverjetnejšega potencialnega ponudnika na naslednjih 6 progah: (i) proge podjetja Ryanair, na katerih obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Bologna, Dublin–Bordeaux, Cork–Pariz/Beauvais, Cork–München/Memmingen, Cork–Birmingham; (ii) proga podjetja Aer Lingus, na kateri obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Newcastle.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, kar zadeva odstranitev najverjetnejšega potencialnega ponudnika na naslednjih 6 progah: (i) proge podjetja Ryanair, na katerih obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Bologna, Dublin–Bordeaux, Cork–Pariz/Beauvais, Cork–München/Memmingen, Cork–Birmingham; (ii) proga podjetja Aer Lingus, na kateri obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Newcastle.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 10. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze, ki jih je 17. oktobra 2012, 7. decembra 2012, 15. januarja 2013 in 1. februarja 2013 predlagalo podjetje Ryanair, ne bodo odpravile ne pomislekov Komisije glede konkurence in tudi ne bistvenega oviranja učinkovite konkurence, ki je posledica priglašene transakcije.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze, ki jih je 17. oktobra 2012, 7. decembra 2012, 15. januarja 2013 in 1. februarja 2013 predlagalo podjetje Ryanair, ne bodo odpravile ne pomislekov Komisije glede konkurence in tudi ne bistvenega oviranja učinkovite konkurence, ki je posledica priglašene transakcije.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 11. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze podjetja IAG ne zadostujejo za odpravo vseh pomislekov Komisije glede konkurence.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

11.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze podjetja IAG ne zadostujejo za odpravo vseh pomislekov Komisije glede konkurence.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 12. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze podjetja Flybe ne zadostujejo za odpravo vseh pomislekov Komisije glede konkurence.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

12.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze podjetja Flybe ne zadostujejo za odpravo vseh pomislekov Komisije glede konkurence.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 13. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je treba priglašeno transakcijo zato razglasiti za nezdružljivo z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(3) in členom 8(3) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.
  Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

13.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je treba priglašeno transakcijo zato razglasiti za nezdružljivo z notranjim trgom in delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(3) in členom 8(3) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

Manjšina članov Odbora se vzdrži.

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/20

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

Ryanair/Aer Lingus III

(COMP/M.6663)

2013/C 216/06

Ozadje

| (1) | Komisija je 24. julija 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah (2), s katero podjetje Ryanair Holdings plc (v nadaljnjem besedilu: podjetje Ryanair) z javno ponudbo za odkup z dne 19. junija 2012 pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Aer Lingus Group plc (v nadaljnjem besedilu: podjetje Aer Lingus). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 24. julija 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah (2), s katero podjetje Ryanair Holdings plc (v nadaljnjem besedilu: podjetje Ryanair) z javno ponudbo za odkup z dne 19. junija 2012 pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Aer Lingus Group plc (v nadaljnjem besedilu: podjetje Aer Lingus).

Obvestilo o nasprotovanju

| (2) | Komisija je 29. avgusta 2012 začela postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah in 13. novembra 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju. Podjetje Ryanair je približno en mesec pred izdajo navedenega obvestila, in sicer 17. oktobra 2012, predložilo sklop uradnih zavez v skladu s členom 8(2) Uredbe o združitvah, v zvezi s katerimi se je Komisija odločila, da ne bo izvedla preizkusa trga. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 29. avgusta 2012 začela postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah in 13. novembra 2012 sprejela obvestilo o nasprotovanju. Podjetje Ryanair je približno en mesec pred izdajo navedenega obvestila, in sicer 17. oktobra 2012, predložilo sklop uradnih zavez v skladu s členom 8(2) Uredbe o združitvah, v zvezi s katerimi se je Komisija odločila, da ne bo izvedla preizkusa trga.

| (3) | Podjetje Aer Lingus, ki je ciljno podjetje javne ponudbe, in s tem druga udeležena stranka v smislu člena 11(b) Izvedbene uredbe (3), je 21. novembra 2012 prejelo nezaupno različico obvestila o nasprotovanju. Takoj je izrazilo pomisleke glede predelave celotnega poglavja o zavezah podjetja Ryanair in njihove ocene s strani Komisije. Podjetje Aer Lingus je zahtevalo kopijo poglavja, po tem ko je Generalni direktorat za konkurenco („GD za konkurenco“) to zahtevo zavrnil. Po pregledu obrazloženega zahtevka sem GD za konkurenco pozval, naj podjetju Aer Lingus zagotovi nezaupno različico poglavja o zavezah podjetja Ryanair iz obvestila o nasprotovanju, kot je določeno v členu 13(2) Izvedbene uredbe. GD za konkurenco je nato od podjetja Ryanair zahteval, naj predloži manj predelano različico poglavja o zavezah, ki jo je nato posredoval podjetju Aer Lingus. |
| --- | --- |

(3)

Podjetje Aer Lingus, ki je ciljno podjetje javne ponudbe, in s tem druga udeležena stranka v smislu člena 11(b) Izvedbene uredbe (3), je 21. novembra 2012 prejelo nezaupno različico obvestila o nasprotovanju. Takoj je izrazilo pomisleke glede predelave celotnega poglavja o zavezah podjetja Ryanair in njihove ocene s strani Komisije. Podjetje Aer Lingus je zahtevalo kopijo poglavja, po tem ko je Generalni direktorat za konkurenco („GD za konkurenco“) to zahtevo zavrnil. Po pregledu obrazloženega zahtevka sem GD za konkurenco pozval, naj podjetju Aer Lingus zagotovi nezaupno različico poglavja o zavezah podjetja Ryanair iz obvestila o nasprotovanju, kot je določeno v členu 13(2) Izvedbene uredbe. GD za konkurenco je nato od podjetja Ryanair zahteval, naj predloži manj predelano različico poglavja o zavezah, ki jo je nato posredoval podjetju Aer Lingus.

| (4) | Podjetje Ryanair je 28. novembra 2012 predložilo odgovor na obvestilo o nasprotovanju, podjetje Aer Lingus pa je 30. novembra 2012 podalo še svoje pripombe. Nobeno od navedenih podjetij ni zaprosilo za uradno ustno zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Podjetje Ryanair je 28. novembra 2012 predložilo odgovor na obvestilo o nasprotovanju, podjetje Aer Lingus pa je 30. novembra 2012 podalo še svoje pripombe. Nobeno od navedenih podjetij ni zaprosilo za uradno ustno zaslišanje.

| (5) | Komisija je 14. decembra 2012 podjetju Ryanair poslala dopis o dejstvih, na katerega je slednje odgovorilo 20. decembra 2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 14. decembra 2012 podjetju Ryanair poslala dopis o dejstvih, na katerega je slednje odgovorilo 20. decembra 2012.

Dostop do spisa

| (6) | Na podlagi zahtevka priglasitelja je bil med novembrom 2012 in februarjem 2013 temu vedno znova odobren popoln dostop do spisa na zgoščenkah, medtem ko je bil podjetju Aer Lingus na podlagi njegovega zahtevka ravno tako omogočen večkraten dostop v času postopka, v kolikor je bilo to potrebno za pripravo njegovih pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi zahtevka priglasitelja je bil med novembrom 2012 in februarjem 2013 temu vedno znova odobren popoln dostop do spisa na zgoščenkah, medtem ko je bil podjetju Aer Lingus na podlagi njegovega zahtevka ravno tako omogočen večkraten dostop v času postopka, v kolikor je bilo to potrebno za pripravo njegovih pripomb.

| (7) | V okviru obravnavane zadeve sta bili poleg tega v dneh od 21. do 23. novembra in 27. novembra 2012 pripravljeni dve varni sobi s količinskimi podatki. Zunanji gospodarski svetovalci podjetij Ryanair in Aer Lingus so imeli ločen dostop do podatkov, tj. do analize Komisije o povezavi med podjetjem Ryanair in bruto povprečnimi cenami podjetja Aer Lingus. |
| --- | --- |

(7)

V okviru obravnavane zadeve sta bili poleg tega v dneh od 21. do 23. novembra in 27. novembra 2012 pripravljeni dve varni sobi s količinskimi podatki. Zunanji gospodarski svetovalci podjetij Ryanair in Aer Lingus so imeli ločen dostop do podatkov, tj. do analize Komisije o povezavi med podjetjem Ryanair in bruto povprečnimi cenami podjetja Aer Lingus.

Tretje stranke

| (8) | Trije konkurenti obeh združujočih se subjektov, in sicer podjetja International Airlines Group SA, Flybe Group plc in Aer Arran, eno letališče, tj. letališka uprava Dublina, in irsko ministrstvo za promet, turizem in šport so v smislu člena 18(4) Uredbe o združitvah izkazali „zadosten interes“ in jim je zato bila dana možnost, da so kot tretje stranke pisno izrazili svoja stališča. |
| --- | --- |

(8)

Trije konkurenti obeh združujočih se subjektov, in sicer podjetja International Airlines Group SA, Flybe Group plc in Aer Arran, eno letališče, tj. letališka uprava Dublina, in irsko ministrstvo za promet, turizem in šport so v smislu člena 18(4) Uredbe o združitvah izkazali „zadosten interes“ in jim je zato bila dana možnost, da so kot tretje stranke pisno izrazili svoja stališča.

Zaveze

| (9) | Podjetje Ryanair je 7. decembra 2012, 15. januarja in 1. februarja 2013 predložilo spremenjene sklope zavez za odpravo pomislekov glede konkurence, ugotovljenih v obvestilu o nasprotovanju, v zvezi s katerimi so bili izvedeni preizkusi trga. Rezultati preizkusov trga in razlogi Komisije za zavrnitev predlaganih zavez so bili vsakokrat pojasnjeni na informativnih sestankih, pri čemer je zadnji potekal 12. februarja 2013. Podjetju Ryanair je bil poleg tega vedno dovoljen dostop do spisa, kar mu je omogočilo preverjanje informacij, na katerih temelji stališče Komisije. |
| --- | --- |

(9)

Podjetje Ryanair je 7. decembra 2012, 15. januarja in 1. februarja 2013 predložilo spremenjene sklope zavez za odpravo pomislekov glede konkurence, ugotovljenih v obvestilu o nasprotovanju, v zvezi s katerimi so bili izvedeni preizkusi trga. Rezultati preizkusov trga in razlogi Komisije za zavrnitev predlaganih zavez so bili vsakokrat pojasnjeni na informativnih sestankih, pri čemer je zadnji potekal 12. februarja 2013. Podjetju Ryanair je bil poleg tega vedno dovoljen dostop do spisa, kar mu je omogočilo preverjanje informacij, na katerih temelji stališče Komisije.

Procesne pravice podjetja, ki je ciljno podjetje koncentracije

| (10) | Podjetje Aer Lingus, ki je ciljno podjetje sovražnega prevzema, se je pritožilo zaradi omejene vloge v preiskavi, ki je ključnega pomena za njegovo neodvisnost. Podjetje meni, da mu ni bila omogočena enakovredna uporaba pravnih sredstev. Nikoli ni bilo na primer vključeno v postopek pred priglasitvijo, v večini primerov je prejelo znatno predelane dokumente, ki jih je predložil priglasitelj, ob začetku faze II mu niso bili predloženi ključni dokumenti, dobilo je le omejen dostop do spisa in je bilo izključeno iz dialoga s Komisijo o korektivnih ukrepih. |
| --- | --- |

(10)

Podjetje Aer Lingus, ki je ciljno podjetje sovražnega prevzema, se je pritožilo zaradi omejene vloge v preiskavi, ki je ključnega pomena za njegovo neodvisnost. Podjetje meni, da mu ni bila omogočena enakovredna uporaba pravnih sredstev. Nikoli ni bilo na primer vključeno v postopek pred priglasitvijo, v večini primerov je prejelo znatno predelane dokumente, ki jih je predložil priglasitelj, ob začetku faze II mu niso bili predloženi ključni dokumenti, dobilo je le omejen dostop do spisa in je bilo izključeno iz dialoga s Komisijo o korektivnih ukrepih.

| (11) | Res je, da ciljna podjetja prevzemov nimajo enakega položaja v postopku kot prevzemna podjetja. Podjetje Aer Lingus priznava, da je v veljavnih uredbah drugim udeleženim strankam priznana le omejena vloga. Zato ne morem zaključiti, da podjetje Aer Lingus v tem postopku ni moglo učinkovito uveljavljati pravic, ki mu pripadajo v skladu z veljavnimi uredbami in dobrimi praksami. Samo v enem primeru, ki mi je bil predložen v pregled, in sicer o škodljivi procesni odločitvi, sem se lahko odločil v prid podjetja Aer Lingus (glej točko 3 zgoraj). |
| --- | --- |

(11)

Res je, da ciljna podjetja prevzemov nimajo enakega položaja v postopku kot prevzemna podjetja. Podjetje Aer Lingus priznava, da je v veljavnih uredbah drugim udeleženim strankam priznana le omejena vloga. Zato ne morem zaključiti, da podjetje Aer Lingus v tem postopku ni moglo učinkovito uveljavljati pravic, ki mu pripadajo v skladu z veljavnimi uredbami in dobrimi praksami. Samo v enem primeru, ki mi je bil predložen v pregled, in sicer o škodljivi procesni odločitvi, sem se lahko odločil v prid podjetja Aer Lingus (glej točko 3 zgoraj).

Osnutek sklepa Komisije

| (12) | Po mojem mnenju se osnutek sklepa nanaša le na ugovore, o katerih so stranke imele priložnost izraziti svoja stališča. Zaradi izredno občutljive narave nekaterih podatkov, ki sta jih predložili druga vpletena stranka in tretja stranka, je Komisija zahtevala in dobila pooblastilo priglasitelja, ki njenim zunanjim svetovalcem omogoča, da (i) zgolj na podlagi posvetovanja v njegovem imenu prejmejo sklep Komisije in (ii) podjetju Ryanair zagotovijo kopijo sklepa ki je bila predelana tako, da ne vključuje zaupnih informacij. Oba ponudnika se zavedata tega omejenega razkritja in sta podala pisno soglasje. |
| --- | --- |

(12)

Po mojem mnenju se osnutek sklepa nanaša le na ugovore, o katerih so stranke imele priložnost izraziti svoja stališča. Zaradi izredno občutljive narave nekaterih podatkov, ki sta jih predložili druga vpletena stranka in tretja stranka, je Komisija zahtevala in dobila pooblastilo priglasitelja, ki njenim zunanjim svetovalcem omogoča, da (i) zgolj na podlagi posvetovanja v njegovem imenu prejmejo sklep Komisije in (ii) podjetju Ryanair zagotovijo kopijo sklepa ki je bila predelana tako, da ne vključuje zaupnih informacij. Oba ponudnika se zavedata tega omejenega razkritja in sta podala pisno soglasje.

