# Az Európai Unió C 161/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.161.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 161 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 6. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.161.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 161

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21. |
| 2013/C 161/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek tanulmányozása (feltáró vélemény) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok az inkluzív digitális egységes piac középpontjában: cselekvési terv a siker érdekében (saját kezdeményezésű vélemény) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés (saját kezdeményezésű vélemény) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Belső piac és regionális célú állami támogatások (saját kezdeményezésű vélemény) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Munkahelyteremtés a gyakornoki képzésen és az egész életen át tartó szakképzésen keresztül: az üzleti szféra oktatással kapcsolatos szerepe az EU-ban (saját kezdeményezésű vélemény) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme (saját kezdeményezésű vélemény) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Társadalmi párbeszéd a keleti partnerség országaiban | 40 |
| 2013/C 161/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához (saját kezdeményezésű vélemény) | 46 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21.

2013/C 161/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek tanulmányozása (feltáró vélemény)

1

2013/C 161/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok az inkluzív digitális egységes piac középpontjában: cselekvési terv a siker érdekében (saját kezdeményezésű vélemény)

8

2013/C 161/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés (saját kezdeményezésű vélemény)

14

2013/C 161/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Belső piac és regionális célú állami támogatások (saját kezdeményezésű vélemény)

20

2013/C 161/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Munkahelyteremtés a gyakornoki képzésen és az egész életen át tartó szakképzésen keresztül: az üzleti szféra oktatással kapcsolatos szerepe az EU-ban (saját kezdeményezésű vélemény)

27

2013/C 161/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme (saját kezdeményezésű vélemény)

35

2013/C 161/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Társadalmi párbeszéd a keleti partnerség országaiban

40

2013/C 161/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához (saját kezdeményezésű vélemény)

46

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | 488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21. |
| 2013/C 161/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé (COM(2012) 287 final) | 52 |
| 2013/C 161/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról (COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Zöld könyv – Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében (COM(2012) 698 final) | 60 |
| 2013/C 161/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról (COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba (COM(2012) 727 final) | 67 |
| 2013/C 161/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról (COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról – Jólét bolygónk felélése nélkül(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében (COM(2012) 446 final) | 82 |
| 2013/C 161/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kék növekedés: a fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei (COM(2012) 494 final) | 87 |
| 2013/C 161/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)) | 93 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21.

2013/C 161/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé (COM(2012) 287 final)

(COM(2012) 287 final)

52

2013/C 161/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról (COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

(COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

58

2013/C 161/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Zöld könyv – Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében (COM(2012) 698 final)

(COM(2012) 698 final)

60

2013/C 161/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról (COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

(COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

64

2013/C 161/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba (COM(2012) 727 final)

(COM(2012) 727 final)

67

2013/C 161/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról (COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

(COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

73

2013/C 161/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról – Jólét bolygónk felélése nélkül(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

77

2013/C 161/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében (COM(2012) 446 final)

(COM(2012) 446 final)

82

2013/C 161/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kék növekedés: a fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei (COM(2012) 494 final)

(COM(2012) 494 final)

87

2013/C 161/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

(COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

93

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21.

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek tanulmányozása (feltáró vélemény)

2013/C 161/01

Előadó: Richard ADAMS

2012. november 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A polgárok energiapolitikába való aktív bevonásához szükséges feltételek és módszerek tanulmányozása

(feltáró vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2013. február 27-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. március 20-21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 183 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezető és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Bizottság üdvözölte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felajánlását, hogy feltárja az energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos civil társadalmi párbeszéd kialakításának lehetőségét. Mindenképpen szükség van a polgárok bevonására, illetve arra, hogy megértsék és elfogadják azokat a különféle változásokat, amelyeken energiarendszerünknek a következő évtizedekben keresztül kell mennie. Ennek kapcsán alapvető a civil társadalommal való párbeszéd; az EGSZB tagsága és az európai társadalmat tükröző szervezetei pedig ideális helyzetben vannak ahhoz, hogy megszólítsák a polgárokat és az érdekcsoportokat a tagállamokban, és a részvételi demokráciát és a gyakorlati fellépést megtestesítő átfogó programot alakítsanak ki. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság üdvözölte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felajánlását, hogy feltárja az energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos civil társadalmi párbeszéd kialakításának lehetőségét. Mindenképpen szükség van a polgárok bevonására, illetve arra, hogy megértsék és elfogadják azokat a különféle változásokat, amelyeken energiarendszerünknek a következő évtizedekben keresztül kell mennie. Ennek kapcsán alapvető a civil társadalommal való párbeszéd; az EGSZB tagsága és az európai társadalmat tükröző szervezetei pedig ideális helyzetben vannak ahhoz, hogy megszólítsák a polgárokat és az érdekcsoportokat a tagállamokban, és a részvételi demokráciát és a gyakorlati fellépést megtestesítő átfogó programot alakítsanak ki.

| 1.2 | A tagállamokkal, regionális és települési testületekkel, a szociális partnereket képviselő szervezetekkel, nem kormányzati szervezetekkel, az energiaszektorral és helyi polgári szervezetekkel való előzetes konzultációt követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság azt ajánlja, hogy tegyenek lépéseket a jelen vélemény 7. fejezetében felsorolt ajánlások megvalósítása terén. |
| --- | --- |

1.2

A tagállamokkal, regionális és települési testületekkel, a szociális partnereket képviselő szervezetekkel, nem kormányzati szervezetekkel, az energiaszektorral és helyi polgári szervezetekkel való előzetes konzultációt követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság azt ajánlja, hogy tegyenek lépéseket a jelen vélemény 7. fejezetében felsorolt ajánlások megvalósítása terén.

| 1.3 | Összefoglalva:






  — | Az EGSZB vezető szerepet vállal egy európai energiaügyi párbeszéd (EEP) kialakításában, ami az összes tagállammal és tagállamon belül folyó többszintű, cselekvésközpontú, összehangolt eszmecsere lesz. |
| --- | --- | --- |

1.3

Összefoglalva:

—

Az EGSZB vezető szerepet vállal egy európai energiaügyi párbeszéd (EEP) kialakításában, ami az összes tagállammal és tagállamon belül folyó többszintű, cselekvésközpontú, összehangolt eszmecsere lesz.

| — | Az energiaügyi szereplők által szponzorált és finanszírozott program ambiciózus és professzionális lesz, kapcsolódni fog a már létező kezdeményezésekhez és megbízható, a polgárok szükségleteire és aggályaira reagáló „szociális márkaként” fogják elismerni. |
| --- | --- |

—

Az energiaügyi szereplők által szponzorált és finanszírozott program ambiciózus és professzionális lesz, kapcsolódni fog a már létező kezdeményezésekhez és megbízható, a polgárok szükségleteire és aggályaira reagáló „szociális márkaként” fogják elismerni.

| — | Az európai energiaügyi párbeszéd egyet jelent majd az energiával kapcsolatos megbízható tájékoztatással, és „tárgyalási teret” biztosít, amelynek keretében a végrehajtással kapcsolatos kérdéseket a társadalmi hatás és elfogadottság, az erőforrás-stratégiába való beruházás és más szakpolitikai megfontolások tekintetbevételével lehet megvitatni. |
| --- | --- |

—

Az európai energiaügyi párbeszéd egyet jelent majd az energiával kapcsolatos megbízható tájékoztatással, és „tárgyalási teret” biztosít, amelynek keretében a végrehajtással kapcsolatos kérdéseket a társadalmi hatás és elfogadottság, az erőforrás-stratégiába való beruházás és más szakpolitikai megfontolások tekintetbevételével lehet megvitatni.

| — | A program sikerességének fő mutatója a tagállami alkalmazás, az energia összes formájával kapcsolatos politikaalkotásra kifejtett mérhető hatás és az uniós szintű konvergencia ösztönzésében betöltött elismert szerep lesz, szorosan kapcsolódva a 2020 utáni energia- és éghajlatügyi cselekvési kerethez. |
| --- | --- |

—

A program sikerességének fő mutatója a tagállami alkalmazás, az energia összes formájával kapcsolatos politikaalkotásra kifejtett mérhető hatás és az uniós szintű konvergencia ösztönzésében betöltött elismert szerep lesz, szorosan kapcsolódva a 2020 utáni energia- és éghajlatügyi cselekvési kerethez.

| — | Az EGSZB ezért a javasolt EEP határozott politikai és adminisztratív támogatását, illetve az Európai Bizottság belső stratégiájának módosítását ajánlja a párbeszéd és az eszmecsere hangsúlyozásával. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB ezért a javasolt EEP határozott politikai és adminisztratív támogatását, illetve az Európai Bizottság belső stratégiájának módosítását ajánlja a párbeszéd és az eszmecsere hangsúlyozásával.

| — | Az EGSZB pénzügyi támogatást javasol az EEP folytatásához a következő uniós finanszírozási periódusban (2014–2020). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB pénzügyi támogatást javasol az EEP folytatásához a következő uniós finanszírozási periódusban (2014–2020).

2.   Háttér

| 2.1 | A 2050-re kitűzött, alacsony szén-dioxid-kibocsátással összefüggő célok eléréséhez a választott energiaszerkezettől függetlenül elkerülhetetlen az energiahatékonyság. Ahhoz, hogy a tagállamok megőrizhessenek egy bizonyos rugalmasságot energiaszerkezetük kialakításával kapcsolatban, mindenképpen szükség van arra is, hogy mielőbb beruházzanak a belső piac korszerűsítésébe, továbbfejlesztésébe és összekapcsolásába. Fentiek az elektromos áram fokozottabb felhasználására való átállással együtt többé-kevésbé megkérdőjelezhetetlen elemeit képezik az uniós energiapolitikának, bár a költségekkel, a finanszírozással, a megvalósítás sebességével és a hatásokkal kapcsolatos problémák továbbra is megoldatlanok. Az energiaellátás szerkezetével, az energiahatékonyság elérésének és a szükséges beruházás megvalósításának mikéntjével kapcsolatos kérdéseket eközben egyre alaposabban vizsgálják a tagállamokban. Miközben valószínű, hogy az európai megközelítés kialakítása a diffúz, egyoldalú nemzeti rendszerekénél alacsonyabb költségeket és biztonságosabb ellátást eredményez, a nyilvános vita nagyrészt továbbra is a fogyasztói árak állandó emelkedésére, valamint az infrastruktúra és a termelési módszerek által kifejtett egyre nagyobb hatásra koncentrálódik. A tagállamok néha-néha szerveznek ugyan nemzeti vitákat az energetikai átállás bizonyos aspektusairól, de általában ezek nem spontán kezdeményezések, és ösztönzésre szorulnak. |
| --- | --- |

2.1

A 2050-re kitűzött, alacsony szén-dioxid-kibocsátással összefüggő célok eléréséhez a választott energiaszerkezettől függetlenül elkerülhetetlen az energiahatékonyság. Ahhoz, hogy a tagállamok megőrizhessenek egy bizonyos rugalmasságot energiaszerkezetük kialakításával kapcsolatban, mindenképpen szükség van arra is, hogy mielőbb beruházzanak a belső piac korszerűsítésébe, továbbfejlesztésébe és összekapcsolásába. Fentiek az elektromos áram fokozottabb felhasználására való átállással együtt többé-kevésbé megkérdőjelezhetetlen elemeit képezik az uniós energiapolitikának, bár a költségekkel, a finanszírozással, a megvalósítás sebességével és a hatásokkal kapcsolatos problémák továbbra is megoldatlanok. Az energiaellátás szerkezetével, az energiahatékonyság elérésének és a szükséges beruházás megvalósításának mikéntjével kapcsolatos kérdéseket eközben egyre alaposabban vizsgálják a tagállamokban. Miközben valószínű, hogy az európai megközelítés kialakítása a diffúz, egyoldalú nemzeti rendszerekénél alacsonyabb költségeket és biztonságosabb ellátást eredményez, a nyilvános vita nagyrészt továbbra is a fogyasztói árak állandó emelkedésére, valamint az infrastruktúra és a termelési módszerek által kifejtett egyre nagyobb hatásra koncentrálódik. A tagállamok néha-néha szerveznek ugyan nemzeti vitákat az energetikai átállás bizonyos aspektusairól, de általában ezek nem spontán kezdeményezések, és ösztönzésre szorulnak.

| 2.2 | Mivel az „energetikai jövővel” kapcsolatos európai polgári értékek átalakulóban vannak és az ezzel kapcsolatos szakpolitikai intézkedéseket többnyire uniós szinten fogják kezdeményezni, a polgári részvétel strukturális párbeszéd keretében történő előmozdításával az Európai Unió testületeinek részt kell venniük a bizalom kiépítésében a hivatalos és nem hivatalos civil társadalmi energiaügyi érdekcsoportok és politikai szereplők kapcsolataiban. Ez az elem fontos lépés abban az értelemben, hogy megkülönböztetjük azt, ami technológiailag és gazdaságilag lehetséges, attól, ami megvalósítható és az érdekcsoportok számára társadalmilag elfogadható. Ezenkívül a strukturális párbeszéd gyakorlati példát is jelent a részvételi demokráciára egy mindenki számára fontos kérdésben. |
| --- | --- |

2.2

Mivel az „energetikai jövővel” kapcsolatos európai polgári értékek átalakulóban vannak és az ezzel kapcsolatos szakpolitikai intézkedéseket többnyire uniós szinten fogják kezdeményezni, a polgári részvétel strukturális párbeszéd keretében történő előmozdításával az Európai Unió testületeinek részt kell venniük a bizalom kiépítésében a hivatalos és nem hivatalos civil társadalmi energiaügyi érdekcsoportok és politikai szereplők kapcsolataiban. Ez az elem fontos lépés abban az értelemben, hogy megkülönböztetjük azt, ami technológiailag és gazdaságilag lehetséges, attól, ami megvalósítható és az érdekcsoportok számára társadalmilag elfogadható. Ezenkívül a strukturális párbeszéd gyakorlati példát is jelent a részvételi demokráciára egy mindenki számára fontos kérdésben.

| 2.3 | Ez a polgárok energiapolitikába való bevonásához és abban való részvételükhöz szükséges feltételekről és módszerekről szóló feltáró vélemény felvázolja, hogy miként lehet keretbe foglalni és kialakítani egy ilyen, az európai, nemzeti és helyi szintek közötti átfogó és mindenkire kiterjedő párbeszédet. Ennek a párbeszédnek rá kell mutatnia, hogy milyen gyakorlati intézkedéseket tehetnek a polgárok, illetve ösztönöznie kell a szolgáltatók és a hatóságok innovatív fellépését és reakcióját. |
| --- | --- |

2.3

Ez a polgárok energiapolitikába való bevonásához és abban való részvételükhöz szükséges feltételekről és módszerekről szóló feltáró vélemény felvázolja, hogy miként lehet keretbe foglalni és kialakítani egy ilyen, az európai, nemzeti és helyi szintek közötti átfogó és mindenkire kiterjedő párbeszédet. Ennek a párbeszédnek rá kell mutatnia, hogy milyen gyakorlati intézkedéseket tehetnek a polgárok, illetve ösztönöznie kell a szolgáltatók és a hatóságok innovatív fellépését és reakcióját.

3.   A szakpolitikai keret

| 3.1 | Az uniós energiapolitika kerete úgy került kialakításra, hogy megszilárdítsa és megóvja az energiabiztonságot, a versenyképességet és a fenntarthatóságot. Az a 2050-re kitűzött cél, hogy 1990-hez képest legalább 80 %-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, továbbra is szilárd, ám jogilag egyelőre nem kötelező erejű mennyiségi törekvés. A fenntarthatóság más aspektusai – például a megújuló energiaforrások aránya az energiaszerkezetben – azonban továbbra is megoldatlanok maradnak 2020 után. Hasonlóképpen nem valószínű, hogy mennyiségileg meghatározásra kerül, hogy mi jelent elfogadható mértékű energiafüggőséget vagy energiaár-különbséget a főbb világszintű versenytársakhoz képest. Az uniós politikának valamiféleképpen kezelnie kell ezeket a bizonytalan területeket. A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az energia árának világszintű ingadozása és az előre nem látott események hatása olyan energiapolitikát tesz szükségessé, amely egyszerre rugalmas és képes kezelni az összetett külső körülményeket. |
| --- | --- |

3.1

Az uniós energiapolitika kerete úgy került kialakításra, hogy megszilárdítsa és megóvja az energiabiztonságot, a versenyképességet és a fenntarthatóságot. Az a 2050-re kitűzött cél, hogy 1990-hez képest legalább 80 %-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, továbbra is szilárd, ám jogilag egyelőre nem kötelező erejű mennyiségi törekvés. A fenntarthatóság más aspektusai – például a megújuló energiaforrások aránya az energiaszerkezetben – azonban továbbra is megoldatlanok maradnak 2020 után. Hasonlóképpen nem valószínű, hogy mennyiségileg meghatározásra kerül, hogy mi jelent elfogadható mértékű energiafüggőséget vagy energiaár-különbséget a főbb világszintű versenytársakhoz képest. Az uniós politikának valamiféleképpen kezelnie kell ezeket a bizonytalan területeket. A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az energia árának világszintű ingadozása és az előre nem látott események hatása olyan energiapolitikát tesz szükségessé, amely egyszerre rugalmas és képes kezelni az összetett külső körülményeket.

| 3.2 | Az energetikai átállással kapcsolatos uniós politikaalkotás mellett a tagállamok gyakran nem igazán elkötelezettek, és annak kapcsán a polgárokkal való, a kompromisszumokról és a preferenciákról szóló tájékoztatásban testet öltő párbeszéd is elmarad. A 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben kialakított forgatókönyv-alapú megközelítés épkézláb módja a bizonytalan helyzet kezelésének. A politikaalkotás előkészítésének ez a megközelítése azonban megbukik a tagállamok felelősségérzetének hiánya következtében, és az árakon – illetve egyes országokban az ellátásbiztonságon – kívül más energiaügyi kérdésekben általában kevésbé tájékozott vagy érdekelt közvélemény kétségei miatt. Az uniós szintű szakpolitikai dokumentumok elsősorban a tagállamok, a főbb intézményi és iparági érdekcsoportok számára készülnek, ezért időnként nem kapcsolódnak a polgárok aggályaihoz, és nem reagálnak azokra. A polgárok aktív bevonását célzó, jelen véleményben felvázolt folyamatnak szükségszerűen része az összetett energiaügyi koncepciók „lefordítása”. A fő motivációs tényező az a szerep lesz, amit a polgárok ismeretei, nézőpontjai és értékei töltenek be abban, hogy segítsék az összes szereplő számára az átértékelést, a kiigazítást és a bizonytalan világhoz való alkalmazkodást. Az energiapolitika három pillérét – az ellátás biztonságát, a versenyképességet és a fenntarthatóságot – ki kell egészíteni egy negyedikkel: a részvétellel. |
| --- | --- |

3.2

Az energetikai átállással kapcsolatos uniós politikaalkotás mellett a tagállamok gyakran nem igazán elkötelezettek, és annak kapcsán a polgárokkal való, a kompromisszumokról és a preferenciákról szóló tájékoztatásban testet öltő párbeszéd is elmarad. A 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben kialakított forgatókönyv-alapú megközelítés épkézláb módja a bizonytalan helyzet kezelésének. A politikaalkotás előkészítésének ez a megközelítése azonban megbukik a tagállamok felelősségérzetének hiánya következtében, és az árakon – illetve egyes országokban az ellátásbiztonságon – kívül más energiaügyi kérdésekben általában kevésbé tájékozott vagy érdekelt közvélemény kétségei miatt. Az uniós szintű szakpolitikai dokumentumok elsősorban a tagállamok, a főbb intézményi és iparági érdekcsoportok számára készülnek, ezért időnként nem kapcsolódnak a polgárok aggályaihoz, és nem reagálnak azokra. A polgárok aktív bevonását célzó, jelen véleményben felvázolt folyamatnak szükségszerűen része az összetett energiaügyi koncepciók „lefordítása”. A fő motivációs tényező az a szerep lesz, amit a polgárok ismeretei, nézőpontjai és értékei töltenek be abban, hogy segítsék az összes szereplő számára az átértékelést, a kiigazítást és a bizonytalan világhoz való alkalmazkodást. Az energiapolitika három pillérét – az ellátás biztonságát, a versenyképességet és a fenntarthatóságot – ki kell egészíteni egy negyedikkel: a részvétellel.

| 3.3 | Ez nem lesz könnyű. Eddig minden arra irányuló törekvés, hogy összeegyeztessük az uniós szintű szolidaritást és együttműködést a tagállamok energiastratégiájuk meghatározásához való jogával, homályos politikához és nem egyértelmű üzenetekhez vezetett – nem utolsósorban a polgárok irányában –, ami alapos félreértéseket eredményezett. |
| --- | --- |

3.3

Ez nem lesz könnyű. Eddig minden arra irányuló törekvés, hogy összeegyeztessük az uniós szintű szolidaritást és együttműködést a tagállamok energiastratégiájuk meghatározásához való jogával, homályos politikához és nem egyértelmű üzenetekhez vezetett – nem utolsósorban a polgárok irányában –, ami alapos félreértéseket eredményezett.

| 3.4 | A polgárok nemzeti szintű bevonása és az energiapolitika ezt követő, szélesebb uniós perspektívában történő kialakítása az egyik módja annak, hogy áthidaljuk ezt a szakadékot és eloszlassuk a homályt. (Az európai dimenzióval való fokozott kapcsolatból előnyük származna az olyan, kialakulóban lévő nemzeti kezdeményezéseknek, mint amilyen Franciaországban a Débat national sur la transistion énergétique, Németországban az Energiewende vagy Spanyolországban az Energy Mix Forum.) A nemzeti vezetőknek demokratikus mandátumra van szükségük: olyan választókra, akik tájékozottak ezen a fontos területen és készek a politikusokkal partnerségben végigmenni ezen a rögösnek ígérkező úton. Ha az együttműködésre alapuló páneurópai energetikai jövő témájában nem kerül sor nyílt és részvételre ösztönző nyilvános vitára, akkor továbbél az a feltételezés, hogy társadalmilag csak a nemzeti külön út fogadható el. A nemzeti szint ilyen előtérbe helyezése miatt egyes érdekcsoportok már jellemezték úgy az uniós energiapolitikát, hogy az se nem következetes, se nem hiteles. Ez a tisztázatlanság megnehezíti egy következetes, az éghajlatváltozás nyomását kezelő, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó energiapolitika bevezetését – és az idő egyre fogy. |
| --- | --- |

3.4

A polgárok nemzeti szintű bevonása és az energiapolitika ezt követő, szélesebb uniós perspektívában történő kialakítása az egyik módja annak, hogy áthidaljuk ezt a szakadékot és eloszlassuk a homályt. (Az európai dimenzióval való fokozott kapcsolatból előnyük származna az olyan, kialakulóban lévő nemzeti kezdeményezéseknek, mint amilyen Franciaországban a Débat national sur la transistion énergétique, Németországban az Energiewende vagy Spanyolországban az Energy Mix Forum.) A nemzeti vezetőknek demokratikus mandátumra van szükségük: olyan választókra, akik tájékozottak ezen a fontos területen és készek a politikusokkal partnerségben végigmenni ezen a rögösnek ígérkező úton. Ha az együttműködésre alapuló páneurópai energetikai jövő témájában nem kerül sor nyílt és részvételre ösztönző nyilvános vitára, akkor továbbél az a feltételezés, hogy társadalmilag csak a nemzeti külön út fogadható el. A nemzeti szint ilyen előtérbe helyezése miatt egyes érdekcsoportok már jellemezték úgy az uniós energiapolitikát, hogy az se nem következetes, se nem hiteles. Ez a tisztázatlanság megnehezíti egy következetes, az éghajlatváltozás nyomását kezelő, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó energiapolitika bevezetését – és az idő egyre fogy.

| 3.5 | A polgárok Európa-szerte elégedetlenek az energiapiac működésével (lásd a fogyasztói piacok eredménytábláját– http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), ez a helyzet pedig – amennyiben nem kezelik – aláássa majd az energetikai átállással kapcsolatos közös uniós fellépés érdekében tett további erőfeszítéseket. A polgárokat – energiafogyasztói szerepükön túl – hatékonyabban be kell vonni a fő szakpolitikai döntések stratégiai irányításába, mivel az energetikai átállás előkészítése túlmutat a fontos piaci kérdéseken. Sok tagállamban a politikai folyamatokkal, a „politikával” kapcsolatos elégedetlenség is nő, a döntő jelentőségű uniós szinten pedig vagy nem valósulnak meg a politikai folyamatok, vagy nem hoznak eredményeket, és az uniós dimenzió gyakran koordinálatlan nemzeti energiapolitikai vitákká degradálódik. Annak érdekében, hogy e téren változást lehessen elérni, a polgároknak, a kulcsfontosságú érintett szereplőknek és a politikai döntéshozóknak közösen kell felelősséget vállalniuk energetikai jövőnk iránt. |
| --- | --- |

3.5

A polgárok Európa-szerte elégedetlenek az energiapiac működésével (lásd a fogyasztói piacok eredménytábláját– http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), ez a helyzet pedig – amennyiben nem kezelik – aláássa majd az energetikai átállással kapcsolatos közös uniós fellépés érdekében tett további erőfeszítéseket. A polgárokat – energiafogyasztói szerepükön túl – hatékonyabban be kell vonni a fő szakpolitikai döntések stratégiai irányításába, mivel az energetikai átállás előkészítése túlmutat a fontos piaci kérdéseken. Sok tagállamban a politikai folyamatokkal, a „politikával” kapcsolatos elégedetlenség is nő, a döntő jelentőségű uniós szinten pedig vagy nem valósulnak meg a politikai folyamatok, vagy nem hoznak eredményeket, és az uniós dimenzió gyakran koordinálatlan nemzeti energiapolitikai vitákká degradálódik. Annak érdekében, hogy e téren változást lehessen elérni, a polgároknak, a kulcsfontosságú érintett szereplőknek és a politikai döntéshozóknak közösen kell felelősséget vállalniuk energetikai jövőnk iránt.

| 3.6 | Bár helyi, regionális és nemzeti szinten számos olyan kezdeményezés születik, amelyekbe az energiatervezés több vetülete tekintetében a nyilvánosságot is bevonják, valós gyakorlati igény mutatkozik a polgárok már létező részvételének, szakértelmének és kapacitásának megfelelő irányba terelésére és összpontosítására. Jelenleg nincs megfelelő keret ahhoz a párbeszédhez, amely a polgárok, az érintett felek és a civil szervezetek részvételével az energiaellátás, -átvitel és -fogyasztás kérdéséről zajlana. Sürgősen szükség van egy ilyen párbeszédre, amely hozzájárulhat az uniós szakpolitikához és az uniós dimenziót beépítheti a nemzeti vitákba. A nyilvánosság részvételét és elkötelezettségét célzó széles körű, ambiciózus, koordinált programnak ösztönöznie kellene a tájékozott és magas színvonalú eszmecserét, magasabb színvonalú, a megértést elősegítő vitához kellene vezetnie, emellett pedig a politikai döntéshozóknak a haladás érdekében hozott magabiztos intézkedéseinek alapjául kellene szolgálnia (akiknek viszont figyelmet kellene tanúsítaniuk és reagálniuk kellene). Az egy ilyen program esetében megkövetelt feltételek és szükséges intézkedések felvázolásakor e feltáró vélemény az EGSZB megbízásából készült előkészítő kutatói tanulmányra épít, amelyet 2012 decemberében tettek közzé a következő címmel: Az egyes országok jövőbeli energiamixére vonatkozó forgatókönyvek: a lakosság bevonásával zajló folyamatok az EU-ban és azon kívül. E tanulmány a következő linken férhető hozzá
  :
  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Bár helyi, regionális és nemzeti szinten számos olyan kezdeményezés születik, amelyekbe az energiatervezés több vetülete tekintetében a nyilvánosságot is bevonják, valós gyakorlati igény mutatkozik a polgárok már létező részvételének, szakértelmének és kapacitásának megfelelő irányba terelésére és összpontosítására. Jelenleg nincs megfelelő keret ahhoz a párbeszédhez, amely a polgárok, az érintett felek és a civil szervezetek részvételével az energiaellátás, -átvitel és -fogyasztás kérdéséről zajlana. Sürgősen szükség van egy ilyen párbeszédre, amely hozzájárulhat az uniós szakpolitikához és az uniós dimenziót beépítheti a nemzeti vitákba. A nyilvánosság részvételét és elkötelezettségét célzó széles körű, ambiciózus, koordinált programnak ösztönöznie kellene a tájékozott és magas színvonalú eszmecserét, magasabb színvonalú, a megértést elősegítő vitához kellene vezetnie, emellett pedig a politikai döntéshozóknak a haladás érdekében hozott magabiztos intézkedéseinek alapjául kellene szolgálnia (akiknek viszont figyelmet kellene tanúsítaniuk és reagálniuk kellene). Az egy ilyen program esetében megkövetelt feltételek és szükséges intézkedések felvázolásakor e feltáró vélemény az EGSZB megbízásából készült előkészítő kutatói tanulmányra épít, amelyet 2012 decemberében tettek közzé a következő címmel: Az egyes országok jövőbeli energiamixére vonatkozó forgatókönyvek: a lakosság bevonásával zajló folyamatok az EU-ban és azon kívül. E tanulmány a következő linken férhető hozzá
  :
  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   A meglévő részvételi mechanizmus megerősítése és kiépítése

| 4.1 | 1997 óta a technikai, szabályozási, fogyasztói és szakpolitikai kérdések megvitatására egy sor energiafórumot hoztak létre: három szabályozási fórumot (a firenzei villamosenergia-szabályozási fórumot, a madridi gázszabályozási fórumot és a londoni polgári energia fórumot), emellett a fosszilis tüzelőanyagok berlini fórumát, a fenntartható energia bukaresti fórumát, végül az Európai Nukleáris Energia Fórumot. Bár ezek mindegyikét azzal a céllal hozták létre, hogy javítsák a belső energiapiac működését, egyiknek sem elég kiterjedt a feladatköre ahhoz, hogy az e véleményben javasolt típusú energiaügyi párbeszédet is felöleljék. A polgárok energiaügyi fóruma, amint neve is mutatja, egy versenyképes, energiahatékony és méltányos lakossági piacot kíván létrehozni a fogyasztóknak, és így platformot kíván biztosítani a fogyasztói cselekvési képesség megerősítéséhez és a fogyasztói érdekek előmozdításához a szabályozási kérdésekben. Ezek a fórumok bizonyos módon mind szerepet játszanak az energiaügyi párbeszédben. Nagyon üdvözlendő lenne, ha egy speciális koordináló platformon vagy testületen keresztül nagyobb fokú integrációt lehetne elérni. Egy ilyen testület képviselhetné az Európai Bizottság energiával kapcsolatos érdekeit az alább felvázolt ambiciózus európai energiaügyi párbeszéd struktúrájában. |
| --- | --- |

4.1

1997 óta a technikai, szabályozási, fogyasztói és szakpolitikai kérdések megvitatására egy sor energiafórumot hoztak létre: három szabályozási fórumot (a firenzei villamosenergia-szabályozási fórumot, a madridi gázszabályozási fórumot és a londoni polgári energia fórumot), emellett a fosszilis tüzelőanyagok berlini fórumát, a fenntartható energia bukaresti fórumát, végül az Európai Nukleáris Energia Fórumot. Bár ezek mindegyikét azzal a céllal hozták létre, hogy javítsák a belső energiapiac működését, egyiknek sem elég kiterjedt a feladatköre ahhoz, hogy az e véleményben javasolt típusú energiaügyi párbeszédet is felöleljék. A polgárok energiaügyi fóruma, amint neve is mutatja, egy versenyképes, energiahatékony és méltányos lakossági piacot kíván létrehozni a fogyasztóknak, és így platformot kíván biztosítani a fogyasztói cselekvési képesség megerősítéséhez és a fogyasztói érdekek előmozdításához a szabályozási kérdésekben. Ezek a fórumok bizonyos módon mind szerepet játszanak az energiaügyi párbeszédben. Nagyon üdvözlendő lenne, ha egy speciális koordináló platformon vagy testületen keresztül nagyobb fokú integrációt lehetne elérni. Egy ilyen testület képviselhetné az Európai Bizottság energiával kapcsolatos érdekeit az alább felvázolt ambiciózus európai energiaügyi párbeszéd struktúrájában.

| 4.2 | Lehetőség van a szomszédos harmadik országok bevonására is, különösképpen, ha ezek már az energiaközösség tagjai. Mindez összhangban állna az Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl COM(2011) című dokumentumban javasolt megközelítéssel. |
| --- | --- |

4.2

Lehetőség van a szomszédos harmadik országok bevonására is, különösképpen, ha ezek már az energiaközösség tagjai. Mindez összhangban állna az Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl COM(2011) című dokumentumban javasolt megközelítéssel.

| 4.3 | Mint az uniós intézmények tanácsadó testülete, amelynek elsődleges feladata a civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonása az európai projektbe, az EGSZB megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy segítse a szakpolitikák kialakításához való civil társadalmi hozzájárulás keretbe foglalását és tervezését. Az EGSZB véleményeket terjesztett elő az energiaügyhöz kapcsolódó valamennyi fontos uniós jogalkotási és politikai munkával összefüggésben, egy sor konferenciát szervezett a civil társadalom számára az energiához kapcsolódó kérdések tárgyában, a tagállamokba szervezett szakmai látogatások révén minden szinten együttműködve az energiaügyben érdekelt felekkel. Az európai energiaközösség szükségességére, valamint az ezt alátámasztó társadalmi párbeszéd alapvető jelentőségére vonatkozó állásfoglalását a Notre Europe – Jacques Delors Intézettel közös, 2012. januári nyilatkozatában tette közzé (http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/declaration-hu.pdf). |
| --- | --- |

4.3

Mint az uniós intézmények tanácsadó testülete, amelynek elsődleges feladata a civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonása az európai projektbe, az EGSZB megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy segítse a szakpolitikák kialakításához való civil társadalmi hozzájárulás keretbe foglalását és tervezését. Az EGSZB véleményeket terjesztett elő az energiaügyhöz kapcsolódó valamennyi fontos uniós jogalkotási és politikai munkával összefüggésben, egy sor konferenciát szervezett a civil társadalom számára az energiához kapcsolódó kérdések tárgyában, a tagállamokba szervezett szakmai látogatások révén minden szinten együttműködve az energiaügyben érdekelt felekkel. Az európai energiaközösség szükségességére, valamint az ezt alátámasztó társadalmi párbeszéd alapvető jelentőségére vonatkozó állásfoglalását a Notre Europe – Jacques Delors Intézettel közös, 2012. januári nyilatkozatában tette közzé (http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/declaration-hu.pdf).

| 4.4 | Az eredményes párbeszéd kiépítésének alapvető eleme a bizalom. Az érintett felek iránti bizalom, illetve az ő egymás iránti bizalmuk nem magától értetődő dolog – éppen ellenkezőleg. Ezért a párbeszéd egyik célkitűzése a résztvevők közötti bizalom kiépítése. Ennek érdekében – ha a folyamatban meghatározó szerepet kíván játszani – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak nyitottnak és megbízhatónak kell lennie, és kiegyensúlyozott álláspontot kell képviselnie. |
| --- | --- |

4.4

Az eredményes párbeszéd kiépítésének alapvető eleme a bizalom. Az érintett felek iránti bizalom, illetve az ő egymás iránti bizalmuk nem magától értetődő dolog – éppen ellenkezőleg. Ezért a párbeszéd egyik célkitűzése a résztvevők közötti bizalom kiépítése. Ennek érdekében – ha a folyamatban meghatározó szerepet kíván játszani – az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak nyitottnak és megbízhatónak kell lennie, és kiegyensúlyozott álláspontot kell képviselnie.

| 4.5 | A tagállamokban tapasztalható, energiával kapcsolatos hozzáállás a társadalmi értékekből ered. Az egyén szintjén ide kell sorolni a biztonságot, az energiaszűkösséget és a kiszolgáltatott csoportoknak a megfizethető ellátáshoz való hozzáférését. Nemzeti szinten aggodalmak fogalmazódnak meg az energiafüggőség és a külső hatásoknak való kitettség vonatkozásában. A vitának ezért határozott etikai és gazdasági dimenzióval kell rendelkeznie, amint azt az európai energiaszerkezet etikai szempontjaival foglalkozó európai csoport 2013. januári véleménye is megfogalmazta. Ezt a vita alapvető eszközeként kellene elismerni. Az EGSZB egy etikai keret alkalmazását tartja szükségesnek valamennyi energiaforrás tekintetében és az energiaszerkezetre vonatkozó döntéshozatalban is, és a civil társadalomnak a demokratikus részvételen és átláthatóságon alapuló bevonását sürgeti. Tovább kell dolgozni annak érdekében, hogy ezeket az elgondolásokat tagállami szinten is alkalmazzák, az EGSZB egyik szerepe pedig abból fog állni, hogy felismerje a nemzeti érzékenységeket, és utat mutasson az összhang és együttműködés felé. |
| --- | --- |

4.5

A tagállamokban tapasztalható, energiával kapcsolatos hozzáállás a társadalmi értékekből ered. Az egyén szintjén ide kell sorolni a biztonságot, az energiaszűkösséget és a kiszolgáltatott csoportoknak a megfizethető ellátáshoz való hozzáférését. Nemzeti szinten aggodalmak fogalmazódnak meg az energiafüggőség és a külső hatásoknak való kitettség vonatkozásában. A vitának ezért határozott etikai és gazdasági dimenzióval kell rendelkeznie, amint azt az európai energiaszerkezet etikai szempontjaival foglalkozó európai csoport 2013. januári véleménye is megfogalmazta. Ezt a vita alapvető eszközeként kellene elismerni. Az EGSZB egy etikai keret alkalmazását tartja szükségesnek valamennyi energiaforrás tekintetében és az energiaszerkezetre vonatkozó döntéshozatalban is, és a civil társadalomnak a demokratikus részvételen és átláthatóságon alapuló bevonását sürgeti. Tovább kell dolgozni annak érdekében, hogy ezeket az elgondolásokat tagállami szinten is alkalmazzák, az EGSZB egyik szerepe pedig abból fog állni, hogy felismerje a nemzeti érzékenységeket, és utat mutasson az összhang és együttműködés felé.

| 4.6 | Így például az energiával kapcsolatos, társadalmilag elfogadható és etikus globális megközelítés szerves – az uniós szakpolitika által is támogatandó – eleme az az elgondolás, hogy nem szabad hátrányos helyzetbe hozni a világ „néma” részeit, vagyis azokat, aki az energiaforrások iránti versengésben kiszolgáltatott helyzetben vannak. |
| --- | --- |

4.6

Így például az energiával kapcsolatos, társadalmilag elfogadható és etikus globális megközelítés szerves – az uniós szakpolitika által is támogatandó – eleme az az elgondolás, hogy nem szabad hátrányos helyzetbe hozni a világ „néma” részeit, vagyis azokat, aki az energiaforrások iránti versengésben kiszolgáltatott helyzetben vannak.

| 4.7 | A bevonás akkor a leghatékonyabb, ha az informális, jogszabályi hatály alá nem eső civil társadalmi hálózatokat felhatalmazzák arra, hogy együttműködjenek a formálisabb, jogszabályi hatály alá eső hálózatokkal. A részvételre alapozott innováció erőteljes eszköze lehet a nemzeti, regionális, városi és helyi stratégiai célokra vonatkozó megállapodásnak/végrehajtásnak, a hagyományos eljárásoknál megszokottakkal szembeni alacsonyabb közkiadásokkal és kevesebb bürokráciával. Jelenleg kevés olyan mechanizmus létezik, amely integrálná az „energia jövőjével” kapcsolatos városi, nemzeti és páneurópai részvételt. A Polgármesterek Szövetségéhez hasonló, nagyobb energiahatékonyságot és több megújuló energiaforrást szorgalmazó kezdeményezések azonban rávilágítanak, hogy mi az, ami megvalósítható. Meg kell jegyezni, hogy nem alakult még ki a tagállamokban, illetve a tagállamokon átívelő módon e részvételnek a politikai és döntéshozatali mechanizmusokkal való összekötése. |
| --- | --- |

4.7

A bevonás akkor a leghatékonyabb, ha az informális, jogszabályi hatály alá nem eső civil társadalmi hálózatokat felhatalmazzák arra, hogy együttműködjenek a formálisabb, jogszabályi hatály alá eső hálózatokkal. A részvételre alapozott innováció erőteljes eszköze lehet a nemzeti, regionális, városi és helyi stratégiai célokra vonatkozó megállapodásnak/végrehajtásnak, a hagyományos eljárásoknál megszokottakkal szembeni alacsonyabb közkiadásokkal és kevesebb bürokráciával. Jelenleg kevés olyan mechanizmus létezik, amely integrálná az „energia jövőjével” kapcsolatos városi, nemzeti és páneurópai részvételt. A Polgármesterek Szövetségéhez hasonló, nagyobb energiahatékonyságot és több megújuló energiaforrást szorgalmazó kezdeményezések azonban rávilágítanak, hogy mi az, ami megvalósítható. Meg kell jegyezni, hogy nem alakult még ki a tagállamokban, illetve a tagállamokon átívelő módon e részvételnek a politikai és döntéshozatali mechanizmusokkal való összekötése.