Sklepne ugotovitve

| (13) | Na splošno menim, da so lahko v tej zadevi vsi udeleženci v postopku učinkovito uveljavljali svoje procesne pravice. |
| --- | --- |

(13)

Na splošno menim, da so lahko v tej zadevi vsi udeleženci v postopku učinkovito uveljavljali svoje procesne pravice.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29) (Sklep 2011/695/EU).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (UL L 133, 30.4.2004, str. 1).

3

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/22

---

Povzetek sklepa Komisije

z dne 27. februarja 2013

o razglasitvi koncentracije za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP

(Zadeva COMP/M.6663 – Ryanair/Aer Lingus III)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1106 final)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/07

Komisija je 27. februarja 2013 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij
   (1)
  in zlasti člena 8(3) navedene uredbe sprejela sklep glede združitve. Nezaupna različica celotnega sklepa je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco, na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANKI

| (1) | Podjetje Ryanair je nizkocenovni letalski prevoznik, ki opravlja redne direktne letalske prevoze, predvsem v Evropi. Podjetje ima floto 294 letal in 51 baz po Evropi, pri čemer so najpomembnejše London/Stansted, Bruselj/Charleroi, Milan/Bergamo in Dublin. Podjetje Ryanair je v letu 2012 med poletno letalsko sezono IATA zlasti iz Dublina opravilo letalske prevoze na 62 progah na kratke razdalje. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Ryanair je nizkocenovni letalski prevoznik, ki opravlja redne direktne letalske prevoze, predvsem v Evropi. Podjetje ima floto 294 letal in 51 baz po Evropi, pri čemer so najpomembnejše London/Stansted, Bruselj/Charleroi, Milan/Bergamo in Dublin. Podjetje Ryanair je v letu 2012 med poletno letalsko sezono IATA zlasti iz Dublina opravilo letalske prevoze na 62 progah na kratke razdalje.

| (2) | Podjetje Aer Lingus je letalski prevoznik s sedežem na Irskem. Ponuja predvsem redne direktne letalske prevoze. Podjetje Aer Lingus ima glavno bazo na letališču Dublin, od koder opravlja znaten delež svojih rednih letov. Podjetje Air Lingus (vključno s podjetjem Aer Arann) je v letu 2012 med poletno letalsko sezono IATA iz Dublina opravilo letalske prevoze na 66 progah na kratke razdalje. Podjetje Aer Lingus ni član nobenega združenja letalskih prevoznikov in razvija koncept „arhitekture odprte mreže“, pri čemer mu njegova nevtralnost poleg izvajanja direktnega letalskega prometa omogoča sklepanje partnerstev v okviru združenj in zagotavljanje povezav prek glavnih vozlišč z namembnimi kraji po svetu. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Aer Lingus je letalski prevoznik s sedežem na Irskem. Ponuja predvsem redne direktne letalske prevoze. Podjetje Aer Lingus ima glavno bazo na letališču Dublin, od koder opravlja znaten delež svojih rednih letov. Podjetje Air Lingus (vključno s podjetjem Aer Arann) je v letu 2012 med poletno letalsko sezono IATA iz Dublina opravilo letalske prevoze na 66 progah na kratke razdalje. Podjetje Aer Lingus ni član nobenega združenja letalskih prevoznikov in razvija koncept „arhitekture odprte mreže“, pri čemer mu njegova nevtralnost poleg izvajanja direktnega letalskega prometa omogoča sklepanje partnerstev v okviru združenj in zagotavljanje povezav prek glavnih vozlišč z namembnimi kraji po svetu.

| (3) | Manjšinski delež podjetja Ryanair znaša 29,82 % vsega delniškega kapitala podjetja Aer Lingus, kar pomeni, da je podjetje Ryanair njegov največji delničar. Irska vlada (Ministrstvo za finance) je drugi največji delničar z vložkom v višini približno 25,1 %. |
| --- | --- |

(3)

Manjšinski delež podjetja Ryanair znaša 29,82 % vsega delniškega kapitala podjetja Aer Lingus, kar pomeni, da je podjetje Ryanair njegov največji delničar. Irska vlada (Ministrstvo za finance) je drugi največji delničar z vložkom v višini približno 25,1 %.

II.   TRANSAKCIJA

| (4) | Komisija je 24. julija 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero podjetje Ryanair Holdings plc („podjetje Ryanair“, Irska) z javno ponudbo za odkup z dne 19. junija 2012 („transakcija“) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Aer Lingus Group plc („podjetje Aer Lingus“, Irska). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 24. julija 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah, s katero podjetje Ryanair Holdings plc („podjetje Ryanair“, Irska) z javno ponudbo za odkup z dne 19. junija 2012 („transakcija“) pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Aer Lingus Group plc („podjetje Aer Lingus“, Irska).

III.   POVZETEK

| (5) | Komisija je po prvi fazi preizkusa trga ugotovila, da transakcija spada na področje uporabe Uredbe o združitvah in da vzbuja resne dvome glede združljivosti z notranjim trgom in Sporazumom EGP. Zato je 29. avgusta 2012 začela postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po prvi fazi preizkusa trga ugotovila, da transakcija spada na področje uporabe Uredbe o združitvah in da vzbuja resne dvome glede združljivosti z notranjim trgom in Sporazumom EGP. Zato je 29. avgusta 2012 začela postopke v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah.

| (6) | V drugi fazi preizkusa trga je bil potrjen obstoj pomislekov glede konkurence na številnih trgih, kar je privedlo do izdaje obvestila o nasprotovanju 13. novembra 2012. Stranke so v pisnem odgovoru na obvestilo o nasprotovanju imele priložnost izraziti svoja stališča. Komisija je 14. decembra 2012 podjetju Ryanair poslala dopis o dejstvih, na katerega je slednje odgovorilo 20. decembra 2012. |
| --- | --- |

(6)

V drugi fazi preizkusa trga je bil potrjen obstoj pomislekov glede konkurence na številnih trgih, kar je privedlo do izdaje obvestila o nasprotovanju 13. novembra 2012. Stranke so v pisnem odgovoru na obvestilo o nasprotovanju imele priložnost izraziti svoja stališča. Komisija je 14. decembra 2012 podjetju Ryanair poslala dopis o dejstvih, na katerega je slednje odgovorilo 20. decembra 2012.

| (7) | Podjetje Ryanair je na podlagi člena 8(2) Uredbe o združitvah 17. oktobra 2012 predložilo prvi uradni sklop zavez. Komisija se je odločila, da preizkus trga ni utemeljen, saj v zavezah z dne 17. oktobra 2012 niso bile upoštevane vse proge, v zvezi s katerimi je bilo v obvestilu o nasprotovanju predhodno ugotovljeno, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco. |
| --- | --- |

(7)

Podjetje Ryanair je na podlagi člena 8(2) Uredbe o združitvah 17. oktobra 2012 predložilo prvi uradni sklop zavez. Komisija se je odločila, da preizkus trga ni utemeljen, saj v zavezah z dne 17. oktobra 2012 niso bile upoštevane vse proge, v zvezi s katerimi je bilo v obvestilu o nasprotovanju predhodno ugotovljeno, da bi transakcija bistveno ovirala učinkovito konkurenco.

| (8) | Podjetje Ryanair je 7. decembra 2012 predložilo spremenjeno različico sklopa zavez. Po predložitvi teh zavez je Komisija začela preizkus trga. Na podlagi rezultata preizkusa trga je podjetje Ryanair 15. januarja 2013 predložilo spremenjen sklop zavez. Ob upoštevanju rezultatov drugega preizkusa trga je 1. februarja 2013 predložilo spremenjen sklop zavez („končni sklop zavez“). Začel se je tretji preizkus trga. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje Ryanair je 7. decembra 2012 predložilo spremenjeno različico sklopa zavez. Po predložitvi teh zavez je Komisija začela preizkus trga. Na podlagi rezultata preizkusa trga je podjetje Ryanair 15. januarja 2013 predložilo spremenjen sklop zavez. Ob upoštevanju rezultatov drugega preizkusa trga je 1. februarja 2013 predložilo spremenjen sklop zavez („končni sklop zavez“). Začel se je tretji preizkus trga.

| (9) | Preizkus trga je pokazal, da s končnim sklopom zavez, ki jih je predlagalo podjetje Ryanair, ni bilo mogoče odpraviti bistvenega oviranja učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(9)

Preizkus trga je pokazal, da s končnim sklopom zavez, ki jih je predlagalo podjetje Ryanair, ni bilo mogoče odpraviti bistvenega oviranja učinkovite konkurence.

| (10) | Zato je Komisija 27. februarja 2013 v skladu s členom 8(3) Uredbe o združitvah sprejela sklep, s katerim transakcijo razglaša za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP („sklep“). |
| --- | --- |

(10)

Zato je Komisija 27. februarja 2013 v skladu s členom 8(3) Uredbe o združitvah sprejela sklep, s katerim transakcijo razglaša za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP („sklep“).

IV.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

A.   Upoštevni proizvodni trgi

| (11) | Podjetji Ryanair in Aer Lingus opravljata redne letalske prevoze potnikov znotraj EGP, pri čemer se njune dejavnosti prekrivajo na 46 progah s prihodi na Irsko ali odhodi z nje. Transakcija ni vplivala na trge, ki niso povezani z letalskim prevozom potnikov. |
| --- | --- |

(11)

Podjetji Ryanair in Aer Lingus opravljata redne letalske prevoze potnikov znotraj EGP, pri čemer se njune dejavnosti prekrivajo na 46 progah s prihodi na Irsko ali odhodi z nje. Transakcija ni vplivala na trge, ki niso povezani z letalskim prevozom potnikov.

1.   Tradicionalni pristop „odhodni kraj/namembni kraj“ (point of origin/point of destination)

| (12) | Komisija je v skladu s svojo prakso odločanja transakcijo ocenila na podlagi pristopa parov „odhodni kraj/namembni kraj“, ki je vključeval možnost zamenjave na strani povpraševanja. Zato je bila vsaka kombinacija odhodnega in namembnega kraja obravnavana kot ločen trg. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v skladu s svojo prakso odločanja transakcijo ocenila na podlagi pristopa parov „odhodni kraj/namembni kraj“, ki je vključeval možnost zamenjave na strani povpraševanja. Zato je bila vsaka kombinacija odhodnega in namembnega kraja obravnavana kot ločen trg.

| (13) | Komisija je poleg tega v obravnavani zadevi menila, da tranzitni potniki niso del istega trga kot potniki v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni kraj“ in da glede na omejene možnosti zamenjave na strani ponudbe med različnimi pari „odhodni kraj/namembni kraj“ ali glede na trg za stranke, za katere namembni kraj ni pomemben, ne bi bilo primerno opredeliti splošnega trga za lete na kratke razdalje s prihodi na Irsko ali odhodi z nje, ker za veliko večino potnikov let z Irske do določenega namembnega kraja ni bil preprosto zamenljiv z letom do drugega namembnega kraja. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je poleg tega v obravnavani zadevi menila, da tranzitni potniki niso del istega trga kot potniki v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni kraj“ in da glede na omejene možnosti zamenjave na strani ponudbe med različnimi pari „odhodni kraj/namembni kraj“ ali glede na trg za stranke, za katere namembni kraj ni pomemben, ne bi bilo primerno opredeliti splošnega trga za lete na kratke razdalje s prihodi na Irsko ali odhodi z nje, ker za veliko večino potnikov let z Irske do določenega namembnega kraja ni bil preprosto zamenljiv z letom do drugega namembnega kraja.

2.   Zamenljivost letališča

| (14) | Komisija je v skladu s svojo predhodno prakso odločanja pri opredelitvi ustreznih trgov za letalski prevoz potnikov v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni“ kraj proučila, ali bi se lahko leti z letališč oziroma na letališča, katerih zbirna območja se prekrivajo v zadostni meri, z vidika potnikov obravnavali kot zamenljivi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v skladu s svojo predhodno prakso odločanja pri opredelitvi ustreznih trgov za letalski prevoz potnikov v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni“ kraj proučila, ali bi se lahko leti z letališč oziroma na letališča, katerih zbirna območja se prekrivajo v zadostni meri, z vidika potnikov obravnavali kot zamenljivi.

| (15) | Komisija se je pri svoji oceni zamenljivosti letališča oprla na naslednje kakovostne in količinske vire dokazov: (i) svoje predhodne primere in zlasti na odločbo iz leta 2007, v okviru katere je bila temeljito obravnavana zamenljivost letališč s prihodi na Irsko ali odhodi z nje; (ii) zbirno območje letališča, ki je od zadevnega mestnega središča oddaljeno 100 km oziroma 1 uro vožnje, kot „prvi približek“ za določitev, ali se letališči dejansko zdita zamenljivi; (iii) rezultate preizkusa trga; (iv) spremljanje gibanja cen podjetij Aer Lingus in Ryanair; (v) način trženja storitev s strani podjetja Ryanair in (vi) analizo korelacije cen, s katero je bila zagotovljena količinska podpora za sklepe Komisije v zvezi z opredelitvijo trga. Komisija je do sklepnih ugotovitev prišla s povezovanjem dokazov. |
| --- | --- |

(15)

Komisija se je pri svoji oceni zamenljivosti letališča oprla na naslednje kakovostne in količinske vire dokazov: (i) svoje predhodne primere in zlasti na odločbo iz leta 2007, v okviru katere je bila temeljito obravnavana zamenljivost letališč s prihodi na Irsko ali odhodi z nje; (ii) zbirno območje letališča, ki je od zadevnega mestnega središča oddaljeno 100 km oziroma 1 uro vožnje, kot „prvi približek“ za določitev, ali se letališči dejansko zdita zamenljivi; (iii) rezultate preizkusa trga; (iv) spremljanje gibanja cen podjetij Aer Lingus in Ryanair; (v) način trženja storitev s strani podjetja Ryanair in (vi) analizo korelacije cen, s katero je bila zagotovljena količinska podpora za sklepe Komisije v zvezi z opredelitvijo trga. Komisija je do sklepnih ugotovitev prišla s povezovanjem dokazov.

| (16) | Zamenljivost rednega letalskega prevoza z različnih letališč je bila v obravnavani zadevi pomembna zaradi treh razlogov: (i) za ugotovitev, ali se dejavnosti strank prekrivajo; (ii) za oceno konkurenčnega pritiska na letalske prevoznike, ki opravljajo letalske prevoze z drugih letališč, in (iii) za oceno možnosti vstopa na nekaterih dodatnih letališčih. |
| --- | --- |

(16)

Zamenljivost rednega letalskega prevoza z različnih letališč je bila v obravnavani zadevi pomembna zaradi treh razlogov: (i) za ugotovitev, ali se dejavnosti strank prekrivajo; (ii) za oceno konkurenčnega pritiska na letalske prevoznike, ki opravljajo letalske prevoze z drugih letališč, in (iii) za oceno možnosti vstopa na nekaterih dodatnih letališčih.

| (17) | Dejavnosti podjetij Ryanair in Aer Lingus so se prekrivale na 16 progah (2), na katerih podjetji opravljata lete med dvema istima letališčema in v zvezi s katerimi ni bilo vprašanj o zamenljivosti letališča, saj druga primerna letališča niso bila opredeljena. |
| --- | --- |

(17)

Dejavnosti podjetij Ryanair in Aer Lingus so se prekrivale na 16 progah (2), na katerih podjetji opravljata lete med dvema istima letališčema in v zvezi s katerimi ni bilo vprašanj o zamenljivosti letališča, saj druga primerna letališča niso bila opredeljena.

| (18) | Podjetji Ryanair in Aer Lingus opravljata lete na dodatnih 10 progah (3) na isto letališče (pristop „parov letališč“), čeprav obstaja več kot eno letališče v mestu odhoda ali v namembnem mestu. V okviru nekaterih prog drugo letališče enakovredno uporablja ena od strank ali drug letalski prevoznik. Zamenljivost letališča na teh progah je bila zlasti pomembna za oceno vstopnih projektov potencialnih konkurentov strank. Ker Komisija ni ugotovila nobenih načrtov za vstop na trg ali širitev, ki bi vodili k pravočasnemu, verjetnemu in zadovoljivemu vstopu ali širitvi, kar bi odpravilo pomisleke glede konkurence v zvezi z zadevnimi progami, se Komisiji ni bilo treba dokončno odločiti glede zamenljivosti teh letališč na progah z odhodom iz Dublina, Corka oziroma Shannona. |
| --- | --- |

(18)

Podjetji Ryanair in Aer Lingus opravljata lete na dodatnih 10 progah (3) na isto letališče (pristop „parov letališč“), čeprav obstaja več kot eno letališče v mestu odhoda ali v namembnem mestu. V okviru nekaterih prog drugo letališče enakovredno uporablja ena od strank ali drug letalski prevoznik. Zamenljivost letališča na teh progah je bila zlasti pomembna za oceno vstopnih projektov potencialnih konkurentov strank. Ker Komisija ni ugotovila nobenih načrtov za vstop na trg ali širitev, ki bi vodili k pravočasnemu, verjetnemu in zadovoljivemu vstopu ali širitvi, kar bi odpravilo pomisleke glede konkurence v zvezi z zadevnimi progami, se Komisiji ni bilo treba dokončno odločiti glede zamenljivosti teh letališč na progah z odhodom iz Dublina, Corka oziroma Shannona.

| (19) | Podjetji Ryanair in Aer Lingus na 19 progah („pari mest“) (4) opravljata lete z Irske na različna namembna letališča. Zamenljivost letališča na teh progah je bila zlasti pomembna za ugotovitev, ali se dejavnosti strank prekrivajo. V sklepu je ocenjena možnost zamenljivosti za znaten delež potnikov podjetij Aer Lingus in Ryanair, ki potujejo s 17 letališč (5) z odhodi iz Dublina, Corka, Shannona in Knocka ali prihodi tja. |
| --- | --- |

(19)

Podjetji Ryanair in Aer Lingus na 19 progah („pari mest“) (4) opravljata lete z Irske na različna namembna letališča. Zamenljivost letališča na teh progah je bila zlasti pomembna za ugotovitev, ali se dejavnosti strank prekrivajo. V sklepu je ocenjena možnost zamenljivosti za znaten delež potnikov podjetij Aer Lingus in Ryanair, ki potujejo s 17 letališč (5) z odhodi iz Dublina, Corka, Shannona in Knocka ali prihodi tja.

| (20) | Vprašanje zamenljivosti letališča je bilo v okviru preostale dodatne proge Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter pomembno le, da se ugotovi, ali bi se stranke soočile s konkurenčnimi pritiski zaradi letov iz Exetra v Dublin (saj stranki opravljata lete na isto letališče (Bristol), pri čemer vprašanje ni bilo pomembno za ugotavljanje prekrivanja dejavnosti). |
| --- | --- |

(20)

Vprašanje zamenljivosti letališča je bilo v okviru preostale dodatne proge Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter pomembno le, da se ugotovi, ali bi se stranke soočile s konkurenčnimi pritiski zaradi letov iz Exetra v Dublin (saj stranki opravljata lete na isto letališče (Bristol), pri čemer vprašanje ni bilo pomembno za ugotavljanje prekrivanja dejavnosti).

| (21) | V sklepu je ugotovljeno, da so naslednja letališča zamenljiva na progah z odhodi iz Dublina, Corka, Shannona ali Knocka, pri čemer je ostalo odprto vprašanje, ali so redni direktni letalski prevozi potnikov med Dublinom ali Corkom pomembni za isti trg in ali nekateri (6) pari letališč spadajo na isti trg, saj ni vplivalo na oceno konkurenčnosti:







  Barcelona El Prat, Girona in Reus | Londonska letališča (Heathrow, Gatwick, Stansted, Luton in City) | Stockholm Arlanda in Skavsta |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilbao in Santander | Manchester in Liverpool (za Cork in Shannon) | Toulouse in Carcassonne |
| Birmingham in East Midlands (za Knock) | Milan Linate, Malpensa in Bergamo | Benetke in Treviso |
| Bruselj in Charleroi | München in Memmingen | Dunaj in Bratislava |
| Glasgow in Prestwick | Pariz CDG, Beauvais in Orly | Varšava in Modlin |
| Frankfurt in Hahn | Rim Fiumicino in Ciampino | |

(21)

V sklepu je ugotovljeno, da so naslednja letališča zamenljiva na progah z odhodi iz Dublina, Corka, Shannona ali Knocka, pri čemer je ostalo odprto vprašanje, ali so redni direktni letalski prevozi potnikov med Dublinom ali Corkom pomembni za isti trg in ali nekateri (6) pari letališč spadajo na isti trg, saj ni vplivalo na oceno konkurenčnosti:

Barcelona El Prat, Girona in Reus

Londonska letališča (Heathrow, Gatwick, Stansted, Luton in City)

Stockholm Arlanda in Skavsta

Bilbao in Santander

Manchester in Liverpool (za Cork in Shannon)

Toulouse in Carcassonne

Birmingham in East Midlands (za Knock)

Milan Linate, Malpensa in Bergamo

Benetke in Treviso

Bruselj in Charleroi

München in Memmingen

Dunaj in Bratislava

Glasgow in Prestwick

Pariz CDG, Beauvais in Orly

Varšava in Modlin

Frankfurt in Hahn

Rim Fiumicino in Ciampino

3.   Trg za direktne in posredne lete

| (22) | Glede na predhodno prakso odločanja Komisije je stopnja zamenljivosti posrednih letov z direktnimi leti v veliki meri odvisna od njihovega trajanja. Na splošno velja, da se pri daljših letih poveča verjetnost izvajanja konkurenčnega pritiska v okviru posrednih letov na direktne lete. |
| --- | --- |

(22)

Glede na predhodno prakso odločanja Komisije je stopnja zamenljivosti posrednih letov z direktnimi leti v veliki meri odvisna od njihovega trajanja. Na splošno velja, da se pri daljših letih poveča verjetnost izvajanja konkurenčnega pritiska v okviru posrednih letov na direktne lete.

| (23) | Komisija je v obravnavani zadevi menila, da zato, ker so proge, na katerih se storitve prekrivajo, leti na kratke (tj. trajanje letov manj kot 6 ur) ali srednje dolge razdalje (proge z več kot tremi urami leta, na katerih v okviru direktnih letov običajno ni omogočeno povratno potovanje v enem dnevu), ni verjetno, da bi se zaradi posrednih letov izvajal konkurenčni pritisk na direktne lete. Vendar je bilo v sklepu ugotovljeno, da vprašanje, ali bi posredni leti spadali na isti trg, lahko ostane odprto, saj na koncu ne bi spremenilo rezultata ocene konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v obravnavani zadevi menila, da zato, ker so proge, na katerih se storitve prekrivajo, leti na kratke (tj. trajanje letov manj kot 6 ur) ali srednje dolge razdalje (proge z več kot tremi urami leta, na katerih v okviru direktnih letov običajno ni omogočeno povratno potovanje v enem dnevu), ni verjetno, da bi se zaradi posrednih letov izvajal konkurenčni pritisk na direktne lete. Vendar je bilo v sklepu ugotovljeno, da vprašanje, ali bi posredni leti spadali na isti trg, lahko ostane odprto, saj na koncu ne bi spremenilo rezultata ocene konkurenčnosti.

4.   Razlikovanje med skupinami potnikov

| (24) | Komisija je v odločbi iz leta 2007 sklenila, da ni bilo primerno opredeliti ločenih trgov za različne kategorije potnikov, in sicer predvsem na podlagi ugotovitve, da letalski družbi nista razlikovali med različnimi vrstami potnikov, ki se odločajo za izključno enosmerne vozovnice le na progah na kratke razdalje. Podjetji Ryanair in Aer Lingus ter velika večina anketirancev, ki so v okviru obravnavane zadeve sodelovali v preizkusu trga, so sklep potrdili. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v odločbi iz leta 2007 sklenila, da ni bilo primerno opredeliti ločenih trgov za različne kategorije potnikov, in sicer predvsem na podlagi ugotovitve, da letalski družbi nista razlikovali med različnimi vrstami potnikov, ki se odločajo za izključno enosmerne vozovnice le na progah na kratke razdalje. Podjetji Ryanair in Aer Lingus ter velika večina anketirancev, ki so v okviru obravnavane zadeve sodelovali v preizkusu trga, so sklep potrdili.

| (25) | Komisija je sklenila, da ni bilo primerno opredeliti ločenih trgov za različne kategorije potnikov, ne glede na razlikovanje potniki, za katere je čas pomemben, in potniki, za katere čas ni pomemben, poslovnimi potniki ali potniki, ki potujejo v prostem času, ali glede na pristop „čas med rezervacijo in odhodom“. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je sklenila, da ni bilo primerno opredeliti ločenih trgov za različne kategorije potnikov, ne glede na razlikovanje potniki, za katere je čas pomemben, in potniki, za katere čas ni pomemben, poslovnimi potniki ali potniki, ki potujejo v prostem času, ali glede na pristop „čas med rezervacijo in odhodom“.

5.   Zamenljivost med čarterskimi in rednimi leti

| (26) | Podjetje Ryanair je trdilo, da zlasti na progah, ki so namenjene letom v prostem času, čarterski letalski prevozniki izvajajo velik konkurenčni pritisk na storitve strank. Podjetje Ryanair je poleg tega poudarilo, da je zmanjšanje opravljanja letov čarterskih letalskih prevoznikov z Irske, direktna posledica širjenja njegovih dejavnosti na več čarterskih prog. |
| --- | --- |

(26)

Podjetje Ryanair je trdilo, da zlasti na progah, ki so namenjene letom v prostem času, čarterski letalski prevozniki izvajajo velik konkurenčni pritisk na storitve strank. Podjetje Ryanair je poleg tega poudarilo, da je zmanjšanje opravljanja letov čarterskih letalskih prevoznikov z Irske, direktna posledica širjenja njegovih dejavnosti na več čarterskih prog.

| (27) | Komisija je v skladu s svojo predhodno prakso odločanja razlikovala med tremi vrstami dejavnosti čarterskih letalskih prevoznikov:






  (i) | Prodaja počitniških paketov. Prodanih sedežev v okviru „počitniških paketov“ ni bilo mogoče obravnavati kot zamenljivih s sedeži na rednih letih, ki jih na zadevnih progah ponujata podjetji Ryanair in Aer Lingus. Velika večina anketirancev, ki so sodelovali v preizkusu trga, je to ugotovitev potrdila. Večina potnikov kupi le sedeže in ne počitniških paketov. |
| --- | --- | --- |

(27)

Komisija je v skladu s svojo predhodno prakso odločanja razlikovala med tremi vrstami dejavnosti čarterskih letalskih prevoznikov:

(i)

Prodaja počitniških paketov. Prodanih sedežev v okviru „počitniških paketov“ ni bilo mogoče obravnavati kot zamenljivih s sedeži na rednih letih, ki jih na zadevnih progah ponujata podjetji Ryanair in Aer Lingus. Velika večina anketirancev, ki so sodelovali v preizkusu trga, je to ugotovitev potrdila. Večina potnikov kupi le sedeže in ne počitniških paketov.

| (ii) | Prodaja sedežev turističnim agencijam. Z vidika na strani povpraševanja poteka prodaja na tem trgu pred prodajo sedežev posameznikom in so zato zanj značilni drugačni konkurenčni pogoji. Komisija je zato potrdila sklepne ugotovitve iz svojih prejšnjih odločb, da „grosistična“ prodaja paketov sedežev turističnim agencijam ni del istega trga kot storitve rednega letalskega prevoza za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(ii)

Prodaja sedežev turističnim agencijam. Z vidika na strani povpraševanja poteka prodaja na tem trgu pred prodajo sedežev posameznikom in so zato zanj značilni drugačni konkurenčni pogoji. Komisija je zato potrdila sklepne ugotovitve iz svojih prejšnjih odločb, da „grosistična“ prodaja paketov sedežev turističnim agencijam ni del istega trga kot storitve rednega letalskega prevoza za končne uporabnike.

| (iii) | Prodaja samostojnih sedežev končnim uporabnikom. Komisija meni, da je prodaja „samostojnih sedežev“ čarterskih letalskih prevoznikov v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni kraj“ na isti progi podobna prodaji sedežev v rednem letalskem prevozu potnikov. Vendar je nekaj anketirancev, ki so sodelovali v preizkusu trga, poudarilo, da je kakovost čarterskih letov v primerjavi z rednimi leti nižja, nenazadnje tudi zaradi omejenih samostojnih sedežev in omejene prepoznavnosti za uporabnike (poleg števila letov in cene). V sklepu je odločeno, da vprašanje lahko ostane odprto, saj na koncu ne bi vplivalo na rezultat ocene konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(iii)

Prodaja samostojnih sedežev končnim uporabnikom. Komisija meni, da je prodaja „samostojnih sedežev“ čarterskih letalskih prevoznikov v okviru pristopa „odhodni kraj/namembni kraj“ na isti progi podobna prodaji sedežev v rednem letalskem prevozu potnikov. Vendar je nekaj anketirancev, ki so sodelovali v preizkusu trga, poudarilo, da je kakovost čarterskih letov v primerjavi z rednimi leti nižja, nenazadnje tudi zaradi omejenih samostojnih sedežev in omejene prepoznavnosti za uporabnike (poleg števila letov in cene). V sklepu je odločeno, da vprašanje lahko ostane odprto, saj na koncu ne bi vplivalo na rezultat ocene konkurenčnosti.