5.   A nyilvános részvétel és elkötelezettség megteremtése: az európai energia-párbeszéd

| 5.1 | A fentiekben ismertetett folyamat munkacímeként az európai energiaügyi párbeszéd szerepel, bár annak érdekében, hogy hangsúlyozni lehessen a konkrét lépések megtételének szükségességét, megfontolandó az Európai Energiaügyi Intézkedéshez hasonló más cím is. Az európai energiaügyi párbeszéd nem vezetne a már létező testületek megduplázódásához, ehelyett a meglévő kezdeményezésekre építene és kiegészítené ezeket az energiaügyben érintett felek és a polgárok bevonásával. Fontos célkitűzés a szakpolitikák kidolgozásának javítása a kölcsönhatások megszervezésével, a megfelelő információk biztosításával, annak előmozdításával, hogy a polgárok magukénak érezzék ezt a célkitűzést, a legitimitás megerősítésével, valamint a nemzeti és európai szintű politikai döntések támogatásával. Elvileg minden energiaügyi kérdésnek e párbeszéd hatálya alá kellene tartoznia, ideértve a következőket: infrastruktúra, energiaforrások és erőforrások, piacok, fogyasztói kérdések, technológiák, politikai és környezeti kérdések stb. |
| --- | --- |

5.1

A fentiekben ismertetett folyamat munkacímeként az európai energiaügyi párbeszéd szerepel, bár annak érdekében, hogy hangsúlyozni lehessen a konkrét lépések megtételének szükségességét, megfontolandó az Európai Energiaügyi Intézkedéshez hasonló más cím is. Az európai energiaügyi párbeszéd nem vezetne a már létező testületek megduplázódásához, ehelyett a meglévő kezdeményezésekre építene és kiegészítené ezeket az energiaügyben érintett felek és a polgárok bevonásával. Fontos célkitűzés a szakpolitikák kidolgozásának javítása a kölcsönhatások megszervezésével, a megfelelő információk biztosításával, annak előmozdításával, hogy a polgárok magukénak érezzék ezt a célkitűzést, a legitimitás megerősítésével, valamint a nemzeti és európai szintű politikai döntések támogatásával. Elvileg minden energiaügyi kérdésnek e párbeszéd hatálya alá kellene tartoznia, ideértve a következőket: infrastruktúra, energiaforrások és erőforrások, piacok, fogyasztói kérdések, technológiák, politikai és környezeti kérdések stb.

| 5.2 | Az európai energiaügyi párbeszédnek foglalkoznia kell mind a jogszabályi hatály alá eső, mind a jogszabályi hatály alá nem eső érintett felek – az ellátási láncokban részt vevő csoportosulások, valamint a beruházók, fogyasztók, hatóságok és jogalkotók – igényeivel és aggodalmaival. A nemzeti, uniós és globális szinten meghatározott prioritásokkal összefüggésben az érintett felek egyik kategóriájaként kell kezelni a több generációt érintő kérdésekkel foglalkozó szakemberek képviselőit is, különösen az erőforrások felhasználása és kimerülése, a környezetszennyezés csökkentése és az éghajlatváltozás tekintetében. |
| --- | --- |

5.2

Az európai energiaügyi párbeszédnek foglalkoznia kell mind a jogszabályi hatály alá eső, mind a jogszabályi hatály alá nem eső érintett felek – az ellátási láncokban részt vevő csoportosulások, valamint a beruházók, fogyasztók, hatóságok és jogalkotók – igényeivel és aggodalmaival. A nemzeti, uniós és globális szinten meghatározott prioritásokkal összefüggésben az érintett felek egyik kategóriájaként kell kezelni a több generációt érintő kérdésekkel foglalkozó szakemberek képviselőit is, különösen az erőforrások felhasználása és kimerülése, a környezetszennyezés csökkentése és az éghajlatváltozás tekintetében.

| 5.3 | Meg kell jegyezni, hogy az európai energiaügyi párbeszéd nem lenne része az operatív vagy technikai végrehajtásnak, de szerepe lenne egy „tárgyalási tér” biztosításában, amelyben a társadalmi hatással és elfogadottsággal, a beruházási és forrásstratégiával és más politikai megfontolásokkal összefüggésben meg lehet tárgyalni a végrehajtással kapcsolatos kérdéseket. Nagyon konkrét intézkedéseket kellene azonban jelentenie, amelyekkel a polgárok a mindennapokban is foglalkozni tudnak, mint pl. az intelligens számlázás és az energiahatékonyság. Az elméletnek, az oktatásnak és a gyakorlati intézkedéseknek kéz a kézben kell haladniuk. |
| --- | --- |

5.3

Meg kell jegyezni, hogy az európai energiaügyi párbeszéd nem lenne része az operatív vagy technikai végrehajtásnak, de szerepe lenne egy „tárgyalási tér” biztosításában, amelyben a társadalmi hatással és elfogadottsággal, a beruházási és forrásstratégiával és más politikai megfontolásokkal összefüggésben meg lehet tárgyalni a végrehajtással kapcsolatos kérdéseket. Nagyon konkrét intézkedéseket kellene azonban jelentenie, amelyekkel a polgárok a mindennapokban is foglalkozni tudnak, mint pl. az intelligens számlázás és az energiahatékonyság. Az elméletnek, az oktatásnak és a gyakorlati intézkedéseknek kéz a kézben kell haladniuk.

6.   Az európai energiaügyi párbeszéd megvalósítása

| 6.1 | A kezdeti célkitűzések a következők lennének:






  — | olyan intézkedések meghatározása és fontossági sorrendbe rendezése, amelyek növelik az polgárok energiaügyre vonatkozó tájékozottságát és szerepvállalási képességét; |
| --- | --- | --- |

6.1

A kezdeti célkitűzések a következők lennének:

—

olyan intézkedések meghatározása és fontossági sorrendbe rendezése, amelyek növelik az polgárok energiaügyre vonatkozó tájékozottságát és szerepvállalási képességét;

| — | az érintett felek (köztük ipari és magán energiafogyasztók, energiaszolgáltatók, munkavállalók, szakszervezetek és más érdekcsoportok) meghatározása érdekeik típusa, tudásszintjük és forráskapacitásuk alapján; |
| --- | --- |

—

az érintett felek (köztük ipari és magán energiafogyasztók, energiaszolgáltatók, munkavállalók, szakszervezetek és más érdekcsoportok) meghatározása érdekeik típusa, tudásszintjük és forráskapacitásuk alapján;

| — | az alapvető kérdések olyan módon történő keretbe foglalása, hogy a mindennapi ismeretek és tapasztalatok, valamint a szaktudás kölcsönösen hatni tudjon egymásra és gazdagítsa egymást; |
| --- | --- |

—

az alapvető kérdések olyan módon történő keretbe foglalása, hogy a mindennapi ismeretek és tapasztalatok, valamint a szaktudás kölcsönösen hatni tudjon egymásra és gazdagítsa egymást;

| — | egy rugalmas, valamennyi tagállamban alkalmazható „párbeszéd” formátum kidolgozása, amely közelebb hozza a polgárokat a döntéshozókhoz. |
| --- | --- |

—

egy rugalmas, valamennyi tagállamban alkalmazható „párbeszéd” formátum kidolgozása, amely közelebb hozza a polgárokat a döntéshozókhoz.

| 6.2 | A sikeres energetikai átálláshoz alapvetőek a megerősített konzultációs és részvételi mechanizmusok. Ahhoz, hogy a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása stratégiai szemlélettel, koherensen és inkluzívan történjen – és ezért hitelesnek és hatékonynak ismerjék el – az uniós szintű tájékozott, strukturált, inkluzív és felelős párbeszédre is szükség van. |
| --- | --- |

6.2

A sikeres energetikai átálláshoz alapvetőek a megerősített konzultációs és részvételi mechanizmusok. Ahhoz, hogy a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása stratégiai szemlélettel, koherensen és inkluzívan történjen – és ezért hitelesnek és hatékonynak ismerjék el – az uniós szintű tájékozott, strukturált, inkluzív és felelős párbeszédre is szükség van.

| 6.3 | Végül a nyilvánosság részvételének segítenie kell az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer 2050-re történő megvalósításához vezető tudásalapú, részvételi és hatékony átmenet megalapozását is. Ez megteremtené annak lehetőségét, hogy az energiaüggyel kapcsolatos uniós intézkedéseknek nőne ezáltal a legitimációja, miközben lehetővé tenné a polgárok számára, hogy nemzeti és páneurópai szinten hangot adjanak nézeteiknek és preferenciáiknak. |
| --- | --- |

6.3

Végül a nyilvánosság részvételének segítenie kell az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszer 2050-re történő megvalósításához vezető tudásalapú, részvételi és hatékony átmenet megalapozását is. Ez megteremtené annak lehetőségét, hogy az energiaüggyel kapcsolatos uniós intézkedéseknek nőne ezáltal a legitimációja, miközben lehetővé tenné a polgárok számára, hogy nemzeti és páneurópai szinten hangot adjanak nézeteiknek és preferenciáiknak.

| 6.4 | Az érintett felek valamennyi meghatározott csoportját kölcsönösségi alapon meg kellene kérdezni arról, hogy:






  — | mit várnak a párbeszédbe való bekapcsolódásuktól; valamint |
| --- | --- | --- |

6.4

Az érintett felek valamennyi meghatározott csoportját kölcsönösségi alapon meg kellene kérdezni arról, hogy:

—

mit várnak a párbeszédbe való bekapcsolódásuktól; valamint

| — | mit várnak el tőlük a párbeszédbe való közreműködésük során. |
| --- | --- |

—

mit várnak el tőlük a párbeszédbe való közreműködésük során.

| 6.5 | Amennyiben azt akarjuk, hogy a párbeszéd hosszú távon sikeres legyen, akkor a folyamat során törekedni kell arra, hogy megértsük a tagállamok és a páneurópai civil társadalom aggályait, ismereteit és értékeit, és hogy válasszal szolgáljunk ezekre. Ahhoz, hogy valóban választ lehessen adni ezekre, az érintettek között valószínűleg ki kell fejleszteni:






  — | olyan stratégiákat, amelyek – szükség esetén közösen egyeztetett kiigazításokkal és kompromisszumokkal – azt biztosítják, amire az érintett feleknek szükségük van; |
| --- | --- | --- |

6.5

Amennyiben azt akarjuk, hogy a párbeszéd hosszú távon sikeres legyen, akkor a folyamat során törekedni kell arra, hogy megértsük a tagállamok és a páneurópai civil társadalom aggályait, ismereteit és értékeit, és hogy válasszal szolgáljunk ezekre. Ahhoz, hogy valóban választ lehessen adni ezekre, az érintettek között valószínűleg ki kell fejleszteni:

—

olyan stratégiákat, amelyek – szükség esetén közösen egyeztetett kiigazításokkal és kompromisszumokkal – azt biztosítják, amire az érintett feleknek szükségük van;

| — | egy folyamatot ezekhez a stratégiákhoz; valamint |
| --- | --- |

—

egy folyamatot ezekhez a stratégiákhoz; valamint

| — | a képességet ennek a stratégiának a megerősítéséhez. |
| --- | --- |

—

a képességet ennek a stratégiának a megerősítéséhez.

| 6.6 | Ahhoz, hogy a párbeszéd betölthesse funkcióját, számos alapvető kérdésre választ kell találni:






  — | Stratégiák: Milyen stratégiákat kell megvalósítani ahhoz, hogy könnyebben be lehessen vonni az energiaágazat érintett feleit és a civil társadalmat a párbeszédbe? |
| --- | --- | --- |

6.6

Ahhoz, hogy a párbeszéd betölthesse funkcióját, számos alapvető kérdésre választ kell találni:

—

Stratégiák: Milyen stratégiákat kell megvalósítani ahhoz, hogy könnyebben be lehessen vonni az energiaágazat érintett feleit és a civil társadalmat a párbeszédbe?

| — | Folyamatok: Milyen folyamatokat kell kialakítani vagy átdolgozni a fenti stratégiák megvalósításához? |
| --- | --- |

—

Folyamatok: Milyen folyamatokat kell kialakítani vagy átdolgozni a fenti stratégiák megvalósításához?

| — | Képességek: Milyen képességekre van szükség a párbeszéd során e folyamatok működtetéséhez és továbbfejlesztéséhez? |
| --- | --- |

—

Képességek: Milyen képességekre van szükség a párbeszéd során e folyamatok működtetéséhez és továbbfejlesztéséhez?

| — | Az energiaágazat érintett feleinek és a civil társadalomnak a hozzájárulása: Mit kell elvárni az érintettektől és a polgároktól a párbeszéd során annak érdekében, hogy ezek a képességek megmaradjanak, illetve bővüljenek? |
| --- | --- |

—

Az energiaágazat érintett feleinek és a civil társadalomnak a hozzájárulása: Mit kell elvárni az érintettektől és a polgároktól a párbeszéd során annak érdekében, hogy ezek a képességek megmaradjanak, illetve bővüljenek?

7.   Gyakorlati lépések és ajánlások

| 7.1 | Javasoljuk, hogy 2016-ig vonják be az energiaágazat érdekelt feleit, a polgárokat és a civil szervezeteket az európai energiaügyi párbeszédbe, amelyre összehangolt, többszintű megbeszélés formájában kellene sort keríteni a tagállamokon belül, illetve azok között. Mivel sokakat érintő, nagy horderejű és sürgős kérdésről van szó, az energiaágazat érdekelt feleinek és a nyilvánosságnak a bevonására szolgáló folyamatnak ambiciózusnak, megfelelően finanszírozottnak és hatékonynak kell lennie, és a 6. pontban leírt módszert kell követnie. A párbeszédnek bizalmat kell teremtenie a résztvevők között, nyitottnak kell lennie, megoldásokat kell kínálnia, illetve el kell fogadnia a kifejezésre jutó különféle álláspontokat. További elvárások vele szemben, hogy:






  — | páneurópai legyen abban az értelemben, hogy uniós szinten közelítse egymáshoz és integrálja a különböző nézeteket; |
| --- | --- | --- |

7.1

Javasoljuk, hogy 2016-ig vonják be az energiaágazat érdekelt feleit, a polgárokat és a civil szervezeteket az európai energiaügyi párbeszédbe, amelyre összehangolt, többszintű megbeszélés formájában kellene sort keríteni a tagállamokon belül, illetve azok között. Mivel sokakat érintő, nagy horderejű és sürgős kérdésről van szó, az energiaágazat érdekelt feleinek és a nyilvánosságnak a bevonására szolgáló folyamatnak ambiciózusnak, megfelelően finanszírozottnak és hatékonynak kell lennie, és a 6. pontban leírt módszert kell követnie. A párbeszédnek bizalmat kell teremtenie a résztvevők között, nyitottnak kell lennie, megoldásokat kell kínálnia, illetve el kell fogadnia a kifejezésre jutó különféle álláspontokat. További elvárások vele szemben, hogy:

—

páneurópai legyen abban az értelemben, hogy uniós szinten közelítse egymáshoz és integrálja a különböző nézeteket;

| — | nemzeti legyen, azaz különböző kulturális közegben és az energia jövőjével kapcsolatos különböző elképzelések mentén valósuljon meg; |
| --- | --- |

—

nemzeti legyen, azaz különböző kulturális közegben és az energia jövőjével kapcsolatos különböző elképzelések mentén valósuljon meg;

| — | egy országon belül legyen többszintű, azaz integrálja a nemzeti, regionális, nagyvárosi és helyi szintet, és ismerje el, hogy a polgároknak és a fogyasztóknak fontos szerepük van a politika befolyásolásában; |
| --- | --- |

—

egy országon belül legyen többszintű, azaz integrálja a nemzeti, regionális, nagyvárosi és helyi szintet, és ismerje el, hogy a polgároknak és a fogyasztóknak fontos szerepük van a politika befolyásolásában;

| — | legyen cselekvésorientált úgy, hogy valamennyi résztvevő azt kérdezze magától, illetve egymástól, hogy „milyen lépéseket lehet tenni egy jobb energetikai jövő érdekében?”. |
| --- | --- |

—

legyen cselekvésorientált úgy, hogy valamennyi résztvevő azt kérdezze magától, illetve egymástól, hogy „milyen lépéseket lehet tenni egy jobb energetikai jövő érdekében?”.

| 7.2 | Az európai energiaügyi párbeszéd nem helyettesíti azt a vitát, amelyet a képviseleti demokrácia intézményeiben kell tartani, hanem hozzájárul ahhoz azáltal, hogy kiegészíti a mindennapos ismereteket, tapasztalatokat és tudást a műszaki és szakmai információkkal. Ebben az értelemben a részvételi demokrácia a képviseleti demokrácia szükséges kiegészítője. |
| --- | --- |

7.2

Az európai energiaügyi párbeszéd nem helyettesíti azt a vitát, amelyet a képviseleti demokrácia intézményeiben kell tartani, hanem hozzájárul ahhoz azáltal, hogy kiegészíti a mindennapos ismereteket, tapasztalatokat és tudást a műszaki és szakmai információkkal. Ebben az értelemben a részvételi demokrácia a képviseleti demokrácia szükséges kiegészítője.

| 7.3 | Az EGSZB kidolgozhatna egy hároméves programot, amely kapcsolódhatna a nemzeti kezdeményezésekhez, kiegészítve azokat, illetve akár egy független európai energiaügyi párbeszédet eredményezve. Ez a folyamat az alábbiakat foglalná magában:






  — | Kutatás – a nyilvánosság közreműködésével és bevonásával kapcsolatos eddigi kutatásokra támaszkodva, illetve azokat kibővítve, azokra az idevonatkozó komplex energiaügyi kérdésekre összpontosítva, amelyeket el kell magyarázni az embereknek. |
| --- | --- | --- |

7.3

Az EGSZB kidolgozhatna egy hároméves programot, amely kapcsolódhatna a nemzeti kezdeményezésekhez, kiegészítve azokat, illetve akár egy független európai energiaügyi párbeszédet eredményezve. Ez a folyamat az alábbiakat foglalná magában:

—

Kutatás – a nyilvánosság közreműködésével és bevonásával kapcsolatos eddigi kutatásokra támaszkodva, illetve azokat kibővítve, azokra az idevonatkozó komplex energiaügyi kérdésekre összpontosítva, amelyeket el kell magyarázni az embereknek.

| — | Szövetségek kialakítása minden érintett féllel (tagállamokkal és a soros uniós elnökségekkel, civil szervezetekkel, az ipar szereplőivel, szakszervezetekkel, alapítványokkal, tudományos intézményekkel stb.) egy olyan megbízható erőforrásalap létrehozásához, amely arányban van a program ambíciójával. |
| --- | --- |

—

Szövetségek kialakítása minden érintett féllel (tagállamokkal és a soros uniós elnökségekkel, civil szervezetekkel, az ipar szereplőivel, szakszervezetekkel, alapítványokkal, tudományos intézményekkel stb.) egy olyan megbízható erőforrásalap létrehozásához, amely arányban van a program ambíciójával.

| — | Egy nagyszabású nyitórendezvény aktív kísérleti/demonstrációs programok meghirdetésére legfeljebb öt tagállamban, melyek mindegyikében 2014-től nemzeti párbeszédeket tartanak. |
| --- | --- |

—

Egy nagyszabású nyitórendezvény aktív kísérleti/demonstrációs programok meghirdetésére legfeljebb öt tagállamban, melyek mindegyikében 2014-től nemzeti párbeszédeket tartanak.

| — | Ahol lehetséges és célszerű, kapcsolatok létesítése az európai energiaügyi párbeszéd és a létező fórumok – köztük az energiaközösség (Délkelet-Európa) és a keleti partnerség –között. |
| --- | --- |

—

Ahol lehetséges és célszerű, kapcsolatok létesítése az európai energiaügyi párbeszéd és a létező fórumok – köztük az energiaközösség (Délkelet-Európa) és a keleti partnerség –között.

| — | Prezentáció és vita az európai energiaügyi párbeszédről a 2013. novemberi lakossági energiafórumon, illetve adott esetben egyéb energiafórumokon és rendezvényeken. |
| --- | --- |

—

Prezentáció és vita az európai energiaügyi párbeszédről a 2013. novemberi lakossági energiafórumon, illetve adott esetben egyéb energiafórumokon és rendezvényeken.

| — | A párbeszéd alakulásának áttekintése az EGSZB-n belül működő „Az európai energiaközösség felé” állandó tanulmányozócsoportban, illetve egy reprezentatív irányítócsoport felállítása. |
| --- | --- |

—

A párbeszéd alakulásának áttekintése az EGSZB-n belül működő „Az európai energiaközösség felé” állandó tanulmányozócsoportban, illetve egy reprezentatív irányítócsoport felállítása.

| 7.4 | A nyilvános vita strukturálásában hasznosak a döntéshozatalt segítő eszközök, különösen a mi lenne, ha? típusú kérdések, és segítenek az ezzel kapcsolatos kompromisszumos lehetőségek, kockázatok és eredmények kielemzésében is. Az ilyen eszközök közé tartozik: különböző lehetséges forgatókönyvek készítése és modellezés; multikritérium elemzések; virtuális valóság technikák (köztük 3D-s vizualizációs és földrajzi információs rendszerek [GIS]); életciklus-elemzések és kvantitatív környezetvizsgálatok. Ezek közül a forgatókönyv-készítés bizonyult a leginkább elterjedtnek és a leginteraktívabbnak ahhoz, hogy az emberek megértsék a probléma mértékét, kidolgozzák és teszteljék saját, előnyben részesített megoldásaikat és átültessék azokat a gyakorlatba. Az Európai Bizottság a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben is alkalmazta a forgatókönyv-készítés módszerét, hogy hatékonyabban tájékoztassa az embereket a politikai lehetőségekről, és hogy bevonja őket azokba. |
| --- | --- |

7.4

A nyilvános vita strukturálásában hasznosak a döntéshozatalt segítő eszközök, különösen a mi lenne, ha? típusú kérdések, és segítenek az ezzel kapcsolatos kompromisszumos lehetőségek, kockázatok és eredmények kielemzésében is. Az ilyen eszközök közé tartozik: különböző lehetséges forgatókönyvek készítése és modellezés; multikritérium elemzések; virtuális valóság technikák (köztük 3D-s vizualizációs és földrajzi információs rendszerek [GIS]); életciklus-elemzések és kvantitatív környezetvizsgálatok. Ezek közül a forgatókönyv-készítés bizonyult a leginkább elterjedtnek és a leginteraktívabbnak ahhoz, hogy az emberek megértsék a probléma mértékét, kidolgozzák és teszteljék saját, előnyben részesített megoldásaikat és átültessék azokat a gyakorlatba. Az Európai Bizottság a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben is alkalmazta a forgatókönyv-készítés módszerét, hogy hatékonyabban tájékoztassa az embereket a politikai lehetőségekről, és hogy bevonja őket azokba.

| 7.5 | A modern kommunikációs technikáknál többre van szükség, ha azt akarjuk, hogy az energiaügyről folyó vita ne a háttérben, hanem a figyelem középpontjában folyjon, és hogy beszéljenek róla a kávézókban, a klubokban, otthon a konyhában és az iskolában is. Komoly kiállítások és rendezvények, a tudományos közösség bevonása és a nemzeti média figyelmének felkeltése is fontos szerepet játszhat ebben. Ehhez professzionális tervezésre, illetve arra van szükség, hogy a párbeszédet olyan európai „szociális márkaként” építsük fel, amelyet elismerés és bizalom övez. |
| --- | --- |

7.5

A modern kommunikációs technikáknál többre van szükség, ha azt akarjuk, hogy az energiaügyről folyó vita ne a háttérben, hanem a figyelem középpontjában folyjon, és hogy beszéljenek róla a kávézókban, a klubokban, otthon a konyhában és az iskolában is. Komoly kiállítások és rendezvények, a tudományos közösség bevonása és a nemzeti média figyelmének felkeltése is fontos szerepet játszhat ebben. Ehhez professzionális tervezésre, illetve arra van szükség, hogy a párbeszédet olyan európai „szociális márkaként” építsük fel, amelyet elismerés és bizalom övez.

| 7.6 | Az energetikai jövőről folyó párbeszédhez egyértelmű, átlátható és felelősségteljes kormányzati eljárások kellenek. A szervező testületnek minden érdekelt féltől, intézménytől vagy érdekcsoporttól függetlenül kell működnie, valamennyi résztvevőnek bíznia kell benne, hitelesnek és megbízhatónak kell lennie, és olyan közösen meghatározott szociális és etikai elvekre kell épülnie, amelyek közös értékeket tükröznek. |
| --- | --- |

7.6

Az energetikai jövőről folyó párbeszédhez egyértelmű, átlátható és felelősségteljes kormányzati eljárások kellenek. A szervező testületnek minden érdekelt féltől, intézménytől vagy érdekcsoporttól függetlenül kell működnie, valamennyi résztvevőnek bíznia kell benne, hitelesnek és megbízhatónak kell lennie, és olyan közösen meghatározott szociális és etikai elvekre kell épülnie, amelyek közös értékeket tükröznek.

| 7.7 | Az EGSZB-nek aktív, alakító szerep jut. Ő fogja előkészíteni azt, hogy az európai energiaügyi párbeszéd elméletből realitássá váljon. Az EGSZB először a kezdeti tervezés jelenlegi szakaszát és az érintettekkel folytatott párbeszédet követi nyomon, majd részt vesz a kezdeti fontos feladatokkal foglalkozó csoport munkájában, ezt követően pedig tovább támogatja majd a projektet, amikor az európai energiaügyi párbeszéd elindul saját útján, valamint katalizátorként segíti előteremteni a szükséges forrásokat. |
| --- | --- |

7.7

Az EGSZB-nek aktív, alakító szerep jut. Ő fogja előkészíteni azt, hogy az európai energiaügyi párbeszéd elméletből realitássá váljon. Az EGSZB először a kezdeti tervezés jelenlegi szakaszát és az érintettekkel folytatott párbeszédet követi nyomon, majd részt vesz a kezdeti fontos feladatokkal foglalkozó csoport munkájában, ezt követően pedig tovább támogatja majd a projektet, amikor az európai energiaügyi párbeszéd elindul saját útján, valamint katalizátorként segíti előteremteni a szükséges forrásokat.

| 7.8 | Az európai energiaügyi párbeszéd fő feladatai a következők lesznek:






  — | közös keret létrehozása az energiaügyi párbeszédekhez; |
| --- | --- | --- |

7.8

Az európai energiaügyi párbeszéd fő feladatai a következők lesznek:

—

közös keret létrehozása az energiaügyi párbeszédekhez;

| — | egy általános európai „szociális márka felépítése” a párbeszédhez, illetve kísérő licensz- és irányítási mechanizmusok kidolgozása; |
| --- | --- |

—

egy általános európai „szociális márka felépítése” a párbeszédhez, illetve kísérő licensz- és irányítási mechanizmusok kidolgozása;

| — | egy közösen meghatározott tudásalapú könyvtár kiépítése a gyakorlati energiaügyi kérdésekhez; |
| --- | --- |

—

egy közösen meghatározott tudásalapú könyvtár kiépítése a gyakorlati energiaügyi kérdésekhez;

| — | fórum biztosítása egy nyílt energiaügyi vitához a tagállamok között és uniós szinten; |
| --- | --- |

—

fórum biztosítása egy nyílt energiaügyi vitához a tagállamok között és uniós szinten;

| — | finanszírozás vagy jelentős támogatás biztosítása nemzeti és regionális kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

—

finanszírozás vagy jelentős támogatás biztosítása nemzeti és regionális kezdeményezésekhez;

| — | kutatások végzése vagy kutatási megbízások adása a hiányzó ismeretek pótlására; |
| --- | --- |

—

kutatások végzése vagy kutatási megbízások adása a hiányzó ismeretek pótlására;

| — | iránymutatások összeállítása létező vagy várható energiaügyi kérdésekben, társadalmi, környezetvédelmi, etikai és gazdasági szempontok figyelembevételével; |
| --- | --- |

—

iránymutatások összeállítása létező vagy várható energiaügyi kérdésekben, társadalmi, környezetvédelmi, etikai és gazdasági szempontok figyelembevételével;

| — | együttműködés nemzeti és regionális szervezetekkel; |
| --- | --- |

—

együttműködés nemzeti és regionális szervezetekkel;

| — | egy szervezeteket összefogó hálózat kiépítésének előmozdítása minden tagállamban. |
| --- | --- |

—

egy szervezeteket összefogó hálózat kiépítésének előmozdítása minden tagállamban.

| 7.9 | Az európai energiaügyi párbeszéd a részvételi demokrácia nagyszabású gyakorlati feladataként is felfogható, amely egy mindenki számára nagyon fontos kérdésben kiegészíti a képviseleti demokráciát. A szervező elv a franchise vagy licenszrendszer keretében alkalmazott szubszidiaritás lesz, azaz az európai energiaügyi párbeszéd arra épül majd, ami már eleve létezik, és azt fogja elmélyíteni. A kialakítás szakaszában az európai energiaügyi párbeszéd – a polgárok és az érdekelt felek aktív részvétele mellett – olyan közösen egyeztetett párbeszédes eljárásokat fog kialakítani, amelyeket nemzeti, regionális és helyi szinten is át lehet venni. Így szerep juthat az energiaügyi kérdésekben már most is aktív és számos formában működő szervezetek forrásainak, ismereteinek és képességeinek is. Ilyenek lehetnek például: települési vagy szabályozó hatóságok, energiavállalatok, egyéb bármilyen vállalkozás, szakszervezetek, nem kormányzati szervek, fogyasztói szervezetek és uniós intézmények (Európai Bizottság, Európai Parlament, Régiók Bizottsága). A cél egy „tárgyalási fórum” biztosítása lenne, ahol a megvalósítás kérdéseit lehetne megvitatni a társadalmi hatás és elfogadottság, a beruházási és forrásstratégia és egyéb politikai szempont figyelembevételével. Ennek része lenne a folyamatos objektív tájékoztatás, és itt lehetne az ilyen információk és az emberek saját tapasztalatai alapján felmérni, hogy milyen szintű konvergenciára van lehetőség az „összeállított” energiakérdésekben. |
| --- | --- |

7.9

Az európai energiaügyi párbeszéd a részvételi demokrácia nagyszabású gyakorlati feladataként is felfogható, amely egy mindenki számára nagyon fontos kérdésben kiegészíti a képviseleti demokráciát. A szervező elv a franchise vagy licenszrendszer keretében alkalmazott szubszidiaritás lesz, azaz az európai energiaügyi párbeszéd arra épül majd, ami már eleve létezik, és azt fogja elmélyíteni. A kialakítás szakaszában az európai energiaügyi párbeszéd – a polgárok és az érdekelt felek aktív részvétele mellett – olyan közösen egyeztetett párbeszédes eljárásokat fog kialakítani, amelyeket nemzeti, regionális és helyi szinten is át lehet venni. Így szerep juthat az energiaügyi kérdésekben már most is aktív és számos formában működő szervezetek forrásainak, ismereteinek és képességeinek is. Ilyenek lehetnek például: települési vagy szabályozó hatóságok, energiavállalatok, egyéb bármilyen vállalkozás, szakszervezetek, nem kormányzati szervek, fogyasztói szervezetek és uniós intézmények (Európai Bizottság, Európai Parlament, Régiók Bizottsága). A cél egy „tárgyalási fórum” biztosítása lenne, ahol a megvalósítás kérdéseit lehetne megvitatni a társadalmi hatás és elfogadottság, a beruházási és forrásstratégia és egyéb politikai szempont figyelembevételével. Ennek része lenne a folyamatos objektív tájékoztatás, és itt lehetne az ilyen információk és az emberek saját tapasztalatai alapján felmérni, hogy milyen szintű konvergenciára van lehetőség az „összeállított” energiakérdésekben.

| 7.10 | Ehhez a párbeszédhez több közös elvre is szükség van. A feladat az, hogy az emberiség közös értékét elismerő és meghatározó számos általános kötelezettségvállalást átültessük valamibe, ami az energiaüggyel kapcsolatos politika vagy cselekvés alapjául szolgálhat. Ilyen kötelezettségvállalások már az Európai Unió Szerződésében is szerepelnek, amely megerősíti, hogy a tagállamok elkötelezettek az alapvető emberi és szociális jogok iránt. A nemzetek és népek közötti szolidaritás, amely az EU egyik alapelve, az az elv, amely erkölcsi értelemben globális szinten is átültethető bármilyen uniós energiapolitikára. |
| --- | --- |

7.10

Ehhez a párbeszédhez több közös elvre is szükség van. A feladat az, hogy az emberiség közös értékét elismerő és meghatározó számos általános kötelezettségvállalást átültessük valamibe, ami az energiaüggyel kapcsolatos politika vagy cselekvés alapjául szolgálhat. Ilyen kötelezettségvállalások már az Európai Unió Szerződésében is szerepelnek, amely megerősíti, hogy a tagállamok elkötelezettek az alapvető emberi és szociális jogok iránt. A nemzetek és népek közötti szolidaritás, amely az EU egyik alapelve, az az elv, amely erkölcsi értelemben globális szinten is átültethető bármilyen uniós energiapolitikára.

| 7.11 | Az EGE energiaetikai jelentésében(http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) javasolt négy erkölcsi elv – az energiához való hozzájutás, a fenntarthatóság, az ellátásbiztonság és a biztonság – egyértelműen egybeesik az EU energiapolitikájának három pillérével. Ezeket behatóan elemezni kell. A jelentés azt is hangsúlyozza, hogy a részvétel a szociális és politikai igazságosság feltétele, megerősítve a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv megközelítését, amely szerint „a polgárok bevonása elengedhetetlen” (3.4. pont). |
| --- | --- |

7.11

Az EGE energiaetikai jelentésében(http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) javasolt négy erkölcsi elv – az energiához való hozzájutás, a fenntarthatóság, az ellátásbiztonság és a biztonság – egyértelműen egybeesik az EU energiapolitikájának három pillérével. Ezeket behatóan elemezni kell. A jelentés azt is hangsúlyozza, hogy a részvétel a szociális és politikai igazságosság feltétele, megerősítve a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv megközelítését, amely szerint „a polgárok bevonása elengedhetetlen” (3.4. pont).

| 7.12 | Az energiaügyi párbeszéd elindításához először egy elvekre épülő megközelítést kell kidolgozni az emberek bevonásáról. Ez az egyik olyan feladat, amelyben az EGSZB segíthet. Egyelőre öt kérdést javasolunk ezzel kapcsolatban:






  — | Hogyan garantálható, hogy mindenki (magánszemélyek és az ipar is) megengedhesse magának azt az energiát, amire szüksége van? |
| --- | --- | --- |

7.12

Az energiaügyi párbeszéd elindításához először egy elvekre épülő megközelítést kell kidolgozni az emberek bevonásáról. Ez az egyik olyan feladat, amelyben az EGSZB segíthet. Egyelőre öt kérdést javasolunk ezzel kapcsolatban:

—

Hogyan garantálható, hogy mindenki (magánszemélyek és az ipar is) megengedhesse magának azt az energiát, amire szüksége van?

| — | Energiatermelésünk és -fogyasztásunk figyelembe veszi-e a szükségleteket és a jövő generációkra gyakorolt hatást? |
| --- | --- |

—

Energiatermelésünk és -fogyasztásunk figyelembe veszi-e a szükségleteket és a jövő generációkra gyakorolt hatást?

| — | Áttekintettük-e az energiatermeléssel és -használattal kapcsolatos összes rövid és középtávú kockázatot, és tettünk-e valamit ezek ellen? |
| --- | --- |

—

Áttekintettük-e az energiatermeléssel és -használattal kapcsolatos összes rövid és középtávú kockázatot, és tettünk-e valamit ezek ellen?

| — | Biztos, hogy energiaellátásunk elég stabil és biztonságos? – tekintve, hogy milyen fontos szerepet tölt be |
| --- | --- |

—

Biztos, hogy energiaellátásunk elég stabil és biztonságos? – tekintve, hogy milyen fontos szerepet tölt be

| — | Mit tehetünk mi ezekben a kérdésekben? |
| --- | --- |

—

Mit tehetünk mi ezekben a kérdésekben?

| 7.13 | Ahhoz, hogy az energiapiacok túllépjenek a rövid távú célokon, nagyobb biztonságra és hatékonyabb együttműködésre van szükség. A „minden marad a régiben” hozzáállás nem eredményez olyan mértékű változást, amelyre a politikai célok eléréséhez szükség lenne. Az embereknek, az energiaágazatnak és a kormányzati szereplőknek pedig mind szerepet kell vállalniuk az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérésben. Az európai energiaügyi párbeszéd lehetőséget teremt majd a bizalomépítésre, megszólítja az embereket nemzeti szinten, és egy tágabb uniós perspektívába fogja helyezni a nemzeti energiapolitikákat. |
| --- | --- |

7.13

Ahhoz, hogy az energiapiacok túllépjenek a rövid távú célokon, nagyobb biztonságra és hatékonyabb együttműködésre van szükség. A „minden marad a régiben” hozzáállás nem eredményez olyan mértékű változást, amelyre a politikai célok eléréséhez szükség lenne. Az embereknek, az energiaágazatnak és a kormányzati szereplőknek pedig mind szerepet kell vállalniuk az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérésben. Az európai energiaügyi párbeszéd lehetőséget teremt majd a bizalomépítésre, megszólítja az embereket nemzeti szinten, és egy tágabb uniós perspektívába fogja helyezni a nemzeti energiapolitikákat.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/8

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A polgárok az inkluzív digitális egységes piac középpontjában: cselekvési terv a siker érdekében (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/02

Előadó: Anna Maria DARMANIN

2012. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A polgárok az inkluzív digitális egységes piac középpontjában: cselekvési terv a siker érdekében

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a 2013. március 20-i ülésnapon) 69 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A digitális egységes piac jelentős növekedési, munkahely-teremtési és általában véve fellendülési potenciált rejt magában. Ma még azonban sokan vannak, akik nem tudnak élni ezzel a lehetőséggel. Ennek számos oka van, a szociológiai és kulturális tényezőktől kezdve egészen a jogszabályokig. Az EGSZB szeretne rámutatni néhány olyan jelenleg fennálló nehézségre és akadályra, amely útjában áll annak, hogy a polgárok valóban a digitális egységes piac középpontjában álljanak. A következőkről van szó:






  a) | infrastrukturális problémák; |
| --- | --- | --- |

1.1

A digitális egységes piac jelentős növekedési, munkahely-teremtési és általában véve fellendülési potenciált rejt magában. Ma még azonban sokan vannak, akik nem tudnak élni ezzel a lehetőséggel. Ennek számos oka van, a szociológiai és kulturális tényezőktől kezdve egészen a jogszabályokig. Az EGSZB szeretne rámutatni néhány olyan jelenleg fennálló nehézségre és akadályra, amely útjában áll annak, hogy a polgárok valóban a digitális egységes piac középpontjában álljanak. A következőkről van szó:

a)

infrastrukturális problémák;

| b) | tisztázatlan jogi keret; |
| --- | --- |

b)

tisztázatlan jogi keret;

| c) | a polgárok jogai nincsenek jól meghatározva; |
| --- | --- |

c)

a polgárok jogai nincsenek jól meghatározva;

| d) | az egyéni és kollektív panaszrendezési rendszereket még mindig nem valósították meg teljesen; |
| --- | --- |

d)

az egyéni és kollektív panaszrendezési rendszereket még mindig nem valósították meg teljesen;

| e) | eltérések vannak az egyes tagállamok között a fogyasztói környezet tekintetében; |
| --- | --- |

e)

eltérések vannak az egyes tagállamok között a fogyasztói környezet tekintetében;

| f) | kiberbiztonság; |
| --- | --- |

f)

kiberbiztonság;

| g) | az e-közbeszerzés és az elektronikus aláírás még nem valósult teljesen meg; |
| --- | --- |

g)

az e-közbeszerzés és az elektronikus aláírás még nem valósult teljesen meg;

| h) | az e-kormányzati szolgáltatások bevezetésének hiánya; |
| --- | --- |

h)

az e-kormányzati szolgáltatások bevezetésének hiánya;

| i) | a belső piacon történő végrehajtás. |
| --- | --- |

i)

a belső piacon történő végrehajtás.

| 1.2 | Az EGSZB ezért javasol egy sor lépést annak a célnak a maradéktalan eléréséhez, hogy a polgárok központi szerepet kapjanak a digitális egységes piacon belül:






  a) | szabad és általános hozzáférés; |
| --- | --- | --- |

1.2

Az EGSZB ezért javasol egy sor lépést annak a célnak a maradéktalan eléréséhez, hogy a polgárok központi szerepet kapjanak a digitális egységes piacon belül:

a)

szabad és általános hozzáférés;

| b) | nyílt internet és hálózatsemlegesség; |
| --- | --- |

b)

nyílt internet és hálózatsemlegesség;

| c) | a visszaélések megelőzése; |
| --- | --- |

c)

a visszaélések megelőzése;

| d) | szabványosítás az ikt terén; |
| --- | --- |

d)

szabványosítás az ikt terén;

| e) | interoperabilitás és összekapcsolhatóság; |
| --- | --- |

e)

interoperabilitás és összekapcsolhatóság;

| f) | számítási felhő; |
| --- | --- |

f)

számítási felhő;

| g) | árszabályozás, vagyis minimumtarifák; |
| --- | --- |

g)

árszabályozás, vagyis minimumtarifák;

| h) | oktatás és képzés; |
| --- | --- |

h)

oktatás és képzés;

| i) | védelem az internetes csalások és a számítástechnikai bűnözés ellen (pl. kalózkodás és hamisítás); |
| --- | --- |

i)

védelem az internetes csalások és a számítástechnikai bűnözés ellen (pl. kalózkodás és hamisítás);

| j) | biztonság (ezen belül az adatok és a magánszféra védelme, védelem a gyermekek, idősek és fogyatékossággal élők számára); |
| --- | --- |

j)

biztonság (ezen belül az adatok és a magánszféra védelme, védelem a gyermekek, idősek és fogyatékossággal élők számára);

| k) | a „digitális jogok chartája”; (1) |
| --- | --- |

k)

a „digitális jogok chartája”; (1)

| l) | a fogyasztói jogokról szóló irányelv alkalmazása a digitális tartalomra; |
| --- | --- |

l)

a fogyasztói jogokról szóló irányelv alkalmazása a digitális tartalomra;

| m) | az e-kereskedelemre, az e-fizetésekre, a mobiltelefóniára stb. vonatkozó jogszabályok átdolgozása; |
| --- | --- |

m)

az e-kereskedelemre, az e-fizetésekre, a mobiltelefóniára stb. vonatkozó jogszabályok átdolgozása;

| n) | a műsorszolgáltatási politika felülvizsgálata; |
| --- | --- |

n)

a műsorszolgáltatási politika felülvizsgálata;

| o) | tájékoztató kampányok; |
| --- | --- |

o)

tájékoztató kampányok;

| p) | a civil társadalom bekapcsolódása és bevonása a politika döntések minden szintjébe; |
| --- | --- |

p)

a civil társadalom bekapcsolódása és bevonása a politika döntések minden szintjébe;

| q) | egy uniós útmutató közzététele a digitális szolgáltatásokról. |
| --- | --- |

q)

egy uniós útmutató közzététele a digitális szolgáltatásokról.

2.   A polgárok a digitális egységes piac középpontjában: a polgárok mint gazdasági, társadalmi és politikai szereplők a belső piac négy szabadságjogával összhangban

| 2.1 | Esélyteremtés a polgárok mint gazdasági szereplők számára: A digitális forradalom sok munkahelyet feleslegessé tett. Azonban – a McKinsey tanácsadó cég állítása szerint (2) – minden elveszített munkahely helyébe 2,6 új munkahely keletkezett. A társadalomnak ehhez még alkalmazkodnia kell, és jelenleg képes is erre. Bizonyos munkahelyek eltűnnek, és a fiatalabb nemzedéknek már más kilátásai lesznek: a digitális forradalmat munkahelyteremtőként kell kihasználniuk. Az olyan kezdeményezéseknek, mint az MIT által kifejlesztett Scratch program, megvan az a többletértékük, hogy az egyének saját értékét tükrözik. Egy másik példa a NASA „Skunk Works” kísérleti laboratóriuma, amely az űrsiklóprogram befejeződése után megfelelő környezetet teremtett a kreativitáshoz. |
| --- | --- |

2.1

Esélyteremtés a polgárok mint gazdasági szereplők számára: A digitális forradalom sok munkahelyet feleslegessé tett. Azonban – a McKinsey tanácsadó cég állítása szerint (2) – minden elveszített munkahely helyébe 2,6 új munkahely keletkezett. A társadalomnak ehhez még alkalmazkodnia kell, és jelenleg képes is erre. Bizonyos munkahelyek eltűnnek, és a fiatalabb nemzedéknek már más kilátásai lesznek: a digitális forradalmat munkahelyteremtőként kell kihasználniuk. Az olyan kezdeményezéseknek, mint az MIT által kifejlesztett Scratch program, megvan az a többletértékük, hogy az egyének saját értékét tükrözik. Egy másik példa a NASA „Skunk Works” kísérleti laboratóriuma, amely az űrsiklóprogram befejeződése után megfelelő környezetet teremtett a kreativitáshoz.

| 2.2 | Esélyteremtés a polgárok mint politikai szereplők számára: Az embernek szabadnak kell lennie, hogy elképzeléseit terjeszthesse. Ezt az internet nagyban megkönnyíti, bár a fiatalabb nemzedékek az internethez való kötődésük ellenére többet utaznak. Az internet megkedvelteti az emberekkel való kapcsolatteremtést. A digitális technológia a mozgás új szabadságát hozta létre. |
| --- | --- |

2.2

Esélyteremtés a polgárok mint politikai szereplők számára: Az embernek szabadnak kell lennie, hogy elképzeléseit terjeszthesse. Ezt az internet nagyban megkönnyíti, bár a fiatalabb nemzedékek az internethez való kötődésük ellenére többet utaznak. Az internet megkedvelteti az emberekkel való kapcsolatteremtést. A digitális technológia a mozgás új szabadságát hozta létre.

| 2.2.1 | Európa határain belül és azokon túl is vannak konkrét példák arra, hogy a polgárok hogyan fogtak össze, hogy kinyilvánítsák nézőpontjaikat, és demokratikus változást érjenek el egyes politikák terén. Világos, hogy a polgárok hangjának erősebben kellene érvényesülnie a politikai színtéren. A demokratikus folyamatnak is alkalmazkodnia kell a digitalizálódáshoz. |
| --- | --- |

2.2.1

Európa határain belül és azokon túl is vannak konkrét példák arra, hogy a polgárok hogyan fogtak össze, hogy kinyilvánítsák nézőpontjaikat, és demokratikus változást érjenek el egyes politikák terén. Világos, hogy a polgárok hangjának erősebben kellene érvényesülnie a politikai színtéren. A demokratikus folyamatnak is alkalmazkodnia kell a digitalizálódáshoz.

| 2.3 | A polgárok mint társadalmi szereplők: A digitális jártasság nemcsak az internet használatának megismerését jelenti, hanem azt is, hogy hogyan lehet az internet adta lehetőségeket egy társadalmi közösség és a személyes fejlődés javára fordítani. Emiatt a közösségeknek jobban ki kellene használniuk az internet adta lehetőségeket. Maradéktalanul tiszteletben kell azonban tartani az egyének szabad választását, hogy akarják-e használni az internetet. |
| --- | --- |

2.3

A polgárok mint társadalmi szereplők: A digitális jártasság nemcsak az internet használatának megismerését jelenti, hanem azt is, hogy hogyan lehet az internet adta lehetőségeket egy társadalmi közösség és a személyes fejlődés javára fordítani. Emiatt a közösségeknek jobban ki kellene használniuk az internet adta lehetőségeket. Maradéktalanul tiszteletben kell azonban tartani az egyének szabad választását, hogy akarják-e használni az internetet.

| 2.4 | Ahogy „A digitális egységes piac megvalósítása” (3) és „Az európaiakat szolgáló egységes piac” (4) című európai parlamenti állásfoglalások is kiemelik, számos hiányosságot kell még leküzdeni ahhoz, hogy a polgárok valóban az egységes piac középpontjában álljanak. E hiányosságok közt van jogszabályi, de szociológiai természetű is, és ezekből eredően még mindig számos akadálya van annak, hogy a fogyasztók teljes mértékben hozzáférhessenek az egységes piachoz. |
| --- | --- |

2.4

Ahogy „A digitális egységes piac megvalósítása” (3) és „Az európaiakat szolgáló egységes piac” (4) című európai parlamenti állásfoglalások is kiemelik, számos hiányosságot kell még leküzdeni ahhoz, hogy a polgárok valóban az egységes piac középpontjában álljanak. E hiányosságok közt van jogszabályi, de szociológiai természetű is, és ezekből eredően még mindig számos akadálya van annak, hogy a fogyasztók teljes mértékben hozzáférhessenek az egységes piachoz.

3.   Általános megfontolások és teendők a polgárok digitáliseszköz-használatának fokozása érdekében, megfontolások egy cselekvési tervhez

A nagyközönség számára a hozzáférés, a tudás és a bizalom is a legalapvetőbb kérdések közé tartozik, amikor az internetet használják, és amikor elkezdik kihasználni a digitális piac lehetőségeit.

3.1   Hozzáférés

Elengedhetetlen, hogy minden uniós polgár számára garantálják az egyenlő hozzáférés lehetőségét. E tekintetben figyelembe kell venni az infrastruktúrát, a hardvert, a szoftvert és az úgynevezett „orgware”-t. (5)

Hozzáférés infrastruktúrán keresztül

| 3.1.1 | Minden uniós polgárnak ugyanolyan hozzáférési lehetőséget kell kínálni a hálózathoz. (6) Ezenkívül alapvető, hogy meghatározzák és kialakítsák a Mbps-onkénti költségek árának rögzített maximumát – kábel- és mobilhálózat esetében egyaránt –, és azt az összes tagállam alkalmazza. |
| --- | --- |

3.1.1

Minden uniós polgárnak ugyanolyan hozzáférési lehetőséget kell kínálni a hálózathoz. (6) Ezenkívül alapvető, hogy meghatározzák és kialakítsák a Mbps-onkénti költségek árának rögzített maximumát – kábel- és mobilhálózat esetében egyaránt –, és azt az összes tagállam alkalmazza.

| 3.1.1.1 | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) szerint a nemzeti szabályozó hatóságok többségéhez panasszal fordultak a fogyasztók az internethez való hozzáférés meghirdetett és tényleges sebessége közötti eltérés miatt. Csak akkor lehet valódi digitális egységes piacot megvalósítani, ha az EU-ban az összes hálózatüzemeltető szigorú állami felügyelet alatt működik, hogy garantálni lehessen a névleges sávszélességet az európai digitális menetrend sávszélességre vonatkozó pillérével összhangban. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) szerint a nemzeti szabályozó hatóságok többségéhez panasszal fordultak a fogyasztók az internethez való hozzáférés meghirdetett és tényleges sebessége közötti eltérés miatt. Csak akkor lehet valódi digitális egységes piacot megvalósítani, ha az EU-ban az összes hálózatüzemeltető szigorú állami felügyelet alatt működik, hogy garantálni lehessen a névleges sávszélességet az európai digitális menetrend sávszélességre vonatkozó pillérével összhangban.

| 3.1.1.2 | A jelenleg heterogén mobilinternet-hozzáférés képezi az egyik legfőbb akadályt a valódi digitális belső piac előtt, elsősorban amiatt, hogy az okostelefonok és a táblagépek gyors elterjedése növeli a polgárok mobilon végzett, internetalapú tevékenységeinek (elektronikus kereskedelem, elektronikus egészségügyi szolgáltatások stb.) gazdasági jelentőségét. Ebben az összefüggésben a digitális menetrend 101. intézkedése egyértelműen rámutat, hogy 2015-re a belföldi és roamingtarifáknak nagyjából ki kell egyenlítődniük. |
| --- | --- |

3.1.1.2

A jelenleg heterogén mobilinternet-hozzáférés képezi az egyik legfőbb akadályt a valódi digitális belső piac előtt, elsősorban amiatt, hogy az okostelefonok és a táblagépek gyors elterjedése növeli a polgárok mobilon végzett, internetalapú tevékenységeinek (elektronikus kereskedelem, elektronikus egészségügyi szolgáltatások stb.) gazdasági jelentőségét. Ebben az összefüggésben a digitális menetrend 101. intézkedése egyértelműen rámutat, hogy 2015-re a belföldi és roamingtarifáknak nagyjából ki kell egyenlítődniük.

| 3.1.1.3 | Ezenkívül az infrastruktúrának biztosítania kell, hogy Európa teljes egésze le legyen fedve, nem szabad ugyanis, hogy a polgárokat vidéki tartózkodási helyük miatt megkülönböztetés érje. Az EGSZB felismeri, hogy az ipar esetleg nem tartja gazdaságilag életképesnek, hogy ilyen infrastruktúrát nyújtson. Ezt az akadályt azonban le kell győzni. A vidéki területek számára a köz-magán partnerségek megoldást jelenthetnek. A tartalomszolgáltatók is beszállhatnak az infrastrukturális beruházásokba, hiszen utána a lefedettségből gyakran ők is előnyt tudnak kovácsolni. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Ezenkívül az infrastruktúrának biztosítania kell, hogy Európa teljes egésze le legyen fedve, nem szabad ugyanis, hogy a polgárokat vidéki tartózkodási helyük miatt megkülönböztetés érje. Az EGSZB felismeri, hogy az ipar esetleg nem tartja gazdaságilag életképesnek, hogy ilyen infrastruktúrát nyújtson. Ezt az akadályt azonban le kell győzni. A vidéki területek számára a köz-magán partnerségek megoldást jelenthetnek. A tartalomszolgáltatók is beszállhatnak az infrastrukturális beruházásokba, hiszen utána a lefedettségből gyakran ők is előnyt tudnak kovácsolni.

Városi WiFi-hotspotok

| 3.1.2 | Az alapszintű ingyenes WiFi-hozzáférés minden európai polgárnak alapvető joga kellene, hogy legyen. Az EGSZB úgy véli, (7) hogy az ingyenes nyilvános internethez, a nyílt Web 2.0-s adatokhoz és a nyílt forráskódú szoftverekhez való hozzáférést biztosító városi hotspotok kialakítása megkönnyítené a kommunikációt és a munkakeresést. |
| --- | --- |

3.1.2

Az alapszintű ingyenes WiFi-hozzáférés minden európai polgárnak alapvető joga kellene, hogy legyen. Az EGSZB úgy véli, (7) hogy az ingyenes nyilvános internethez, a nyílt Web 2.0-s adatokhoz és a nyílt forráskódú szoftverekhez való hozzáférést biztosító városi hotspotok kialakítása megkönnyítené a kommunikációt és a munkakeresést.

| 3.1.3 | A területi lefedettségnek nem kellene szigorú követelménynek lennie, az viszont alapvető, hogy minden városi önkormányzat legalább egy WiFi-hotspotot biztosítson. Ésszerű megközelítésként a lakosságszám arányában lehetne meghatározni a biztosítandó ingyenes hotspotok minimális számát, és minden egyes nemzeti szabályozó hatóság helyi szabályokat hozhatna az uniós irányelvekkel összhangban. |
| --- | --- |

3.1.3

A területi lefedettségnek nem kellene szigorú követelménynek lennie, az viszont alapvető, hogy minden városi önkormányzat legalább egy WiFi-hotspotot biztosítson. Ésszerű megközelítésként a lakosságszám arányában lehetne meghatározni a biztosítandó ingyenes hotspotok minimális számát, és minden egyes nemzeti szabályozó hatóság helyi szabályokat hozhatna az uniós irányelvekkel összhangban.

| 3.1.4 | Még ha az internet-hozzáférés és az egyetemes szélessávú hálózat óriási jelentőségét el is ismerik, az Európai Bizottság rámutatott, (8) hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek az európai szélessávú célkitűzések előmozdításában játszott jövőbeli szerepét illetően megoszlanak a vélemények. |
| --- | --- |

3.1.4

Még ha az internet-hozzáférés és az egyetemes szélessávú hálózat óriási jelentőségét el is ismerik, az Európai Bizottság rámutatott, (8) hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek az európai szélessávú célkitűzések előmozdításában játszott jövőbeli szerepét illetően megoszlanak a vélemények.

| 3.1.5 | Eddig Finnország, Spanyolország és Málta fogadott el jogszabályt arra vonatkozóan, hogy a nemzeti egyetemes szolgáltatási kötelezettség a szélessávra is terjedjen ki. Az Európai Parlament 2011. július 5-én állásfoglalást fogadott el, (9) amelyben hangsúlyozza az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek fontosságát, amelyek a társadalmi befogadást szolgáló biztonsági hálóként szolgálnak. |
| --- | --- |

3.1.5

Eddig Finnország, Spanyolország és Málta fogadott el jogszabályt arra vonatkozóan, hogy a nemzeti egyetemes szolgáltatási kötelezettség a szélessávra is terjedjen ki. Az Európai Parlament 2011. július 5-én állásfoglalást fogadott el, (9) amelyben hangsúlyozza az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek fontosságát, amelyek a társadalmi befogadást szolgáló biztonsági hálóként szolgálnak.

Hardver

| 3.1.6 | Ahhoz, hogy valaki „digitális európai polgár” lehessen, az kell, hogy hozzá tudjon férni az internethez, vagyis olyan saját hardverrel és szoftverrel rendelkezzen, amely lehetővé teszi számára a kapcsolódást. |
| --- | --- |

3.1.6

Ahhoz, hogy valaki „digitális európai polgár” lehessen, az kell, hogy hozzá tudjon férni az internethez, vagyis olyan saját hardverrel és szoftverrel rendelkezzen, amely lehetővé teszi számára a kapcsolódást.

| 3.1.6.1 | Az alapvető hardvernek
   (10) minden uniós államban, mindenki által megfizethető áron elérhetőnek kell lennie. Emiatt az EGSZB határozottan ösztönzi, hogy a Horizont 2020 program keretében dolgozzanak ki külön projektet, amely lehetővé teszi, hogy alapvető hardvert gyártsanak Európában, ténylegesen megfizethető áron. A Horizont 2020 program költségvetését sajnálatos módon a Tanács a közelmúltban csökkentette. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Az alapvető hardvernek
   (10) minden uniós államban, mindenki által megfizethető áron elérhetőnek kell lennie. Emiatt az EGSZB határozottan ösztönzi, hogy a Horizont 2020 program keretében dolgozzanak ki külön projektet, amely lehetővé teszi, hogy alapvető hardvert gyártsanak Európában, ténylegesen megfizethető áron. A Horizont 2020 program költségvetését sajnálatos módon a Tanács a közelmúltban csökkentette.

Szoftver

| 3.1.6.2 | A szoftvernek
   (11) a többletköltségek elkerülése végett nyílt forráskódúnak kell lennie, és általánosan elterjedt, szabványos, szellemi tulajdont nem képező eszközöket kell kínálnia dokumentumok szerkesztésére és megosztására. Az effajta szoftvernek továbbá a fogyatékkal élők által is kezelhetőnek kell lennie. A nyílt forráskódú programoknak a széles körben elterjedt többi szoftver kiegészítéseként kellene szolgálniuk. |
| --- | --- |

3.1.6.2

A szoftvernek
   (11) a többletköltségek elkerülése végett nyílt forráskódúnak kell lennie, és általánosan elterjedt, szabványos, szellemi tulajdont nem képező eszközöket kell kínálnia dokumentumok szerkesztésére és megosztására. Az effajta szoftvernek továbbá a fogyatékkal élők által is kezelhetőnek kell lennie. A nyílt forráskódú programoknak a széles körben elterjedt többi szoftver kiegészítéseként kellene szolgálniuk.

3.2   A nyílt internet és a hálózatsemlegesség védelme

| 3.2.1 | Az EGSZB már rámutatott, (12) hogy az uniós polgárok szemszögéből nézve alapvető, hogy az internetszolgáltatók garantálják, hogy az emberek szabadon csatlakozhassanak a nyilvános internethez anélkül, hogy a kormány vagy a hálózatüzemeltetők bármilyen korlátozást vezetnének be a tartalomra, a hozzáférhető oldalakra, a platformokra, a csatlakoztatható berendezésekre, illetve a megengedett kommunikációs módokra vonatkozóan. Ezt fedi a nyílt internet fogalma, amely a digitális világ polgárainak egyik alapvető joga. |
| --- | --- |

3.2.1

Az EGSZB már rámutatott, (12) hogy az uniós polgárok szemszögéből nézve alapvető, hogy az internetszolgáltatók garantálják, hogy az emberek szabadon csatlakozhassanak a nyilvános internethez anélkül, hogy a kormány vagy a hálózatüzemeltetők bármilyen korlátozást vezetnének be a tartalomra, a hozzáférhető oldalakra, a platformokra, a csatlakoztatható berendezésekre, illetve a megengedett kommunikációs módokra vonatkozóan. Ezt fedi a nyílt internet fogalma, amely a digitális világ polgárainak egyik alapvető joga.

| 3.2.2 | Ezenkívül az összes uniós internetszolgáltatónak a hasonló internetes adatok valamennyi forrását egyenlőként kell kezelniük anélkül, hogy a különböző adatforgalmak között gazdasági okokból különbséget tennének. |
| --- | --- |

3.2.2

Ezenkívül az összes uniós internetszolgáltatónak a hasonló internetes adatok valamennyi forrását egyenlőként kell kezelniük anélkül, hogy a különböző adatforgalmak között gazdasági okokból különbséget tennének.

| 3.2.3 | A BEREC-nek az európai forgalomszabályozási gyakorlatokra vonatkozó előzetes eredményei egyértelműen azt mutatják, hogy elterjedt a VoIP (13)-forgalom akadályozása. (14) |
| --- | --- |

3.2.3

A BEREC-nek az európai forgalomszabályozási gyakorlatokra vonatkozó előzetes eredményei egyértelműen azt mutatják, hogy elterjedt a VoIP (13)-forgalom akadályozása. (14)

| 3.2.4 | Az uniós szabályozók azt tapasztalták, hogy az olyan VoIP-szolgáltatásokat, mint a Skype, elsősorban a mobilszolgáltatók gátolják. A felhasználók közötti – az egymás közötti fájlcserét lehetővé tevő – adatforgalmat is rendszeresen lassítják vagy gátolják mind a vezetékes, mint a mobilszolgáltatók.
  Ahogyan egyre több szolgáltatást nyújtanak webes alapon, a kísértés is egyre nagyobb, hogy a hálózatüzemeltetők hátrányosan megkülönböztessék az övékkel versengő vagy kevésbé jövedelmező egyéb szolgáltatásokat, és így gyakorlatilag gyorsforgalmi és lassú folyosókat hoznak létre a különböző szolgáltatások számára. A hálózatsemlegesség ezzel súlyos hátrányt szenvedne. |
| --- | --- |

3.2.4

Az uniós szabályozók azt tapasztalták, hogy az olyan VoIP-szolgáltatásokat, mint a Skype, elsősorban a mobilszolgáltatók gátolják. A felhasználók közötti – az egymás közötti fájlcserét lehetővé tevő – adatforgalmat is rendszeresen lassítják vagy gátolják mind a vezetékes, mint a mobilszolgáltatók.

Ahogyan egyre több szolgáltatást nyújtanak webes alapon, a kísértés is egyre nagyobb, hogy a hálózatüzemeltetők hátrányosan megkülönböztessék az övékkel versengő vagy kevésbé jövedelmező egyéb szolgáltatásokat, és így gyakorlatilag gyorsforgalmi és lassú folyosókat hoznak létre a különböző szolgáltatások számára. A hálózatsemlegesség ezzel súlyos hátrányt szenvedne.

| 3.2.5 | Ezzel szemben a hálózatsemlegesség elvéből az következik, hogy a szolgáltatók gazdasági érdekből nem részesíthetnek előnyben bizonyos adatforgalmakat az interneten, hanem minden felhasználónak a szolgáltatótól telhető legjobb szolgáltatást kell kapnia.
  A „hálózatsemlegesség” fogalma teljesen hiányzik a digitális menetrendről szóló európai bizottsági közleményből, az EGSZB viszont hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség elvét egyértelműen meg kell határozni, és az európai jogban is rögzíteni kell az EU Alapjogi Chartájában maghatározott polgári jogok kiegészítéseként. |
| --- | --- |

3.2.5

Ezzel szemben a hálózatsemlegesség elvéből az következik, hogy a szolgáltatók gazdasági érdekből nem részesíthetnek előnyben bizonyos adatforgalmakat az interneten, hanem minden felhasználónak a szolgáltatótól telhető legjobb szolgáltatást kell kapnia.

A „hálózatsemlegesség” fogalma teljesen hiányzik a digitális menetrendről szóló európai bizottsági közleményből, az EGSZB viszont hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség elvét egyértelműen meg kell határozni, és az európai jogban is rögzíteni kell az EU Alapjogi Chartájában maghatározott polgári jogok kiegészítéseként.

3.3   „Orgware”

3.3.1   A digitális egységes piacban rejlő lehetőségek kihasználásához pusztán a technológia nem elegendő. Az „orgware” – azaz a felhasználók tudása, képességei és tájékozottsága – éppennyire fontos. Az EGSZB ezért fontosnak tartja a tudást – a digitális jártasságot –, valamint az internethasználat előnyeinek a veszélyeket sem szem elől tévesztő kritikus mérlegelését.

3.3.2   Tudás

Az internethasználatot maximalizálni lehet, ha a felhasználó tudja, hogyan használja az internetet nemcsak szabadidős tevékenységekre, de személyes és közösségi fejlődésre is. Az „orgware” ennek kulcsfontosságú szempontja.

3.4   Garantált digitális jártassági képzés

| 3.4.1 | Ahhoz, hogy valóban az uniós polgárok állhassanak a digitális belső piac középpontjában, feltétlenül szükségük van magasabb szintű digitális készségekre és médiaműveltségre. Így lehet hatékonyan áthidalni a digitális szakadékot és a lehető legjobban fokozni a digitális világban való részvételüket. |
| --- | --- |

3.4.1

Ahhoz, hogy valóban az uniós polgárok állhassanak a digitális belső piac középpontjában, feltétlenül szükségük van magasabb szintű digitális készségekre és médiaműveltségre. Így lehet hatékonyan áthidalni a digitális szakadékot és a lehető legjobban fokozni a digitális világban való részvételüket.

| 3.4.1.1 | A digitális inklúzió főként arra utal, hogy esélyegyelőséget kell biztosítani minden uniós polgárnak, különösen: (15)







  — | az időseknek, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

A digitális inklúzió főként arra utal, hogy esélyegyelőséget kell biztosítani minden uniós polgárnak, különösen: (15)

—

az időseknek,

| — | a fogyatékkal élőknek, |
| --- | --- |

—

a fogyatékkal élőknek,

| — | a kevés jövedelemmel rendelkezőknek, |
| --- | --- |

—

a kevés jövedelemmel rendelkezőknek,

| — | az alacsony iskolai végzettségűeknek, |
| --- | --- |

—

az alacsony iskolai végzettségűeknek,

| — | a kisebbségeknek. |
| --- | --- |

—

a kisebbségeknek.

Alapvető tehát a digitális jártasság és a médiaműveltség terén uniós szintű mutatókat javasolni, (16) továbbá minden tagállamban mihamarabb bevezetni hosszú távú digitális jártassági és médiaműveltségi politikákat. (17) Ezért elengedhetetlen, hogy a kohéziós alapok – közelebbről az ESZA – forrásait a régiók helyi civil társadalmának szereplői a digitális jártasság és a médiaműveltség fejlesztésére fordíthassák.

3.5   Digitális iskolák

| 3.5.1 | Az európai digitalizálódás folyamatába az iskoláknak is be kell kapcsolódniuk – a tanárokkal és a diákokkal együtt. Fontos biztosítani az ahhoz szükséges eszközöket, hogy valódi digitális iskolák jöhessenek létre, amelyekben az irányítás és a tanítás is digitálisabb formában zajlik, és ez egyúttal a környezet jobb védelméhez is hozzájárul. |
| --- | --- |

3.5.1

Az európai digitalizálódás folyamatába az iskoláknak is be kell kapcsolódniuk – a tanárokkal és a diákokkal együtt. Fontos biztosítani az ahhoz szükséges eszközöket, hogy valódi digitális iskolák jöhessenek létre, amelyekben az irányítás és a tanítás is digitálisabb formában zajlik, és ez egyúttal a környezet jobb védelméhez is hozzájárul.

| 3.5.2 | Míg a diákok általában jobban hozzá vannak szokva az új technológiákhoz, és képességeik fejlesztéséhez van szükségük segítségre és útmutatásra, az idősebb nemzedékek magas hányada járatlan az informatika terén. A digitális iskolák és a digitális társadalom kialakítása miatt szükségessé válik a tanárok informatikai képzése, hogy az idősebbek jobban megtalálhassák a közös hangot a fiatalabb generációkkal. |
| --- | --- |

3.5.2

Míg a diákok általában jobban hozzá vannak szokva az új technológiákhoz, és képességeik fejlesztéséhez van szükségük segítségre és útmutatásra, az idősebb nemzedékek magas hányada járatlan az informatika terén. A digitális iskolák és a digitális társadalom kialakítása miatt szükségessé válik a tanárok informatikai képzése, hogy az idősebbek jobban megtalálhassák a közös hangot a fiatalabb generációkkal.

| 3.5.3 | Voltaképpen a tanítási módszereket is át kell gondolni. A tanárok számára állandó kihívást jelent, hogy megtalálják a hagyományos tanítási módszerek és az új technológiák megfelelő kombinációját. |
| --- | --- |

3.5.3

Voltaképpen a tanítási módszereket is át kell gondolni. A tanárok számára állandó kihívást jelent, hogy megtalálják a hagyományos tanítási módszerek és az új technológiák megfelelő kombinációját.

| 3.5.4 | Ezen túlmenően ahhoz, hogy kitöltsük a hagyományos oktatás és az új technológiák közötti űrt, online tanítási erőforrásokat kell mozgósítani, hogy következetes és megbízható, mindenki által bárhol hozzáférhető tanulási folyamat jöhessen létre. Ebben az irányban láthatólag a digitális menetrend 61. (18) és 68. intézkedése (19) tervez lépéseket. Fontos azonban észben tartani, hogy a jövőbeli végfelhasználóknak nem ugyanolyan szintűek az informatikai képességeik. A kezelőfelületnek és a tartalomnak tehát alkalmazkodóképesnek kell lennie a különböző szintekhez, hogy a kezdő felhasználók is jól tudják használni, a haladóbb felhasználók számára pedig több kihívást tartogasson, ezáltal érdekesebb legyen. |
| --- | --- |

3.5.4

Ezen túlmenően ahhoz, hogy kitöltsük a hagyományos oktatás és az új technológiák közötti űrt, online tanítási erőforrásokat kell mozgósítani, hogy következetes és megbízható, mindenki által bárhol hozzáférhető tanulási folyamat jöhessen létre. Ebben az irányban láthatólag a digitális menetrend 61. (18) és 68. intézkedése (19) tervez lépéseket. Fontos azonban észben tartani, hogy a jövőbeli végfelhasználóknak nem ugyanolyan szintűek az informatikai képességeik. A kezelőfelületnek és a tartalomnak tehát alkalmazkodóképesnek kell lennie a különböző szintekhez, hogy a kezdő felhasználók is jól tudják használni, a haladóbb felhasználók számára pedig több kihívást tartogasson, ezáltal érdekesebb legyen.