B.   Ocena konkurenčnosti

1.   Splošni okvir

| (28) | Komisija je proučila spremembe tržnih razmer od leta 2007 naprej. Na splošno so glavne spremembe naslednje: (i) finančna in gospodarska kriza je od leta 2008 prizadela številne države članice, vključno z Irsko; (ii) nadaljnja konsolidacija v sektorju letalskih prevozov; (iii) zmanjšanje števila rednih letalskih prevoznikov na letališču Dublin; (iv) povečanje števila prog v primerjavi z odločbo iz leta 2007, na katerih si podjetji Ryanair in Aer Lingus konkurirata, in stopenj koncentracije; (v) manjše število letalskih prevozov iz Dublina, ki so jih opravili čarterski letalski prevozniki; (vi) razvoj nove infrastrukture na letališču Dublin. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je proučila spremembe tržnih razmer od leta 2007 naprej. Na splošno so glavne spremembe naslednje: (i) finančna in gospodarska kriza je od leta 2008 prizadela številne države članice, vključno z Irsko; (ii) nadaljnja konsolidacija v sektorju letalskih prevozov; (iii) zmanjšanje števila rednih letalskih prevoznikov na letališču Dublin; (iv) povečanje števila prog v primerjavi z odločbo iz leta 2007, na katerih si podjetji Ryanair in Aer Lingus konkurirata, in stopenj koncentracije; (v) manjše število letalskih prevozov iz Dublina, ki so jih opravili čarterski letalski prevozniki; (vi) razvoj nove infrastrukture na letališču Dublin.

2.   Obravnavanje podjetja Aer Arann

| (29) | Komisija je menila, da je podjetje Aer Arann konkurent podjetja Ryanair, ne pa tudi podjetja Aer Lingus. Podjetje Aer Arann je na podlagi franšiznega sporazuma dejansko tesno povezano s podjetjem Aer Lingus in od njega odvisno. Zato so bili tržni deleži podjetja Aer Arann (ki opravlja letalske prevoze v okviru regionalne znamke podjetja Aer Lingus) pri oceni konkurenčnosti pripisani podjetju Aer Lingus. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je menila, da je podjetje Aer Arann konkurent podjetja Ryanair, ne pa tudi podjetja Aer Lingus. Podjetje Aer Arann je na podlagi franšiznega sporazuma dejansko tesno povezano s podjetjem Aer Lingus in od njega odvisno. Zato so bili tržni deleži podjetja Aer Arann (ki opravlja letalske prevoze v okviru regionalne znamke podjetja Aer Lingus) pri oceni konkurenčnosti pripisani podjetju Aer Lingus.

3.   Tržni deleži in stopnje koncentracije

| (30) | Stranki bi imeli zelo visoke tržne deleže na vseh 46 progah, na katerih se njune dejavnosti prekrivajo. |
| --- | --- |

(30)

Stranki bi imeli zelo visoke tržne deleže na vseh 46 progah, na katerih se njune dejavnosti prekrivajo.

| (31) | Transakcija bi povzročila monopol na 28 progah, in sicer: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj/Charleroi; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan/Bergamo; Dublin–Nica; Dublin–Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool; in Shannon–London. |
| --- | --- |

(31)

Transakcija bi povzročila monopol na 28 progah, in sicer: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj/Charleroi; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan/Bergamo; Dublin–Nica; Dublin–Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool; in Shannon–London.

| (32) | Združeni subjekt bi poleg drugih letalskih prevoznikov opravljal letalske prevoze na 18 progah, na katerih se storitve prekrivajo. |
| --- | --- |

(32)

Združeni subjekt bi poleg drugih letalskih prevoznikov opravljal letalske prevoze na 18 progah, na katerih se storitve prekrivajo.

| (33) | Na 11 progah izmed navedenih 18 prog je drug letalski prevoznik čarterski letalski prevoznik. Skupni tržni delež strank na vsaki od teh prog bi presegel 80 %. |
| --- | --- |

(33)

Na 11 progah izmed navedenih 18 prog je drug letalski prevoznik čarterski letalski prevoznik. Skupni tržni delež strank na vsaki od teh prog bi presegel 80 %.

| (34) | Konkurenti strank na ostalih 6 progah izmed naštetih 18 prog so redni letalski prevozniki, katerih poslovni model se razlikuje od modela obeh strank. Skupni tržni delež podjetij Ryanair in Aer Lingus bi bil na teh 6 progah višji od 50 %. |
| --- | --- |

(34)

Konkurenti strank na ostalih 6 progah izmed naštetih 18 prog so redni letalski prevozniki, katerih poslovni model se razlikuje od modela obeh strank. Skupni tržni delež podjetij Ryanair in Aer Lingus bi bil na teh 6 progah višji od 50 %.

| (35) | Če se leti med Dublinom in Exetrom vključijo v upoštevni trg, bi bil konkurent strank na zadnji preostali progi Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter podjetje Flybe, ki je redni lokalni letalski prevoznik z manj pomembnim tržnim deležem med (5–10 %) (7). |
| --- | --- |

(35)

Če se leti med Dublinom in Exetrom vključijo v upoštevni trg, bi bil konkurent strank na zadnji preostali progi Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter podjetje Flybe, ki je redni lokalni letalski prevoznik z manj pomembnim tržnim deležem med (5–10 %) (7).

4.   Intenzivnost konkurence med podjetjema Ryanair in Aer Lingus

| (36) | Preiskava Komisije je pokazala, da si podjetji Ryanair in Aer Lingus dejavno konkurirata na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo. |
| --- | --- |

(36)

Preiskava Komisije je pokazala, da si podjetji Ryanair in Aer Lingus dejavno konkurirata na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo.

| (37) | Na večini prog (28 od 46), na katerih se storitve prekrivajo, sta podjetji Ryanair in Aer Lingus edina letalska prevoznika, ki opravljata letalske prevoze. Podjetji Ryanair in Aer Lingus sta si na teh progah avtomatično najtesnejša konkurenta. |
| --- | --- |

(37)

Na večini prog (28 od 46), na katerih se storitve prekrivajo, sta podjetji Ryanair in Aer Lingus edina letalska prevoznika, ki opravljata letalske prevoze. Podjetji Ryanair in Aer Lingus sta si na teh progah avtomatično najtesnejša konkurenta.

| (38) | Tudi na tistih progah, na katerih imata podjetji Ryanair in Aer Lingus enega ali več konkurentov, sta si stranki pogosto daleč največji konkurentki, na kar med drugim kaže bistvena razlika med tržnimi deleži konkurentov in vsake od strank. Stranki sta si najtesnejši konkurentki tudi pri progah, na katerih letalske prevoze opravljajo čarterski letalski prevozniki, pri čemer je vsaka od strank daleč največja konkurentka. |
| --- | --- |

(38)

Tudi na tistih progah, na katerih imata podjetji Ryanair in Aer Lingus enega ali več konkurentov, sta si stranki pogosto daleč največji konkurentki, na kar med drugim kaže bistvena razlika med tržnimi deleži konkurentov in vsake od strank. Stranki sta si najtesnejši konkurentki tudi pri progah, na katerih letalske prevoze opravljajo čarterski letalski prevozniki, pri čemer je vsaka od strank daleč največja konkurentka.

| (39) | Nadalje imata podjetji Ryanair in Aer Lingus podobna poslovna modela, ki sta drugačna od večine modelov njunih konkurentov. Obe podjetji namreč ponujata (predvsem) direktne letalske prevoze, ki se razlikujejo od letalskih prevozov na podlagi „priključnih prog“, ki jih opravljajo mrežni letalski prevozniki. Obe podjetji uporabljata dejanske modele za oblikovanje cen enosmernih prevozov, imata na letih na kratke razdalje le en potovalni razred ter za razliko od mrežnih letalskih prevoznikov večino rezervacij pridobita na svoji spletni strani in ne prek potovalnih agencij. Njuna znamka je poleg tega, za razliko od drugih konkurentov na Irskem, zelo prepoznavna in obe stranki uporabljata velike baze na Irskem, zlasti letališče Dublin. |
| --- | --- |

(39)

Nadalje imata podjetji Ryanair in Aer Lingus podobna poslovna modela, ki sta drugačna od večine modelov njunih konkurentov. Obe podjetji namreč ponujata (predvsem) direktne letalske prevoze, ki se razlikujejo od letalskih prevozov na podlagi „priključnih prog“, ki jih opravljajo mrežni letalski prevozniki. Obe podjetji uporabljata dejanske modele za oblikovanje cen enosmernih prevozov, imata na letih na kratke razdalje le en potovalni razred ter za razliko od mrežnih letalskih prevoznikov večino rezervacij pridobita na svoji spletni strani in ne prek potovalnih agencij. Njuna znamka je poleg tega, za razliko od drugih konkurentov na Irskem, zelo prepoznavna in obe stranki uporabljata velike baze na Irskem, zlasti letališče Dublin.

| (40) | V regresijski analizi Komisije je bil potrjen obstoj znatnega konkurenčnega razmerja med podjetjema Ryanair in Aer Lingus. |
| --- | --- |

(40)

V regresijski analizi Komisije je bil potrjen obstoj znatnega konkurenčnega razmerja med podjetjema Ryanair in Aer Lingus.

| (41) | V sklepu je ugotovljeno, da sta si podjetji Aer Lingus in Ryanair tesna, če ne celo najtesnejša medsebojna konkurenta na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo. Transakcija bi zato odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje in pomemben konkurenčni pritisk, ki ga prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili konkurenti sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, zlasti glede določanja cen. |
| --- | --- |

(41)

V sklepu je ugotovljeno, da sta si podjetji Aer Lingus in Ryanair tesna, če ne celo najtesnejša medsebojna konkurenta na vseh progah, na katerih se storitve prekrivajo. Transakcija bi zato odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje in pomemben konkurenčni pritisk, ki ga prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili konkurenti sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, zlasti glede določanja cen.

5.   Vstop/vstopne ovire

| (42) | V preiskavi Komisije je bilo potrjeno, da obstajajo velike vstopne ovire, ki bi zelo otežile vsak nov vstop na proge, na katerih se delovanje strank prekriva. |
| --- | --- |

(42)

V preiskavi Komisije je bilo potrjeno, da obstajajo velike vstopne ovire, ki bi zelo otežile vsak nov vstop na proge, na katerih se delovanje strank prekriva.

| (43) | Te vstopne ovire, povezane z močnim tržnim položajem podjetij Ryanair in Aer Lingus na Irskem ter zlasti z naslednjimi dejavniki, so:






  (i) | močan tržni položaj strank zaradi ustanovljenih baz na letališčih Dublin, Cork in Shannon; |
| --- | --- | --- |

(43)

Te vstopne ovire, povezane z močnim tržnim položajem podjetij Ryanair in Aer Lingus na Irskem ter zlasti z naslednjimi dejavniki, so:

(i)

močan tržni položaj strank zaradi ustanovljenih baz na letališčih Dublin, Cork in Shannon;

| (ii) | združeni subjekt bi imel dve najmočnejši znamki na Irskem in novi ponudnik bi za uveljavitev svoje znamke potreboval veliko časa in naložb. Dejansko bi imel združeni subjekt zaradi napovedane strategije dveh znamk močan tržni položaj v dveh različnih tržnih segmentih (in sicer v segmentu letalskih prevoznikov, ki ponujajo minimalne storitve z najugodnejšimi cenami, in v segmentu s storitvami na višji ravni). Ta vstopna ovira je bila enako pomembna za proge z odhodi iz Dublina, Shannona, Corka in Knocka ali prihodi tja. |
| --- | --- |

(ii)

združeni subjekt bi imel dve najmočnejši znamki na Irskem in novi ponudnik bi za uveljavitev svoje znamke potreboval veliko časa in naložb. Dejansko bi imel združeni subjekt zaradi napovedane strategije dveh znamk močan tržni položaj v dveh različnih tržnih segmentih (in sicer v segmentu letalskih prevoznikov, ki ponujajo minimalne storitve z najugodnejšimi cenami, in v segmentu s storitvami na višji ravni). Ta vstopna ovira je bila enako pomembna za proge z odhodi iz Dublina, Shannona, Corka in Knocka ali prihodi tja.

| (iii) | strah pred agresivnimi povračilnimi ukrepi združenega subjekta v primeru vstopa. Ta vstopna ovira je bila enako pomembna za proge z odhodi iz Dublina, Shannona, Corka in Knocka ali prihodi tja; |
| --- | --- |

(iii)

strah pred agresivnimi povračilnimi ukrepi združenega subjekta v primeru vstopa. Ta vstopna ovira je bila enako pomembna za proge z odhodi iz Dublina, Shannona, Corka in Knocka ali prihodi tja;

| (iv) | dejstvo, da se lahko novi ponudniki soočijo s težavami pri pridobivanju slotov v prometni konici v zgodnjih jutranjih urah in parkirnega mesta na letališču Dublin. Poleg tega bi omejitve zmogljivosti nekaterih namembnih letališč prispevale k že velikim vstopnim oviram; |
| --- | --- |