3.6   Európai Számítógép-használói Jogosítvány

| 3.6.1 | Az Európai Számítógép-használói Jogosítványt (ECDL) hivatalosan ki kellene terjeszteni az összes tagállamra, és folyamatosan naprakésszé kellene tenni, hogy az elérhető legkorszerűbb szoftver- és hardvereszközöket is magában foglalja. |
| --- | --- |

3.6.1

Az Európai Számítógép-használói Jogosítványt (ECDL) hivatalosan ki kellene terjeszteni az összes tagállamra, és folyamatosan naprakésszé kellene tenni, hogy az elérhető legkorszerűbb szoftver- és hardvereszközöket is magában foglalja.

| 3.6.1.1 | Az ECDL-nek a nyílt forráskódú szoftvereken kell alapulnia, és csak egy EU által szabványosított vizsga letételét követően kellene kiadhatónak lennie. Részét kell képeznie emellett az összes középfokú iskolai tantervnek, hogy az uniós diákoknak alapszintű, általános informatikai szakismereteteket nyújthasson. |
| --- | --- |

3.6.1.1

Az ECDL-nek a nyílt forráskódú szoftvereken kell alapulnia, és csak egy EU által szabványosított vizsga letételét követően kellene kiadhatónak lennie. Részét kell képeznie emellett az összes középfokú iskolai tantervnek, hogy az uniós diákoknak alapszintű, általános informatikai szakismereteteket nyújthasson.

| 3.6.2 | A tartalmat az eszközökkel összhangban kell kialakítani. Az Európa digitalizálására irányuló erőfeszítéseinek keretében az EU-nak a digitális formátumú forrásokat (például e-könyveket) szélesebb körben kellene hozzáférhetővé tennie. Ennek kapcsán az EGSZB örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy továbbfejlessze az
  Europeana könyvtárat,
   (20) ugyanakkor attól tart, hogy ezt a forradalmi lehetőségeket rejtegető szolgáltatást sokan nem ismerik, ezért azt jobban kell népszerűsíteni, különösen az oktatási szférában. |
| --- | --- |

3.6.2

A tartalmat az eszközökkel összhangban kell kialakítani. Az Európa digitalizálására irányuló erőfeszítéseinek keretében az EU-nak a digitális formátumú forrásokat (például e-könyveket) szélesebb körben kellene hozzáférhetővé tennie. Ennek kapcsán az EGSZB örömmel fogadja az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy továbbfejlessze az
  Europeana könyvtárat,
   (20) ugyanakkor attól tart, hogy ezt a forradalmi lehetőségeket rejtegető szolgáltatást sokan nem ismerik, ezért azt jobban kell népszerűsíteni, különösen az oktatási szférában.

3.7   Bizalom

| 3.7.1 | A bizalom kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a lehető legtöbbet lehessen kihozni az internetből a belső piacon belül. Ehhez a polgárnak biztosnak kell lennie abban, hogy megfelelő rendszerek működnek a személyes vagy közösségi ártalmak megelőzésére, a megfelelő védelmi szint nyújtására, az internetes bűnözőkkel szembeni eljárásra – hasonlóképpen, mint a tettleges bűnözés esetében –, valamint az internet megfelelő szabályozására és a szabályozás érvényre juttatására. |
| --- | --- |

3.7.1

A bizalom kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a lehető legtöbbet lehessen kihozni az internetből a belső piacon belül. Ehhez a polgárnak biztosnak kell lennie abban, hogy megfelelő rendszerek működnek a személyes vagy közösségi ártalmak megelőzésére, a megfelelő védelmi szint nyújtására, az internetes bűnözőkkel szembeni eljárásra – hasonlóképpen, mint a tettleges bűnözés esetében –, valamint az internet megfelelő szabályozására és a szabályozás érvényre juttatására.

3.8   Megelőzés

| 3.8.1 | Az internet legfontosabb lehetőségeivel és veszélyforrásaival kapcsolatos oktatás igen fontos. A különböző jártassági szinteket célzó egyértelmű felvilágosító kampányok eredményesen járulhatnak hozzá a megelőzéshez. |
| --- | --- |

3.8.1

Az internet legfontosabb lehetőségeivel és veszélyforrásaival kapcsolatos oktatás igen fontos. A különböző jártassági szinteket célzó egyértelmű felvilágosító kampányok eredményesen járulhatnak hozzá a megelőzéshez.

| 3.8.2 | A szabályozás is a megelőzés biztosításának kulcseleme. Az internet szabályozása ugyan nagyon nehéz feladat, de a mindenfajta kockázattal szembeni védelem mindennél fontosabb az európai polgárok számára. Az EGSZB ezért erősen ajánlja, hogy európai szinten állítsanak össze egy végrehajtható alapvető szabályozási keretet. |
| --- | --- |

3.8.2

A szabályozás is a megelőzés biztosításának kulcseleme. Az internet szabályozása ugyan nagyon nehéz feladat, de a mindenfajta kockázattal szembeni védelem mindennél fontosabb az európai polgárok számára. Az EGSZB ezért erősen ajánlja, hogy európai szinten állítsanak össze egy végrehajtható alapvető szabályozási keretet.

| 3.8.3 | Az internetszolgáltatók – például az Alapjogi Chartával összhangban – önszabályozás útján több felelősséget vállalhatnának, ahogy az többek közt a hirdetési ágazatban sikeresen megvalósult. Ez a lehetőség, amely megoldaná a dereguláció jellemezte jelenlegi helyzetet, rendszeres értékelést és nyomon követést, illetve szankcionálást kíván meg a jogalkotó részéről. |
| --- | --- |

3.8.3

Az internetszolgáltatók – például az Alapjogi Chartával összhangban – önszabályozás útján több felelősséget vállalhatnának, ahogy az többek közt a hirdetési ágazatban sikeresen megvalósult. Ez a lehetőség, amely megoldaná a dereguláció jellemezte jelenlegi helyzetet, rendszeres értékelést és nyomon követést, illetve szankcionálást kíván meg a jogalkotó részéről.

3.9   Védelem

| 3.9.1 | A digitalizálódás során fontos, hogy a polgárok megfelelően védve érezzék magukat. Az elektronikus szolgáltatásoknak ezért világosan fel kell tüntetniük, milyen szintű védelmet kínálnak. E tekintetben a tartalomszolgáltatók konkrét iránymutatásokat (21) követve mutathatnák ki az általuk üzemeltetett honlapok védelmi szintjét. |
| --- | --- |

3.9.1

A digitalizálódás során fontos, hogy a polgárok megfelelően védve érezzék magukat. Az elektronikus szolgáltatásoknak ezért világosan fel kell tüntetniük, milyen szintű védelmet kínálnak. E tekintetben a tartalomszolgáltatók konkrét iránymutatásokat (21) követve mutathatnák ki az általuk üzemeltetett honlapok védelmi szintjét.

| 3.9.2 | A felhasználók kiemelten aggódnak a személyazonosság-lopás miatt. Azt ajánljuk tehát, hogy végezzenek kutatásokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet garantálni a személyes adatok védelmét az interneten. |
| --- | --- |

3.9.2

A felhasználók kiemelten aggódnak a személyazonosság-lopás miatt. Azt ajánljuk tehát, hogy végezzenek kutatásokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet garantálni a személyes adatok védelmét az interneten.

| 3.9.3 | Ezenkívül az uniós polgárok számára alapvető, hogy a digitális szélessávú hálózatok kialakítása nem történhet a közegészség rovására. Közelebbről: minden tagállamnak garantálnia kellene – egyazon uniós szabályozási kereten belül – az alábbi alapvető követelményeket:






  — | az elektromágneses mezőknek való kitettség a biztonságos szinten belül marad, |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Ezenkívül az uniós polgárok számára alapvető, hogy a digitális szélessávú hálózatok kialakítása nem történhet a közegészség rovására. Közelebbről: minden tagállamnak garantálnia kellene – egyazon uniós szabályozási kereten belül – az alábbi alapvető követelményeket:

—

az elektromágneses mezőknek való kitettség a biztonságos szinten belül marad,

| — | az informatikai termékek nem tartalmazhatnak alkotóelemként veszélyes vegyi anyagot, |
| --- | --- |

—

az informatikai termékek nem tartalmazhatnak alkotóelemként veszélyes vegyi anyagot,

| — | a hálózatfejlesztés a környezettel összhangban történik, |
| --- | --- |

—

a hálózatfejlesztés a környezettel összhangban történik,

| — | alacsony energiafogyasztású termékek megkövetelése a közbeszerzési pályázatok esetén. |
| --- | --- |

—

alacsony energiafogyasztású termékek megkövetelése a közbeszerzési pályázatok esetén.

3.10   Bűnüldözés

| 3.10.1 | A hálózati bűnözés éppolyan súlyos, mint a tettleges bűnözés, és hasonlóképpen is kell vele szemben eljárni. Alapvető, hogy a tagállamok növeljék erőforrásaikat, hogy eredményesen, hatékonyan és idejében tudjanak fellépni a kiberbűnözéssel szemben. |
| --- | --- |

3.10.1

A hálózati bűnözés éppolyan súlyos, mint a tettleges bűnözés, és hasonlóképpen is kell vele szemben eljárni. Alapvető, hogy a tagállamok növeljék erőforrásaikat, hogy eredményesen, hatékonyan és idejében tudjanak fellépni a kiberbűnözéssel szemben.

3.11   A digitális jogok chartája

| 3.11.1 | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre a polgárok számára egy „digitális jogok chartáját”. (22) Ez eszköz volna annak biztosítására, hogy a polgárok valóban védve legyenek, és fokozná a bizalmat a digitális egységes piacon belül. |
| --- | --- |

3.11.1

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre a polgárok számára egy „digitális jogok chartáját”. (22) Ez eszköz volna annak biztosítására, hogy a polgárok valóban védve legyenek, és fokozná a bizalmat a digitális egységes piacon belül.

4.   Konkrét megfontolások

4.1   Elektronikus kormányzati szolgáltatások

| 4.1.1 | Világos, hogy az elektronikus kormányzás megkönnyíti a kormányzati szolgáltatások igénybe vételét, különösen a polgárok és a kkv-k számára. Az átjárhatóság az eredményes és hatékony elektronikus kormányzati szolgáltatások előfeltétele. E tekintetben a polgároknak teljes mértékben hozzá kell tudniuk férni adataikhoz, és teljes körű felügyelettel kell rendelkezniük felettük, vagyis bár nem módosíthatják azokat, látszódnia kell számukra, hogy ki fért hozzá adataik bármely részéhez, akár jogosan, akár jogtalanul. Fontos azonban, hogy szabadon eldönthessék, hogy digitális vagy hagyományos formában kívánják-e igénybe venni a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

4.1.1

Világos, hogy az elektronikus kormányzás megkönnyíti a kormányzati szolgáltatások igénybe vételét, különösen a polgárok és a kkv-k számára. Az átjárhatóság az eredményes és hatékony elektronikus kormányzati szolgáltatások előfeltétele. E tekintetben a polgároknak teljes mértékben hozzá kell tudniuk férni adataikhoz, és teljes körű felügyelettel kell rendelkezniük felettük, vagyis bár nem módosíthatják azokat, látszódnia kell számukra, hogy ki fért hozzá adataik bármely részéhez, akár jogosan, akár jogtalanul. Fontos azonban, hogy szabadon eldönthessék, hogy digitális vagy hagyományos formában kívánják-e igénybe venni a szolgáltatásokat.

| 4.1.2 | Azonban az olyan előnyök miatt, mint a költségek és a bürokrácia csökkentése, valamint a hatékonyság, az lenne a legjobb, ha mindenki az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat venné igénybe. A tagállamoknak mind a digitális szolgáltatások mellett kellene letenniük a voksukat, hogy ezzel is hozzájáruljanak a polgárok mobilitásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

4.1.2

Azonban az olyan előnyök miatt, mint a költségek és a bürokrácia csökkentése, valamint a hatékonyság, az lenne a legjobb, ha mindenki az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat venné igénybe. A tagállamoknak mind a digitális szolgáltatások mellett kellene letenniük a voksukat, hogy ezzel is hozzájáruljanak a polgárok mobilitásának megkönnyítéséhez.

4.2   A kkv-k és az Enterprise Europe Network

| 4.2.1 | „Kisvállalkozás, nagyvilág”
   (23) című véleményében az EGSZB „az elektronikus kereskedelem támogatását célzó intézkedéseket” sürgetett, mivel „az ilyen jellegű tevékenység [...] fontos terület lehet a kkv-k nemzetközivé válásához”. Az EU digitális stratégiájának végrehajtása a kkv-k számára is igen fontos. Ezzel összefüggésben és a kkv-k munkahelyteremtő potenciáljára való tekintettel stratégiai fontosságú, hogy „egyablakos ügyintézési helyeket” állítsunk fel a héa-hoz, valamint hogy támogassuk az elektronikus számlázást és a számítási felhő alkalmazását. Az ikt intelligens alkalmazása és a digitális jártasság kkv-knál való kialakítása növeli a kkv-k elektronikus közbeszerzésekben való részvételét. Nagyon fontos a kkv-k szélessávhoz való teljes körű hozzáférése, és lényegesek az olyan eszközök is, mint az e-üzletvitelt előmozdító európai hálózat (eBSN), a versenyképességi és innovációs keretprogram vagy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME). |
| --- | --- |

4.2.1

„Kisvállalkozás, nagyvilág”
   (23) című véleményében az EGSZB „az elektronikus kereskedelem támogatását célzó intézkedéseket” sürgetett, mivel „az ilyen jellegű tevékenység [...] fontos terület lehet a kkv-k nemzetközivé válásához”. Az EU digitális stratégiájának végrehajtása a kkv-k számára is igen fontos. Ezzel összefüggésben és a kkv-k munkahelyteremtő potenciáljára való tekintettel stratégiai fontosságú, hogy „egyablakos ügyintézési helyeket” állítsunk fel a héa-hoz, valamint hogy támogassuk az elektronikus számlázást és a számítási felhő alkalmazását. Az ikt intelligens alkalmazása és a digitális jártasság kkv-knál való kialakítása növeli a kkv-k elektronikus közbeszerzésekben való részvételét. Nagyon fontos a kkv-k szélessávhoz való teljes körű hozzáférése, és lényegesek az olyan eszközök is, mint az e-üzletvitelt előmozdító európai hálózat (eBSN), a versenyképességi és innovációs keretprogram vagy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME).

| 4.2.2 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy felülvizsgálja az Enterprise Europe Network irányítását, és az európai kkv-kat digitális környezetbe helyezze. A digitális egységes piacba vetett bizalom ilyen téren is fontos szerepet játszik, és a szociális partnereket is bevonó, alulról induló megközelítésnek didaktikus szempontból többletértéke lehet. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy felülvizsgálja az Enterprise Europe Network irányítását, és az európai kkv-kat digitális környezetbe helyezze. A digitális egységes piacba vetett bizalom ilyen téren is fontos szerepet játszik, és a szociális partnereket is bevonó, alulról induló megközelítésnek didaktikus szempontból többletértéke lehet.

| 4.2.3 | Az Enterprise Europe Network (európai vállalkozási hálózat, EEN) azért jött létre, hogy támogassa az európai kkv-kat új piacok kifejlesztésében, új technológiák megvalósításában, valamint az uniós forrásokhoz való hozzáférésben. |
| --- | --- |

4.2.3

Az Enterprise Europe Network (európai vállalkozási hálózat, EEN) azért jött létre, hogy támogassa az európai kkv-kat új piacok kifejlesztésében, új technológiák megvalósításában, valamint az uniós forrásokhoz való hozzáférésben.

| 4.2.4 | Az EEN szerepét ki kellene szélesíteni, hogy az összes európai kkv egyetemlegesen a digitális világ részévé válhasson, és hogy minden uniós polgár számára elősegítse az összes nyilvánosan elérhető adathoz való hozzáférést, és így fokozatosan egy egész EU-ra kiterjedő digitális összekapcsolódási hálózat jöhessen létre. |
| --- | --- |

4.2.4

Az EEN szerepét ki kellene szélesíteni, hogy az összes európai kkv egyetemlegesen a digitális világ részévé válhasson, és hogy minden uniós polgár számára elősegítse az összes nyilvánosan elérhető adathoz való hozzáférést, és így fokozatosan egy egész EU-ra kiterjedő digitális összekapcsolódási hálózat jöhessen létre.

| 4.2.5 | Az EEN fellépésének hatékonyságát az Európai Bizottságnak folyamatosan figyelemmel kellene kísérnie az uniós kkv-k és a hálózat szolgáltatásaiból profitáló összes uniós polgár visszajelzéseinek rendszeres időközönkénti összegyűjtésével. |
| --- | --- |

4.2.5

Az EEN fellépésének hatékonyságát az Európai Bizottságnak folyamatosan figyelemmel kellene kísérnie az uniós kkv-k és a hálózat szolgáltatásaiból profitáló összes uniós polgár visszajelzéseinek rendszeres időközönkénti összegyűjtésével.

4.3   A digitális egységes piac előtt álló természetes akadályok

| 4.3.1 | Az egységes piac (akár digitális, akár nem) előtti természetes akadályok közül az egyik legkiemelkedőbb a nyelv. |
| --- | --- |

4.3.1

Az egységes piac (akár digitális, akár nem) előtti természetes akadályok közül az egyik legkiemelkedőbb a nyelv.

| 4.3.2 | Noha bárkinek joga van arra, hogy a digitális egységes piacból és az általa kínált valódi előnyökből továbbra is kimaradjon, ez mégis akadályt jelent. |
| --- | --- |

4.3.2

Noha bárkinek joga van arra, hogy a digitális egységes piacból és az általa kínált valódi előnyökből továbbra is kimaradjon, ez mégis akadályt jelent.

| 4.3.3 | Bár a digitális egységes piac kiküszöbölte a földrajzi akadályokat és elszigeteltséget, a fizikai világhoz való kapcsolódás – például az áruk szállítása – révén a földrajzi helyzet és az elszigeteltség továbbra is természetes akadályként van jelen. |
| --- | --- |

4.3.3

Bár a digitális egységes piac kiküszöbölte a földrajzi akadályokat és elszigeteltséget, a fizikai világhoz való kapcsolódás – például az áruk szállítása – révén a földrajzi helyzet és az elszigeteltség továbbra is természetes akadályként van jelen.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Az Európai Bizottság nemrég közzétett egy összefoglalót a különböző uniós jogszabályokban jelenleg megtalálható jogokról: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

1

(2)  McKinsey: „Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity” (2011. május).

2

(3)  Előadó: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 2012.12.11.

3

(4)  Előadó: António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 2011.4.6.

4

(5)  Az orgware kifejezés egy új technológia elterjesztésében részt vevő különböző intézményi szereplők kapacitásainak kiépítésére utal (forrás: Wikipédia).

5

orgware

(6)  A digitális menetrend már most előirányoz három célkitűzést a szélessávú kapacitásra vonatkozóan: 2013-ig az uniós polgárok 100 %-ának legalább 2 Mbps sebességű internet-hozzáférést, 2020 végéig az uniós polgárok 100 %-ának legalább 30 Mbps sebességű internet-hozzáférést és az európai háztartások 50 %-ának 100 Mbps feletti internet-előfizetést kell biztosítani.

6

(7)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

7

(8)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Elektronikus hírközlés területén nyújtott egyetemes szolgáltatás: jelentés a nyilvános konzultáció eredményéről és a 2002/22/EK irányelv 15. cikke szerinti harmadik időszakos felülvizsgálatról (2011.11.23.).

8

(9)  P7_TA(2011) 0306. sz. állásfoglalás.

9

(10)  Hardver alatt asztali PC-t, laptopot, netbookot, okostelefont, táblagépet, illetve bármilyen, a hálózathoz való csatlakozásra képes elektronikus eszközt értünk.

10

Hardver

(11)  Szoftver: elsősorban internetböngészőt és dokumentumszerkesztőt tartalmazó csomag.

11

Szoftver:

(12)  HL C 24., 2012.1.28., 139. o.

12

(13)  Internetprotokollon keresztüli hangátvitel.

13

(14)  Ezek az eredmények a BEREC által több hónapon át végzett felmérésből származnak, és Európa-szerte 250 vezetékes és 150 mobilszolgáltatótól összegyűjtött adatokat tükröznek.

14

(15)  HL C 318., 2011.10.29., 9. o.

15

(16)  A digitális menetrend 62. intézkedése.

16

(17)  A digitális menetrend 66. intézkedése.

17

(18)  Az új médiatechnológiákkal kapcsolatos online fogyasztói oktatási eszköz kifejlesztése.

18

(19)  A tagállamok építsék be az elektronikus oktatást a nemzeti politikáikba.

19

(20)  A digitális menetrend 79. intézkedése: Fenntartható finanszírozási modell előterjesztése az Europeana digitális könyvtár számára.

20

Europeana

(21)  Szabályozás híján a tartalomszolgáltatók magatartási kódexeket dolgozhatnának ki, amint az számos más ágazatban is történt (bővebben lásd: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

22

(23)  HL C 229., 2012.7.31., 49. o.

23

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/14

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/03

Előadó: Martin SIECKER

2012. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott 488. plenáris ülésén (a március 21-i ülésnapon) 157 szavazattal 17 ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Jelenleg nincs egyértelmű, EU-szerte alkalmazott fogalommeghatározás, amely világosan megkülönböztetné a jóhiszeműen saját számlájukra dolgozó önfoglalkoztatókat a színlelt önfoglalkoztatóktól. Minden egyes illetékes hatóság és testület a saját jogi vagy szabályozási keretét alkalmazza, amelyek joghatóságuk és szakpolitikai területük (adózás, szociális biztonság, üzleti élet, munkaerőpiac, biztosítási termékek) tekintetében eltérhetnek egymástól. E visszaélések a társadalombiztosítási járulékok és adók megfizetésének kikerülésétől a munkajogok aláásásán át a be nem jelentett munkavégzésig terjednek. Mindez súlyosan torzítja a versenyt a valódi önfoglalkoztatók, mikrovállalkozások és kkv-k számára. |
| --- | --- |

1.1

Jelenleg nincs egyértelmű, EU-szerte alkalmazott fogalommeghatározás, amely világosan megkülönböztetné a jóhiszeműen saját számlájukra dolgozó önfoglalkoztatókat a színlelt önfoglalkoztatóktól. Minden egyes illetékes hatóság és testület a saját jogi vagy szabályozási keretét alkalmazza, amelyek joghatóságuk és szakpolitikai területük (adózás, szociális biztonság, üzleti élet, munkaerőpiac, biztosítási termékek) tekintetében eltérhetnek egymástól. E visszaélések a társadalombiztosítási járulékok és adók megfizetésének kikerülésétől a munkajogok aláásásán át a be nem jelentett munkavégzésig terjednek. Mindez súlyosan torzítja a versenyt a valódi önfoglalkoztatók, mikrovállalkozások és kkv-k számára.

| 1.2 | A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival című 2006-os zöld könyvében az Európai Bizottság felvetette, hogy nem kellene-e tisztázni az alkalmazotti és az önfoglalkoztatói státusz tagállamok által alkalmazott jogi definícióit, hogy megkönnyítsük az egyik pozícióból a másikba történő jóhiszemű átmenetet. A zöld könyvet követő konzultáció során elismerték, hogy az egész EU-ban egységes definíció hiánya problémákhoz vezethet, különösen olyan helyzetekben, amelyek határon átnyúló munkavégzéssel (és szolgáltatással) járnak. |
| --- | --- |

1.2

A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival című 2006-os zöld könyvében az Európai Bizottság felvetette, hogy nem kellene-e tisztázni az alkalmazotti és az önfoglalkoztatói státusz tagállamok által alkalmazott jogi definícióit, hogy megkönnyítsük az egyik pozícióból a másikba történő jóhiszemű átmenetet. A zöld könyvet követő konzultáció során elismerték, hogy az egész EU-ban egységes definíció hiánya problémákhoz vezethet, különösen olyan helyzetekben, amelyek határon átnyúló munkavégzéssel (és szolgáltatással) járnak.

| 1.3 | Az ILO (Nemzetközi Munkaügyi Szervezet) 2006-os ajánlása széles körűen értelmezi a „foglalkoztatási kapcsolat” fogalmát, hogy lehetővé tegye a színlelt önfoglalkoztatás elleni fellépést. Annak meghatározásához, hogy van-e foglalkoztatási kapcsolat, elsődlegesen a foglalkoztatott tevékenységével és díjazásával kapcsolatos tényeket kell megvizsgálni, függetlenül attól, hogy például a szerződéses feltételek hogyan jellemzik a kapcsolatot. Rejtett foglalkoztatási kapcsolat létezik akkor, ha a foglalkoztató úgy kezeli a dolgozóját, hogy leplezze ennek valódi, alkalmazotti jogi státuszát, és ha a szerződéses feltételek eredményeként megszűnhet az alkalmazottaknak kijáró védelem. |
| --- | --- |

1.3

Az ILO (Nemzetközi Munkaügyi Szervezet) 2006-os ajánlása széles körűen értelmezi a „foglalkoztatási kapcsolat” fogalmát, hogy lehetővé tegye a színlelt önfoglalkoztatás elleni fellépést. Annak meghatározásához, hogy van-e foglalkoztatási kapcsolat, elsődlegesen a foglalkoztatott tevékenységével és díjazásával kapcsolatos tényeket kell megvizsgálni, függetlenül attól, hogy például a szerződéses feltételek hogyan jellemzik a kapcsolatot. Rejtett foglalkoztatási kapcsolat létezik akkor, ha a foglalkoztató úgy kezeli a dolgozóját, hogy leplezze ennek valódi, alkalmazotti jogi státuszát, és ha a szerződéses feltételek eredményeként megszűnhet az alkalmazottaknak kijáró védelem.

| 1.4 | Különböző tagállamok részéről már történtek próbálkozások, hogy egy sor előre meghatározott kritérium alapján következetes definíciót alakítsanak ki az önfoglalkoztatók és a munkavállalók közötti különbség meghatározását illetően. Azonban a kérdéskörben szerepet játszó különféle tényezők összetettsége miatt a gyakorlatban gyakran nehézséget okozott egy következetes meghatározás és álláspont kialakítása. Az EGSZB tudatában van ennek, és ezért a tagállamokban gyűjtött különféle tapasztalatok kiértékelését javasolja, hogy ezekből bizonyos következtetéseket vonjanak le, és ajánlásokat fogalmazzanak meg egy célirányosabb megközelítés érdekében. |
| --- | --- |

1.4

Különböző tagállamok részéről már történtek próbálkozások, hogy egy sor előre meghatározott kritérium alapján következetes definíciót alakítsanak ki az önfoglalkoztatók és a munkavállalók közötti különbség meghatározását illetően. Azonban a kérdéskörben szerepet játszó különféle tényezők összetettsége miatt a gyakorlatban gyakran nehézséget okozott egy következetes meghatározás és álláspont kialakítása. Az EGSZB tudatában van ennek, és ezért a tagállamokban gyűjtött különféle tapasztalatok kiértékelését javasolja, hogy ezekből bizonyos következtetéseket vonjanak le, és ajánlásokat fogalmazzanak meg egy célirányosabb megközelítés érdekében.

| 1.5 | A megbízható szabályozás és a színlelt önfoglalkoztatás meghatározása segítené a jóhiszemű, valódi önfoglalkoztatókat és a mikrovállalkozásokat. A színlelt önfoglalkoztatás ellen a valódi munkaerő-piaci státusz hatékonyabb regisztrációján és figyelemmel kísérésén keresztül küzdeni kell. Egy adott ügyféltől – gyakran a korábbi munkáltatótól – való gazdasági függés egy foglalkoztatási kapcsolat folytatására utal. |
| --- | --- |

1.5

A megbízható szabályozás és a színlelt önfoglalkoztatás meghatározása segítené a jóhiszemű, valódi önfoglalkoztatókat és a mikrovállalkozásokat. A színlelt önfoglalkoztatás ellen a valódi munkaerő-piaci státusz hatékonyabb regisztrációján és figyelemmel kísérésén keresztül küzdeni kell. Egy adott ügyféltől – gyakran a korábbi munkáltatótól – való gazdasági függés egy foglalkoztatási kapcsolat folytatására utal.

| 1.6 | Ha az önfoglalkoztatók számára minden tagállamban megfelelő szociális biztonsági rendszerek épülnek ki, melyek figyelembe veszik az önfoglalkoztatói státusz sajátosságait, könnyebb lesz leküzdeni és megelőzni az esetleges visszaéléseket. |
| --- | --- |

1.6

Ha az önfoglalkoztatók számára minden tagállamban megfelelő szociális biztonsági rendszerek épülnek ki, melyek figyelembe veszik az önfoglalkoztatói státusz sajátosságait, könnyebb lesz leküzdeni és megelőzni az esetleges visszaéléseket.

| 1.7 | A valóban önfoglalkoztatóvá vált alkalmazottak természetes részét alkotják a munkaerőpiacnak és a gazdaságnak. Megfontolandó ezért, hogyan aknázhatnák ki az olyan kapcsolódó lehetőségeket, mint a meglévő kkv-szövetségekhez, üzleti szervezetekhez, kamarákhoz és munkaerő-piaci szervezetekhez való csatlakozás, valamint a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerek különböző elemeiben való részvétel. A munkahelyi egészségügyi és biztonsági szempontoknak maradéktalanul érvényesülniük kell, és hozzáférés biztosítandó a szakképzési intézményekhez. |
| --- | --- |

1.7

A valóban önfoglalkoztatóvá vált alkalmazottak természetes részét alkotják a munkaerőpiacnak és a gazdaságnak. Megfontolandó ezért, hogyan aknázhatnák ki az olyan kapcsolódó lehetőségeket, mint a meglévő kkv-szövetségekhez, üzleti szervezetekhez, kamarákhoz és munkaerő-piaci szervezetekhez való csatlakozás, valamint a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszerek különböző elemeiben való részvétel. A munkahelyi egészségügyi és biztonsági szempontoknak maradéktalanul érvényesülniük kell, és hozzáférés biztosítandó a szakképzési intézményekhez.

| 1.8 | Az EGSZB hangsúlyozza az önfoglalkoztatói státusz társadalmi és szociális-gazdasági értékét és jelentőségét. Ugyanilyen fontos, hogy a polgárok önkéntesen és a helyzet ismeretében dönthessenek arról, hogy önfoglalkoztatóvá akarnak-e válni. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB hangsúlyozza az önfoglalkoztatói státusz társadalmi és szociális-gazdasági értékét és jelentőségét. Ugyanilyen fontos, hogy a polgárok önkéntesen és a helyzet ismeretében dönthessenek arról, hogy önfoglalkoztatóvá akarnak-e válni.

| 1.9 | Egyes, a vállalkozói szellem ösztönzésére valamely tagállamban felállított rendszerek versenytorzulást okozhatnak az igazi önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k számára. Fontos hatástanulmányt készíteni valamennyi fenti kategóriára nézve. Az EGSZB azt ajánlja, hogy javasolják a tagállamoknak azt, hogy határozzák meg a különösen problémás ágazatokat, és szociális párbeszéd keretében rögzítsenek minimális órabéreket, amelyek akár egyazon tagállamon belül is eltérhetnek a különböző régiókban.
  A példamutatás és a tisztességtelen versenyhelyzetek elleni további fellépés érdekében igen fontos, hogy ezt a lépést a tagállami szintű közbeszerzéseknél figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

1.9

Egyes, a vállalkozói szellem ösztönzésére valamely tagállamban felállított rendszerek versenytorzulást okozhatnak az igazi önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k számára. Fontos hatástanulmányt készíteni valamennyi fenti kategóriára nézve. Az EGSZB azt ajánlja, hogy javasolják a tagállamoknak azt, hogy határozzák meg a különösen problémás ágazatokat, és szociális párbeszéd keretében rögzítsenek minimális órabéreket, amelyek akár egyazon tagállamon belül is eltérhetnek a különböző régiókban.

A példamutatás és a tisztességtelen versenyhelyzetek elleni további fellépés érdekében igen fontos, hogy ezt a lépést a tagállami szintű közbeszerzéseknél figyelembe vegyék.

2.   A munkaerőpiac fejlődése

| 2.1 | Az önfoglalkoztatás jogszerű munkaerő-piaci státusz, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy önfoglalkoztató legyen. Az EGSZB több, az önfoglalkoztatókról szóló véleményében is ezt az álláspontot foglalta el. A jelenségnek azonban létezik egy másik oldala is, amelyet az EGSZB még nem tárgyalt. A legutóbbi vélemény (1) kifejezetten az alábbiakat jelentette ki: „nem kíséreljük meg, hogy a bejelentetlen munka, vagy a »színlelt önfoglalkoztatás« kérdésével foglalkozzunk, még ha ez a két jelenség bizonyos esetekben látszólagos vagy tényleges kapcsolatban is áll a gazdaságilag kiszolgáltatott önfoglalkoztatókkal”. A mostani vélemény végre e kérdéseket is vizsgálja. |
| --- | --- |

2.1

Az önfoglalkoztatás jogszerű munkaerő-piaci státusz, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy önfoglalkoztató legyen. Az EGSZB több, az önfoglalkoztatókról szóló véleményében is ezt az álláspontot foglalta el. A jelenségnek azonban létezik egy másik oldala is, amelyet az EGSZB még nem tárgyalt. A legutóbbi vélemény (1) kifejezetten az alábbiakat jelentette ki: „nem kíséreljük meg, hogy a bejelentetlen munka, vagy a »színlelt önfoglalkoztatás« kérdésével foglalkozzunk, még ha ez a két jelenség bizonyos esetekben látszólagos vagy tényleges kapcsolatban is áll a gazdaságilag kiszolgáltatott önfoglalkoztatókkal”. A mostani vélemény végre e kérdéseket is vizsgálja.

| 2.2 | Az elmúlt évtizedekben a klasszikus önfoglalkoztatók és a kisvállalkozók mellett az önfoglalkoztatók kategóriájának összetétele is számottevően megváltozott. A jelenlegi időszakban szükségessé vált annak felmérése, hogy a működési környezet nyújt-e elegendő védelmet az önfoglalkoztatóknak. Az EGSZB emlékeztet korábbi véleményére (2), amelyben a következőket ajánlotta:






  — | adatgyűjtés az ún. „gazdaságilag függő önfoglalkoztatásról” az EU-ban; |
| --- | --- | --- |

2.2

Az elmúlt évtizedekben a klasszikus önfoglalkoztatók és a kisvállalkozók mellett az önfoglalkoztatók kategóriájának összetétele is számottevően megváltozott. A jelenlegi időszakban szükségessé vált annak felmérése, hogy a működési környezet nyújt-e elegendő védelmet az önfoglalkoztatóknak. Az EGSZB emlékeztet korábbi véleményére (2), amelyben a következőket ajánlotta:

—

adatgyűjtés az ún. „gazdaságilag függő önfoglalkoztatásról” az EU-ban;

| — | az egyes uniós tagállamokban az alkalmazottakra használt definíció közös elemeinek azonosítása; valamint |
| --- | --- |

—

az egyes uniós tagállamokban az alkalmazottakra használt definíció közös elemeinek azonosítása; valamint

| — | tanulmányok készítésének ösztönzése a tagállami tapasztalatok részletes elemzésének érdekében, különösen a határon átnyúló területeken. |
| --- | --- |

—

tanulmányok készítésének ösztönzése a tagállami tapasztalatok részletes elemzésének érdekében, különösen a határon átnyúló területeken.

| 2.3 | Az önfoglalkoztatás eltér az egyes tagállamokban. Egyes országokban (pl. Hollandiában) a saját számlájára, főként egy másik vállalkozás alvállalkozójaként dolgozó személyként definiálták. Más tagállamokban (pl. Franciaországban) az önfoglalkoztatói státuszt olyan vállalkozóknak tartják fenn, akik nem alkalmazottai a cégüknek, függetlenül attól, hogy vannak-e saját alkalmazottai. Az önfoglalkoztatás nem korlátozódik az alvállalkozásra, mivel az ügyfelek fogyasztók is lehetnek. Az alkalmazotti és az önfoglalkoztatói státusz meghatározásainak különbségei nemcsak a munkajog, hanem a társadalombiztosítási és az adózási jogszabályok szempontjából is nagy jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

2.3

Az önfoglalkoztatás eltér az egyes tagállamokban. Egyes országokban (pl. Hollandiában) a saját számlájára, főként egy másik vállalkozás alvállalkozójaként dolgozó személyként definiálták. Más tagállamokban (pl. Franciaországban) az önfoglalkoztatói státuszt olyan vállalkozóknak tartják fenn, akik nem alkalmazottai a cégüknek, függetlenül attól, hogy vannak-e saját alkalmazottai. Az önfoglalkoztatás nem korlátozódik az alvállalkozásra, mivel az ügyfelek fogyasztók is lehetnek. Az alkalmazotti és az önfoglalkoztatói státusz meghatározásainak különbségei nemcsak a munkajog, hanem a társadalombiztosítási és az adózási jogszabályok szempontjából is nagy jelentőséggel bírnak.

| 2.4 | Az egységes piac létrehozása és a szabad mozgás ehhez kapcsolódó bevezetése elősegítette a 2.2. pontban leírt fejlődést és az önfoglalkoztatás lehetővé tételét munkaerőpiacaink legkiszolgáltatottabb részein. Napjainkban számos munkavállalót – különféle ügynökségeken keresztül – nem alkalmazottként, hanem „önfoglalkoztató szolgáltatókként” bíznak meg. A megbízottat nem veszik alkalmazásba, mert függetlenként, saját számlájára végzett munkájával nyújt különleges szolgáltatást. Számlás alapon anélkül vehető igénybe olcsó munkaerő, hogy a tagállami munkaügyi előírásokat be kellene tartani (3). Jogos a kérdés, hogy az önfoglalkoztatói státusz ezen új formája valódi-e. |
| --- | --- |

2.4

Az egységes piac létrehozása és a szabad mozgás ehhez kapcsolódó bevezetése elősegítette a 2.2. pontban leírt fejlődést és az önfoglalkoztatás lehetővé tételét munkaerőpiacaink legkiszolgáltatottabb részein. Napjainkban számos munkavállalót – különféle ügynökségeken keresztül – nem alkalmazottként, hanem „önfoglalkoztató szolgáltatókként” bíznak meg. A megbízottat nem veszik alkalmazásba, mert függetlenként, saját számlájára végzett munkájával nyújt különleges szolgáltatást. Számlás alapon anélkül vehető igénybe olcsó munkaerő, hogy a tagállami munkaügyi előírásokat be kellene tartani (3). Jogos a kérdés, hogy az önfoglalkoztatói státusz ezen új formája valódi-e.

| 2.5 | Számos problémára derült fény a munkakapcsolatok terén, különösen a határon átívelő esetekben (4). Hasonlóságok lelhetők fel az ilyen munkaviszony és a hagyományos eseti vagy napi jelleggel alkalmazott munkások és toborzóik közötti, rég elfeledettnek vélt kapcsolat között (5). Ennek keretében néhány országban a saját számlájukra működő önfoglalkoztatók egyik napról a másikra megkezdhetnek olyan tevékenységeket, amelyek általában több éves munkahelyi képzést igényelnek az állandó alkalmazottak számára. Szakosodott toborzók és munkaközvetítő ügynökségek jelentek meg, az önfoglalkoztatók szolgáltatásait kínálva. Ezek lehetővé teszik a cégek számára, hogy könnyen szerződést kössenek önfoglalkoztatókkal arra a munkára, amelyet korábban alkalmazottak végeztek. Megbízhatóbb bizonyítékokra van szükség ahhoz, hogy felmérjük az érintett munkavállalók számát és azt, hogy melyek a leginkább problémás határok. Ehhez szakszerűbb kutatásokra van szükség. |
| --- | --- |

2.5

Számos problémára derült fény a munkakapcsolatok terén, különösen a határon átívelő esetekben (4). Hasonlóságok lelhetők fel az ilyen munkaviszony és a hagyományos eseti vagy napi jelleggel alkalmazott munkások és toborzóik közötti, rég elfeledettnek vélt kapcsolat között (5). Ennek keretében néhány országban a saját számlájukra működő önfoglalkoztatók egyik napról a másikra megkezdhetnek olyan tevékenységeket, amelyek általában több éves munkahelyi képzést igényelnek az állandó alkalmazottak számára. Szakosodott toborzók és munkaközvetítő ügynökségek jelentek meg, az önfoglalkoztatók szolgáltatásait kínálva. Ezek lehetővé teszik a cégek számára, hogy könnyen szerződést kössenek önfoglalkoztatókkal arra a munkára, amelyet korábban alkalmazottak végeztek. Megbízhatóbb bizonyítékokra van szükség ahhoz, hogy felmérjük az érintett munkavállalók számát és azt, hogy melyek a leginkább problémás határok. Ehhez szakszerűbb kutatásokra van szükség.

| 2.6 | A kisebb vállalkozásokon kívül egyre több nagyvállalat és közintézmény is rendszeresen igénybe veszi a szolgáltatásaikat. Az önfoglalkoztatókat szerződtető vállalkozások negyede elsősorban a tudásuk és a tapasztalataik miatt választja őket. A termelési csúcsidőszakokban, illetve a képzett munkaerő hiánya esetén folyamodnak hozzájuk segítségért. Egy másik jelentős ok a munkáltatók szerint az alkalmazási feltételek rugalmassága. |
| --- | --- |

2.6

A kisebb vállalkozásokon kívül egyre több nagyvállalat és közintézmény is rendszeresen igénybe veszi a szolgáltatásaikat. Az önfoglalkoztatókat szerződtető vállalkozások negyede elsősorban a tudásuk és a tapasztalataik miatt választja őket. A termelési csúcsidőszakokban, illetve a képzett munkaerő hiánya esetén folyamodnak hozzájuk segítségért. Egy másik jelentős ok a munkáltatók szerint az alkalmazási feltételek rugalmassága.

| 2.7 | Amennyiben az önfoglalkoztatók a maguk akaratából döntenek úgy, hogy saját számlájukra dolgozva vállalkozást működtetnek, akkor nincs probléma. Azonban ha a státusz módosítása valójában nem szabad választás eredménye, akkor a szociális kockázatok gyakorlatilag átszállnak a cégről az egyes dolgozókra. Ez olyan visszaélésekhez vezet, amelyek a társadalombiztosítási járulékok és adók megfizetésének kikerülésétől a munkajogok aláásásán át a be nem jelentett munkavégzésig terjednek (6). Mindez súlyosan torzítja a versenyt a valódi önfoglalkoztatók, mikrovállalkozások és kkv-k számára. Ráadásul egyes, a vállalkozói szellem ösztönzésére valamely tagállamban felállított rendszerek (lásd pl. a franciaországi egyéni vállalkozások esetét) versenytorzulást okozhatnak az igazi és ezen újfajta önfoglalkoztatók között. |
| --- | --- |

2.7

Amennyiben az önfoglalkoztatók a maguk akaratából döntenek úgy, hogy saját számlájukra dolgozva vállalkozást működtetnek, akkor nincs probléma. Azonban ha a státusz módosítása valójában nem szabad választás eredménye, akkor a szociális kockázatok gyakorlatilag átszállnak a cégről az egyes dolgozókra. Ez olyan visszaélésekhez vezet, amelyek a társadalombiztosítási járulékok és adók megfizetésének kikerülésétől a munkajogok aláásásán át a be nem jelentett munkavégzésig terjednek (6). Mindez súlyosan torzítja a versenyt a valódi önfoglalkoztatók, mikrovállalkozások és kkv-k számára. Ráadásul egyes, a vállalkozói szellem ösztönzésére valamely tagállamban felállított rendszerek (lásd pl. a franciaországi egyéni vállalkozások esetét) versenytorzulást okozhatnak az igazi és ezen újfajta önfoglalkoztatók között.

| 2.7.1 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy javasolják a tagállamoknak azt, hogy határozzák meg a különösen problémás ágazatokat, és szociális párbeszéd keretében rögzítsenek minimális órabéreket, amelyek akár egyazon tagállamon belül is eltérhetnek a különböző régiókban.
  A példamutatás és a tisztességtelen versenyhelyzetek elleni további fellépés érdekében igen fontos, hogy ezt a lépést a tagállami szintű közbeszerzéseknél figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

2.7.1

Az EGSZB azt ajánlja, hogy javasolják a tagállamoknak azt, hogy határozzák meg a különösen problémás ágazatokat, és szociális párbeszéd keretében rögzítsenek minimális órabéreket, amelyek akár egyazon tagállamon belül is eltérhetnek a különböző régiókban.

A példamutatás és a tisztességtelen versenyhelyzetek elleni további fellépés érdekében igen fontos, hogy ezt a lépést a tagállami szintű közbeszerzéseknél figyelembe vegyék.

| 2.8 | Az önfoglalkoztatók aránya az 1980-as években egész Európában nőtt, majd az 1990-es években kissé visszaesett. Az utóbbi évtizedekben különbözőképpen alakul a helyzet az egyes tagállamokban. Egyes országokban ismét gyakoribbá vált az önfoglalkoztatás, másokban viszont azonos mértékű maradt, vagy csökkenő tendenciát mutatott (OECD Employment Outlook [Munkaügyi kilátások] 2005 és OECD Factbook [Tények könyve] 2006). A pénzügyi válság kezdete óta összességében nem nőtt az önfoglalkoztatók aránya. Egy részük manapság a munkaerő ún. „rugalmas rétegéhez” tartozik, amely olyan, kevéssé stabil foglalkoztatási kapcsolatok keretében dolgozik, amelyek gazdasági visszaesés idején gyorsan felbonthatók, de a lassanként újra körvonalazódó növekedési kilátások esetén ismét kialakíthatók. |
| --- | --- |

2.8

Az önfoglalkoztatók aránya az 1980-as években egész Európában nőtt, majd az 1990-es években kissé visszaesett. Az utóbbi évtizedekben különbözőképpen alakul a helyzet az egyes tagállamokban. Egyes országokban ismét gyakoribbá vált az önfoglalkoztatás, másokban viszont azonos mértékű maradt, vagy csökkenő tendenciát mutatott (OECD Employment Outlook [Munkaügyi kilátások] 2005 és OECD Factbook [Tények könyve] 2006). A pénzügyi válság kezdete óta összességében nem nőtt az önfoglalkoztatók aránya. Egy részük manapság a munkaerő ún. „rugalmas rétegéhez” tartozik, amely olyan, kevéssé stabil foglalkoztatási kapcsolatok keretében dolgozik, amelyek gazdasági visszaesés idején gyorsan felbonthatók, de a lassanként újra körvonalazódó növekedési kilátások esetén ismét kialakíthatók.

| 2.9 | A munkabiztonsági, munkaegészségügyi, valamint a környezetvédelmi szabályokat az önfoglalkoztatók esetében általában kevésbé tartják be, mint a bérből és fizetésből élő alkalmazottak esetében. E hiányosság kiküszöbölésére az önfoglalkoztatók számára létrehozandó szolgáltató központok nyújthatnák az egyik lehetőséget, melyek az ő nevükben végeznék el a fenti feladatokat és tevékenységeket. |
| --- | --- |

2.9

A munkabiztonsági, munkaegészségügyi, valamint a környezetvédelmi szabályokat az önfoglalkoztatók esetében általában kevésbé tartják be, mint a bérből és fizetésből élő alkalmazottak esetében. E hiányosság kiküszöbölésére az önfoglalkoztatók számára létrehozandó szolgáltató központok nyújthatnák az egyik lehetőséget, melyek az ő nevükben végeznék el a fenti feladatokat és tevékenységeket.

3.   Az önfoglalkoztatás definíciója

| 3.1 | Az önfoglalkoztatói státusznak nincs egységes jogi vagy szabályozási meghatározása. (7) A terminus helyenként szabadúszókra utal, máshol minden függetlenül működő önfoglalkoztatóra. A státusz azt jelenti, hogy nincs alkalmazási szerződésük, hanem kereskedelmi megállapodás alapján nyújtanak szolgáltatást ügyfeleiknek, szerződő feleiknek. |
| --- | --- |

3.1

Az önfoglalkoztatói státusznak nincs egységes jogi vagy szabályozási meghatározása. (7) A terminus helyenként szabadúszókra utal, máshol minden függetlenül működő önfoglalkoztatóra. A státusz azt jelenti, hogy nincs alkalmazási szerződésük, hanem kereskedelmi megállapodás alapján nyújtanak szolgáltatást ügyfeleiknek, szerződő feleiknek.

| 3.2 | Az önfoglalkoztatók kategóriája gyakran két szélsőséges eset között oszlik meg (Európai alapítvány, 1996). Az egyik szélső ponton a magasan képzett és tapasztalt szakemberek állnak, akik tisztában vannak piaci helyzetükkel és értékükkel, és saját számlájukra kívánják tevékenységüket folytatni. Ez a csoport főként idősebb, jól fizetett emberekből áll, akik munkájukat maguk tervezik és szervezik. A skála másik végpontján olyan önfoglalkoztatókat találunk, akik státuszának célja pusztán az ügyfelek adminisztratív és pénzügyi terheinek mérséklése. Ezek a személyek színlelt önfoglalkoztatók, akik egyáltalán nem vagy csak kevéssé rendelkeznek választási szabadsággal, és teljes mértékben függenek gazdaságilag a megbízójuktól. Ha megnézzük a szakirodalmat, egy közelmúltbeli tanulmány szerint ez a tanulmány által azonosított 5 önfoglalkoztatói kategóriából 2 esetében gyakran így történik. (8) |
| --- | --- |

3.2

Az önfoglalkoztatók kategóriája gyakran két szélsőséges eset között oszlik meg (Európai alapítvány, 1996). Az egyik szélső ponton a magasan képzett és tapasztalt szakemberek állnak, akik tisztában vannak piaci helyzetükkel és értékükkel, és saját számlájukra kívánják tevékenységüket folytatni. Ez a csoport főként idősebb, jól fizetett emberekből áll, akik munkájukat maguk tervezik és szervezik. A skála másik végpontján olyan önfoglalkoztatókat találunk, akik státuszának célja pusztán az ügyfelek adminisztratív és pénzügyi terheinek mérséklése. Ezek a személyek színlelt önfoglalkoztatók, akik egyáltalán nem vagy csak kevéssé rendelkeznek választási szabadsággal, és teljes mértékben függenek gazdaságilag a megbízójuktól. Ha megnézzük a szakirodalmat, egy közelmúltbeli tanulmány szerint ez a tanulmány által azonosított 5 önfoglalkoztatói kategóriából 2 esetében gyakran így történik. (8)

| 3.3 | Jogi szempontból az önfoglalkoztatók nincsenek mind ugyanolyan jó helyzetben, mint az alkalmazottak. Egy 2010-ben az EIM által a Foglalkoztatási és Szociálisügyi Minisztérium számára készített holland tanulmány rávilágított arra, hogy hogyan kezelik az önfoglalkoztatók a kockázatot. Mivel nem támaszkodhatnak az alkalmazottaknak kijáró kollektív biztosításra, ezért saját magukat kellene biztosítaniuk a kockázatok ellen. Ez sokszor nem valósul meg. Elég gyakran (72 %) rendelkeznek felelősségbiztosítással, de kisebb arányban biztosítottak betegség (20 %) vagy munkaképtelenség (36 %) esetére. Csak minden második önfoglalkoztató képez tartalékot a nyugdíjas éveire. Ezért nyugdíjba vonulásukkor a szegénység kockázata fenyegeti őket. A mezőgazdaság és az építőipar területén az átlagosnál gyakrabban rendelkeznek kockázatok elleni biztosítással, az építőipar és az üzleti szolgáltatások terén pedig nyugdíjbiztosítással. Az EGSZB javasolja, hogy az önfoglalkoztatókat a státus elnyerése iránti kérelmük benyújtásakor megfelelő módon tájékoztassák az alacsony társadalom- és betegségbiztosítási járulékok befizetésének következményeiről, valamint a vállalkozásuk elindításával kapcsolatos egyéb feltételekről és kötelezettségekről. |
| --- | --- |

3.3

Jogi szempontból az önfoglalkoztatók nincsenek mind ugyanolyan jó helyzetben, mint az alkalmazottak. Egy 2010-ben az EIM által a Foglalkoztatási és Szociálisügyi Minisztérium számára készített holland tanulmány rávilágított arra, hogy hogyan kezelik az önfoglalkoztatók a kockázatot. Mivel nem támaszkodhatnak az alkalmazottaknak kijáró kollektív biztosításra, ezért saját magukat kellene biztosítaniuk a kockázatok ellen. Ez sokszor nem valósul meg. Elég gyakran (72 %) rendelkeznek felelősségbiztosítással, de kisebb arányban biztosítottak betegség (20 %) vagy munkaképtelenség (36 %) esetére. Csak minden második önfoglalkoztató képez tartalékot a nyugdíjas éveire. Ezért nyugdíjba vonulásukkor a szegénység kockázata fenyegeti őket. A mezőgazdaság és az építőipar területén az átlagosnál gyakrabban rendelkeznek kockázatok elleni biztosítással, az építőipar és az üzleti szolgáltatások terén pedig nyugdíjbiztosítással. Az EGSZB javasolja, hogy az önfoglalkoztatókat a státus elnyerése iránti kérelmük benyújtásakor megfelelő módon tájékoztassák az alacsony társadalom- és betegségbiztosítási járulékok befizetésének következményeiről, valamint a vállalkozásuk elindításával kapcsolatos egyéb feltételekről és kötelezettségekről.

4.   Problémák és a státusszal való visszaélés

| 4.1 | Az elmúlt években különböző európai országokban ismét felmerült a kérdés, hogy van-e foglalkoztatási kapcsolat, és milyen jogokkal és védelemmel jár a státusz. Ez a vállalkozások működésében bekövetkezett jelentős változásoknak tudható be: gyakoribbá vált a kiszervezés és a pályáztatás, a jogalkotók pedig válaszoltak a nagyobb rugalmasság és az „adminisztratív” terhek mérséklése iránti igényre, ami deregulációhoz és a foglalkoztatási biztonság „hagyományos” formáinak a megszüntetését célzó politikához vezetett. |
| --- | --- |

4.1

Az elmúlt években különböző európai országokban ismét felmerült a kérdés, hogy van-e foglalkoztatási kapcsolat, és milyen jogokkal és védelemmel jár a státusz. Ez a vállalkozások működésében bekövetkezett jelentős változásoknak tudható be: gyakoribbá vált a kiszervezés és a pályáztatás, a jogalkotók pedig válaszoltak a nagyobb rugalmasság és az „adminisztratív” terhek mérséklése iránti igényre, ami deregulációhoz és a foglalkoztatási biztonság „hagyományos” formáinak a megszüntetését célzó politikához vezetett.

| 4.2 | Jogi nézőpontból több európai állam is igyekezett egyértelműsíteni a helyzetet a „foglalkoztatási kapcsolat” fogalmának különféle kritériumok alapján történő továbbfejlesztése révén. E kapcsolatot díjazásért folytatott tevékenységek jellemzik, amelyek esetében minden belőlük eredő haszon a megbízót illeti. Ennek kapcsán fontos mutató például az a tény, hogy a munka egy másik fél ellenőrzése alatt kerül elvégzésre, és hogy a munkavállalónak rendelkezésre kell állnia. Jelentőséggel bír továbbá az, hogy a díjazás az egyetlen vagy legfontosabb bevételi forrása az alkalmazottnak, és számára nem áll fenn gazdasági kockázat. |
| --- | --- |

4.2

Jogi nézőpontból több európai állam is igyekezett egyértelműsíteni a helyzetet a „foglalkoztatási kapcsolat” fogalmának különféle kritériumok alapján történő továbbfejlesztése révén. E kapcsolatot díjazásért folytatott tevékenységek jellemzik, amelyek esetében minden belőlük eredő haszon a megbízót illeti. Ennek kapcsán fontos mutató például az a tény, hogy a munka egy másik fél ellenőrzése alatt kerül elvégzésre, és hogy a munkavállalónak rendelkezésre kell állnia. Jelentőséggel bír továbbá az, hogy a díjazás az egyetlen vagy legfontosabb bevételi forrása az alkalmazottnak, és számára nem áll fenn gazdasági kockázat.

| 4.3 | Az EGSZB mindössze útmutatást ad a tagállamoknak, és bevált gyakorlatokat ismertet. Egy ilyen jó példa a máltai modell, amely igen sikeresnek bizonyult.
  Egy olyan személy foglalkozási státuszának vizsgálatakor, aki prima facie önfoglalkoztató, és elvileg nem tekinthető alkalmazottnak, akkor kell/lehet úgy vélni, hogy foglalkoztatási kapcsolat áll fenn, és az a személy, aki igénybe veszi a szolgáltatást, a munkaadó, ha a munkát elvégző személy vonatkozásában az alábbi kritériumok közül legalább öt teljesül:






  (a) | egyetlen, a szolgáltatást igénybe vevő személytől való függőség: az éves jövedelem legalább 75 %-a ettől a személytől származik; |
| --- | --- | --- |

4.3

Az EGSZB mindössze útmutatást ad a tagállamoknak, és bevált gyakorlatokat ismertet. Egy ilyen jó példa a máltai modell, amely igen sikeresnek bizonyult.

Egy olyan személy foglalkozási státuszának vizsgálatakor, aki prima facie önfoglalkoztató, és elvileg nem tekinthető alkalmazottnak, akkor kell/lehet úgy vélni, hogy foglalkoztatási kapcsolat áll fenn, és az a személy, aki igénybe veszi a szolgáltatást, a munkaadó, ha a munkát elvégző személy vonatkozásában az alábbi kritériumok közül legalább öt teljesül:

(a)

egyetlen, a szolgáltatást igénybe vevő személytől való függőség: az éves jövedelem legalább 75 %-a ettől a személytől származik;

| b) | a szolgáltatás igénybe vevőjétől való függőség abban a tekintetben, hogy milyen munkát, hol és hogyan kell elvégezni; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatás igénybe vevőjétől való függőség abban a tekintetben, hogy milyen munkát, hol és hogyan kell elvégezni;

| c) | az illető a szolgáltatás igénybe vevője által rendelkezésre bocsátott felszereléssel, eszközökkel vagy anyaggal végzi a munkát; |
| --- | --- |

c)

az illető a szolgáltatás igénybe vevője által rendelkezésre bocsátott felszereléssel, eszközökkel vagy anyaggal végzi a munkát;

| d) | munkaidő-beosztását vagy a minimális munkaidőt a szolgáltatás igénybe vevője határozza meg; |
| --- | --- |

d)

munkaidő-beosztását vagy a minimális munkaidőt a szolgáltatás igénybe vevője határozza meg;

| e) | a munkavégzés során nem vehet igénybe alvállalkozót önmaga helyett; |
| --- | --- |

e)

a munkavégzés során nem vehet igénybe alvállalkozót önmaga helyett;

| f) | része a termelési folyamat struktúrájának, a munkaszervezéssel kapcsolatos struktúrának, illetve a vállalat vagy más szervezet hierarchiájának; |
| --- | --- |

f)

része a termelési folyamat struktúrájának, a munkaszervezéssel kapcsolatos struktúrának, illetve a vállalat vagy más szervezet hierarchiájának;

| g) | tevékenysége lényeges elemet jelent a szolgáltatás igénybe vevője által meghatározott célok megszervezésének és elérésének tekintetében, és |
| --- | --- |

g)

tevékenysége lényeges elemet jelent a szolgáltatás igénybe vevője által meghatározott célok megszervezésének és elérésének tekintetében, és

| h) | hasonló feladatokat lát el, mint a tényleges alkalmazottak, illetve a munka kiszervezésének esetében hasonló feladatokat végez, mint korábban az alkalmazottak. |
| --- | --- |

h)

hasonló feladatokat lát el, mint a tényleges alkalmazottak, illetve a munka kiszervezésének esetében hasonló feladatokat végez, mint korábban az alkalmazottak.

| 4.4 | Nemcsak az egyes európai országokban (9), hanem az uniós jogban is különböző meghatározások léteznek. Az egyértelműség hiánya jelentős problémákhoz vezet a határon átívelő kapcsolatoknál. A munkavállalás és a szolgáltatásnyújtás közötti megkülönböztetésre vonatkozó tagállami és uniós jogi keretek közötti kapcsolat hiánya problematikussá teszi az önfoglalkoztatás fogalmát, különösen a határon átnyúló munka esetén. |
| --- | --- |

4.4

Nemcsak az egyes európai országokban (9), hanem az uniós jogban is különböző meghatározások léteznek. Az egyértelműség hiánya jelentős problémákhoz vezet a határon átívelő kapcsolatoknál. A munkavállalás és a szolgáltatásnyújtás közötti megkülönböztetésre vonatkozó tagállami és uniós jogi keretek közötti kapcsolat hiánya problematikussá teszi az önfoglalkoztatás fogalmát, különösen a határon átnyúló munka esetén.

| 4.5 | Nemzetközi szemszögből egyre nehezebb meghatározni, hogy létezik-e foglalkoztatási kapcsolat. Ez a kérdés olyan helyzetekben merül fel, amikor a szerződéses felek jogai és kötelezettségei nem világosak és egyértelműek, vagy ha a fokozott rugalmasság és dereguláció miatt nehezen igazolható az a feltételezés, hogy foglalkoztatási viszony áll fenn. Akkor is felmerül, ha a jogalkotó különféle köztes formákat hoz létre, vagy egyszerűen az üzleti tevékenység folytatása egy új útjának tekinti azt, ha valaki egyik napról a másikra önfoglalkoztatásba kezd. |
| --- | --- |

4.5

Nemzetközi szemszögből egyre nehezebb meghatározni, hogy létezik-e foglalkoztatási kapcsolat. Ez a kérdés olyan helyzetekben merül fel, amikor a szerződéses felek jogai és kötelezettségei nem világosak és egyértelműek, vagy ha a fokozott rugalmasság és dereguláció miatt nehezen igazolható az a feltételezés, hogy foglalkoztatási viszony áll fenn. Akkor is felmerül, ha a jogalkotó különféle köztes formákat hoz létre, vagy egyszerűen az üzleti tevékenység folytatása egy új útjának tekinti azt, ha valaki egyik napról a másikra önfoglalkoztatásba kezd.

| 4.6 | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) időben figyelmeztetett az önfoglalkoztatással való esetleges visszaélésre, amely az alkalmazotti kapcsolatból általában eredő jogok és jogi védelem megkerülését eredményezi. Az ILO utalt annak lehetőségére, hogy az alábbi tényezők bizonyos kombinációi visszaéléshez vezethetnek: a szabályozás túl szűk körű vagy így értelmezett; a jogszabály megfogalmazása miatt annak hatálya és hatásai minimálisak; bár tényleg létezik alkalmazotti viszony, nem világos, hogy ki a munkáltató; a színlelt önfoglalkoztatás különféle formái nincsenek lefedve; és általánosságban hiányzik a megfelelés figyelemmel kísérése. |
| --- | --- |

4.6

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) időben figyelmeztetett az önfoglalkoztatással való esetleges visszaélésre, amely az alkalmazotti kapcsolatból általában eredő jogok és jogi védelem megkerülését eredményezi. Az ILO utalt annak lehetőségére, hogy az alábbi tényezők bizonyos kombinációi visszaéléshez vezethetnek: a szabályozás túl szűk körű vagy így értelmezett; a jogszabály megfogalmazása miatt annak hatálya és hatásai minimálisak; bár tényleg létezik alkalmazotti viszony, nem világos, hogy ki a munkáltató; a színlelt önfoglalkoztatás különféle formái nincsenek lefedve; és általánosságban hiányzik a megfelelés figyelemmel kísérése.

| 4.7 | A foglalkoztatási státuszok nemzetközi osztályozásában olvasható meghatározás szerint az önfoglalkoztatás olyan munkavégzés, amelynél a díjazás közvetlenül az előállított termékekből és nyújtott szolgáltatásokból eredő haszontól függ. Történetileg nézve ez három fő csoportra osztja az önfoglalkoztatókat: a mikro- és kisvállalkozásokra és a szabadúszókra. A 2006. júniusi közgyűlésen ajánlást fogadtak el a foglalkoztatási kapcsolatról (198. sz. ajánlás) (10). Az ajánlás fő célja a foglalkoztatási kapcsolatban lévő alkalmazottak jogainak védelmére vonatkozó nemzeti szakpolitika javítása volt (1.4. cikk). |
| --- | --- |

4.7

A foglalkoztatási státuszok nemzetközi osztályozásában olvasható meghatározás szerint az önfoglalkoztatás olyan munkavégzés, amelynél a díjazás közvetlenül az előállított termékekből és nyújtott szolgáltatásokból eredő haszontól függ. Történetileg nézve ez három fő csoportra osztja az önfoglalkoztatókat: a mikro- és kisvállalkozásokra és a szabadúszókra. A 2006. júniusi közgyűlésen ajánlást fogadtak el a foglalkoztatási kapcsolatról (198. sz. ajánlás) (10). Az ajánlás fő célja a foglalkoztatási kapcsolatban lévő alkalmazottak jogainak védelmére vonatkozó nemzeti szakpolitika javítása volt (1.4. cikk).

| 4.8 | Ugyanakkor az ILO 2005 és 2007 között továbbfejlesztette az alkalmazott fogalmakat. A már említett ajánláson kívül több dokumentum is készült, amely többek között áttekintést nyújt a létező országos szabályozásokról. Az áttekintés alapján nyilvánvaló, hogy egyre nagyobb szükség van egyértelmű meghatározások kidolgozására, hogy különbséget lehessen tenni az önfoglalkoztatás jogszerű formái és a csalások között, amelyek egyedüli célja a foglalkoztatási és egyéb jogi rendelkezések megkerülése. |
| --- | --- |

4.8

Ugyanakkor az ILO 2005 és 2007 között továbbfejlesztette az alkalmazott fogalmakat. A már említett ajánláson kívül több dokumentum is készült, amely többek között áttekintést nyújt a létező országos szabályozásokról. Az áttekintés alapján nyilvánvaló, hogy egyre nagyobb szükség van egyértelmű meghatározások kidolgozására, hogy különbséget lehessen tenni az önfoglalkoztatás jogszerű formái és a csalások között, amelyek egyedüli célja a foglalkoztatási és egyéb jogi rendelkezések megkerülése.

| 4.9 | Az EGSZB javasolja, hogy az önfoglalkoztatók sajátos problémáinak rendezését az európai és nemzeti szinten folytatott társadalmi párbeszéd keretei között vessék vizsgálat alá, valamint, hogy az önfoglalkoztatók érdekeit képviselő szervezeteknek legyen lehetőségük a társadalmi párbeszédben való részvételre. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB javasolja, hogy az önfoglalkoztatók sajátos problémáinak rendezését az európai és nemzeti szinten folytatott társadalmi párbeszéd keretei között vessék vizsgálat alá, valamint, hogy az önfoglalkoztatók érdekeit képviselő szervezeteknek legyen lehetőségük a társadalmi párbeszédben való részvételre.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  HL C 18., 2011.1.19., 44. o.

1

(2)  Uott.

2

(3)  Egy közelmúltbeli kiadvány arról tesz tanúbizonyságot, hogy az önfoglalkoztatói státuszt a bővítési folyamattal kapcsolatos munkaerő-piaci korlátozások megkerülésére is felhasználják. Galgóczi Béla szerint: „Az uniós munkaerő-mobilitási vita egyik legellentmondásosabb kérdése – különösen a bizonyos tagállamok által bevezetett átmeneti intézkedések összefüggésében – az alkalmazottak önfoglalkoztatók általi esetleges helyettesítése, amelynek során a szolgáltatásnyújtás szabadsága ürügyén megkerülik az alkalmazotti foglalkoztatásra átmeneti intézkedésként kivetett korlátozásokat”. (23. o.). Összességében nem folyamodnak túlzott mértékben a (színlelt) önfoglalkoztatáshoz, de ez az eljárás az átmeneti korlátozásokkal sújtott országokban „egyértelműen olyan alkalmazkodási stratégia, amellyel élnek” (25. o.). Az EU-2 országaiból származó önfoglalkoztatók aránya 2008 óta növekedett, és 2011-ben erősen eltért Németországban, Belgiumban és Ausztriában a hazai és az EU-8-ból érkezett önfoglalkoztatókéhoz képest. Mivel az Egyesült Királyság még mindig alkalmaz korlátozásokat a romániai munkavállalókkal szemben, közülük sokan (közel 45 %-uk) önfoglalkoztatóként lépnek a brit munkaerőpiacra. Az engedélyt már nem igénylő EU-8-államok dolgozói között az önfoglalkoztatottak aránya mára általánosságban a brit nemzeti átlagra csökkent. A fenti „kiskapu” meglétét támasztja alá Olaszország esete, ahol nincs korlátozás az egészségügyben és az építőiparban: itt az EU-2 területéről (főként Romániából) érkező munkavállalók, akik döntően ezekben az ágazatokban dolgoznak, átlagosan kisebb arányban önfoglalkoztatók, mint olaszországi, az EU egyéb részéről vagy az Unión kívülről származó társaik (EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses [A munkaerő vándorlása az EU-ban nehéz időkben – képzettségbeli eltérések, visszatérés és szakpolitikai válaszok], Galgóczi Béla, Janine Leschke, Andrew Watt (szerk.), Ashgate, 2012).

3

EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses

(4)  Az 1999-es Supiot-jelentés is megállapította már az „újfajta” önfoglalkoztatás megjelenését különböző uniós tagállamokban, és két okból is problematikusnak nevezte azt: az ún. önfoglalkoztatás a munkáltatói kötelezettségek alóli kibújás eszköze lehet, és ha a fiatal, jól képzett munkaerő a vállalkozás mellett dönt, akkor nem járul hozzá alkalmazottként a társadalombiztosítási rendszerhez. Ennek az új önfoglalkoztatási jelenségnek azonban előnyös oldala is van. Az önfoglalkoztatás nagyobb teret engedhet a valóban önálló, többnyire magasan képzett munkavállalók képességeinek, és így előmozdíthatja a munka minőségének a növekedését és fokozhatja a munkaszervezéssel összefüggő innovációt. A „színlelt” és „függésben lévő” jelzőket az önfoglalkoztatás fenti típusa árnyoldalainak a hangsúlyozására használjuk. A „színlelt” arra utal, hogy az „önfoglalkoztatás” az ilyen esetekben aligha nevezhető valóban annak, a „függésben lévő” pedig arra, hogy ezek az ún. önfoglalkoztatók sem gazdaságilag, sem pedig a foglalkoztatási feltételeik meghatározását illetően nem függetlenek (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

ön

(5)  Franciaországban ezt az archaikus formát „marchandage de main-d'œuvre”-nek hívják. Itt először a 19. század közepén tiltották meg jogszabályban ezt a kizárólag adott munka elvégzésére való felvételt.

5

(6)  Az Európai Bizottság leír néhány visszaéléstípust: „Franciaországban az újfajta »egyéni vállalkozói« státusszal néhány munkaadó visszaélt, hogy kevesebb adót fizethessen alkalmazottai után, akiket a státusz elfogadására kényszerített. Különböző tagállamokban – így Hollandiában és Belgiumban – »kényszervállalkozókról« beszélhetünk, vagyis olyan feltehetőleg önfoglalkoztatókról, akiknek státusza (önfoglalkoztató/alkalmazott) nem egyértelmű. Elvileg tényleg önfoglalkoztatókról van szó (a munkáltató csak egy globális összeget fizet, amelyből a munkavállalónak állnia kell a társadalombiztosítását és egyéb kiadásait), de valójában nincs különbség köztük és bármely egyéb, azonos munkát végző alkalmazott között.” (Európai Bizottság, az Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont kiadványa: „Az önfoglalkoztatás Európában – 2010”, 29. o.)

6

ön

(7)  Az Európai Bizottság megjegyzi (lásd ugyanott a 6. oldalt), hogy az egyes országokban különféle értelmezései és meghatározásai léteznek az önfoglalkoztatás fogalmának, és számos különböző alkategória figyelhető meg: például a vállalat jogi státusza alapján, aszerint, hogy a vállalkozásnak vannak-e alkalmazottai vagy sem (munkáltatók vs. saját számlás dolgozók), illetve az ágazat szerint, amelyben a vállalkozás működik (pl. mezőgazdaság). Egyes országok (így Spanyolország, Olaszország) még az önfoglalkoztató és a „függésben lévő önfoglalkoztató” között is különbséget tesznek, amikor is ez utóbbi csupán egyetlen ügyfél számára dolgozik. Mások (pl. Belgium) megkülönböztetik az alkalmazotti állás kiegészítéseként végzett önfoglalkoztatást.

7

(8)  „Self-employed workers: industrial relations and working conditions” [Önfoglalkoztatók: munkaügyi kapcsolatok és munkafeltételek], EIRO, 2009.

8

(9)  Jogi szempontból az uniós tagállamok több kritériumot is megfogalmaztak a munkaügyi kapcsolatra: felhasználó vállalkozásnak való alárendeltség; a munkavégzés során az útmutatások és utasítások teljesítési kötelezettsége; mások által kialakított (közös) tervezési, végrehajtási és ellenőrzési rendszerhez való csatlakozás; a dolgozó gazdaságilag és szociálisan is függ a valaki más által birtokolt vállalkozásnak, illetve vállalkozás által végzett munkától; pénzügyi függés a (kizárólagos) munkaadótól (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, 35. o.).

9

(10)  Az ajánlást a leadott szavazatok 71 %-ával fogadták el. Megjegyzendő, hogy a munkaadók delegációja közreműködött az ajánlás előkészítésében, de végül úgy döntött, hogy nem vesz részt a szavazásban.