(iv)

dejstvo, da se lahko novi ponudniki soočijo s težavami pri pridobivanju slotov v prometni konici v zgodnjih jutranjih urah in parkirnega mesta na letališču Dublin. Poleg tega bi omejitve zmogljivosti nekaterih namembnih letališč prispevale k že velikim vstopnim oviram;

| (v) | stopnja letaliških pristojbin in taks na letališču Dublin je verjetno odvračala nove ponudnike od uvedbe prog z odhodi iz Dublina ali prihodi tja; |
| --- | --- |

(v)

stopnja letaliških pristojbin in taks na letališču Dublin je verjetno odvračala nove ponudnike od uvedbe prog z odhodi iz Dublina ali prihodi tja;

| (vi) | številni konkurenti menijo, da irski trg ni privlačen, gospodarska recesija na Irskem (a tudi v drugih državah članicah, kot je Španija) pa je v primerjavi z letom 2007 njegovo privlačnost še zmanjšala; |
| --- | --- |

(vi)

številni konkurenti menijo, da irski trg ni privlačen, gospodarska recesija na Irskem (a tudi v drugih državah članicah, kot je Španija) pa je v primerjavi z letom 2007 njegovo privlačnost še zmanjšala;

| (vii) | nazadnje, zmožnost strank, da vplivata na odločanje na irskih letališčih, na primer v zvezi z vprašanji usklajevanja slotov (v Dublinu) ter vprašanji upravljanja, uporabe in razvoja letališke infrastrukture na letališčih Dublin, Cork in Shannon. |
| --- | --- |

(vii)

nazadnje, zmožnost strank, da vplivata na odločanje na irskih letališčih, na primer v zvezi z vprašanji usklajevanja slotov (v Dublinu) ter vprašanji upravljanja, uporabe in razvoja letališke infrastrukture na letališčih Dublin, Cork in Shannon.

| (44) | Ugotovitev, da so vstopne ovire v obravnavani zadevi velike, je bila podkrepljena z dejstvom, da je v zadnjih letih na progah, na katerih se storitve prekrivajo, vstopilo le omejeno število letalskih prevoznikov, drugih kot podjetji podjetji Ryanair in Aer Lingus. |
| --- | --- |

(44)

Ugotovitev, da so vstopne ovire v obravnavani zadevi velike, je bila podkrepljena z dejstvom, da je v zadnjih letih na progah, na katerih se storitve prekrivajo, vstopilo le omejeno število letalskih prevoznikov, drugih kot podjetji podjetji Ryanair in Aer Lingus.

6.   Oblike vstopa ali širitve

| (45) | Rezultati preizkusa trga so pokazali, da bi moral novi ponudnik vzpostaviti bazo na vsakem od letališč Dublin, Cork in Shannon, da bi lahko učinkovito konkuriral združenemu subjektu. Brez velikega števila prog, na katere se porazdelijo ti stalni stroški, bi bilo težko doseči enako stopnjo stroškovne učinkovitosti, kot jo imata podjetji Ryanair in Aer Lingus. Baza poleg tega omogoča oblikovanje zanimivega urnika z odhodi v zgodnjih jutranjih urah in poznimi večernimi prihodi, zadostno število opravljenih letalskih prevozov in temu ustrezno prisotnost na trgu ter prepoznavnost znamke. |
| --- | --- |

(45)

Rezultati preizkusa trga so pokazali, da bi moral novi ponudnik vzpostaviti bazo na vsakem od letališč Dublin, Cork in Shannon, da bi lahko učinkovito konkuriral združenemu subjektu. Brez velikega števila prog, na katere se porazdelijo ti stalni stroški, bi bilo težko doseči enako stopnjo stroškovne učinkovitosti, kot jo imata podjetji Ryanair in Aer Lingus. Baza poleg tega omogoča oblikovanje zanimivega urnika z odhodi v zgodnjih jutranjih urah in poznimi večernimi prihodi, zadostno število opravljenih letalskih prevozov in temu ustrezno prisotnost na trgu ter prepoznavnost znamke.

| (46) | V sklepu je ugotovljeno, da bi bila baza na Irskem (zlasti v Dublinu) ključnega pomena za letalske prevoznike, da bi ti lahko zagotovili ustrezno pokritost irskega trga in na združeni subjekt izvajali zadosten konkurenčni pritisk. |
| --- | --- |

(46)

V sklepu je ugotovljeno, da bi bila baza na Irskem (zlasti v Dublinu) ključnega pomena za letalske prevoznike, da bi ti lahko zagotovili ustrezno pokritost irskega trga in na združeni subjekt izvajali zadosten konkurenčni pritisk.

7.   Načrti dejanskih in potencialnih konkurentov za vstop na trg

| (47) | Komisija je analizirala, ali bi imeli potencialni konkurenti načrte za vstop na trg in širitev na individualni ali skupni ravni, ki bi zadostovala za izravnavo protikonkurenčnih učinkov transakcije na zadevnih progah. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je analizirala, ali bi imeli potencialni konkurenti načrte za vstop na trg in širitev na individualni ali skupni ravni, ki bi zadostovala za izravnavo protikonkurenčnih učinkov transakcije na zadevnih progah.

| (48) | Konkurenčni vstop bi se poleg tega v okviru obravnavane zadeve moral zgoditi na 32 progah, na katerih se storitve prekrivajo, pri čemer ima podjetje Ryanair baze na obeh straneh proge. Vstop v takih okoliščinah se je zdel še težji. Večina konkurentov je poleg tega menila, da zgolj možnost vstopa ne bi disciplinirala združenega subjekta po transakciji. |
| --- | --- |

(48)

Konkurenčni vstop bi se poleg tega v okviru obravnavane zadeve moral zgoditi na 32 progah, na katerih se storitve prekrivajo, pri čemer ima podjetje Ryanair baze na obeh straneh proge. Vstop v takih okoliščinah se je zdel še težji. Večina konkurentov je poleg tega menila, da zgolj možnost vstopa ne bi disciplinirala združenega subjekta po transakciji.

| (49) | V sklepu je ugotovljeno, da vstop na izolirano progo ali širši vstop letalskih prevoznikov, ki opravljajo letalske prevoze na nekaterih progah z odhodi iz svojih domačih baz ali prihodi tja, ne bi zadovoljivo izravnal protikonkurenčnih učinkov transakcije. |
| --- | --- |

(49)

V sklepu je ugotovljeno, da vstop na izolirano progo ali širši vstop letalskih prevoznikov, ki opravljajo letalske prevoze na nekaterih progah z odhodi iz svojih domačih baz ali prihodi tja, ne bi zadovoljivo izravnal protikonkurenčnih učinkov transakcije.

8.   Dejanska konkurenca
   (8)

| (50) | V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 28 progah, na katerih bi združeni subjekt po transakciji imel monopol: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow International/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan; Dublin–Nica; Dublin–Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool in Shannon–London. |
| --- | --- |

(50)

V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 28 progah, na katerih bi združeni subjekt po transakciji imel monopol: Dublin–Alicante/Murcia; Dublin–Berlin; Dublin–Bilbao/Santander; Dublin–Birmingham/East Midlands; Dublin–Bruselj; Dublin–Budimpešta; Dublin–Edinburgh/Glasgow; Dublin–Fuerteventura; Dublin–Glasgow International/Prestwick; Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds; Dublin–Marseille; Dublin–Milan; Dublin–Nica; Dublin–Rim; Dublin–Tenerife; Dublin–Toulouse/Carcassonne; Dublin–Benetke/Treviso; Dublin–Dunaj/Bratislava; Dublin–Varšava/Modlin; Cork–Alicante; Cork–Faro; Cork–London; Cork–Manchester/Liverpool; Cork–Tenerife; Knock–Birmingham/East Midlands; Knock–London; Shannon–Manchester/Liverpool in Shannon–London.

| (51) | V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 7 progah, na katerih letalske prevoze opravljajo drugi redni letalski prevozniki: Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter (ne glede na natančno opredelitev trga); Dublin–Frankfurt; Dublin–London; Dublin–Madrid; Dublin–München; Dublin–Pariz in Dublin–Stockholm. Transakcija bi verjetno tudi odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje med podjetjema Ryanair in Aer Lingus in s tem pomemben konkurenčni pritisk, ki ga na vsaki od teh prog prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili konkurenti sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, zlasti določanje cen za vsako od teh prog. |
| --- | --- |

(51)

V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 7 progah, na katerih letalske prevoze opravljajo drugi redni letalski prevozniki: Dublin–Bristol/Cardiff/Exeter (ne glede na natančno opredelitev trga); Dublin–Frankfurt; Dublin–London; Dublin–Madrid; Dublin–München; Dublin–Pariz in Dublin–Stockholm. Transakcija bi verjetno tudi odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje med podjetjema Ryanair in Aer Lingus in s tem pomemben konkurenčni pritisk, ki ga na vsaki od teh prog prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili konkurenti sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, zlasti določanje cen za vsako od teh prog.

| (52) | V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 11 progah, na katerih letalske prevoze opravljajo čarterski letalski prevozniki: Dublin–Barcelona, Dublin–Faro, Dublin–Gran Canaria, Dublin–Ibiza, Dublin–Lanzarote, Dublin–Malaga, Dublin–Palma, Cork–Barcelona, Cork–Lanzarote; Cork–Malaga in Cork–Palma. Transakcija bi verjetno tudi odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje med podjetjema Ryanair in Aer Lingus in s tem pomemben konkurenčni pritisk, ki ga na teh progah prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se zato bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili čarterski letalski prevozniki sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, predvsem določanje cen za te proge. |
| --- | --- |

(52)

V sklepu je ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, zlasti zaradi oblikovanja prevladujočega položaja na naslednjih 11 progah, na katerih letalske prevoze opravljajo čarterski letalski prevozniki: Dublin–Barcelona, Dublin–Faro, Dublin–Gran Canaria, Dublin–Ibiza, Dublin–Lanzarote, Dublin–Malaga, Dublin–Palma, Cork–Barcelona, Cork–Lanzarote; Cork–Malaga in Cork–Palma. Transakcija bi verjetno tudi odpravila to zelo tesno konkurenčno razmerje med podjetjema Ryanair in Aer Lingus in s tem pomemben konkurenčni pritisk, ki ga na teh progah prevoznika medsebojno izvajata pred transakcijo. Izbira potovalnih možnosti uporabnikov bi se zato bistveno zmanjšala in ni verjetno, da bi bili čarterski letalski prevozniki sposobni izvajati zadovoljiv konkurenčni pritisk na združeni subjekt, kar zadeva njegovo ravnanje na trgu, predvsem določanje cen za te proge.

9.   Potencialna konkurenca

| (53) | Konkurence na progah, na katerih podjetji Ryanair in Aer Lingus trenutno opravljata letalske prevoze iz Dublina, Shannona in Corka, kjer imata oba prevoznika svojo bazo, ni mogoče obravnavati ločeno. Taka ločena analiza bi pomenila, da sta zadevna proizvodna trga drug od drugega popolnoma neodvisna. Oba prevoznika sta dovolj prilagodljiva, da lahko spremenita ali dodata proge z odhodi iz njunih obstoječih baz na navedenih letališčih zaradi spremembe v konkurenčni strukturi na različnih progah, na katerih opravljata letalske prevoze iz svojih baz. Analiza mora biti zato dinamična in proučiti, v kolikšni meri bi odsotnost prevoznikovega najbližjega in najpomembnejšega konkurenta odpravila potencialno konkurenco, ki bi na podjetji Ryanair in Aer Lingus v odsotnosti transakcije izvajala pritisk. |
| --- | --- |

(53)

Konkurence na progah, na katerih podjetji Ryanair in Aer Lingus trenutno opravljata letalske prevoze iz Dublina, Shannona in Corka, kjer imata oba prevoznika svojo bazo, ni mogoče obravnavati ločeno. Taka ločena analiza bi pomenila, da sta zadevna proizvodna trga drug od drugega popolnoma neodvisna. Oba prevoznika sta dovolj prilagodljiva, da lahko spremenita ali dodata proge z odhodi iz njunih obstoječih baz na navedenih letališčih zaradi spremembe v konkurenčni strukturi na različnih progah, na katerih opravljata letalske prevoze iz svojih baz. Analiza mora biti zato dinamična in proučiti, v kolikšni meri bi odsotnost prevoznikovega najbližjega in najpomembnejšega konkurenta odpravila potencialno konkurenco, ki bi na podjetji Ryanair in Aer Lingus v odsotnosti transakcije izvajala pritisk.

| (54) | V analizi Komisije je bilo poudarjeno, da zaradi dinamičnega vzorca vstopa v medsebojno konkurenčno razmerje in zelo omejenega vpliva vstopa drugih letalskih prevoznikov na stranki podjetji Ryanair in Aer Lingus izvajata medsebojni potencialni konkurenčni pritisk. |
| --- | --- |

(54)

V analizi Komisije je bilo poudarjeno, da zaradi dinamičnega vzorca vstopa v medsebojno konkurenčno razmerje in zelo omejenega vpliva vstopa drugih letalskih prevoznikov na stranki podjetji Ryanair in Aer Lingus izvajata medsebojni potencialni konkurenčni pritisk.

| (55) | Na podlagi previdnostnega pristopa je v sklepu ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, predvsem zaradi oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja z odstranitvijo najverjetnejšega potencialnega ponudnika na naslednjih 6 progah: (i) proge podjetja Ryanair, na katerih obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Bologna, Dublin–Bordeaux, Cork–Pariz/Beauvais, Cork–München/Memmingen, Cork–Birmingham; (ii) proga podjetja Aer Lingus, na kateri obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Newcastle. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi previdnostnega pristopa je v sklepu ugotovljeno, da bi transakcija verjetno bistveno ovirala učinkovito konkurenco, predvsem zaradi oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja z odstranitvijo najverjetnejšega potencialnega ponudnika na naslednjih 6 progah: (i) proge podjetja Ryanair, na katerih obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Bologna, Dublin–Bordeaux, Cork–Pariz/Beauvais, Cork–München/Memmingen, Cork–Birmingham; (ii) proga podjetja Aer Lingus, na kateri obstaja potencialna konkurenca: Dublin–Newcastle.

C.   Argument učinkovitosti

| (56) | Podjetje Ryanair je trdilo, da bi transakcija privedla do večje učinkovitosti, kar bi koristilo vsem uporabnikom. Podjetje Ryanair bi uporabilo svoje znanje v zvezi z zniževanjem stroškov za izboljšanje učinkovitosti podjetja Aer Lingus, znižanje njegovih stroškov in cen letalskih prevozov ter povečanje njegove konkurenčnosti v primerjavi z drugimi letalskimi prevozniki na glavnih letališčih. |
| --- | --- |

(56)

Podjetje Ryanair je trdilo, da bi transakcija privedla do večje učinkovitosti, kar bi koristilo vsem uporabnikom. Podjetje Ryanair bi uporabilo svoje znanje v zvezi z zniževanjem stroškov za izboljšanje učinkovitosti podjetja Aer Lingus, znižanje njegovih stroškov in cen letalskih prevozov ter povečanje njegove konkurenčnosti v primerjavi z drugimi letalskimi prevozniki na glavnih letališčih.

| (57) | Podjetje Ryanair ni predložilo ustreznih informacij, na podlagi katerih bi dokazalo, da je učinkovitost preverljiva, povezana z združitvijo in bo verjetno prenesena na uporabnike, pa tudi Komisija ni zasledila preverljivih dokazov o tem, da bi lahko podjetje Ryanair znižalo stroške podjetja Aer Lingus, ne da bi to vplivalo na druge elemente, ki uporabnikom koristijo, kot sta na primer kakovost storitve ali lokacija letališča. Nadalje povečanje učinkovitosti, na katero se sklicuje podjetje Ryanair, v več primerih verjetno ne bi bilo povezano z združitvijo (na primer, kar zadeva znižanje stroškov za osebje, gorivo in distribucijo). |
| --- | --- |

(57)

Podjetje Ryanair ni predložilo ustreznih informacij, na podlagi katerih bi dokazalo, da je učinkovitost preverljiva, povezana z združitvijo in bo verjetno prenesena na uporabnike, pa tudi Komisija ni zasledila preverljivih dokazov o tem, da bi lahko podjetje Ryanair znižalo stroške podjetja Aer Lingus, ne da bi to vplivalo na druge elemente, ki uporabnikom koristijo, kot sta na primer kakovost storitve ali lokacija letališča. Nadalje povečanje učinkovitosti, na katero se sklicuje podjetje Ryanair, v več primerih verjetno ne bi bilo povezano z združitvijo (na primer, kar zadeva znižanje stroškov za osebje, gorivo in distribucijo).

| (58) | Zato v zvezi z navedenim povečanjem učinkovitosti niso bili izpolnjeni trije kumulativni pogoji iz smernic o horizontalnih združitvah. Poleg tega se je zaradi izredno visokih skupnih tržnih deležev in odsotnosti pravočasnega, zadostnega in verjetnega vstopa zdelo, da ne bi prišlo do prenosa domnevnega povečanja učinkovitosti na uporabnike. |
| --- | --- |

(58)

Zato v zvezi z navedenim povečanjem učinkovitosti niso bili izpolnjeni trije kumulativni pogoji iz smernic o horizontalnih združitvah. Poleg tega se je zaradi izredno visokih skupnih tržnih deležev in odsotnosti pravočasnega, zadostnega in verjetnega vstopa zdelo, da ne bi prišlo do prenosa domnevnega povečanja učinkovitosti na uporabnike.

D.   Zaveze

1.   Opis končnega sklop zavez

1.1   Odprodaja letalskih prevozov podjetja Aer Lingus na 43 progah, na katerih se storitve prekrivajo, podjetju Flybe

| (59) | Podjetje Ryanair je ponudilo, da podjetju Flybe prenese novo in samostojno podjetje (odprodano podjetje, ki bi se lahko imenovalo „Flybe Ireland“), na katerega bi preneslo več sredstev, med drugim 100 milijonov EUR v gotovini, zakup najmanj 9 letal Airbus A 320, letališke slote (za „odhodni kraj/namembni kraj“), osebje ter za 3 leta brezplačno, neekskluzivno in neprenosljivo licenco za znamko „Aer Lingus“, brez možnosti podlicenciranja. Ta znamka bi se uporabljala v povezavi z znamko „Flybe“. |
| --- | --- |

(59)

Podjetje Ryanair je ponudilo, da podjetju Flybe prenese novo in samostojno podjetje (odprodano podjetje, ki bi se lahko imenovalo „Flybe Ireland“), na katerega bi preneslo več sredstev, med drugim 100 milijonov EUR v gotovini, zakup najmanj 9 letal Airbus A 320, letališke slote (za „odhodni kraj/namembni kraj“), osebje ter za 3 leta brezplačno, neekskluzivno in neprenosljivo licenco za znamko „Aer Lingus“, brez možnosti podlicenciranja. Ta znamka bi se uporabljala v povezavi z znamko „Flybe“.

| (60) | Podjetje Ryanair se je po posvetovanju s podjetjem Flybe zavezalo, da bo za odprodano podjetje razvilo enoletni poslovni načrt, iz katerega bo razviden dogovorjeni znesek načrtovanega letnega dobička pred obdavčitvijo. |
| --- | --- |

(60)

Podjetje Ryanair se je po posvetovanju s podjetjem Flybe zavezalo, da bo za odprodano podjetje razvilo enoletni poslovni načrt, iz katerega bo razviden dogovorjeni znesek načrtovanega letnega dobička pred obdavčitvijo.

| (61) | Podjetje Flybe bi na 43 progah po dogovorjenem urniku opravljalo letalske prevoze v najmanj 6 letalskih sezonah IATA. Pod pogojem, da skupno tedensko število letov na sezono, ki jih je načrtovalo odprodano podjetje na vseh progah z odhodi z Irske ali prihodi tja, ostane nespremenjeno, je moralo podjetje Flybe izdelati le urnik letov za: (i) 90 % svojih prog za tretjo in četrto letalsko sezono IATA v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA in (ii) 85 % svojih prog za peto in šesto letalsko sezono IATA v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA. |
| --- | --- |

(61)

Podjetje Flybe bi na 43 progah po dogovorjenem urniku opravljalo letalske prevoze v najmanj 6 letalskih sezonah IATA. Pod pogojem, da skupno tedensko število letov na sezono, ki jih je načrtovalo odprodano podjetje na vseh progah z odhodi z Irske ali prihodi tja, ostane nespremenjeno, je moralo podjetje Flybe izdelati le urnik letov za: (i) 90 % svojih prog za tretjo in četrto letalsko sezono IATA v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA in (ii) 85 % svojih prog za peto in šesto letalsko sezono IATA v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA.

| (62) | Za primer zlorabe slotov je bil glede na pomen proge vzpostavljen mehanizem kaznovanja po načinu drsne lestvice, pri čemer se kazen v prvih 6 letalskih sezonah IATA postopoma znižuje. |
| --- | --- |

(62)

Za primer zlorabe slotov je bil glede na pomen proge vzpostavljen mehanizem kaznovanja po načinu drsne lestvice, pri čemer se kazen v prvih 6 letalskih sezonah IATA postopoma znižuje.

| (63) | Podjetje Flybe bi v prvih 6 letalskih sezonah IATA vzpostavilo bazo na letališču Dublin in operativno stacioniralo eno letalo na letališču Cork. |
| --- | --- |

(63)

Podjetje Flybe bi v prvih 6 letalskih sezonah IATA vzpostavilo bazo na letališču Dublin in operativno stacioniralo eno letalo na letališču Cork.

| (64) | Pozdravni zaslon spletne strani podjetja Aer Lingus bi bil v prvih 3 letalskih sezonah IATA razdeljen na dve polovici, ki bi vsebovali imena znamk in logotipov podjetja Aer Lingus oziroma odprodanega podjetja, pri čemer bi obe omogočali povezave na njune spletne rezervacije. Na vrh spletne strani podjetja Aer Lingus bi bila po preteku prvih 3 letalskih sezon IATA dodana pasica s povezavo do spletne strani odprodanega podjetja. |
| --- | --- |

(64)

Pozdravni zaslon spletne strani podjetja Aer Lingus bi bil v prvih 3 letalskih sezonah IATA razdeljen na dve polovici, ki bi vsebovali imena znamk in logotipov podjetja Aer Lingus oziroma odprodanega podjetja, pri čemer bi obe omogočali povezave na njune spletne rezervacije. Na vrh spletne strani podjetja Aer Lingus bi bila po preteku prvih 3 letalskih sezon IATA dodana pasica s povezavo do spletne strani odprodanega podjetja.

| (65) | V zvezi s 6 progami, na katerih podjetje Aer Arann opravlja letalske prevoze, naj bi podjetje Flybe izpolnilo svojo obveznost glede opravljanja letalskih prevozov, in sicer ob upoštevanju franšiznega sporazuma podjetja Aer Arann ali na podlagi sklenitve nove franšizne pogodbe z navedenim podjetjem. |
| --- | --- |

(65)

V zvezi s 6 progami, na katerih podjetje Aer Arann opravlja letalske prevoze, naj bi podjetje Flybe izpolnilo svojo obveznost glede opravljanja letalskih prevozov, in sicer ob upoštevanju franšiznega sporazuma podjetja Aer Arann ali na podlagi sklenitve nove franšizne pogodbe z navedenim podjetjem.

1.2   Odprodaja slotov na 3 progah do Londona, na katerih se storitve prekrivajo, v korist podjetja IAG (British Airways)

| (66) | Podjetje Ryanair je v 6 letalskih sezonah IATA načrtovalo, da bo podjetje IAG opravljalo letalske prevoze na progah Dublin–London, Cork–London in Shannon–London, pri čemer bi slednje uporabljalo Airbus A319 ali enakovredna letala in svoje slote v kombinaciji s tistimi, ki jih je v njegovo korist odprodalo podjetje Ryanair:






  (i) | podjetji IAG in Ryanair bi sklenili sporazum o zakupu Gatwicka ali sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick, odvisno od tega, če in kdaj bi bil t. i. pogoj Heathrowa za prenos izpolnjen, v okviru katerega podjetji Ryanair in IAG zagotavljata, da z veljavnostjo sporazuma o prenosu Heathrow–Gatwick ne bi bil kršen člen 10 statuta podjetja Aer Lingus (ali druge prihodnje določbe) ali katera koli druga veljavna zakonodaja ali uredba; |
| --- | --- | --- |

(66)

Podjetje Ryanair je v 6 letalskih sezonah IATA načrtovalo, da bo podjetje IAG opravljalo letalske prevoze na progah Dublin–London, Cork–London in Shannon–London, pri čemer bi slednje uporabljalo Airbus A319 ali enakovredna letala in svoje slote v kombinaciji s tistimi, ki jih je v njegovo korist odprodalo podjetje Ryanair:

(i)

podjetji IAG in Ryanair bi sklenili sporazum o zakupu Gatwicka ali sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick, odvisno od tega, če in kdaj bi bil t. i. pogoj Heathrowa za prenos izpolnjen, v okviru katerega podjetji Ryanair in IAG zagotavljata, da z veljavnostjo sporazuma o prenosu Heathrow–Gatwick ne bi bil kršen člen 10 statuta podjetja Aer Lingus (ali druge prihodnje določbe) ali katera koli druga veljavna zakonodaja ali uredba;

| (ii) | v primeru veljavnosti sporazuma o zakupu Gatwicka bi podjetje IAG opravljalo (i) 68 letov na teden na progi Dublin–London/Gatwick, 13 letov na teden na progi Cork–London/Gatwick in 7 letov na teden na progi Shannon–London/Gatwick, pri čemer bi uporabljajo pare slotov, ki so v lasti podjetja Ryanair; in (ii) dodatna 2 leta na teden na progi Dublin–Gatwick, 1 let na teden na progi Cork–Gatwick in 7 letov na teden na progi Shannon–Gatwick, pri čemer bi uporabljalo slote, ki so v njegovi lasti ali bi jih pridobilo; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru veljavnosti sporazuma o zakupu Gatwicka bi podjetje IAG opravljalo (i) 68 letov na teden na progi Dublin–London/Gatwick, 13 letov na teden na progi Cork–London/Gatwick in 7 letov na teden na progi Shannon–London/Gatwick, pri čemer bi uporabljajo pare slotov, ki so v lasti podjetja Ryanair; in (ii) dodatna 2 leta na teden na progi Dublin–Gatwick, 1 let na teden na progi Cork–Gatwick in 7 letov na teden na progi Shannon–Gatwick, pri čemer bi uporabljalo slote, ki so v njegovi lasti ali bi jih pridobilo;

| (iii) | poleg uporabe slotov na letališču Gatwick, bi podjetje IAG opravljalo 7 letov na teden na progi Dublin–Heathrow, pri čemer bi uporabljalo slote, ki bi jih zakupilo pri podjetju Ryanair. Glede na spremenjeni sporazum s podjetjem IAG bi slednje sklenilo tudi dodaten sporazum o najemu Heathrowa; |
| --- | --- |

(iii)

poleg uporabe slotov na letališču Gatwick, bi podjetje IAG opravljalo 7 letov na teden na progi Dublin–Heathrow, pri čemer bi uporabljalo slote, ki bi jih zakupilo pri podjetju Ryanair. Glede na spremenjeni sporazum s podjetjem IAG bi slednje sklenilo tudi dodaten sporazum o najemu Heathrowa;

| (iv) | če bi bil pogoj Heathrowa za prenos izpolnjen, bi podjetje IAG lahko uveljavilo svojo pravico do prekinitve sporazuma o zakupu Gatwicka (in sporazuma o zakupu Heathrowa, če bi bil ta v veljavi) in uveljavilo sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick (nakupne možnosti podjetja IAG). Natančneje, podjetje IAG bi preneslo svoje slote na letališču Gatwick (kot so opredeljeni zgoraj) za opravljanje letalskih prevozov na progah Dublin–Gatwick in 7 dodatnih slotov na letališču Gatwick v zameno za slote, ki so v lasti podjetja Aer Lingus na letališču London/Heathrow, da bi lahko opravljalo: (a) 70 letov na teden na progi Dublin–Heathrow; (b) 14 letov na teden na progi Cork–Heathrow; in (c) 14 letov na teden na progi Shannon–Heathrow. Spremenjeni sporazum s podjetjem IAG je prinesel nov sporazum o zakupu Heathrowa in spremenil število slotov na letališču Gatwick, ki bi jih podjetje Ryanair pridobilo v zameno za slote na letališču Heathrow. |
| --- | --- |

(iv)

če bi bil pogoj Heathrowa za prenos izpolnjen, bi podjetje IAG lahko uveljavilo svojo pravico do prekinitve sporazuma o zakupu Gatwicka (in sporazuma o zakupu Heathrowa, če bi bil ta v veljavi) in uveljavilo sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick (nakupne možnosti podjetja IAG). Natančneje, podjetje IAG bi preneslo svoje slote na letališču Gatwick (kot so opredeljeni zgoraj) za opravljanje letalskih prevozov na progah Dublin–Gatwick in 7 dodatnih slotov na letališču Gatwick v zameno za slote, ki so v lasti podjetja Aer Lingus na letališču London/Heathrow, da bi lahko opravljalo: (a) 70 letov na teden na progi Dublin–Heathrow; (b) 14 letov na teden na progi Cork–Heathrow; in (c) 14 letov na teden na progi Shannon–Heathrow. Spremenjeni sporazum s podjetjem IAG je prinesel nov sporazum o zakupu Heathrowa in spremenil število slotov na letališču Gatwick, ki bi jih podjetje Ryanair pridobilo v zameno za slote na letališču Heathrow.