10

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították (eljárási szabályzat 54. cikk (3) bekezdés):

1.3. pont

A következőképpen módosítandó:

Az ILO (Nemzetközi Munkaügyi Szervezet) 2006-os ajánlása széles körűen értelmezi a „foglalkoztatási kapcsolat” fogalmát, hogy lehetővé tegye a színlelt önfoglalkoztatás elleni fellépést. Annak meghatározásához, hogy van-e foglalkoztatási kapcsolat, elsődlegesen a foglalkoztatott tevékenységével és díjazásával kapcsolatos tényeket kell megvizsgálni, függetlenül attól, hogy például a szerződéses feltételek hogyan jellemzik a kapcsolatot. Rejtett foglalkoztatási kapcsolat létezik akkor, ha a foglalkoztató úgy kezeli a dolgozóját, hogy leplezze ennek valódi, alkalmazotti jogi státuszát, és ha a szerződéses feltételek eredményeként megszűnhet az alkalmazottaknak kijáró védelem. Meg kell azonban jegyezni, hogy az ILO ajánlásai a nemzeti kormányoknak, nem pedig az EU-nak szólnak.

illetve 4.6. pont

A következőképpen módosítandó:

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) időben figyelmeztette
  ett
  a nemzeti kormányokataz önfoglalkoztatással való esetleges visszaélésre, amely az alkalmazotti kapcsolatból általában eredő jogok és jogi védelem megkerülését eredményezi. Az ILO utalt annak lehetőségére, hogy az alábbi tényezők bizonyos kombinációi visszaéléshez vezethetnek: a szabályozás túl szűk körű vagy így értelmezett; a jogszabály megfogalmazása miatt annak hatálya és hatásai minimálisak; bár tényleg létezik alkalmazotti viszony, nem világos, hogy ki a munkáltató; a színlelt önfoglalkoztatás különféle formái nincsenek lefedve; és általánosságban hiányzik a megfelelés figyelemmel kísérése.

Indokolás

Az előadó az uniós szintű fellépés mellett történő érvelésének egy részét az ILO 2006-os, foglalkoztatási kapcsolatokról szóló ajánlására alapozza. Az ILO azonban az ajánlások hatókörét kifejezetten a nemzeti szakpolitikákra és a nemzeti törvényekre korlátozza. Érdemes megjegyezni azt is, hogy ez az ajánlás közel sem konszenzussal került elfogadásra (ez az ILO-nál meglehetősen gyakori), éppen ellenkezőleg: a szavazatoknak csupán 71 %-a támogatta a javaslatot, a munkaadók csoportja pedig egyöntetűen ellenezte azt.

Az eljárási szabályzat 51. cikkének (4) bekezdése értelmében a fenti két módosító indítványt együtt tárgyalták.

A szavazás eredménye:

| Mellette | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Ellene | : | 122 |
| Tartózkodott | : | 12 |

Mellette

:

73

Ellene

:

122

Tartózkodott

:

12

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/20

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Belső piac és regionális célú állami támogatások (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/04

Előadó: Edgardo Maria IOZIA

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. július 12-én az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Belső piac és regionális célú állami támogatások.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott 488. plenáris ülésén (a márciius 21-i ülésnapon) 156 szavazattal 6 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) az állami támogatási rendszer közelgő megváltoztatása miatt fontosnak tartotta, hogy saját kezdeményezésű véleményt fogadjon el, amelyben a regionális célú állami támogatásokat elemzi a civil társadalom nézőpontjából és abból a szempontból, hogyan egyeztethetők össze e támogatások a belső piac alapelveivel. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) az állami támogatási rendszer közelgő megváltoztatása miatt fontosnak tartotta, hogy saját kezdeményezésű véleményt fogadjon el, amelyben a regionális célú állami támogatásokat elemzi a civil társadalom nézőpontjából és abból a szempontból, hogyan egyeztethetők össze e támogatások a belső piac alapelveivel.

| 1.2 | Ez a kérdéskör alapvető fontosságú a jelenlegi, gazdasági válsággal és kiterjedt recesszióval jellemezhető helyzetben, amely a verseny szabályait tiszteletben tartó, rugalmas támogatási és beavatkozási eszközöket tesz szükségessé. Az Európai Bizottság az elmúlt években ideiglenes beavatkozási keretszabályokat fogadott el éppen azért, hogy lehetővé tegye a bankrendszer és a vállalkozások megfelelő támogatását. |
| --- | --- |

1.2

Ez a kérdéskör alapvető fontosságú a jelenlegi, gazdasági válsággal és kiterjedt recesszióval jellemezhető helyzetben, amely a verseny szabályait tiszteletben tartó, rugalmas támogatási és beavatkozási eszközöket tesz szükségessé. Az Európai Bizottság az elmúlt években ideiglenes beavatkozási keretszabályokat fogadott el éppen azért, hogy lehetővé tegye a bankrendszer és a vállalkozások megfelelő támogatását.

| 1.3 | A regionális célú állami támogatások, amennyiben a hátrányos helyzetű régiók lemaradásának enyhítését – és ezzel a tagállamok és az egészében vett Európai Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának előmozdítását – célozzák, értékes eszközként járulnak hozzá a válságból való kilábaláshoz és az európai régiók gazdaságának fellendítéséhez. Különösen a kkv-k szempontjából nagyon fontos, hogy ezek az eszközök hatékonyak és célratörőek legyenek; a hozzáférés feltételeinek egyszerűsítésével, az eszköz rugalmassá tételével és a kkv-k rendelkezésére álló lehetőségekkel kapcsolatos megfelelő tájékoztatással elő kell segíteni, hogy hozzáférjenek e támogatási rendszerhez. |
| --- | --- |

1.3

A regionális célú állami támogatások, amennyiben a hátrányos helyzetű régiók lemaradásának enyhítését – és ezzel a tagállamok és az egészében vett Európai Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának előmozdítását – célozzák, értékes eszközként járulnak hozzá a válságból való kilábaláshoz és az európai régiók gazdaságának fellendítéséhez. Különösen a kkv-k szempontjából nagyon fontos, hogy ezek az eszközök hatékonyak és célratörőek legyenek; a hozzáférés feltételeinek egyszerűsítésével, az eszköz rugalmassá tételével és a kkv-k rendelkezésére álló lehetőségekkel kapcsolatos megfelelő tájékoztatással elő kell segíteni, hogy hozzáférjenek e támogatási rendszerhez.

| 1.4 | Az EGSZB ezért kifejezetten üdvözli, hogy az állami támogatások uniós szabályozásának Joaquín Almunia biztos által megkezdett korszerűsítése (1) keretében az Európai Bizottság hozzákezd azon szabálycsomag korszerűsítéséhez és aktualizálásához is, amelynek célja a hátrányos helyzetű térségekben lévő vállalkozások állami támogatásának irányítása. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy ez a felülvizsgálat a regionális és a versenypolitika koherenciájának jegyében, valamint a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával történjen meg. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB ezért kifejezetten üdvözli, hogy az állami támogatások uniós szabályozásának Joaquín Almunia biztos által megkezdett korszerűsítése (1) keretében az Európai Bizottság hozzákezd azon szabálycsomag korszerűsítéséhez és aktualizálásához is, amelynek célja a hátrányos helyzetű térségekben lévő vállalkozások állami támogatásának irányítása. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy ez a felülvizsgálat a regionális és a versenypolitika koherenciájának jegyében, valamint a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával történjen meg.

| 1.5 | Az EGSZB ezért javasolja az Európai Bizottságnak, hogy teremtsen nagyobb koherenciát az uniós politikák és a versenypolitika között, hogy ez utóbbi az európai közérdeket – az európai régiók kiegyensúlyozott és integrált fejlődését – szolgáló célkitűzések megvalósítása szempontjából ne akadályt jelentsen, hanem a belső piacon belüli regionális gazdaságok válság utáni fellendítésének lehetőségét. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB ezért javasolja az Európai Bizottságnak, hogy teremtsen nagyobb koherenciát az uniós politikák és a versenypolitika között, hogy ez utóbbi az európai közérdeket – az európai régiók kiegyensúlyozott és integrált fejlődését – szolgáló célkitűzések megvalósítása szempontjából ne akadályt jelentsen, hanem a belső piacon belüli regionális gazdaságok válság utáni fellendítésének lehetőségét.

| 1.6 | Az Európai Bizottság 2013. január 14-én nyilvános konzultációt indított a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás-tervezetről (2): a dokumentum nagyrészt azon informális dokumentum megközelítését tükrözi, amelyet a tagállamok már 2011 decemberében megkaptak, és amely egy kezdeti, többoldalú találkozó tárgyát képezte, amely során az Európai Bizottság – tekintettel egyes tagállami igényekre, például a támogatott lakosság Európán belüli arányának maximalizálására – jelét adta egy esetleges nyitásnak. Az EGSZB véleménye tehát stratégiai jelentőségű a tekintetben, hogy megismertesse saját álláspontját az Európai Bizottsággal. |
| --- | --- |

1.6

Az Európai Bizottság 2013. január 14-én nyilvános konzultációt indított a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás-tervezetről (2): a dokumentum nagyrészt azon informális dokumentum megközelítését tükrözi, amelyet a tagállamok már 2011 decemberében megkaptak, és amely egy kezdeti, többoldalú találkozó tárgyát képezte, amely során az Európai Bizottság – tekintettel egyes tagállami igényekre, például a támogatott lakosság Európán belüli arányának maximalizálására – jelét adta egy esetleges nyitásnak. Az EGSZB véleménye tehát stratégiai jelentőségű a tekintetben, hogy megismertesse saját álláspontját az Európai Bizottsággal.

| 1.7 | Az EGSZB ebből a célból kéri, hogy a regionális célú állami támogatásokról szóló új iránymutatások az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának érdekében biztosítsanak rugalmas horizontális beavatkozási eszközt a tagállamok számára, a regionális kiválóságok érvényre juttatása révén, az ágazattól és a hátrányos helyzetű régiók fejlesztését célzó beruházási projektekben részt vevő vállalatok méretétől függetlenül. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB ebből a célból kéri, hogy a regionális célú állami támogatásokról szóló új iránymutatások az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának érdekében biztosítsanak rugalmas horizontális beavatkozási eszközt a tagállamok számára, a regionális kiválóságok érvényre juttatása révén, az ágazattól és a hátrányos helyzetű régiók fejlesztését célzó beruházási projektekben részt vevő vállalatok méretétől függetlenül.

| 1.8 | A jelenlegi – alapjában véve 40 éve változatlan – rendszer alkalmatlan és merev, és a közösségi területek földrajzi elhelyezkedésén alapul; a jelenlegi módszer az Európai Unió megváltozott gazdasági és társadalmi körülményei között alkalmazva visszavetheti a belső piac fejlődését. |
| --- | --- |

1.8

A jelenlegi – alapjában véve 40 éve változatlan – rendszer alkalmatlan és merev, és a közösségi területek földrajzi elhelyezkedésén alapul; a jelenlegi módszer az Európai Unió megváltozott gazdasági és társadalmi körülményei között alkalmazva visszavetheti a belső piac fejlődését.

| 1.9 | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság alkalmazzon rugalmasabb és az erőteljesen változó gazdasági környezetnek megfelelő teljesítménymutatókat. Ezeket a beavatkozási eszközöknek a prioritások, a szükségletek, valamint a gazdasági eredménytelenség és a társadalmi kirekesztődés területi elrendeződése szerinti kiválasztására és az intézményi környezetre kell alapozni, a közigazgatási határoktól függetlenül. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság alkalmazzon rugalmasabb és az erőteljesen változó gazdasági környezetnek megfelelő teljesítménymutatókat. Ezeket a beavatkozási eszközöknek a prioritások, a szükségletek, valamint a gazdasági eredménytelenség és a társadalmi kirekesztődés területi elrendeződése szerinti kiválasztására és az intézményi környezetre kell alapozni, a közigazgatási határoktól függetlenül.

| 1.10 | Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy a korszerűsítés nagy ívű folyamata keretében a regionális célú állami támogatások eszközét a válság utáni gazdaság dinamikái és ritmusa fényében kell aktualizálni, ami nagyobb rugalmasságot követel a hátrányos helyzetű régiók meghatározásakor, és alkalmatlanná teszi az olyan földrajzi felosztást, amely a programozás teljes időszakára (7 év) vonatkozóan mereven jelöli ki a kedvezőtlen helyzetű térségeket. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy a korszerűsítés nagy ívű folyamata keretében a regionális célú állami támogatások eszközét a válság utáni gazdaság dinamikái és ritmusa fényében kell aktualizálni, ami nagyobb rugalmasságot követel a hátrányos helyzetű régiók meghatározásakor, és alkalmatlanná teszi az olyan földrajzi felosztást, amely a programozás teljes időszakára (7 év) vonatkozóan mereven jelöli ki a kedvezőtlen helyzetű térségeket.

| 1.11 | Az EGSZB e célból kéri, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés értelmében hátrányos helyzetű területek meghatározása ne pusztán egy matematikai számítás alapján történjen, melynek során a teljes támogatott lakosságnak az európai lakosságszámhoz képest – egyébként alaptalanul – százalékban kifejezett arányából levonják a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alapján támogatott lakosságszámot, hanem a tagállamok számos mutatót figyelembe véve határozhassák meg a regionális hátrányokat. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB e célból kéri, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés értelmében hátrányos helyzetű területek meghatározása ne pusztán egy matematikai számítás alapján történjen, melynek során a teljes támogatott lakosságnak az európai lakosságszámhoz képest – egyébként alaptalanul – százalékban kifejezett arányából levonják a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alapján támogatott lakosságszámot, hanem a tagállamok számos mutatót figyelembe véve határozhassák meg a regionális hátrányokat.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hiba lenne kizárni a nagyvállalatokat a regionális fejlődést és kohéziót elősegítő beruházási projekteknek nyújtott támogatásból, mivel ez azzal a jelentős kockázattal járna, hogy elvesznének azok a fejlesztési lehetőségek, amelyek a vállalatok méretétől függetlenül, csak a teljes vállalati spektrum szinergiája és horizontális integrációja révén valósulhatnak meg. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hiba lenne kizárni a nagyvállalatokat a regionális fejlődést és kohéziót elősegítő beruházási projekteknek nyújtott támogatásból, mivel ez azzal a jelentős kockázattal járna, hogy elvesznének azok a fejlesztési lehetőségek, amelyek a vállalatok méretétől függetlenül, csak a teljes vállalati spektrum szinergiája és horizontális integrációja révén valósulhatnak meg.

| 1.13 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy nemcsak az Európai Bizottság által a közleménnyel egy időben végzett összehasonlító értékelés keretében – amely ma még csupán a nagyberuházási projektekre vonatkozik (3) –, hanem az általános csoportmentességi rendelet keretében is vezessen be egy olyan mechanizmust, amely előzetesen figyelembe veszi a negatív külső hatásokat, amelyeket a regionális célú állami támogatások eredményezhetnek az EU területén lévő jelentős számú munkahely megszűnése tekintetében. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy nemcsak az Európai Bizottság által a közleménnyel egy időben végzett összehasonlító értékelés keretében – amely ma még csupán a nagyberuházási projektekre vonatkozik (3) –, hanem az általános csoportmentességi rendelet keretében is vezessen be egy olyan mechanizmust, amely előzetesen figyelembe veszi a negatív külső hatásokat, amelyeket a regionális célú állami támogatások eredményezhetnek az EU területén lévő jelentős számú munkahely megszűnése tekintetében.

| 1.14 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a regionális célú állami támogatások eszközét kellő elővigyázatossággal kell létrehozni, hogy ne fordulhassanak elő a határ menti és a földrajzi értelemben központi régiók támogatásának intenzitásában tapasztalható nagy különbségnek köszönhető áthelyezések és kiszervezések, amelyek az úgynevezett „támogatási verseny” révén a belső piac töredezettségéhez vezetnek. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a regionális célú állami támogatások eszközét kellő elővigyázatossággal kell létrehozni, hogy ne fordulhassanak elő a határ menti és a földrajzi értelemben központi régiók támogatásának intenzitásában tapasztalható nagy különbségnek köszönhető áthelyezések és kiszervezések, amelyek az úgynevezett „támogatási verseny” révén a belső piac töredezettségéhez vezetnek.

| 1.15 | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság:






  — | vizsgálja felül azt a szándékát, hogy 40 %-ról 35 %-ra és 25 %-ra csökkentse a nagyvállalatokra vonatkozó támogatási intenzitást. A javasolt csökkentés a gyakorlatban a külföldi befektetésekre gyakorolt vonzerő elvesztéséhez vezetne, |
| --- | --- | --- |

1.15

Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság:

—

vizsgálja felül azt a szándékát, hogy 40 %-ról 35 %-ra és 25 %-ra csökkentse a nagyvállalatokra vonatkozó támogatási intenzitást. A javasolt csökkentés a gyakorlatban a külföldi befektetésekre gyakorolt vonzerő elvesztéséhez vezetne,

| — | ne korlátozza a támogatási intenzitást a járulékos költségek összegére, és ne szigorítsa a nagyvállatokra gyakorolt ösztönző hatás bizonyítási eljárását, |
| --- | --- |

—

ne korlátozza a támogatási intenzitást a járulékos költségek összegére, és ne szigorítsa a nagyvállatokra gyakorolt ösztönző hatás bizonyítási eljárását,

| — | ne ássa alá az a) betű alá tartozó térségek képességét arra, hogy külföldi befektetéseket vonzzanak, illetve új munkahelyeket és értékeket teremtsenek, és ne hozza őket versenyhátrányba azokkal az Európán kívüli régiókkal szemben, amelyek befektetési rendszerei gyakran jóval bőkezűbbek. |
| --- | --- |

—

ne ássa alá az a) betű alá tartozó térségek képességét arra, hogy külföldi befektetéseket vonzzanak, illetve új munkahelyeket és értékeket teremtsenek, és ne hozza őket versenyhátrányba azokkal az Európán kívüli régiókkal szemben, amelyek befektetési rendszerei gyakran jóval bőkezűbbek.

| 1.16 | Az Európai Bizottságnak ugyanakkor be kellene vezetnieegy védzáradékot, amely arra kötelezi különösen a nagy vállatokat, amelyek egy új létesítmény létrehozásához vagy egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök beszerzéséhez regionális támogatásban részesülnek, hogy a támogatást követő öt évben garantálják a következőket:






  — | a foglalkoztatás szintjének megtartása azokban a létesítményekben, amelyek a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatás iránti kérelem benyújtásának helyet adó tagállamtól eltérő tagállamokban találhatóak, vagy |
| --- | --- | --- |

1.16

Az Európai Bizottságnak ugyanakkor be kellene vezetnieegy védzáradékot, amely arra kötelezi különösen a nagy vállatokat, amelyek egy új létesítmény létrehozásához vagy egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök beszerzéséhez regionális támogatásban részesülnek, hogy a támogatást követő öt évben garantálják a következőket:

—

a foglalkoztatás szintjének megtartása azokban a létesítményekben, amelyek a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatás iránti kérelem benyújtásának helyet adó tagállamtól eltérő tagállamokban találhatóak, vagy

| — | a foglalkoztatás szintjének csökkentése – az attól a tagállamtól eltérő tagállamokban található létesítményekben, amelyhez a vállalat a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatás iránti kérelmét benyújtja – csak az érintett tagállamok regionális és adott esetben országos szintű szociális partnereivel kötött megállapodást követően és annak megfelelően történhet. |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás szintjének csökkentése – az attól a tagállamtól eltérő tagállamokban található létesítményekben, amelyhez a vállalat a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatás iránti kérelmét benyújtja – csak az érintett tagállamok regionális és adott esetben országos szintű szociális partnereivel kötött megállapodást követően és annak megfelelően történhet.

| 1.17 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a támogatások intenzitásának csökkentését a javasoltnál fokozatosabb, progresszívabb és kiegyensúlyozottabb módon hajtsa végre. E csökkentésnek összhangban kell lennie a kohéziós politika keretében nyújtott támogatásokkal összefüggő pénzeszközök esetében meghatározandó csökkentéssel. |
| --- | --- |

1.17

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a támogatások intenzitásának csökkentését a javasoltnál fokozatosabb, progresszívabb és kiegyensúlyozottabb módon hajtsa végre. E csökkentésnek összhangban kell lennie a kohéziós politika keretében nyújtott támogatásokkal összefüggő pénzeszközök esetében meghatározandó csökkentéssel.

| 1.18 | Az EGSZB javasolja, hogy az egy főre jutó GDP mellett – az egyetlen jelenleg rendelkezésre álló mutató, amely viszont nem tükrözi a regionális gazdaságok valós tendenciáit – olyan egyéb paramétereket is alkalmazzanak, mint a munkanélküliségi ráta, vagy a megszűnt munkahelyek és az összes foglalkoztatott aránya, amelyek jobban illeszkednek a valódi helyzethez. |
| --- | --- |

1.18

Az EGSZB javasolja, hogy az egy főre jutó GDP mellett – az egyetlen jelenleg rendelkezésre álló mutató, amely viszont nem tükrözi a regionális gazdaságok valós tendenciáit – olyan egyéb paramétereket is alkalmazzanak, mint a munkanélküliségi ráta, vagy a megszűnt munkahelyek és az összes foglalkoztatott aránya, amelyek jobban illeszkednek a valódi helyzethez.

2.   Megváltozott gazdasági környezet a válság után

| 2.1 | A versenypolitika keretében szükség van az állami támogatások ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piacot a szabadkereskedelem és a hatékony verseny elvei szabályozzák, és hogy az egységes európai piacon belül működő valamennyi vállalatra egyenlő feltételek vonatkozzanak. Az EUMSZ 107. cikke ezért megtiltja a tagállamoknak, hogy támogatást nyújtsanak a vállalatoknak, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja vagy torzíthatja a versenyt azáltal, hogy egyes vállalatokat indokolatlan előnyhöz juttat, miközben megakadályozza, hogy a piaci erők a legversenyképesebb vállalkozásokat jutalmazzák, és ezáltal csökkenti Európa egészének versenyképességét. |
| --- | --- |

2.1

A versenypolitika keretében szükség van az állami támogatások ellenőrzésére annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piacot a szabadkereskedelem és a hatékony verseny elvei szabályozzák, és hogy az egységes európai piacon belül működő valamennyi vállalatra egyenlő feltételek vonatkozzanak. Az EUMSZ 107. cikke ezért megtiltja a tagállamoknak, hogy támogatást nyújtsanak a vállalatoknak, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja vagy torzíthatja a versenyt azáltal, hogy egyes vállalatokat indokolatlan előnyhöz juttat, miközben megakadályozza, hogy a piaci erők a legversenyképesebb vállalkozásokat jutalmazzák, és ezáltal csökkenti Európa egészének versenyképességét.

| 2.2 | Mindazonáltal a Szerződés elismeri az e tilalomtól való eltérés lehetőségét, amennyiben a szóban forgó támogatás olyan közös európai érdeket képviselő célkitűzés megvalósítását szolgálja, amelyet a piaci erők önmagukban nem tudnak elérni. A 107. cikk (2) és (3) bekezdése azonosítja a főbb piaci kudarcokat, és felsorolja az eltéréseket, amelyek szerint bizonyos támogatások a belső piaccal „összeegyeztethetők” vagy „összeegyeztethetőnek tekinthetőek”, a kizárólag az Európai Bizottság által megállapított kritériumok alapján. |
| --- | --- |

2.2

Mindazonáltal a Szerződés elismeri az e tilalomtól való eltérés lehetőségét, amennyiben a szóban forgó támogatás olyan közös európai érdeket képviselő célkitűzés megvalósítását szolgálja, amelyet a piaci erők önmagukban nem tudnak elérni. A 107. cikk (2) és (3) bekezdése azonosítja a főbb piaci kudarcokat, és felsorolja az eltéréseket, amelyek szerint bizonyos támogatások a belső piaccal „összeegyeztethetők” vagy „összeegyeztethetőnek tekinthetőek”, a kizárólag az Európai Bizottság által megállapított kritériumok alapján.

| 2.3 | A 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja értelmében így az Európai Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az olyan állami támogatásokat, amelyek az Európai Unión belüli bizonyos meghatározott, hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődését célozzák, vagyis „regionális célú támogatások”. Olyan támogatásokról van szó, amelyeket főként nagyvállalatoknak nyújthatnak a beruházásaik és a munkahelyteremtés támogatása céljából, vagy meghatározott, különleges körülmények között működési támogatásokról; a támogatások mindkét esetben konkrét régiókba irányulnak a regionális különbségek kiegyenlítése céljából és különösen annak érdekében, hogy a vállalatokat új létesítmények helybeni létrehozására ösztönözzék. |
| --- | --- |

2.3

A 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja értelmében így az Európai Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az olyan állami támogatásokat, amelyek az Európai Unión belüli bizonyos meghatározott, hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődését célozzák, vagyis „regionális célú támogatások”. Olyan támogatásokról van szó, amelyeket főként nagyvállalatoknak nyújthatnak a beruházásaik és a munkahelyteremtés támogatása céljából, vagy meghatározott, különleges körülmények között működési támogatásokról; a támogatások mindkét esetben konkrét régiókba irányulnak a regionális különbségek kiegyenlítése céljából és különösen annak érdekében, hogy a vállalatokat új létesítmények helybeni létrehozására ösztönözzék.

| 2.4 | Mivel a regionális célú állami támogatások a hátrányos helyzetű régiók hiányosságait igyekeznek pótolni, előmozdítják a tagállamok és az egész Európai Unió gazdasági, szociális és területi kohézióját: az általuk elérni kívánt célok összhangban állnak a Strukturális Alapok céljaival, amelyek az állami költségvetésekkel együtt a regionális fejlesztési politika megvalósításának egyik lehetséges portfólióját jelentik. |
| --- | --- |

2.4

Mivel a regionális célú állami támogatások a hátrányos helyzetű régiók hiányosságait igyekeznek pótolni, előmozdítják a tagállamok és az egész Európai Unió gazdasági, szociális és területi kohézióját: az általuk elérni kívánt célok összhangban állnak a Strukturális Alapok céljaival, amelyek az állami költségvetésekkel együtt a regionális fejlesztési politika megvalósításának egyik lehetséges portfólióját jelentik.

| 2.5 | Az EGSZB megismétli, hogy mindenképpen meg kell óvni és egyes esetekben meg kell erősíteni az állami támogatások ellenőrzését, mivel azok súlyosan árthatnak a belső piac megfelelő fejlődésének, ugyanakkor fontosnak tartja annak biztosítását, hogy az állami támogatásokra vonatkozó normák segítségével elkerülhető legyen a piac széttagoltsága, valamint a verseny és a kereskedelem abból fakadó torzulásának jelentős veszélye, hogy a tagállamok nem egyenlő mértékben képesek támogatni a beruházásokat. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB megismétli, hogy mindenképpen meg kell óvni és egyes esetekben meg kell erősíteni az állami támogatások ellenőrzését, mivel azok súlyosan árthatnak a belső piac megfelelő fejlődésének, ugyanakkor fontosnak tartja annak biztosítását, hogy az állami támogatásokra vonatkozó normák segítségével elkerülhető legyen a piac széttagoltsága, valamint a verseny és a kereskedelem abból fakadó torzulásának jelentős veszélye, hogy a tagállamok nem egyenlő mértékben képesek támogatni a beruházásokat.

| 2.6 | Az EGSZB ugyanakkor a válsággal sújtott területek vagy válsághelyzetek kezelése érdekében szükségesnek tartja, hogy a rendelkezésre álló, rendkívüli beavatkozási eszközök hatékonyak és rugalmasak legyenek. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB ugyanakkor a válsággal sújtott területek vagy válsághelyzetek kezelése érdekében szükségesnek tartja, hogy a rendelkezésre álló, rendkívüli beavatkozási eszközök hatékonyak és rugalmasak legyenek.

| 2.7 | A regionális célú állami támogatásokra vonatkozó jelenlegi iránymutatások nyilvánvaló hiányosságokat mutatnak, mivel az uniós régiók földrajzi elhelyezkedésen alapuló szerkezetük merev, és nem felel meg teljesen a Szerződés 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának, ezáltal potenciálisan torzíthatja a versenyt. A jelenlegi módszer az Európai Unió megváltozott gazdasági és társadalmi környezetében alkalmazva a belső piac fejlődésének visszaesését eredményezheti. |
| --- | --- |

2.7

A regionális célú állami támogatásokra vonatkozó jelenlegi iránymutatások nyilvánvaló hiányosságokat mutatnak, mivel az uniós régiók földrajzi elhelyezkedésen alapuló szerkezetük merev, és nem felel meg teljesen a Szerződés 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának, ezáltal potenciálisan torzíthatja a versenyt. A jelenlegi módszer az Európai Unió megváltozott gazdasági és társadalmi környezetében alkalmazva a belső piac fejlődésének visszaesését eredményezheti.

| 2.8 | Az állami támogatások korszerűsítésének ki kell terjednie erre a fontos eszközre is, amely teljessé teszi azon lehetséges fellépések körét, amelyekkel be lehet avatkozni a hátrányos helyzetben lévő térségekben. Legalábbis különösnek tűnik, hogy az Európai Bizottság nemcsak megerősíteni szándékozik a jelenlegi, 1971 óta érvényben lévő, többször módosított modellt, hanem még az alkalmazásán is szigorítana. Az Európai Bizottság által többször hivatkozott növekedési és munkahelyteremtési célkitűzéseknek ellentmondanak a következetlen politikák, amelyek ténylegesen korlátozzák az iránymutatások reformja által elérhető lehetőségeket. |
| --- | --- |

2.8

Az állami támogatások korszerűsítésének ki kell terjednie erre a fontos eszközre is, amely teljessé teszi azon lehetséges fellépések körét, amelyekkel be lehet avatkozni a hátrányos helyzetben lévő térségekben. Legalábbis különösnek tűnik, hogy az Európai Bizottság nemcsak megerősíteni szándékozik a jelenlegi, 1971 óta érvényben lévő, többször módosított modellt, hanem még az alkalmazásán is szigorítana. Az Európai Bizottság által többször hivatkozott növekedési és munkahelyteremtési célkitűzéseknek ellentmondanak a következetlen politikák, amelyek ténylegesen korlátozzák az iránymutatások reformja által elérhető lehetőségeket.

| 2.9 | Maga az Európai Bizottság is elismeri az Európa 2020 stratégiában, hogy a gazdasági realitások a politikai realitásoknál gyorsabban változnak, és ebből következően Európának ahhoz, hogy a válság után helyre tudja állítani a növekedés és az államháztartás fenntarthatóságát, olyan megújult szemléletre van szüksége, amely bizonyos témákra és prioritásokra összpontosítja az erőforrásokat. Amint a Versenypolitikai Főigazgatóság legutóbb a korszerűsítésről szóló 2012. február 23-i vitairatában (4) megerősítette, ezt „a különböző ágazatokon belüli, egymással összekapcsolt reformokkal” kell megvalósítani, „partnerségben a tagállamokkal és az érdekeltekkel, hogy széles körben elfogadott és kiegyensúlyozott megállapodás jöhessen létre az előrehaladás mikéntjéről”. |
| --- | --- |

2.9

Maga az Európai Bizottság is elismeri az Európa 2020 stratégiában, hogy a gazdasági realitások a politikai realitásoknál gyorsabban változnak, és ebből következően Európának ahhoz, hogy a válság után helyre tudja állítani a növekedés és az államháztartás fenntarthatóságát, olyan megújult szemléletre van szüksége, amely bizonyos témákra és prioritásokra összpontosítja az erőforrásokat. Amint a Versenypolitikai Főigazgatóság legutóbb a korszerűsítésről szóló 2012. február 23-i vitairatában (4) megerősítette, ezt „a különböző ágazatokon belüli, egymással összekapcsolt reformokkal” kell megvalósítani, „partnerségben a tagállamokkal és az érdekeltekkel, hogy széles körben elfogadott és kiegyensúlyozott megállapodás jöhessen létre az előrehaladás mikéntjéről”.

| 2.10 | Az EGSZB üdvözli ezt a szemléletet, amelyet rugalmasabbnak, dinamikusabbnak, és ezért alkalmasabbnak talál arra, hogy leküzdje a gyorsan és folyamatosan változó válságot, amellyel az Európai Unió napjainkban szembenéz. Az EGSZB kifejezetten kéri ennek elfogadását a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó eltérések kijelölésekor. |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB üdvözli ezt a szemléletet, amelyet rugalmasabbnak, dinamikusabbnak, és ezért alkalmasabbnak talál arra, hogy leküzdje a gyorsan és folyamatosan változó válságot, amellyel az Európai Unió napjainkban szembenéz. Az EGSZB kifejezetten kéri ennek elfogadását a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó eltérések kijelölésekor.

3.   A regionális kohéziós politika és a versenypolitika közötti összhang

| 3.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a regionális célú állami támogatások alapelveinek első rendszerbe foglalása, vagyis az 1998. évi iránymutatások (5) óta az Európai Bizottság mindig hangsúlyozta, hogy erősíteni kell a regionális politika és a versenypolitika koncentráltságát és összhangját (6). |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a regionális célú állami támogatások alapelveinek első rendszerbe foglalása, vagyis az 1998. évi iránymutatások (5) óta az Európai Bizottság mindig hangsúlyozta, hogy erősíteni kell a regionális politika és a versenypolitika koncentráltságát és összhangját (6).

| 3.2 | Bár ez a megközelítés a két rendszer közötti összhangot egészen a 2000–2006 közötti programozási időszakig biztosította, mivel – politikai és gazdasági okokból – az akkori 1. és 2. célkitűzés értelmében strukturális támogatásra jogosult uniós régiókat átfedésbe hozták az állami támogatásra vonatkozó eltérésekre jogosult régiókkal; ez a gyakorlat a 2007–2013 közötti programozási időszakkal megszűnt. |
| --- | --- |

3.2

Bár ez a megközelítés a két rendszer közötti összhangot egészen a 2000–2006 közötti programozási időszakig biztosította, mivel – politikai és gazdasági okokból – az akkori 1. és 2. célkitűzés értelmében strukturális támogatásra jogosult uniós régiókat átfedésbe hozták az állami támogatásra vonatkozó eltérésekre jogosult régiókkal; ez a gyakorlat a 2007–2013 közötti programozási időszakkal megszűnt.

| 3.3 | Egyrészről valóban átalakult a regionális politika is, mivel meg kellett határozni, „hogy multidiszciplináris vagy integrált megközelítésre van-e szükség [és fel kellett ismerni azon egyedi problémákat], amelyek a különféle földrajzi körülményeknek köszönhetően merülnek fel. A területi kohézió területén elért siker tehát attól az átfogó stratégiától függ, amely meghatározza azt a keretet, amelyen belül az egyedi célkitűzéseket és intézkedéseket megvalósítják”. (7) Az 1083/2006/EK rendelet (8) ezért meghatározta a strukturális beavatkozások területi szintű végrehajtásának új modelljét, amelynek értelmében a tagállamok felelősek az intézkedések végrehajtásáért a megfelelő területi szinten, az adott tagállam intézményi felépítésével, valamint társadalmi-gazdasági jellemzőivel és szükségleteivel összhangban. |
| --- | --- |

3.3

Egyrészről valóban átalakult a regionális politika is, mivel meg kellett határozni, „hogy multidiszciplináris vagy integrált megközelítésre van-e szükség [és fel kellett ismerni azon egyedi problémákat], amelyek a különféle földrajzi körülményeknek köszönhetően merülnek fel. A területi kohézió területén elért siker tehát attól az átfogó stratégiától függ, amely meghatározza azt a keretet, amelyen belül az egyedi célkitűzéseket és intézkedéseket megvalósítják”. (7) Az 1083/2006/EK rendelet (8) ezért meghatározta a strukturális beavatkozások területi szintű végrehajtásának új modelljét, amelynek értelmében a tagállamok felelősek az intézkedések végrehajtásáért a megfelelő területi szinten, az adott tagállam intézményi felépítésével, valamint társadalmi-gazdasági jellemzőivel és szükségleteivel összhangban.

| 3.4 | Másrészről azonban a versenypolitika továbbra is az eltérések szerinti regionális célú állami támogatásra jogosult területek előzetes, hét évre szóló meghatározásához kötődött, amely nem volt alkalmas arra, hogy a regionális és kohéziós politikákhoz hasonló rugalmas eszközként egészítse ki azokat, így – az egyazon kohéziós célt szem előtt tartó, mégis aszimmetrikus politikák tanújeleként – veszélybe sodorta a belső piac integritását. |
| --- | --- |

3.4

Másrészről azonban a versenypolitika továbbra is az eltérések szerinti regionális célú állami támogatásra jogosult területek előzetes, hét évre szóló meghatározásához kötődött, amely nem volt alkalmas arra, hogy a regionális és kohéziós politikákhoz hasonló rugalmas eszközként egészítse ki azokat, így – az egyazon kohéziós célt szem előtt tartó, mégis aszimmetrikus politikák tanújeleként – veszélybe sodorta a belső piac integritását.

| 3.5 | Az EGSZB arra is emlékeztet, hogy a területi kohézióról szóló zöld könyvben (9) az Európai Bizottság elismerte, hogy a strukturális politikák támogatására való jogosultság meghatározásának regionális szinten kell megtörténnie, mivel egyre nyilvánvalóbb, hogy a kohéziós politika irányításának javításához elengedhetetlenül fontos e politika „rugalmasabbá tétel[e], a legmegfelelőbb területi szinthez való igazításának fejlesztés[e], fokozottan a helyi preferenciákhoz és igényekhez való igazítás[a], a többi szakpolitikával való koordinációja javítás[a] minden szinten, a szubszidiaritás elvével összhangban”. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB arra is emlékeztet, hogy a területi kohézióról szóló zöld könyvben (9) az Európai Bizottság elismerte, hogy a strukturális politikák támogatására való jogosultság meghatározásának regionális szinten kell megtörténnie, mivel egyre nyilvánvalóbb, hogy a kohéziós politika irányításának javításához elengedhetetlenül fontos e politika „rugalmasabbá tétel[e], a legmegfelelőbb területi szinthez való igazításának fejlesztés[e], fokozottan a helyi preferenciákhoz és igényekhez való igazítás[a], a többi szakpolitikával való koordinációja javítás[a] minden szinten, a szubszidiaritás elvével összhangban”.

| 3.6 | Az Európai Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy azon problémák hatékony megoldásához, amelyekkel az Európai Unió a gazdasági növekedés tekintetében a globalizált világgazdaságban szembenéz, „különböző földrajzi szinteken adott [...] együttműködésre támaszkodó politikai válaszra van szükség”. (10) |
| --- | --- |

3.6

Az Európai Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy azon problémák hatékony megoldásához, amelyekkel az Európai Unió a gazdasági növekedés tekintetében a globalizált világgazdaságban szembenéz, „különböző földrajzi szinteken adott [...] együttműködésre támaszkodó politikai válaszra van szükség”. (10)

| 3.7 | Amennyiben a versenypolitika – az Európai Bizottság által is elismerten – „annak biztosítása által befolyásolhatja a gazdasági tevékenység területi eloszlását, hogy a regionális támogatást a leghátrányosabb helyzetű területekre összpontosítja, valamint a támogatás megengedett szintjét a problémák jellege és mérete alapján határozza meg” (11), nem hagyhatja figyelmen kívül a regionális politika által már sikerrel megtett utat, amely az EU tematikus prioritásaira összpontosító intézkedéseken és a különböző földrajzi szinteken alapult; ezért szükségképpen felül kell vizsgálnia a regionális célú állami támogatásra a 107. cikk (3) bekezdése szerinti eltérések értelmében jogosult területek meghatározásának módszerét. |
| --- | --- |

3.7

Amennyiben a versenypolitika – az Európai Bizottság által is elismerten – „annak biztosítása által befolyásolhatja a gazdasági tevékenység területi eloszlását, hogy a regionális támogatást a leghátrányosabb helyzetű területekre összpontosítja, valamint a támogatás megengedett szintjét a problémák jellege és mérete alapján határozza meg” (11), nem hagyhatja figyelmen kívül a regionális politika által már sikerrel megtett utat, amely az EU tematikus prioritásaira összpontosító intézkedéseken és a különböző földrajzi szinteken alapult; ezért szükségképpen felül kell vizsgálnia a regionális célú állami támogatásra a 107. cikk (3) bekezdése szerinti eltérések értelmében jogosult területek meghatározásának módszerét.

4.   A hátrányos helyzetű térségek meghatározására szolgáló módszer alkalmatlanságát alátámasztó érvek

| 4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által a 107. cikk (3) bekezdése szerinti regionális támogatási eltérésekre jogosult területek meghatározására használt módszer elsőbbséget biztosít a legsúlyosabb problémákkal küzdő régióknak, amelyek közül az a) pontban azok szerepelnek, amelyeket az alapján határoznak meg, hogy GDP/PPS-szintjük miként viszonyul Európa egészének átlagához. Ezt a módszert a – Szerződésben is kifejezetten említett – alulfoglalkoztatottság szintjének mérésére szolgáló további szempontokkal kell kiegészíteni: az Európai Bizottság meghatározásában szerepel a rendkívül alacsony életszínvonal, de nem veszi mindig figyelembe az alulfoglalkoztatottság súlyos formáit. A munkanélküliségi ráta a GDP jó korrekciós tényezője lehet. Az EGSZB arra szeretne választ kapni az Európai Bizottságtól, hogy a c) pont szerinti eltérés értelmében hátrányos helyzetű területek meghatározása miért a 107. cikk (3) bekezdése a) pontjának megfelelő területeknek az adott tagállam összlakosságából való puszta kivonásával történik. Ez a gyakorlat ugyanis azt jelenti, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében hátrányos területek támogatásának lehetősége a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti hátrányos területek mértékétől függ, ami – a kiválasztott régiókat sújtó problémák összehasonlító értékelésének híján – súlyos egyenlőtlenséget eredményezhet a tagállamok között. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által a 107. cikk (3) bekezdése szerinti regionális támogatási eltérésekre jogosult területek meghatározására használt módszer elsőbbséget biztosít a legsúlyosabb problémákkal küzdő régióknak, amelyek közül az a) pontban azok szerepelnek, amelyeket az alapján határoznak meg, hogy GDP/PPS-szintjük miként viszonyul Európa egészének átlagához. Ezt a módszert a – Szerződésben is kifejezetten említett – alulfoglalkoztatottság szintjének mérésére szolgáló további szempontokkal kell kiegészíteni: az Európai Bizottság meghatározásában szerepel a rendkívül alacsony életszínvonal, de nem veszi mindig figyelembe az alulfoglalkoztatottság súlyos formáit. A munkanélküliségi ráta a GDP jó korrekciós tényezője lehet. Az EGSZB arra szeretne választ kapni az Európai Bizottságtól, hogy a c) pont szerinti eltérés értelmében hátrányos helyzetű területek meghatározása miért a 107. cikk (3) bekezdése a) pontjának megfelelő területeknek az adott tagállam összlakosságából való puszta kivonásával történik. Ez a gyakorlat ugyanis azt jelenti, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében hátrányos területek támogatásának lehetősége a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti hátrányos területek mértékétől függ, ami – a kiválasztott régiókat sújtó problémák összehasonlító értékelésének híján – súlyos egyenlőtlenséget eredményezhet a tagállamok között.

| 4.2 | Ily módon valójában versenytorzító feltételek alakulnak ki: egyes országokban olyan térségek válnak jogosulttá, amelyek fejlettségi szintje jelentősen magasabb más területekénél, ahol viszont nem lehetne megadni a regionális támogatást, mert olyan országhoz tartoznak, amelynek a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti felső támogathatósági határa alacsony. A kereskedelem bármilyen támogatásnak betudható torzulását semmiképpen nem lehetne a közösségi érdekkel igazolni, hanem teljes és igazolhatatlan torzulásról lenne szó. |
| --- | --- |

4.2

Ily módon valójában versenytorzító feltételek alakulnak ki: egyes országokban olyan térségek válnak jogosulttá, amelyek fejlettségi szintje jelentősen magasabb más területekénél, ahol viszont nem lehetne megadni a regionális támogatást, mert olyan országhoz tartoznak, amelynek a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti felső támogathatósági határa alacsony. A kereskedelem bármilyen támogatásnak betudható torzulását semmiképpen nem lehetne a közösségi érdekkel igazolni, hanem teljes és igazolhatatlan torzulásról lenne szó.

| 4.3 | Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a c) pont szerinti területek meghatározása továbbra is a nemzeti fejlettségi szinthez viszonyítva történjen, mivel csak ez az összehasonlítás teszi lehetővé, hogy a tagállamok a saját területükön belüli regionális különbségek csökkentése érdekében beavatkozzanak, és olyan nemzeti regionális politikát folytassanak, amely alkalmas a belső piac széttöredezésének megakadályozására. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a c) pont szerinti területek meghatározása továbbra is a nemzeti fejlettségi szinthez viszonyítva történjen, mivel csak ez az összehasonlítás teszi lehetővé, hogy a tagállamok a saját területükön belüli regionális különbségek csökkentése érdekében beavatkozzanak, és olyan nemzeti regionális politikát folytassanak, amely alkalmas a belső piac széttöredezésének megakadályozására.

| 4.4 | Az alapjaiban globalizált nemzetközi környezetben és a belső határait fokozatosan és gyorsan lebontó európai kontextusban az Európai Unión belüli különbségek a nemzeti szint helyett egyre inkább regionális szinten érezhetők, olyan területeken, amelyek társadalmi-gazdasági problémái átnyúlnak a közigazgatási határokon, és inkább gazdasági, mint politikai jellegű strukturális és rendszerbeli gyengeségekben gyökereznek. |
| --- | --- |

4.4

Az alapjaiban globalizált nemzetközi környezetben és a belső határait fokozatosan és gyorsan lebontó európai kontextusban az Európai Unión belüli különbségek a nemzeti szint helyett egyre inkább regionális szinten érezhetők, olyan területeken, amelyek társadalmi-gazdasági problémái átnyúlnak a közigazgatási határokon, és inkább gazdasági, mint politikai jellegű strukturális és rendszerbeli gyengeségekben gyökereznek.

| 4.5 | Egy olyan tervezési rendszer, amely a „gyenge térségek” 7 éves időszakra történő meghatározását a 2008–2010 közötti adatok átlagán alapuló térképhez köti, merev és teljesen korszerűtlen napjaink gyorsan ás folyamatosan változó gazdasági és társadalmi környezetében. |
| --- | --- |

4.5

Egy olyan tervezési rendszer, amely a „gyenge térségek” 7 éves időszakra történő meghatározását a 2008–2010 közötti adatok átlagán alapuló térképhez köti, merev és teljesen korszerűtlen napjaink gyorsan ás folyamatosan változó gazdasági és társadalmi környezetében.

| 4.6 | Ezenkívül a gazdasági tevékenység területi eloszlásának kiegyenlítésére tett kísérletek, miszerint a leginkább hátrányos térségekbe fektetnek be, azzal a súlyos kockázattal járnak, hogy az adott térségek valós potenciáljától elrugaszkodott erőltetett kísérleteket eredményeznek, és ezáltal gátolják a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti térségekbe tartozó eredményes csoportosulásokat (klasztereket), miközben a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti térségekben előnyökhöz juttatják azokat, akik „vadásznak” a helyi támogatásokra. A hátrányos térségek előre történő, statikus meghatározása a versenyképesség és az innováció szempontjából teljesen kedvezőtlen helyzetet teremt. Gátolja az innovációs klaszterek fejlődését, amelyeket az Európa 2020 stratégia a regionális fejlődést szolgáló intelligens szakstratégiák kulcsfontosságú elemeinek tekint; az Európai Bizottság ezek támogatását és fejlesztését helyezi előtérbe, és úgy véli, hogy e támogatásnak és fejlesztésnek „olyan területekre kell irányulnia, amelyek komparatív előnnyel rendelkeznek” (12), vagyis amelyek gazdasági ágazataiban a beavatkozás a legjobb költség/haszon aránnyal valósul meg. |
| --- | --- |

4.6

Ezenkívül a gazdasági tevékenység területi eloszlásának kiegyenlítésére tett kísérletek, miszerint a leginkább hátrányos térségekbe fektetnek be, azzal a súlyos kockázattal járnak, hogy az adott térségek valós potenciáljától elrugaszkodott erőltetett kísérleteket eredményeznek, és ezáltal gátolják a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti térségekbe tartozó eredményes csoportosulásokat (klasztereket), miközben a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti térségekben előnyökhöz juttatják azokat, akik „vadásznak” a helyi támogatásokra. A hátrányos térségek előre történő, statikus meghatározása a versenyképesség és az innováció szempontjából teljesen kedvezőtlen helyzetet teremt. Gátolja az innovációs klaszterek fejlődését, amelyeket az Európa 2020 stratégia a regionális fejlődést szolgáló intelligens szakstratégiák kulcsfontosságú elemeinek tekint; az Európai Bizottság ezek támogatását és fejlesztését helyezi előtérbe, és úgy véli, hogy e támogatásnak és fejlesztésnek „olyan területekre kell irányulnia, amelyek komparatív előnnyel rendelkeznek” (12), vagyis amelyek gazdasági ágazataiban a beavatkozás a legjobb költség/haszon aránnyal valósul meg.

| 4.7 | Széles körben bizonyított, (13) hogy az a regionális fejlesztési politika, amely jórészt azon alapul, hogy kiegyenlítse az eltérő termelékenységből eredő regionális különbségeket – vagyis amely csupán átcsoportosítja a pénzügyi erőforrásokat a gazdagabb régiókból a szegényebbekbe –, erőteljesen fékezi a mobilitást és a klaszterek eredményes működését. Az ilyesfajta megközelítésnek szükségképpen át kell adnia a helyét az „elhelyezkedésalapú fejlesztési stratégiáknak”, amelyekben a régiók és egyéb területek határai „az adminisztratív határoktól függetlenek és idővel változhatnak”. |
| --- | --- |

4.7

Széles körben bizonyított, (13) hogy az a regionális fejlesztési politika, amely jórészt azon alapul, hogy kiegyenlítse az eltérő termelékenységből eredő regionális különbségeket – vagyis amely csupán átcsoportosítja a pénzügyi erőforrásokat a gazdagabb régiókból a szegényebbekbe –, erőteljesen fékezi a mobilitást és a klaszterek eredményes működését. Az ilyesfajta megközelítésnek szükségképpen át kell adnia a helyét az „elhelyezkedésalapú fejlesztési stratégiáknak”, amelyekben a régiók és egyéb területek határai „az adminisztratív határoktól függetlenek és idővel változhatnak”.

5.   Változtatni kell a hátrányos területek meghatározásának módszerén: javaslatok

| 5.1 | Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az úgynevezett „hátrányos helyzetű térségek” meghatározásakor lehetővé kell tenni minden közigazgatási régiónak, hogy minden olyan területen beavatkozzon, ahol a programozási időszak alatt – az előre meghatározott, elismert és elfogadott paraméterek szerint – hátrányos helyzet jelei mutatkoznak. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az úgynevezett „hátrányos helyzetű térségek” meghatározásakor lehetővé kell tenni minden közigazgatási régiónak, hogy minden olyan területen beavatkozzon, ahol a programozási időszak alatt – az előre meghatározott, elismert és elfogadott paraméterek szerint – hátrányos helyzet jelei mutatkoznak.

| 5.2 | Az EGSZB egyetért azzal a modellel, amelyet Fabrizio Barca a kohéziós politikáról szóló 2009-es jelentésében (14) a regionális politika korszerűsítésére javasol, és amely a beavatkozási eszközök kiválasztását a prioritásokra, szükségletekre, a gazdasági működésképtelenség és a társadalmi kirekesztődés csapdáinak területi eloszlására, valamint az intézményi berendezkedésre alapozza, a közigazgatási határoktól függetlenül. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB egyetért azzal a modellel, amelyet Fabrizio Barca a kohéziós politikáról szóló 2009-es jelentésében (14) a regionális politika korszerűsítésére javasol, és amely a beavatkozási eszközök kiválasztását a prioritásokra, szükségletekre, a gazdasági működésképtelenség és a társadalmi kirekesztődés csapdáinak területi eloszlására, valamint az intézményi berendezkedésre alapozza, a közigazgatási határoktól függetlenül.

| 5.3 | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság a versenypolitika területére is fogadja el ugyanezt a megközelítést, és alkalmazzon olyan új módszert a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti „gazdasági régiók” meghatározására, amely a földrajzi-közigazgatási határoktól független, ugyanakkor képes figyelembe venni a különböző régiók időben változó valós körülményeit. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság a versenypolitika területére is fogadja el ugyanezt a megközelítést, és alkalmazzon olyan új módszert a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti „gazdasági régiók” meghatározására, amely a földrajzi-közigazgatási határoktól független, ugyanakkor képes figyelembe venni a különböző régiók időben változó valós körülményeit.

| 5.4 | Az EGSZB véleménye szerint ez a modell alkalmas lenne arra, hogy garantálja mind a regionális fejlesztési célokat, mind a verseny alapelveit és a piac integritását – előbbit a tematikus összevonás által, utóbbit a regionális célú állami támogatás eszközére fordítható források mennyiségi korlátozása által, amelyet alulról felfelé határoznának meg a tagállamok és a NUTS II (statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) régiók számára, ahogyan ez például a de minimis nemzeti felső határának mechanizmusa esetében a halászat és a mezőgazdaság területén már működik. |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB véleménye szerint ez a modell alkalmas lenne arra, hogy garantálja mind a regionális fejlesztési célokat, mind a verseny alapelveit és a piac integritását – előbbit a tematikus összevonás által, utóbbit a regionális célú állami támogatás eszközére fordítható források mennyiségi korlátozása által, amelyet alulról felfelé határoznának meg a tagállamok és a NUTS II (statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) régiók számára, ahogyan ez például a de minimis nemzeti felső határának mechanizmusa esetében a halászat és a mezőgazdaság területén már működik.

| 5.5 | Az EGSZB javaslata szerint a felső határ megállapítása mellett olyan mutatókat kell meghatározni a válsághelyzetek értékeléséhez, amelyek garantálják azt, hogy a vállalatoknak juttatott támogatások megfelelnek a gyengébb régiók fejlesztésére irányuló célkitűzésnek és azt, hogy az időről időre regionális célú támogatásban részesülő területek meghatározása az Európai Bizottság által előzetesen jóváhagyott mutatók és vonatkozó alsó határértékek együttesén alapuljon. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB javaslata szerint a felső határ megállapítása mellett olyan mutatókat kell meghatározni a válsághelyzetek értékeléséhez, amelyek garantálják azt, hogy a vállalatoknak juttatott támogatások megfelelnek a gyengébb régiók fejlesztésére irányuló célkitűzésnek és azt, hogy az időről időre regionális célú támogatásban részesülő területek meghatározása az Európai Bizottság által előzetesen jóváhagyott mutatók és vonatkozó alsó határértékek együttesén alapuljon.

| 5.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a hátrányos térségek meghatározása céljából következetesebb és megfelelőbb egy olyan módszer, amely a terület tényleges – az országos munkanélküliségi mutatók NUTS III szinten való túllépése által jellemzett – gazdasági és társadalmi körülményeit veszi figyelembe, és amely módszer szerint az ilyen kiválasztott NUTS III térségek lakosságszáma alapján – az Európai Bizottsággal egyeztetett szorzó segítségével – az ugyanazon térségben működő vállalatok számára megállapítanak egy felső támogatási küszöböt. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a hátrányos térségek meghatározása céljából következetesebb és megfelelőbb egy olyan módszer, amely a terület tényleges – az országos munkanélküliségi mutatók NUTS III szinten való túllépése által jellemzett – gazdasági és társadalmi körülményeit veszi figyelembe, és amely módszer szerint az ilyen kiválasztott NUTS III térségek lakosságszáma alapján – az Európai Bizottsággal egyeztetett szorzó segítségével – az ugyanazon térségben működő vállalatok számára megállapítanak egy felső támogatási küszöböt.

| 5.7 | Az EGSZB véleménye szerint ez a módszer lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy a jelenleginél hatékonyabban óvja a versenyt, mivel az iránymutatásokban megállapított összeegyeztethetőségi feltételek szempontjából ez mennyiségileg is ténylegesen korlátozza az adott területnek nyújtható állami támogatásokat, és elkerüli azt, hogy a nagyobb erőforrásokkal rendelkező államok a többiekhez képest aránytalanul nagy mértékben avatkozzanak be saját vállalataik előnyére, míg a jelenlegi szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy egy adott jogosult területre összpontosítsák az állami támogatásokat, amelyek teljes összege torzíthatja a versenyt. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB véleménye szerint ez a módszer lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy a jelenleginél hatékonyabban óvja a versenyt, mivel az iránymutatásokban megállapított összeegyeztethetőségi feltételek szempontjából ez mennyiségileg is ténylegesen korlátozza az adott területnek nyújtható állami támogatásokat, és elkerüli azt, hogy a nagyobb erőforrásokkal rendelkező államok a többiekhez képest aránytalanul nagy mértékben avatkozzanak be saját vállalataik előnyére, míg a jelenlegi szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy egy adott jogosult területre összpontosítsák az állami támogatásokat, amelyek teljes összege torzíthatja a versenyt.

6.   A támogatások fenntartásának szükségessége a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti térségekben lévő nagyvállalatok esetében is

| 6.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a regionális célú állami támogatások már kezdetben is nagyvállalatoknak nyújtott támogatásokként jöttek létre, amelyeknek a regionális gazdaságok dinamikájában és fejlődésében betöltött stratégiai szerepét az Európai Bizottság világosan kifejezte a regionális és versenypolitikáról szóló 1998. évi közleményében (15), amelyben hangsúlyozza, hogy e két politika közötti összhangra azért van szükség, hogy adott területekre vonzzák a nagyvállalatok beruházásait, amelyekkel kapcsolatban kifejezetten elismerik, hogy húzóerejüknél fogva és a világpiac iránti nyitottságuknak köszönhetően különösen fontosak a regionális fejlődés szempontjából. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a regionális célú állami támogatások már kezdetben is nagyvállalatoknak nyújtott támogatásokként jöttek létre, amelyeknek a regionális gazdaságok dinamikájában és fejlődésében betöltött stratégiai szerepét az Európai Bizottság világosan kifejezte a regionális és versenypolitikáról szóló 1998. évi közleményében (15), amelyben hangsúlyozza, hogy e két politika közötti összhangra azért van szükség, hogy adott területekre vonzzák a nagyvállalatok beruházásait, amelyekkel kapcsolatban kifejezetten elismerik, hogy húzóerejüknél fogva és a világpiac iránti nyitottságuknak köszönhetően különösen fontosak a regionális fejlődés szempontjából.

| 6.2 | Tekintettel a fentiekre, az EGSZB úgy véli, hogy fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy a jelenlegi iránymutatások feltételei mellett a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti területeken a nagyvállalatok is részesülhessenek regionális célú állami támogatásban. |
| --- | --- |

6.2

Tekintettel a fentiekre, az EGSZB úgy véli, hogy fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy a jelenlegi iránymutatások feltételei mellett a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti területeken a nagyvállalatok is részesülhessenek regionális célú állami támogatásban.

| 6.3 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti területeken működő nagyvállalatok állami támogatásának megakadályozása azzal a kockázattal jár, hogy veszélyes egyenlőtlenség alakulhat ki az a) pont szerinti területeken elérhető állami források terén azokban az országokban, amelyek nemcsak különösen magas támogatásokat nyújtanak maximális intenzitással, de jelentős közösségi forrásokkal is rendelkeznek, és ahol a munkaerő-költségek sokkal alacsonyabbak, ami pedig elkerülhetetlenül torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

6.3

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti területeken működő nagyvállalatok állami támogatásának megakadályozása azzal a kockázattal jár, hogy veszélyes egyenlőtlenség alakulhat ki az a) pont szerinti területeken elérhető állami források terén azokban az országokban, amelyek nemcsak különösen magas támogatásokat nyújtanak maximális intenzitással, de jelentős közösségi forrásokkal is rendelkeznek, és ahol a munkaerő-költségek sokkal alacsonyabbak, ami pedig elkerülhetetlenül torzítja a versenyt.

| 6.4 | „A pénzügyi piacok liberalizációja és az egységes piac kiszélesedése lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy adóminimalizálási stratégiákat kövessenek, és a legkedvezőbb adózási terület megtalálása céljából versenyeztessék egymással a szabályozásokat”; (16) A káros adóversenyt minimalizáló adóharmonizációra várva az EGSZB fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság most olyan támogatási formákat és rendszereket részesítsen előnyben (pl. elegendő „kötelező erejű” feltételen alapuló, hosszú távú adókönnyítés), amelyek a támogatások csökkentésénél jobban segíthetik elő a piactorzulás minimalizálását. Jelentőséggel bír továbbá, hogy az új programozási szabályozási keret növelje a kiszervezés ellen hozott jogszabályok hatékonyságát, és biztosítsa azokat a csatornákat, amelyek lehetővé teszik a kohéziós célból rendelkezésre álló uniós források felhasználásának, valamint az egyazon vállalkozásnak nyújtott állami támogatások engedélyezésének megfelelő összehangolását. |
| --- | --- |

6.4

„A pénzügyi piacok liberalizációja és az egységes piac kiszélesedése lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy adóminimalizálási stratégiákat kövessenek, és a legkedvezőbb adózási terület megtalálása céljából versenyeztessék egymással a szabályozásokat”; (16) A káros adóversenyt minimalizáló adóharmonizációra várva az EGSZB fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság most olyan támogatási formákat és rendszereket részesítsen előnyben (pl. elegendő „kötelező erejű” feltételen alapuló, hosszú távú adókönnyítés), amelyek a támogatások csökkentésénél jobban segíthetik elő a piactorzulás minimalizálását. Jelentőséggel bír továbbá, hogy az új programozási szabályozási keret növelje a kiszervezés ellen hozott jogszabályok hatékonyságát, és biztosítsa azokat a csatornákat, amelyek lehetővé teszik a kohéziós célból rendelkezésre álló uniós források felhasználásának, valamint az egyazon vállalkozásnak nyújtott állami támogatások engedélyezésének megfelelő összehangolását.

| 6.5 | Az EGSZB melegen ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tanulmányozza figyelmesen azt a hátrányos helyzetű térségek gazdaságfejlesztési támogatását szolgáló szabályozási modellt, amelyet egyik legnagyobb versenytársunk, az Amerikai Egyesült Államok alkalmaz (Code of Federal Regulations, 13. cím, Businnes Credit and Assistance). Az állami beavatkozási térségek meghatározásának mechanizmusa egyrészt gazdasági fejlesztési körzetekre (economic development districts) és gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területekre (economic distressed areas), másrészt az ezek fejlesztését célzó projektek kiválogatására alapul. Nem a földrajzi elhelyezkedés és az adminisztratív határok a meghatározóak, hanem a beavatkozás prioritása és célja, valamint számos olyan mutató, amelyet nagy vonalakban szövetségi szinten határoznak meg, majd minden egyes állam saját gazdasági szerkezetének megfelelően részletez. |
| --- | --- |

6.5

Az EGSZB melegen ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tanulmányozza figyelmesen azt a hátrányos helyzetű térségek gazdaságfejlesztési támogatását szolgáló szabályozási modellt, amelyet egyik legnagyobb versenytársunk, az Amerikai Egyesült Államok alkalmaz (Code of Federal Regulations, 13. cím, Businnes Credit and Assistance). Az állami beavatkozási térségek meghatározásának mechanizmusa egyrészt gazdasági fejlesztési körzetekre (economic development districts) és gazdasági szempontból hátrányos helyzetű területekre (economic distressed areas), másrészt az ezek fejlesztését célzó projektek kiválogatására alapul. Nem a földrajzi elhelyezkedés és az adminisztratív határok a meghatározóak, hanem a beavatkozás prioritása és célja, valamint számos olyan mutató, amelyet nagy vonalakban szövetségi szinten határoznak meg, majd minden egyes állam saját gazdasági szerkezetének megfelelően részletez.

7.   Az érdekeltek véleménye

| 7.1 | Az európai régiók fejlődését célzó állami támogatások témájában 2013. január 29-én tartott nyilvános konzultáción részt vettek az Európai Unió néhány régiójának (Spanyolországból Andalúzia, Németországból Bajorország, és Olaszországból Emilia-Romagna) képviselői, a helyi és nemzeti vállalkozási szövetségek képviselői, ezenkívül európai parlamenti képviselők, valamint jelen volt a Régiók Bizottsága előadója által felkért szakértő is, aki bemutatta az EU konzultatív szerve által 2013. február 1-jén elfogadott véleményt (17), amelyben alapjában véve a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó szabályok korszerűsítésének szükségességére vonatkozó kérdéseket és javaslatokat fogalmaztak meg az Európai Bizottság számára. |
| --- | --- |

7.1

Az európai régiók fejlődését célzó állami támogatások témájában 2013. január 29-én tartott nyilvános konzultáción részt vettek az Európai Unió néhány régiójának (Spanyolországból Andalúzia, Németországból Bajorország, és Olaszországból Emilia-Romagna) képviselői, a helyi és nemzeti vállalkozási szövetségek képviselői, ezenkívül európai parlamenti képviselők, valamint jelen volt a Régiók Bizottsága előadója által felkért szakértő is, aki bemutatta az EU konzultatív szerve által 2013. február 1-jén elfogadott véleményt (17), amelyben alapjában véve a regionális célú állami támogatásokra vonatkozó szabályok korszerűsítésének szükségességére vonatkozó kérdéseket és javaslatokat fogalmaztak meg az Európai Bizottság számára.

| 7.2 | Bár különböző szemszögből és nézőpontok szerint, de mind a régiók, mind a vállalkozások kiemelték az Európai Bizottság javaslatának anomáliáit, miszerint a regionális célú állami támogatások rendszerének korszerűsítésével és javításával kapcsolatos számos kérdésre nem ad elégséges és elfogadható választ, különösen a jelenlegi akut gazdasági válsághelyzetben. Az Európai Parlament képviselője egyetértett a jelen véleményben megfogalmazott javaslattal; véleménye szerint ez megfelelőbb és jobban figyelembe veszi a területek közötti egyensúly helyreállításának szükségességét. Érdekes javaslatok hangzottak el azzal kapcsolatban, hogy például egy adott régió munkanélküliségi rátájával kellene kiegészíteni az európai átlagtól való eltérésnek és a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében állami támogatásban részesülő régiók jogosultságának a kiszámításához egyedül használt GDP-alapú kritériumot. Ezeket a javaslatokat az EGSZB teljes mértékben támogatta. |
| --- | --- |

7.2

Bár különböző szemszögből és nézőpontok szerint, de mind a régiók, mind a vállalkozások kiemelték az Európai Bizottság javaslatának anomáliáit, miszerint a regionális célú állami támogatások rendszerének korszerűsítésével és javításával kapcsolatos számos kérdésre nem ad elégséges és elfogadható választ, különösen a jelenlegi akut gazdasági válsághelyzetben. Az Európai Parlament képviselője egyetértett a jelen véleményben megfogalmazott javaslattal; véleménye szerint ez megfelelőbb és jobban figyelembe veszi a területek közötti egyensúly helyreállításának szükségességét. Érdekes javaslatok hangzottak el azzal kapcsolatban, hogy például egy adott régió munkanélküliségi rátájával kellene kiegészíteni az európai átlagtól való eltérésnek és a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében állami támogatásban részesülő régiók jogosultságának a kiszámításához egyedül használt GDP-alapú kritériumot. Ezeket a javaslatokat az EGSZB teljes mértékben támogatta.

| 7.3 | A vállalkozások végül – mind helyi, mind országos nézőpontból – kiemelték, hogy rugalmas eszközre van szükség: a regionális támogatásokhoz való hozzáférés megítélésekor a beruházás minőségét, valamint a gazdaságra és a versenyre gyakorolt előrelátható hatását kell értékelni, nem pedig a vállalat méretét. Ezenkívül kiemelték, hogy a kkv-knál nagyobb vállalatoknak nyújtott támogatások versenyre gyakorolt hatásának hatékonyabb értékeléséhez korszerűsíteni kellene a 2003. évi bizottsági ajánlásban (18) szereplő, a vállalatok méretére vonatkozó mutatók meghatározását, mivel a „nem kkv” vállalkozások kategóriája számos olyan vállalatot foglal magában, amely nem multinacionális nagyvállalat. A multinacionális nagyvállalatokénál jóval kisebb méretekkel rendelkező vállalkozásokat pedig nem szabad az előbbiekre alkalmazott szempontok szerint megítélni. |
| --- | --- |

7.3

A vállalkozások végül – mind helyi, mind országos nézőpontból – kiemelték, hogy rugalmas eszközre van szükség: a regionális támogatásokhoz való hozzáférés megítélésekor a beruházás minőségét, valamint a gazdaságra és a versenyre gyakorolt előrelátható hatását kell értékelni, nem pedig a vállalat méretét. Ezenkívül kiemelték, hogy a kkv-knál nagyobb vállalatoknak nyújtott támogatások versenyre gyakorolt hatásának hatékonyabb értékeléséhez korszerűsíteni kellene a 2003. évi bizottsági ajánlásban (18) szereplő, a vállalatok méretére vonatkozó mutatók meghatározását, mivel a „nem kkv” vállalkozások kategóriája számos olyan vállalatot foglal magában, amely nem multinacionális nagyvállalat. A multinacionális nagyvállalatokénál jóval kisebb méretekkel rendelkező vállalkozásokat pedig nem szabad az előbbiekre alkalmazott szempontok szerint megítélni.

8.   A nagyvállalatokra vonatkozó támogatási intenzitás szükséges fenntartása a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja alá tartozó térségekben

| 8.1 | Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül azt a szándékát, hogy 40 %-ról 35 %-ra és 25 %-ra csökkentse a nagyvállalkozásokra vonatkozó támogatási intenzitást. Az Európai Bizottság megalapozatlan érvekkel indokolja a támogatás csökkentését. A javasolt csökkentés a gyakorlatban az a) betű alá tartozó térségekben a külföldi befektetések vonzására kialakított jelenlegi rendszerek összeomlásához vezetne |
| --- | --- |

8.1

Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság vizsgálja felül azt a szándékát, hogy 40 %-ról 35 %-ra és 25 %-ra csökkentse a nagyvállalkozásokra vonatkozó támogatási intenzitást. Az Európai Bizottság megalapozatlan érvekkel indokolja a támogatás csökkentését. A javasolt csökkentés a gyakorlatban az a) betű alá tartozó térségekben a külföldi befektetések vonzására kialakított jelenlegi rendszerek összeomlásához vezetne

| 8.2 | Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság arra irányuló szándékával kapcsolatban is, hogy a támogatási intenzitást a járulékos költségek összegére korlátozza, és szigorítsa a nagyvállatokra gyakorolt ösztönző hatás bizonyítási eljárását. |
| --- | --- |

8.2

Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki az Európai Bizottság arra irányuló szándékával kapcsolatban is, hogy a támogatási intenzitást a járulékos költségek összegére korlátozza, és szigorítsa a nagyvállatokra gyakorolt ösztönző hatás bizonyítási eljárását.

| 8.3 | A fenti intézkedések a gyakorlatban aláásnák az a) betű alá tartozó térségek képességét arra, hogy külföldi befektetéseket vonzzanak, illetve új munkahelyeket és értékeket teremtsenek, és versenyhátrányba hozná őket azokkal az Európán kívüli régiókkal szemben, amelyek befektetési rendszerei gyakran jóval bőkezűbbek. |
| --- | --- |

8.3

A fenti intézkedések a gyakorlatban aláásnák az a) betű alá tartozó térségek képességét arra, hogy külföldi befektetéseket vonzzanak, illetve új munkahelyeket és értékeket teremtsenek, és versenyhátrányba hozná őket azokkal az Európán kívüli régiókkal szemben, amelyek befektetési rendszerei gyakran jóval bőkezűbbek.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  HL C 11., 2013.01.15., 49. o.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_hu.pdf.

2

(3)  2009/C 223/02, 54. bekezdés.

3

(4)  Comp/DG/2012/012588, 2012. február 23.

4

(5)  HL C 90., 2011.10.29., 3. o.

5

(6)  A Bizottság közleménye a tagállamok részére a regionális és versenypolitika közötti kapcsolatról – A koncentráció és az összhang megerősítése ezeken a területeken, 98/C 90/03., 1. pont.

6

(7)  A Bizottság közleménye: Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra, COM(2005) 299, 2005.7.5., 5. pont. 5.

7

(8)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet, 12. cikk.

8

(9)  COM(2008) 616 final, 2008. október 6., 1. pont. 1.

9

(10)  Uo., 3.1. pont. 2.3.

10

(11)  Uo., 3.1. pont. 3.1.

11

(12)  COM(2010) 553 final, 2010. október 6., Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika, 3.1. pont. 3.1.

12

Az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politika

(13)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

13

(14)  A kohéziós politika reformjának menetrendje – Elhelyezkedésalapú fejlesztési politika az Európai Unió kihívásainak és elvárásainak való megfelelés érdekében – Danuta Hübner, regionális politikáért felelős európai biztos felkérésére Fabrizio Barca által 2009-ben készített előzetes független jelentés.

14

(15)  Lásd a 5. lábjegyzetet.

15

(16)  Az egységes piac új stratégiája – Az európai gazdaság és társadalom szolgálatában – Mario Monti jelentése az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso számára, 2010. május 9.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról, teljes szöveg: HL L 124., 2003.5.20.