1.3   Dodatne odprodaje slotov na progah London–Irska

| (67) | Podjetje Ryanair se je v skladu s postopkom prenosa slotov in v okviru 6 letalskih sezon IATA zavezalo, da bo preneslo ali zagotovilo, da bo podjetje Air Lingus preneslo vsakemu zainteresiranemu letalskemu prevozniku zadostno število slotov za opravljanje letalskih prevozov z lastnim letalom na progah Dublin–London, Cork–London in/ali Shannon–London, pod pogojem, da število prenesenih slotov ne bo preseglo razlike v številu prog, na katerih se storitve na zadevni progi prekrivajo. |
| --- | --- |

(67)

Podjetje Ryanair se je v skladu s postopkom prenosa slotov in v okviru 6 letalskih sezon IATA zavezalo, da bo preneslo ali zagotovilo, da bo podjetje Air Lingus preneslo vsakemu zainteresiranemu letalskemu prevozniku zadostno število slotov za opravljanje letalskih prevozov z lastnim letalom na progah Dublin–London, Cork–London in/ali Shannon–London, pod pogojem, da število prenesenih slotov ne bo preseglo razlike v številu prog, na katerih se storitve na zadevni progi prekrivajo.

1.4   Potencialna konkurenca

| (68) | Podjetje Ryanair se je v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA in po njihovem preteku zavezalo, da bo vsakemu zainteresiranemu letalskemu prevozniku preneslo ali zagotovilo, da bo podjetje Aer Lingus preneslo, slote za proge, na katerih obstaja potencialna konkurenca. |
| --- | --- |

(68)

Podjetje Ryanair se je v okviru prvih 6 letalskih sezon IATA in po njihovem preteku zavezalo, da bo vsakemu zainteresiranemu letalskemu prevozniku preneslo ali zagotovilo, da bo podjetje Aer Lingus preneslo, slote za proge, na katerih obstaja potencialna konkurenca.

2.   Ocena končnega sklopa zavez

2.1   Podjetje Flybe ni bilo primeren kupec

| (69) | Komisija je menila, da podjetje Flybe ni bilo primeren kupec, pod vodstvom katerega bi odprodano podjetje postalo dejavna konkurenčna sila na trgu. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je menila, da podjetje Flybe ni bilo primeren kupec, pod vodstvom katerega bi odprodano podjetje postalo dejavna konkurenčna sila na trgu.

| (70) | Prvič, Komisija je menila, da v odsotnosti izrecno določenih sredstev, ki bodo odprodana v okviru poslovanja podjetja Flybe Ireland, ni bilo zadostnih dokazov za ugotovitev, da bi odprodano podjetje imelo potrebna sredstva, da bi postalo uspešno in konkurenčno. |
| --- | --- |

(70)

Prvič, Komisija je menila, da v odsotnosti izrecno določenih sredstev, ki bodo odprodana v okviru poslovanja podjetja Flybe Ireland, ni bilo zadostnih dokazov za ugotovitev, da bi odprodano podjetje imelo potrebna sredstva, da bi postalo uspešno in konkurenčno.

| (71) | Drugič, Komisija je v zvezi s poslovnim modelom podjetja Flybe menila, da čeprav bi se opravljanje letalskih prevozov na progah, ki povezujejo Irsko z Združenim kraljestvom, v smislu uporabljenih letal skladalo s trenutnim poslovnim modelom podjetja Flybe, se s tem modelom ne bi skladale druge proge, zlasti proge v sektorju na daljše razdalje za lete v prostem času. Komisija je poleg tega ugotovila, da podjetje Flybe ni imelo izkušenj z upravljanjem letala Airbus A320, kar bi predstavljalo izziv za razumevanje trga, na katerem bi opravljalo letalske prevoze. |
| --- | --- |

(71)

Drugič, Komisija je v zvezi s poslovnim modelom podjetja Flybe menila, da čeprav bi se opravljanje letalskih prevozov na progah, ki povezujejo Irsko z Združenim kraljestvom, v smislu uporabljenih letal skladalo s trenutnim poslovnim modelom podjetja Flybe, se s tem modelom ne bi skladale druge proge, zlasti proge v sektorju na daljše razdalje za lete v prostem času. Komisija je poleg tega ugotovila, da podjetje Flybe ni imelo izkušenj z upravljanjem letala Airbus A320, kar bi predstavljalo izziv za razumevanje trga, na katerem bi opravljalo letalske prevoze.

| (72) | Tretjič, Komisija je menila, da se dogovor, v okviru katerega bi podjetje Ryanair pripravilo enoletni poslovni načrt za podjetje Flybe Ireland, in sporazum, v okviru katerega bi podjetje Ryanair nadaljevalo s (pre)oblikovanjem stroškovne osnove odprodanega podjetja, čeprav to ne vodi v trajen odnos med združenim subjektom in navedenim podjetjem, ne zdita združljiva s konceptom neodvisnih konkurentov. |
| --- | --- |

(72)

Tretjič, Komisija je menila, da se dogovor, v okviru katerega bi podjetje Ryanair pripravilo enoletni poslovni načrt za podjetje Flybe Ireland, in sporazum, v okviru katerega bi podjetje Ryanair nadaljevalo s (pre)oblikovanjem stroškovne osnove odprodanega podjetja, čeprav to ne vodi v trajen odnos med združenim subjektom in navedenim podjetjem, ne zdita združljiva s konceptom neodvisnih konkurentov.

| (73) | Četrtič, glede na to, da so bile predhodne izkušnje s poslovanjem na novih trgih podjetja Flybe precej drugačne, kot bi bile v okviru predlagane pridobitve podjetja Flybe Ireland, saj ima podjetje Flybo le omejene izkušnje na irskem trgu, in glede na to, da ima podjetje Flybe za razliko od podjetja Aer Lingus le omejene izkušnje in zgodovino v zvezi s konkuriranjem podjetju Ryanair, je Komisija menila, da ti elementi ne zagotavljajo zadostnih dokazov v podporo sklepu, da je imelo podjetje Flybe dokazane ustrezne izkušnje za ohranjanje in razvoj podjetja Flybe Ireland kot uspešne in dejavne konkurenčne sile, ki bi konkurirala združenemu subjektu. |
| --- | --- |

(73)

Četrtič, glede na to, da so bile predhodne izkušnje s poslovanjem na novih trgih podjetja Flybe precej drugačne, kot bi bile v okviru predlagane pridobitve podjetja Flybe Ireland, saj ima podjetje Flybo le omejene izkušnje na irskem trgu, in glede na to, da ima podjetje Flybe za razliko od podjetja Aer Lingus le omejene izkušnje in zgodovino v zvezi s konkuriranjem podjetju Ryanair, je Komisija menila, da ti elementi ne zagotavljajo zadostnih dokazov v podporo sklepu, da je imelo podjetje Flybe dokazane ustrezne izkušnje za ohranjanje in razvoj podjetja Flybe Ireland kot uspešne in dejavne konkurenčne sile, ki bi konkurirala združenemu subjektu.

| (74) | Petič, Komisija je ugotovila, da podjetje Flybe ni imelo finančnih sredstev za ohranjanje in razvoj podjetja Flybe Ireland kot uspešne in dejavne konkurenčne sile, ki bi srednjeročno konkurirala združenemu subjektu. |
| --- | --- |

(74)

Petič, Komisija je ugotovila, da podjetje Flybe ni imelo finančnih sredstev za ohranjanje in razvoj podjetja Flybe Ireland kot uspešne in dejavne konkurenčne sile, ki bi srednjeročno konkurirala združenemu subjektu.

| (75) | Šestič, Komisija je v zvezi s zmožnostjo konkuriranja podjetja Flybe združenemu subjektu po transakciji ocenila, da ne glede na predlagano licenco za blagovno znamko, ukrepe spletnega obveščanja javnosti in dokapitalizacije podjetja Flybe Ireland ni bilo gotovo, ali bi bilo slednje zmožno vzpostaviti dovolj močno blagovno znamko predvsem z vidika potnikov z Irske, kar bi slednjemu omogočilo izvajanje učinkovitega konkurenčnega pritiska na združeni subjekt, da bi bili odpravljeni pomisleki Komisije glede konkurence. Nadalje je verjetno, da bi na zmožnost podjetja Flyebe Ireland, da bi učinkovito izvajalo konkurenčni pritisk na združeni subjekt, s čimer bi bili odpravljeni pomisleki Komisije glede konkurence, vplivale predlagane omejene dejavnosti iz baz in predlagano število odprodanih letov ter navedenih zmogljivosti. Nazadnje je Komisija menila, da ni verjetno, da bi prihodki in stroškovna osnova podjetja Flybe Ireland omogočili njegovo donosno poslovanje na 43 progah. |
| --- | --- |

(75)

Šestič, Komisija je v zvezi s zmožnostjo konkuriranja podjetja Flybe združenemu subjektu po transakciji ocenila, da ne glede na predlagano licenco za blagovno znamko, ukrepe spletnega obveščanja javnosti in dokapitalizacije podjetja Flybe Ireland ni bilo gotovo, ali bi bilo slednje zmožno vzpostaviti dovolj močno blagovno znamko predvsem z vidika potnikov z Irske, kar bi slednjemu omogočilo izvajanje učinkovitega konkurenčnega pritiska na združeni subjekt, da bi bili odpravljeni pomisleki Komisije glede konkurence. Nadalje je verjetno, da bi na zmožnost podjetja Flyebe Ireland, da bi učinkovito izvajalo konkurenčni pritisk na združeni subjekt, s čimer bi bili odpravljeni pomisleki Komisije glede konkurence, vplivale predlagane omejene dejavnosti iz baz in predlagano število odprodanih letov ter navedenih zmogljivosti. Nazadnje je Komisija menila, da ni verjetno, da bi prihodki in stroškovna osnova podjetja Flybe Ireland omogočili njegovo donosno poslovanje na 43 progah.

| (76) | Sedmič, Komisija je ugotovila, da podjetje Flybe ne bi imelo dovolj velike spodbude, da bi nadaljevalo z dolgoročnim opravljanjem letalskih prevozov na vsaj večjem številu izmed svojih 43 prog. |
| --- | --- |

(76)

Sedmič, Komisija je ugotovila, da podjetje Flybe ne bi imelo dovolj velike spodbude, da bi nadaljevalo z dolgoročnim opravljanjem letalskih prevozov na vsaj večjem številu izmed svojih 43 prog.

| (77) | Komisija je poleg tega tudi ugotovila, da zaveze v zvezi s podjetjem Flybe, v kolikor zadevajo franšizni sporazum, najverjetneje ne bi bile pravočasno izvedene. Komisija prav tako ni mogla nedvoumno ugotoviti, ali bi predlagane izvedene zaveze v celoti in brez dvoma odpravile pomisleke glede konkurence, ugotovljene v tem sklepu, v zvezi s progami podjetja Aer Arann. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je poleg tega tudi ugotovila, da zaveze v zvezi s podjetjem Flybe, v kolikor zadevajo franšizni sporazum, najverjetneje ne bi bile pravočasno izvedene. Komisija prav tako ni mogla nedvoumno ugotoviti, ali bi predlagane izvedene zaveze v celoti in brez dvoma odpravile pomisleke glede konkurence, ugotovljene v tem sklepu, v zvezi s progami podjetja Aer Arann.

| (78) | Nazadnje zaveze niso bile jasne in so sprožile dvome glede njihove pravočasne izvedbe. |
| --- | --- |

(78)

Nazadnje zaveze niso bile jasne in so sprožile dvome glede njihove pravočasne izvedbe.

2.2   Negotovosti glede treh prog do Londona – podjetje IAG

| (79) | Komisija ni mogla s potrebno stopnjo gotovosti skleniti, da bi bile nove poslovne strukture, ki bi bile rezultat sklopa končnih zavez, dovolj učinkovite in trajne, da bi preprečile bistveno oviranje učinkovite konkurence na treh progah do Londona med zadevnim minimalnim obdobjem in po njem. |
| --- | --- |

(79)

Komisija ni mogla s potrebno stopnjo gotovosti skleniti, da bi bile nove poslovne strukture, ki bi bile rezultat sklopa končnih zavez, dovolj učinkovite in trajne, da bi preprečile bistveno oviranje učinkovite konkurence na treh progah do Londona med zadevnim minimalnim obdobjem in po njem.

| (80) | Ne glede na to, ali bi veljala sporazuma o zakupu Gatwicka ali o prenosu Heathrow–Gatwick, bi se skupna zmogljivost na progah najverjetneje zmanjšala, združeni subjekt pa bi v smislu števila letov in zmogljivosti še vedno ohranil prevladujoč položaj na treh progah do Londona (Dublin, Cork in Shannon). Nadalje ima podjetje IAG drugačen poslovni model, v okviru katerega se osredotoča na poslovne in tranzitne potnike (relevantno, če velja sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick). Zato je Komisija menila, da podjetje IAG med zadevnim minimalnim obdobjem ne bi v zadostni meri izvajalo konkurenčnega pritiska na združeni subjekt po transakciji. |
| --- | --- |

(80)

Ne glede na to, ali bi veljala sporazuma o zakupu Gatwicka ali o prenosu Heathrow–Gatwick, bi se skupna zmogljivost na progah najverjetneje zmanjšala, združeni subjekt pa bi v smislu števila letov in zmogljivosti še vedno ohranil prevladujoč položaj na treh progah do Londona (Dublin, Cork in Shannon). Nadalje ima podjetje IAG drugačen poslovni model, v okviru katerega se osredotoča na poslovne in tranzitne potnike (relevantno, če velja sporazum o prenosu Heathrow–Gatwick). Zato je Komisija menila, da podjetje IAG med zadevnim minimalnim obdobjem ne bi v zadostni meri izvajalo konkurenčnega pritiska na združeni subjekt po transakciji.

| (81) | Komisija je menila, da bi se podjetje IAG najverjetneje umaknilo s teh treh prog z odhodi z letališča Gatwick in ob koncu zadevnega minimalnega obdobja znova znatno zmanjšalo delovanje na navedenih treh progah z odhodom z letališča Heathrow. Komisija v okviru svojega preizkusa trga tudi ni ugotovila nobenih zadostnih, verjetnih in pravočasnih vstopov na te proge. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je menila, da bi se podjetje IAG najverjetneje umaknilo s teh treh prog z odhodi z letališča Gatwick in ob koncu zadevnega minimalnega obdobja znova znatno zmanjšalo delovanje na navedenih treh progah z odhodom z letališča Heathrow. Komisija v okviru svojega preizkusa trga tudi ni ugotovila nobenih zadostnih, verjetnih in pravočasnih vstopov na te proge.

| (82) | Poleg tega so zapletenost zavez, nedoslednosti med zavezami, obrazec RM in sporazum s podjetjem IAG ter mehanizem za reševanje sporov povzročili dvom o pravočasni izvedbi zavez. |
| --- | --- |

(82)

Poleg tega so zapletenost zavez, nedoslednosti med zavezami, obrazec RM in sporazum s podjetjem IAG ter mehanizem za reševanje sporov povzročili dvom o pravočasni izvedbi zavez.

2.3   Sklepna ugotovitev

| (83) | Komisija je na podlagi vseh dostopnih dokazov, vključno z rezultati preizkusa trga, sklenila, da končni sklop zavez najverjetneje ne bi vodil k vstopu novih konkurentov na trg, ki bi bili na združeni subjekt zmožni izvajati zadostni konkurenčni pritisk. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je na podlagi vseh dostopnih dokazov, vključno z rezultati preizkusa trga, sklenila, da končni sklop zavez najverjetneje ne bi vodil k vstopu novih konkurentov na trg, ki bi bili na združeni subjekt zmožni izvajati zadostni konkurenčni pritisk.

| (84) | Komisija na podlagi končnega sklopa zavez ni mogla s potrebno stopnjo gotovosti skleniti, da bi jih bilo mogoče izvesti pravočasno in da bi bile dovolj učinkovite in trajne, da v razmeroma bližnji prihodnosti verjetno ne bi prišlo do bistvenega oviranja učinkovite konkurence, ki naj bi ga te zaveze odpravile. |
| --- | --- |

(84)

Komisija na podlagi končnega sklopa zavez ni mogla s potrebno stopnjo gotovosti skleniti, da bi jih bilo mogoče izvesti pravočasno in da bi bile dovolj učinkovite in trajne, da v razmeroma bližnji prihodnosti verjetno ne bi prišlo do bistvenega oviranja učinkovite konkurence, ki naj bi ga te zaveze odpravile.

| (85) | Komisija ni mogla nedvoumno ugotoviti, da bi sklop izvedenih končnih zavez v celoti in brez dvoma odpravil pomisleke glede konkurence, ugotovljene v sklepu. |
| --- | --- |

(85)

Komisija ni mogla nedvoumno ugotoviti, da bi sklop izvedenih končnih zavez v celoti in brez dvoma odpravil pomisleke glede konkurence, ugotovljene v sklepu.

| (86) | Zato je bilo sklenjeno, da zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Ryanair, ne zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence in posledično ne bi omogočile upoštevanja transakcije kot združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(86)

Zato je bilo sklenjeno, da zaveze, ki jih je ponudilo podjetje Ryanair, ne zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence in posledično ne bi omogočile upoštevanja transakcije kot združljive z notranjim trgom.

V.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (87) | V sklepu je ob upoštevanju navedenega ugotovljeno, da bi predlagana koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na notranjem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(87)

V sklepu je ob upoštevanju navedenega ugotovljeno, da bi predlagana koncentracija bistveno ovirala učinkovito konkurenco na notranjem trgu ali na njegovem znatnem delu.

| (88) | Posledično je bila koncentracija razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

(88)

Posledično je bila koncentracija razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom in Sporazumom EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah). S 1. decembrom 2009 so bile s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) uvedene nekatere spremembe, npr. nadomestitev izrazov „Skupnosti“ z „Unija“ in „skupni trg“ z „notranji trg“. V celotnem besedilu tega sklepa se uporablja izrazje PDEU.

(2)  Dublin–Berlin, Dublin–Budimpešta, Dublin–Faro, Dublin–Fuerteventura, Dublin–Gran Canaria, Dublin–Ibiza, Dublin–Lanzarote, Dublin–Madrid, Dublin–Malaga, Dublin–Marseille, Dublin–Nica, Dublin–Palma, Cork–Malaga, Cork–Faro, Cork–Lanzarote, Cork–Palma.

(3)  Dublin–Barcelona El Prat/Girona/Reus, Dublin–Alicante/Murcia, Dublin–Tenerife (jug)/Tenerife (sever), Dublin–Manchester/Liverpool/Leeds Bradford, Dublin–London Heathrow/Gatwick/Luton/Stansted/City/Southend, Cork–London Heathrow/Gatwick/Stansted, Dublin–Birmingham/East Midlands, Dublin–Edinburgh/Glasgow, Cork–Alicante/Murcia, Cork–Tenerife (jug)/Tenerife (sever).

(4)  Dublin–Bilbao/Santander, Dublin–Bruselj/Charleroi, Dublin–Milan Malpensa/Milan Linate/Bergamo, Dublin–Frankfurt/Frankfurt Hahn, Dublin–Rome Ciampino/Rome Fiumicino, Dublin–Dunaj/Bratislava, Dublin–Pariz CDG/Pariz Beauvais/Orly, Dublin–Toulouse/Carcassonne, Dublin–Glasgow/Prestwick, Dublin–Benetke/Treviso, Dublin–München/Memmingen, Dublin–Varšava/Varšava–Modlin, Dublin–Stockholm Arlanda/Skavsta, Cork–Barcelona El Prat/Girona/Reus, Cork–Manchester/Liverpool/Leeds Bradford, Knock–Birmingham/East Midlands, Knock–London Heathrow/Gatwick/Luton/Stansted/City/Southend, Shannon–Manchester/Liverpool/Leeds Bradford, Shannon–London Heathrow/Gatwick/Luton/Stansted/City/Southend.

(5)  Omeniti je treba, da obstaja 19 prog, v okviru katerih je bilo pomembno vprašanje zamenljivosti letališča, in samo 17 parov letališč. Ta so: Barcelona El Prat, Girona in Reus; Bilbao in Santander; londonska letališča (Heathrow, Gatwick, Stansted, Luton in City); Stockholm Arlanda in Skavsta; Manchester, Liverpool in Leeds Bradford (za Cork in Shannon); Toulouse in Carcassone; Birmingham in East Midlands (za Knock); Milan Linate, Malpensa in Bergamo; Benetke in Treviso; Bruselj in Charleroi; München in Memmingen; Dunaj in Bratislava; Glasgow in Prestwick; Pariz CDG, Beauvais in Orly; Varšava in Modlin; Frankfurt in Hahn; Rim Fiumicino in Ciampino.

(6)  London Southend in londonska letališča, Edinburgh in Glasgow, Manchester, Liverpool, Leeds Bradford (za Dublin), Birmingham in East Midlands (za Dublin), Bristol/Cardiff/Exeter, Alicante in Murcia, Tenerife (sever/jug).

(7)  Vendar pa bi bila ta proga monopolna, če bi trg zajemal le letalske prevoze med letališčema Dublin in Bristol.

(8)  Komisija je ugotovila, da vse proge, s katerih sta se stranki umaknili po objavi transakcije, s slednjo niso povezane in se za izvedbo ocene konkurenčnosti ne obravnavajo kot prekrivanje delovanja med strankama. Te proge so: Dublin–Krakov, Dublin–Verona, Dublin–Vilna.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/31

---

Reorganizacijski ukrepi

Sklep o reorganizacijskem ukrepu glede „International Union Insurances SA“

(Objava v skladu s členom 6 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic)

2013/C 216/08

| Zavarovalnica | International Union Insurances SA, naslov sedeža podjetja Ilia Iliou 66 11764 Atene, registrska številka podjetja 12836/Β/05/1986, davčna številka 094058455, uradni zastopnik Andreas Valiraki, Predsednik upravnega odbora podjetja. |
| --- | --- |
| Dan začetka veljavnosti in narava sklepa | Sklep Odbora za kredite in zavarovanja Banke Grčije št. 80/3/28.6.2013 o prepovedi prostega razpolaganja (zamrznitev) z vsemi vezanimi in prostimi sredstvi, ki jih je imelo podjetje International Union Insurances SA v trenutku sprejema sklepa, ter z vsemi vezanimi in prostimi finančnimi viri, ki jih ima podjetje v Grčiji ali v tujini. Poleg tega so začasno preklicane celotna zavarovalniška dejavnost podjetja in vse njegove dejavnosti v kateremkoli zavarovalniškem sektorju.
  Začetek veljavnosti: 28.6.2013
  Datum izteka: 15.7.2013 |
| Pristojni organ | Banka Grčije |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Zavarovalnica

International Union Insurances SA, naslov sedeža podjetja Ilia Iliou 66 11764 Atene, registrska številka podjetja 12836/Β/05/1986, davčna številka 094058455, uradni zastopnik Andreas Valiraki, Predsednik upravnega odbora podjetja.

Dan začetka veljavnosti in narava sklepa

Sklep Odbora za kredite in zavarovanja Banke Grčije št. 80/3/28.6.2013 o prepovedi prostega razpolaganja (zamrznitev) z vsemi vezanimi in prostimi sredstvi, ki jih je imelo podjetje International Union Insurances SA v trenutku sprejema sklepa, ter z vsemi vezanimi in prostimi finančnimi viri, ki jih ima podjetje v Grčiji ali v tujini. Poleg tega so začasno preklicane celotna zavarovalniška dejavnost podjetja in vse njegove dejavnosti v kateremkoli zavarovalniškem sektorju.

Začetek veljavnosti: 28.6.2013

Datum izteka: 15.7.2013

Pristojni organ

Banka Grčije

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Nadzorni organ

| Banka Grčije |
| --- |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Banka Grčije

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Imenovani upravitelj

Pravo, ki se uporablja

Grška zakonodaja v skladu s členoma 9 in 17c zakonodajnega dekreta št. 400/1970.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.7001 – Carlyle/Klenk Holz)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/09

| 1. | Komisija je 22. julija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CSP III Klenk, Ltd. (Kajmanski otoki), prevzemna družba v lasti in pod nadzorom skladov, ki jih upravlja skupina The Carlyle Group (ZDA), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Klenk Holz AG (Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. julija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CSP III Klenk, Ltd. (Kajmanski otoki), prevzemna družba v lasti in pod nadzorom skladov, ki jih upravlja skupina The Carlyle Group (ZDA), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Klenk Holz AG (Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | skupina The Carlyle Group se ukvarja z upravljanjem alternativnih naložb po vsem svetu, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

skupina The Carlyle Group se ukvarja z upravljanjem alternativnih naložb po vsem svetu,

| — | podjetje Klenk Holz AG je proizvajalec lesnih izdelkov za gradbeništvo in domačo uporabo vrste „naredi sam“. Klenk prav tako proizvaja in prodaja hlodovino in les za ogrevanje ter ponuja storitve svetovanja in načrtovanja. Poleg tega Klenk opravlja dejavnosti na področju proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

—

podjetje Klenk Holz AG je proizvajalec lesnih izdelkov za gradbeništvo in domačo uporabo vrste „naredi sam“. Klenk prav tako proizvaja in prodaja hlodovino in les za ogrevanje ter ponuja storitve svetovanja in načrtovanja. Poleg tega Klenk opravlja dejavnosti na področju proizvodnje električne energije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7001 – Carlyle/Klenk Holz na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.7001 – Carlyle/Klenk Holz na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 30.7.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6922 – Triton/Logstor)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 216/10

| 1. | Komisija je 19. julija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Tri-Langley Acquisition ApS, prevzemna družba, katere končna matična družba je podjetje Triton Managers III Limited in TFF III Limited („Triton“, Jersey), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem LRA III ApS, („Logstor“, Danska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. julija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Tri-Langley Acquisition ApS, prevzemna družba, katere končna matična družba je podjetje Triton Managers III Limited in TFF III Limited („Triton“, Jersey), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem LRA III ApS, („Logstor“, Danska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Triton: družba za naložbe zasebnega kapitala s portfeljskimi družbami, dejavnimi v različnih sektorjih. Ena portfeljskih družb Tritona je Battenfeld-Cincinnati, ki se ukvarja s proizvodnjo in prodajo strojev za predelavo umetnih mas in ekstrudorjev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Triton: družba za naložbe zasebnega kapitala s portfeljskimi družbami, dejavnimi v različnih sektorjih. Ena portfeljskih družb Tritona je Battenfeld-Cincinnati, ki se ukvarja s proizvodnjo in prodajo strojev za predelavo umetnih mas in ekstrudorjev,

| — | za Logstor: proizvodnja in prodaja predizoliranih cevi. |
| --- | --- |

—

za Logstor: proizvodnja in prodaja predizoliranih cevi.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6922 – Triton/Logstor na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6922 – Triton/Logstor na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---