18

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/27

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Munkahelyteremtés a gyakornoki képzésen és az egész életen át tartó szakképzésen keresztül: az üzleti szféra oktatással kapcsolatos szerepe az EU-ban (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/05

Előadó: Vladimíra DRBALOVÁ

2012. július 12-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Munkahelyteremtés a gyakornoki képzésen és az egész életen át tartó szakképzésen keresztül: az üzleti szféra oktatással kapcsolatos szerepe az EU-ban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2013. február 26-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 83 szavazattal 1 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli a munkáltatók és az üzleti szféra aktív hozzáállását az egész Európára kiterjedő kampányhoz, amelynek célja a kompetenciák fejlesztésének és a munkaerőpiac igényeivel való összhangba hozásuknak támogatása, aminek eredményeként újra fellendülhet a növekedés, a munkahelyteremtés és különösképpen javulhat a fiatalok munkaerő-piaci helyzete. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli a munkáltatók és az üzleti szféra aktív hozzáállását az egész Európára kiterjedő kampányhoz, amelynek célja a kompetenciák fejlesztésének és a munkaerőpiac igényeivel való összhangba hozásuknak támogatása, aminek eredményeként újra fellendülhet a növekedés, a munkahelyteremtés és különösképpen javulhat a fiatalok munkaerő-piaci helyzete.

| 1.2 | Az oktatás és a képzés költséges tevékenység, amelyben nagyon sokan részesülnek. A költségek megosztására szolgáló rendszerek bevezetésének számos módja létezik Európában. Ezekbe az egyes államok gyakorlatainak és helyzetének megfelelően be kellene vonni a munkáltatókat. |
| --- | --- |

1.2

Az oktatás és a képzés költséges tevékenység, amelyben nagyon sokan részesülnek. A költségek megosztására szolgáló rendszerek bevezetésének számos módja létezik Európában. Ezekbe az egyes államok gyakorlatainak és helyzetének megfelelően be kellene vonni a munkáltatókat.

| 1.3 | Az EGSZB felszólítja a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy támogassák a partnerségi elvet és az összes érintett fél együttműködését az oktatási rendszer és a szakképzési rendszerek megreformálásában, illetve az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos stratégiák kialakításában. Ennek kapcsán az EGSZB elismeri a szociális párbeszéd szerepét, valamint a szociális partnerek együttműködése által az eddigiekben az összes szinten elért eredményeket. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB felszólítja a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy támogassák a partnerségi elvet és az összes érintett fél együttműködését az oktatási rendszer és a szakképzési rendszerek megreformálásában, illetve az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos stratégiák kialakításában. Ennek kapcsán az EGSZB elismeri a szociális párbeszéd szerepét, valamint a szociális partnerek együttműködése által az eddigiekben az összes szinten elért eredményeket.

| 1.4 | Az ipar Európán belüli helyzetének fenntartása és megerősítése érdekében az EGSZB felszólítja a munkaadókat és a vállalkozókat, hogy vegyenek részt az iparról és a műszaki szakterületekről kialakult kép javításában, a tudományos és műszaki készségek (1) fejlesztésében, az egyes ágazatok igényeinek elemzésében, előrejelzésében és kommunikálásában, és ezáltal aktívan járuljanak hozzá a kompetenciáknak a munkaerőpiac igényeihez való jobb megfeleltetéséhez. |
| --- | --- |

1.4

Az ipar Európán belüli helyzetének fenntartása és megerősítése érdekében az EGSZB felszólítja a munkaadókat és a vállalkozókat, hogy vegyenek részt az iparról és a műszaki szakterületekről kialakult kép javításában, a tudományos és műszaki készségek (1) fejlesztésében, az egyes ágazatok igényeinek elemzésében, előrejelzésében és kommunikálásában, és ezáltal aktívan járuljanak hozzá a kompetenciáknak a munkaerőpiac igényeihez való jobb megfeleltetéséhez.

| 1.5 | A munkáltatóknak és a vállalkozói szervezeteknek ugyanakkor tiszteletben kellene tartaniuk a mikrovállalkozások és a kisvállalatok sajátos igényeit, tekintettel azok jelentős munkahelyteremtő képességére, és segíteniük kell őket abban, hogy vállalati struktúráik felrajzolása révén részletesen megismertethessék ezeknek a rugalmasabb és dinamikusabb vállalkozásoknak a működését. |
| --- | --- |

1.5

A munkáltatóknak és a vállalkozói szervezeteknek ugyanakkor tiszteletben kellene tartaniuk a mikrovállalkozások és a kisvállalatok sajátos igényeit, tekintettel azok jelentős munkahelyteremtő képességére, és segíteniük kell őket abban, hogy vállalati struktúráik felrajzolása révén részletesen megismertethessék ezeknek a rugalmasabb és dinamikusabb vállalkozásoknak a működését.

| 1.6 | Az EGSZB javasolja, hogy az üzleti szféra, valamint más munkaerő-piaci szereplők szorosan működjenek együtt az iskolákkal és az oktatási intézményekkel, illetve aktívan vegyenek részt a szakmai alap- és továbbképzés területére vonatkozó oktatási programok és tantervek kidolgozásában az elvárt eredmények szem előtt tartásával. Ennek az együttműködésnek tükröződnie kellene a szakoktatásban és a gyakorlati szakképzésben dolgozó tanárok képzésében is. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB javasolja, hogy az üzleti szféra, valamint más munkaerő-piaci szereplők szorosan működjenek együtt az iskolákkal és az oktatási intézményekkel, illetve aktívan vegyenek részt a szakmai alap- és továbbképzés területére vonatkozó oktatási programok és tantervek kidolgozásában az elvárt eredmények szem előtt tartásával. Ennek az együttműködésnek tükröződnie kellene a szakoktatásban és a gyakorlati szakképzésben dolgozó tanárok képzésében is.

| 1.7 | Az EGSZB szerint az üzleti szféra és az oktatási köz- és magánszolgáltatások közötti hatékonyabb együttműködés nagyobb koherenciát fog eredményezni a vállalaton belüli képzés és az aktív munkaerő-piaci politika elvei között, és ennek köszönhetően fokozni fogja az egész életen át tartó képzésben való részvételt. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB szerint az üzleti szféra és az oktatási köz- és magánszolgáltatások közötti hatékonyabb együttműködés nagyobb koherenciát fog eredményezni a vállalaton belüli képzés és az aktív munkaerő-piaci politika elvei között, és ennek köszönhetően fokozni fogja az egész életen át tartó képzésben való részvételt.

| 1.8 | A gyakorlati képzés javasolt szövetsége keretében a munkáltatóknak és az üzleti szférának el kellene köteleznie magát a minőségi európai tanulószerződéses gyakornoki képzés támogatása, és az ilyen rendszerekről kialakult kép javítása, illetve vonzerejük növelése mellett. Fel kellene vállalniuk ezenkívül, hogy megfelelő számú munkahelyet hozzanak létre a gyakornokok és tanulók számára az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő duális rendszerek, valamint más, gyakorlati tapasztalatok és készségek megszerzését lehetővé tevő módszerek alapján. Ugyanakkor ennek érdekében tagállami szinten is meg kell teremteni a megfelelő feltételeket a vállalkozások számára, és motivációs eszközöket kell kialakítani. |
| --- | --- |

1.8

A gyakorlati képzés javasolt szövetsége keretében a munkáltatóknak és az üzleti szférának el kellene köteleznie magát a minőségi európai tanulószerződéses gyakornoki képzés támogatása, és az ilyen rendszerekről kialakult kép javítása, illetve vonzerejük növelése mellett. Fel kellene vállalniuk ezenkívül, hogy megfelelő számú munkahelyet hozzanak létre a gyakornokok és tanulók számára az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő duális rendszerek, valamint más, gyakorlati tapasztalatok és készségek megszerzését lehetővé tevő módszerek alapján. Ugyanakkor ennek érdekében tagállami szinten is meg kell teremteni a megfelelő feltételeket a vállalkozások számára, és motivációs eszközöket kell kialakítani.

| 1.9 | Az EGSZB látja a munkáltatók szerepvállalását annak a szociális partnerségnek a keretében, amelynek célja olyan európai eszközök kifejlesztése és alkalmazása, mint amilyen az EKKR, (2) az ESCO, (3) az ECVET, (4) az EUROPASS vagy más tagállami szintű eszközök. Továbbra is felhívja a figyelmet arra, hogy ezeket az eszközöket mindenképpen hozzá kell igazítani a mikrovállalkozások, a kisvállalatok és a kézművesek helyzetéhez. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB látja a munkáltatók szerepvállalását annak a szociális partnerségnek a keretében, amelynek célja olyan európai eszközök kifejlesztése és alkalmazása, mint amilyen az EKKR, (2) az ESCO, (3) az ECVET, (4) az EUROPASS vagy más tagállami szintű eszközök. Továbbra is felhívja a figyelmet arra, hogy ezeket az eszközöket mindenképpen hozzá kell igazítani a mikrovállalkozások, a kisvállalatok és a kézművesek helyzetéhez.

| 1.10 | Az EGSZB felkéri ezenkívül a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy használják ki nagyobb mértékben a nőkben rejlő lehetőségeket és ösztönözzék őket a tudományos tárgyak tanulására, hogy ezáltal nőjön foglalkoztathatóságuk és könnyebben helyezkedhessenek el a munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB felkéri ezenkívül a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy használják ki nagyobb mértékben a nőkben rejlő lehetőségeket és ösztönözzék őket a tudományos tárgyak tanulására, hogy ezáltal nőjön foglalkoztathatóságuk és könnyebben helyezkedhessenek el a munkaerőpiacon.

| 1.11 | Az EGSZB ösztönzi a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy használják fel hatékonyabban az európai strukturális alapokat – például az ERFA-t, az EMVA-t és mindenekelőtt az új generációs ESZA-t (5) –, valamint az „Erasmus mindenkinek” programot. Kéri ezzel párhuzamosan a COSME és a Horizont programok forrásainak bővítését. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB ösztönzi a munkáltatókat és az üzleti szférát, hogy használják fel hatékonyabban az európai strukturális alapokat – például az ERFA-t, az EMVA-t és mindenekelőtt az új generációs ESZA-t (5) –, valamint az „Erasmus mindenkinek” programot. Kéri ezzel párhuzamosan a COSME és a Horizont programok forrásainak bővítését.

2.   Bevezető

| 2.1 | Ez a vélemény közvetlenül az Európa 2020 stratégiáról és a releváns kiemelt kezdeményezésekről, (6) valamint a kompetenciák fejlesztéséről és az oktatás és a képzés szerepéről (7) készült EGSZB-vélemények nyomán született. |
| --- | --- |

2.1

Ez a vélemény közvetlenül az Európa 2020 stratégiáról és a releváns kiemelt kezdeményezésekről, (6) valamint a kompetenciák fejlesztéséről és az oktatás és a képzés szerepéről (7) készült EGSZB-vélemények nyomán született.

| 2.2 | E vélemény üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló felhívását, (8) hogy épüljön ki erős, bizalomra alapuló partnerség az összes érintett között. Teljes mértékben tiszteletben tartja a civil társadalom szerepét, a szociális partnerek autonómiáját, (9) és kiegészíti az EGSZB ezen a területen készült véleményeit (10). |
| --- | --- |

2.2

E vélemény üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló felhívását, (8) hogy épüljön ki erős, bizalomra alapuló partnerség az összes érintett között. Teljes mértékben tiszteletben tartja a civil társadalom szerepét, a szociális partnerek autonómiáját, (9) és kiegészíti az EGSZB ezen a területen készült véleményeit (10).

| 2.3 | Az EGSZB jelen véleményének célja, hogy kiemelje a munkáltatók és az üzleti szféra aktív hozzájárulását a foglalkoztatás, az oktatás és a fiatalok számára biztosított lehetőségek terén az EU szintjén elfogadott intézkedések megvalósításához. Ez azt jelenti, hogy valamiféle módon összevetjük a politikákat és az elfogadott intézkedéseket a valósággal és a vállalati gyakorlat által állított követelményekkel. Az európai vállalkozások meghatározó szerepet töltenek be a munkaerőpiacnak a válságból való kilábalásában (11). |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB jelen véleményének célja, hogy kiemelje a munkáltatók és az üzleti szféra aktív hozzájárulását a foglalkoztatás, az oktatás és a fiatalok számára biztosított lehetőségek terén az EU szintjén elfogadott intézkedések megvalósításához. Ez azt jelenti, hogy valamiféle módon összevetjük a politikákat és az elfogadott intézkedéseket a valósággal és a vállalati gyakorlat által állított követelményekkel. Az európai vállalkozások meghatározó szerepet töltenek be a munkaerőpiacnak a válságból való kilábalásában (11).

| 2.4 | Európának most az összes növekedési tényezőt mozgósítania kell. Ezek egyike a munkaerőpiac igényeit strukturálisan és mennyiségileg is kielégítő képzett munkaerő. Ezért a figyelemnek a munkahelyi gyakorlati készségek (az eredmények), a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a műszaki tárgyak felé is kell irányulnia. |
| --- | --- |

2.4

Európának most az összes növekedési tényezőt mozgósítania kell. Ezek egyike a munkaerőpiac igényeit strukturálisan és mennyiségileg is kielégítő képzett munkaerő. Ezért a figyelemnek a munkahelyi gyakorlati készségek (az eredmények), a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a műszaki tárgyak felé is kell irányulnia.

| 2.5 | Az EGSZB az elmúlt évek során fokozta tevékenységét azzal a céllal, hogy támogassa az oktatási rendszerek és a munka világa közötti hatékonyabb kapcsolatokat, (12) hogy ennek köszönhetően fokozódjon a munkavállalók foglalkoztathatósága, a vállalkozások könnyebben elérhessék a jobban képzett munkaerőt és könnyebb legyen az átmenet az iskolapadból a munka világába. Az EGSZB számos ajánlást is intézett a munkáltatókhoz és az üzleti szférához, többek között az alábbiakat:






  — | a kormánnyal folytatott háromoldalú tárgyalások, valamint a szociális párbeszéd keretében vegyenek részt a munkaerőpiac megreformálásában és az oktatási rendszerek modernizálásában; |
| --- | --- | --- |

2.5

Az EGSZB az elmúlt évek során fokozta tevékenységét azzal a céllal, hogy támogassa az oktatási rendszerek és a munka világa közötti hatékonyabb kapcsolatokat, (12) hogy ennek köszönhetően fokozódjon a munkavállalók foglalkoztathatósága, a vállalkozások könnyebben elérhessék a jobban képzett munkaerőt és könnyebb legyen az átmenet az iskolapadból a munka világába. Az EGSZB számos ajánlást is intézett a munkáltatókhoz és az üzleti szférához, többek között az alábbiakat:

—

a kormánnyal folytatott háromoldalú tárgyalások, valamint a szociális párbeszéd keretében vegyenek részt a munkaerőpiac megreformálásában és az oktatási rendszerek modernizálásában;

| — | közösen vegyenek részt a munkaerőpiac jövőbeli igényeinek előrejelzésében; |
| --- | --- |

—

közösen vegyenek részt a munkaerőpiac jövőbeli igényeinek előrejelzésében;

| — | járuljanak hozzá az egész életen át tartó tanulás hatékony stratégiáinak kidolgozásához; |
| --- | --- |

—

járuljanak hozzá az egész életen át tartó tanulás hatékony stratégiáinak kidolgozásához;

| — | más munkaerő-piaci szereplőkkel közösen indítsák el és szilárdítsák meg az együttműködést az üzleti szféra, valamint az iskolák és oktatási intézmények között; |
| --- | --- |

—

más munkaerő-piaci szereplőkkel közösen indítsák el és szilárdítsák meg az együttműködést az üzleti szféra, valamint az iskolák és oktatási intézmények között;

| — | támogassák a nem formális és informális oktatás eredményeinek elismerését; |
| --- | --- |

—

támogassák a nem formális és informális oktatás eredményeinek elismerését;

| — | működjenek együtt a munkaerőpiacon aktív intézményekkel, többek között az állami és a magánszférabeli foglalkoztatási szolgálatokkal, és aktívan vegyenek részt a fiataloknak és a munkát keresőknek szóló szaktanácsadási rendszerekben; |
| --- | --- |

—

működjenek együtt a munkaerőpiacon aktív intézményekkel, többek között az állami és a magánszférabeli foglalkoztatási szolgálatokkal, és aktívan vegyenek részt a fiataloknak és a munkát keresőknek szóló szaktanácsadási rendszerekben;

| — | javítsák többek között az ipari ágazatokról kialakult képet, és biztosítsanak több munkahelyet a tanulószerződéses gyakorlati képzés számára, valamint több gyakorlati képzési lehetőséget és gyakornoki helyet; |
| --- | --- |

—

javítsák többek között az ipari ágazatokról kialakult képet, és biztosítsanak több munkahelyet a tanulószerződéses gyakorlati képzés számára, valamint több gyakorlati képzési lehetőséget és gyakornoki helyet;

| — | biztosítsanak szakmai gyakorlati lehetőségeket a tanárok és az oktatók számára; |
| --- | --- |

—

biztosítsanak szakmai gyakorlati lehetőségeket a tanárok és az oktatók számára;

| — | működjenek együtt a családokkal és az egyénekkel annak érdekében, hogy azok törekvéseiket összehangolják a vállalkozások valódi igényeivel; |
| --- | --- |

—

működjenek együtt a családokkal és az egyénekkel annak érdekében, hogy azok törekvéseiket összehangolják a vállalkozások valódi igényeivel;

| — | teremtsék meg azokat a rendszereket és feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a munkavállalók átadják ismereteiket és tapasztalataikat a tanulóknak és a gyakornokoknak, vagy hogy ideiglenesen oktatóként működjenek közre a szakoktatásban és a szakképzésben; |
| --- | --- |

—

teremtsék meg azokat a rendszereket és feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy a munkavállalók átadják ismereteiket és tapasztalataikat a tanulóknak és a gyakornokoknak, vagy hogy ideiglenesen oktatóként működjenek közre a szakoktatásban és a szakképzésben;

| — | járuljanak hozzá a munkavállalók, a gyakornokok és az oktatók mobilitásának fokozásához a különféle oktatási és szakképzési rendszerek, valamint az egyes országok között (ehhez felhasználva az EKKR, az ECVET, a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete, az EUROPASS stb. eszközeit); |
| --- | --- |

—

járuljanak hozzá a munkavállalók, a gyakornokok és az oktatók mobilitásának fokozásához a különféle oktatási és szakképzési rendszerek, valamint az egyes országok között (ehhez felhasználva az EKKR, az ECVET, a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete, az EUROPASS stb. eszközeit);

| — | vegyenek részt a képesítések nemzeti osztályozási rendszereinek és a foglalkozások nemzeti osztályozási rendszereinek kialakítását célzó kezdeményezésekben; |
| --- | --- |

—

vegyenek részt a képesítések nemzeti osztályozási rendszereinek és a foglalkozások nemzeti osztályozási rendszereinek kialakítását célzó kezdeményezésekben;

| — | használják az európai alapokat az oktatásnak és a diákok Európán belüli mobilitásának a támogatására; |
| --- | --- |

—

használják az európai alapokat az oktatásnak és a diákok Európán belüli mobilitásának a támogatására;

| — | ösztönözzék az önkéntességet az oktatás és a tanulóképzés terén; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék az önkéntességet az oktatás és a tanulóképzés terén;

| — | használják hatékonyan a strukturális alapok eszközeit, különösen az ESZA-t. |
| --- | --- |

—

használják hatékonyan a strukturális alapok eszközeit, különösen az ESZA-t.

3.   Az EU szintjén folyamatban levő kezdeményezések

| 3.1 | Az Új készségek és munkahelyek menetrendje arra helyezi a hangsúlyt, hogy szükség van az oktatási és szakképzési rendszerekbe való beruházásra, a szükséges készségek előrejelzésére és az egész életen át tartó tanulás javítására, és globális stratégiák kialakítását javasolja ebben a témában. |
| --- | --- |

3.1

Az Új készségek és munkahelyek menetrendje arra helyezi a hangsúlyt, hogy szükség van az oktatási és szakképzési rendszerekbe való beruházásra, a szükséges készségek előrejelzésére és az egész életen át tartó tanulás javítására, és globális stratégiák kialakítását javasolja ebben a témában.

| 3.2 | A Mozgásban az ifjúság
   (13) kezdeményezés a színvonalas oktatásra, a munkaerőpiacon való sikeres elhelyezkedésre és a mobilitás fokozására helyezi a hangsúlyt; javasolja a szakképzés és szakoktatás vonzerejének fokozását, kínálatának bővítését és színvonalának emelését, a minőségi szakmai gyakorlatokhoz való könnyebb hozzáférést és a vállalkozások arra való ösztönzését, hogy megfelelően gondját viseljék a gyakornokoknak. |
| --- | --- |

3.2

A Mozgásban az ifjúság
   (13) kezdeményezés a színvonalas oktatásra, a munkaerőpiacon való sikeres elhelyezkedésre és a mobilitás fokozására helyezi a hangsúlyt; javasolja a szakképzés és szakoktatás vonzerejének fokozását, kínálatának bővítését és színvonalának emelését, a minőségi szakmai gyakorlatokhoz való könnyebb hozzáférést és a vállalkozások arra való ösztönzését, hogy megfelelően gondját viseljék a gyakornokoknak.

| 3.3 | Az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közlemény (14) különösen azokban az ágazatokban kíván munkahelyeket létrehozni, amelyek nagy növekedési potenciállal rendelkeznek. Ezenkívül célozza a munkaerőpiacok dinamikájának helyreállítását, az egész életen át tartó tanulás fejlesztését, a foglalkoztatási biztonság garantálását és lehetőségek biztosítását a fiatalok számára. |
| --- | --- |

3.3

Az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című közlemény (14) különösen azokban az ágazatokban kíván munkahelyeket létrehozni, amelyek nagy növekedési potenciállal rendelkeznek. Ezenkívül célozza a munkaerőpiacok dinamikájának helyreállítását, az egész életen át tartó tanulás fejlesztését, a foglalkoztatási biztonság garantálását és lehetőségek biztosítását a fiatalok számára.

| 3.4 | A munkanélküliség fokozódására és a jelenlegi alacsony mértékű gazdasági növekedésre tekintettel sürgősen biztosítani kell új, többek között a formális rendszerbe nem tartozó tanulási lehetőségek kihasználásának lehetőségét. Ezért a nem formális és az informális tanulás validációjáról szóló tanácsi ajánlás (15) uniós szintű hozzájárulást jelent a reformok felgyorsításához. |
| --- | --- |

3.4

A munkanélküliség fokozódására és a jelenlegi alacsony mértékű gazdasági növekedésre tekintettel sürgősen biztosítani kell új, többek között a formális rendszerbe nem tartozó tanulási lehetőségek kihasználásának lehetőségét. Ezért a nem formális és az informális tanulás validációjáról szóló tanácsi ajánlás (15) uniós szintű hozzájárulást jelent a reformok felgyorsításához.

| 3.5 | Az Európai Bizottság által a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” címmel kiadott közlemény (16) számos konkrét javaslatot és újító jellegű fellépést tartalmaz a szakoktatás és a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, valamint az oktatás, a vállalkozói szellem és a mobilitás támogatása területén. Az európai szakoktatási és szakképzési rendszereknek törekedniük kell arra, hogy mind a normák tekintetében, mind pedig a valós teljesítmények alapján a világ élvonalában legyenek (17). |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság által a „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” címmel kiadott közlemény (16) számos konkrét javaslatot és újító jellegű fellépést tartalmaz a szakoktatás és a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, valamint az oktatás, a vállalkozói szellem és a mobilitás támogatása területén. Az európai szakoktatási és szakképzési rendszereknek törekedniük kell arra, hogy mind a normák tekintetében, mind pedig a valós teljesítmények alapján a világ élvonalában legyenek (17).

| 3.6 | Az Európai Bizottság „A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba” (18) című közleménye az eddig előterjesztett – például a gyakornoki képzések európai minőségi keretére (19) és az ifjúsági garanciára vonatkozó – ajánlásokon alapul, és javasolja a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének létrehozását (20). |
| --- | --- |

3.6

Az Európai Bizottság „A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba” (18) című közleménye az eddig előterjesztett – például a gyakornoki képzések európai minőségi keretére (19) és az ifjúsági garanciára vonatkozó – ajánlásokon alapul, és javasolja a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének létrehozását (20).

| 3.7 | A „Vállalkozói tevékenység 2020 – A vállalkozói szellem felélesztése Európában” című cselekvési terv említést tesz a vállalkozók oktatásáról és képzéséről, valamint egy a vállalkozói készségek megszerzését segítő páneurópai kezdeményezésről, (21) amely a vállalkozói ismeretek, készségek és képességek fejlesztését célozza. |
| --- | --- |

3.7

A „Vállalkozói tevékenység 2020 – A vállalkozói szellem felélesztése Európában” című cselekvési terv említést tesz a vállalkozók oktatásáról és képzéséről, valamint egy a vállalkozói készségek megszerzését segítő páneurópai kezdeményezésről, (21) amely a vállalkozói ismeretek, készségek és képességek fejlesztését célozza.

4.   A munkáltatók és az üzleti szféra szerepe

| 4.1 | Az ipar és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások pozíciójának Európában történő megerősítésére irányuló erőfeszítések minden ágazatban megkövetelik a releváns képesítések és készségek struktúrájának egyértelműen meghatározott eredményeken alapuló átalakulását. |
| --- | --- |

4.1

Az ipar és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások pozíciójának Európában történő megerősítésére irányuló erőfeszítések minden ágazatban megkövetelik a releváns képesítések és készségek struktúrájának egyértelműen meghatározott eredményeken alapuló átalakulását.

| 4.2 | Számos ágazat szerkezetátalakítása – ami a dinamikus gazdaságok természetes jellemzője – munkahelyek elvesztésével jár, azonban új munkahelyeket is létrehoz. Az újonnan létrejött munkahelyek száma azonban érezhetően kevesebb, mint a megszűnőké (22). Ez azt jelenti, hogy a munkáltatóknak a kormányokkal együttműködésben, a szociális párbeszéd keretében előre kell látniuk és úgy kell irányítaniuk a változásokat, hogy korlátozzák a társadalmi következményeket és fokozzák az átalakítás pozitív hatásait. Ennek része, hogy következetes módon kivegyék a részüket az oktatásba és az átképzésbe való beruházásokból. |
| --- | --- |

4.2

Számos ágazat szerkezetátalakítása – ami a dinamikus gazdaságok természetes jellemzője – munkahelyek elvesztésével jár, azonban új munkahelyeket is létrehoz. Az újonnan létrejött munkahelyek száma azonban érezhetően kevesebb, mint a megszűnőké (22). Ez azt jelenti, hogy a munkáltatóknak a kormányokkal együttműködésben, a szociális párbeszéd keretében előre kell látniuk és úgy kell irányítaniuk a változásokat, hogy korlátozzák a társadalmi következményeket és fokozzák az átalakítás pozitív hatásait. Ennek része, hogy következetes módon kivegyék a részüket az oktatásba és az átképzésbe való beruházásokból.

| 4.3 | Ezért fontos, hogy előre lássuk a munkaerőpiac jövőbeli igényeit. Bár a nemzetközi szakmai tanulmányok azt mutatják, hogy a globális fejlődés igen dinamikus jellegére tekintettel igen nehéz hiteles módon előre jelezni a munkaerőpiac hosszú távú szükségleteit, a munkáltatói szervezeteknek és az üzleti szférának a szociális párbeszéd keretében el kellene végezniük minden ágazat rövid és középtávú elemzését, fel kellene tárniuk a regionális különbségeket, és reagálniuk kellene az üzleti szféra szakképzett munkaerő iránti igényeinek változásaira. Ezek az elemzések és előrejelzések az összes gazdasági szereplőt érintik, köztük a szövetkezeteket és a kézműveseket is. |
| --- | --- |

4.3

Ezért fontos, hogy előre lássuk a munkaerőpiac jövőbeli igényeit. Bár a nemzetközi szakmai tanulmányok azt mutatják, hogy a globális fejlődés igen dinamikus jellegére tekintettel igen nehéz hiteles módon előre jelezni a munkaerőpiac hosszú távú szükségleteit, a munkáltatói szervezeteknek és az üzleti szférának a szociális párbeszéd keretében el kellene végezniük minden ágazat rövid és középtávú elemzését, fel kellene tárniuk a regionális különbségeket, és reagálniuk kellene az üzleti szféra szakképzett munkaerő iránti igényeinek változásaira. Ezek az elemzések és előrejelzések az összes gazdasági szereplőt érintik, köztük a szövetkezeteket és a kézműveseket is.

| 4.3.1 | Az ideális módszer stratégiai célok kitűzéséből és cselekvési tervek kidolgozásából áll. Ezek a cselekvési tervek általában arra törekszenek, hogy fokozzák az érintett ágazat marketingjét, oktatási koncepcióra tegyenek javaslatot és meghatározzák a követelményeket, megosszák a közös felelősséget és bevonják az államot és a többi, gazdasági téren érdekelt felet az oktatásba és a diplomások képzésébe, továbbfejlesszék a vállalkozások, az iskolák és a többi érdekelt fél közötti együttműködést az elmélet és a gyakorlat összekapcsolása érdekében, kidolgozzák a diákok vállalaton belüli képzését és létrehozzák a vállalati mobilitás kultúráját. |
| --- | --- |

4.3.1

Az ideális módszer stratégiai célok kitűzéséből és cselekvési tervek kidolgozásából áll. Ezek a cselekvési tervek általában arra törekszenek, hogy fokozzák az érintett ágazat marketingjét, oktatási koncepcióra tegyenek javaslatot és meghatározzák a követelményeket, megosszák a közös felelősséget és bevonják az államot és a többi, gazdasági téren érdekelt felet az oktatásba és a diplomások képzésébe, továbbfejlesszék a vállalkozások, az iskolák és a többi érdekelt fél közötti együttműködést az elmélet és a gyakorlat összekapcsolása érdekében, kidolgozzák a diákok vállalaton belüli képzését és létrehozzák a vállalati mobilitás kultúráját.

| 4.3.1.1 | Az oktatási koncepciónak része lehet az adott ágazathoz kapcsolódó különféle szakterületeken diplomát szerzők színvonalának felmérése, azon szakmák meghatározása, amelyekben átképzéssel biztosítható a munkaerő, az együttműködés az ágazatok között és a többi iparággal, az együttműködő közép- és alapfokú oktatási intézmények listájának összeállítása, a pályaválasztási tanácsadók bevonása, illetve a kérdőíves felmérés ezen iskolák végzős tanulói körében a szakmai karrierrel kapcsolatos motivációikról és elképzeléseikről. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Az oktatási koncepciónak része lehet az adott ágazathoz kapcsolódó különféle szakterületeken diplomát szerzők színvonalának felmérése, azon szakmák meghatározása, amelyekben átképzéssel biztosítható a munkaerő, az együttműködés az ágazatok között és a többi iparággal, az együttműködő közép- és alapfokú oktatási intézmények listájának összeállítása, a pályaválasztási tanácsadók bevonása, illetve a kérdőíves felmérés ezen iskolák végzős tanulói körében a szakmai karrierrel kapcsolatos motivációikról és elképzeléseikről.

| 4.3.1.2 | Fontos a tanulók vállalaton belüli képzésének kidolgozása, azaz többek között programokat kell létrehozni erre a célra, elő kell készíteni a környezetet a diákoknak a vállalkozás tevékenységébe történő bevonására, és meg kell állapítani a szabályokat a képzési hatékonyság felmérése érdekében. Helyénvaló lenne, ha az üzleti szféra támogatná a diákok és a tanulószerződéses gyakornokok mobilitását, illetve ha cseréket szervezne. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Fontos a tanulók vállalaton belüli képzésének kidolgozása, azaz többek között programokat kell létrehozni erre a célra, elő kell készíteni a környezetet a diákoknak a vállalkozás tevékenységébe történő bevonására, és meg kell állapítani a szabályokat a képzési hatékonyság felmérése érdekében. Helyénvaló lenne, ha az üzleti szféra támogatná a diákok és a tanulószerződéses gyakornokok mobilitását, illetve ha cseréket szervezne.

| 4.3.1.3 | Az oktatás és a képzés költséges tevékenység, és sokan részesülnek benne (23). Az állami hatóságokra jelentős társfinanszírozói felelősség hárul a felnőttek támogatásáért az alapfokú kompetenciák megszerzésében és abban, hogy szert tegyenek az ahhoz szükséges készségekre és képesítésekre, hogy be- vagy visszakerüljenek a munkaerőpiacra. A munkáltatóktól azt várjuk, hogy átvegyék a feladatspecifikus készségek kifejlesztésében történő pénzügyi felelősségvállalás oroszlánrészét. Az egyéneknek azért is felelősséget kell vállalniuk, hogy biztosítsák és fejlesszék foglalkoztathatóságukat és személyes kompetenciáikat. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Az oktatás és a képzés költséges tevékenység, és sokan részesülnek benne (23). Az állami hatóságokra jelentős társfinanszírozói felelősség hárul a felnőttek támogatásáért az alapfokú kompetenciák megszerzésében és abban, hogy szert tegyenek az ahhoz szükséges készségekre és képesítésekre, hogy be- vagy visszakerüljenek a munkaerőpiacra. A munkáltatóktól azt várjuk, hogy átvegyék a feladatspecifikus készségek kifejlesztésében történő pénzügyi felelősségvállalás oroszlánrészét. Az egyéneknek azért is felelősséget kell vállalniuk, hogy biztosítsák és fejlesszék foglalkoztathatóságukat és személyes kompetenciáikat.

| 4.3.1.4 | Számos tagállamban az állam – többek között pénzügyi hozzájárulás által – részt vállal az oktatási és átképzési programok végrehajtásában. Ez az állami felelősségvállalás elkerülhetetlen, és javítani lehetne azzal, ha biztosítanák az európai alapokból származó finanszírozás lehetőségét vagy a végrehajtott projektek felhasználásának és a hozzájuk való kapcsolódásnak a lehetőségét. Az állami forrásokból történő finanszírozás mindazonáltal semmiképpen sem helyettesítheti az összes érdekelt fél – és különösen a munkáltatók – felelősségvállalását. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Számos tagállamban az állam – többek között pénzügyi hozzájárulás által – részt vállal az oktatási és átképzési programok végrehajtásában. Ez az állami felelősségvállalás elkerülhetetlen, és javítani lehetne azzal, ha biztosítanák az európai alapokból származó finanszírozás lehetőségét vagy a végrehajtott projektek felhasználásának és a hozzájuk való kapcsolódásnak a lehetőségét. Az állami forrásokból történő finanszírozás mindazonáltal semmiképpen sem helyettesítheti az összes érdekelt fél – és különösen a munkáltatók – felelősségvállalását.

| 4.4 | A szociális párbeszéd keretében hatékonyabban be kellene vonni a munkáltatókat a nemzeti szintű oktatási politikák kidolgozásába és végrehajtásába, aminek révén javítható az iskolakezdést megelőző oktatás elérhetősége, továbbá a közép- és felsőfokú szakoktatás és szakképzés korszerűsítése és presztízsének visszaállítása. |
| --- | --- |

4.4

A szociális párbeszéd keretében hatékonyabban be kellene vonni a munkáltatókat a nemzeti szintű oktatási politikák kidolgozásába és végrehajtásába, aminek révén javítható az iskolakezdést megelőző oktatás elérhetősége, továbbá a közép- és felsőfokú szakoktatás és szakképzés korszerűsítése és presztízsének visszaállítása.

| 4.4.1 | A gyermekek színvonalas és elérhető óvodai ellátása az alapképzés részét képezi. A munkáltatók együttműködhetnek az iskolára előkészítő létesítményekkel, és a legkülönfélébb szakterületeken, a szakintézmények és a szülők részvételével támogathatják a tehetségfejlesztést – például technikai készségfejlesztő játékszereket biztosítva. |
| --- | --- |

4.4.1

A gyermekek színvonalas és elérhető óvodai ellátása az alapképzés részét képezi. A munkáltatók együttműködhetnek az iskolára előkészítő létesítményekkel, és a legkülönfélébb szakterületeken, a szakintézmények és a szülők részvételével támogathatják a tehetségfejlesztést – például technikai készségfejlesztő játékszereket biztosítva.

| 4.4.2 | Fontos lenne, hogy az oktatás már az általános iskolától kezdve kapcsolódjon a legkülönfélébb szakmákhoz szükséges alapvető gyakorlati készségekhez (ideértve a műszaki szakmákat is), valamint áttekintést nyújtson a különféle ipari és szolgáltatási ágakról és tekintettel legyen az ismeretekkel és készségekkel kapcsolatos mindenkori elvárásokra. A tudományos és műszaki, valamint a gyakorlati készségek terén történő előrelépés nélkül nehéz lesz javítani a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszerét. Pedig ez eszköz lehetne arra, hogy megkönnyítsük a fiatalok elhelyezkedését a jelenlegi munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

4.4.2

Fontos lenne, hogy az oktatás már az általános iskolától kezdve kapcsolódjon a legkülönfélébb szakmákhoz szükséges alapvető gyakorlati készségekhez (ideértve a műszaki szakmákat is), valamint áttekintést nyújtson a különféle ipari és szolgáltatási ágakról és tekintettel legyen az ismeretekkel és készségekkel kapcsolatos mindenkori elvárásokra. A tudományos és műszaki, valamint a gyakorlati készségek terén történő előrelépés nélkül nehéz lesz javítani a szakképzés és a tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszerét. Pedig ez eszköz lehetne arra, hogy megkönnyítsük a fiatalok elhelyezkedését a jelenlegi munkaerőpiacon.

| 4.4.3 | A CEDEFOP legutóbbi tanulmányából (24) kiderül, hogy számos európai ország már fogadott el intézkedéseket a szakoktatás és a szakképzés vonzerejének növelése érdekében. Ez a felmérés azonban rámutat arra is, hogy számos meghatározó területen nem elegendő mértékűek az erőfeszítések. Ide tartozik például a szakoktatás és szakképzés, valamint a felsőfokú diplomát adó oktatás közötti átjárhatóság javítása, a tantervek felülvizsgálata és korszerűsítése, a szakoktatást és szakképzést nyújtó intézmények infrastruktúrájának javítása, bizonyos csoportok hozzáférésének támogatása, a strukturális változások végrehajtása és az egyes szintek közötti együttműködés jobbá tétele, a tanulószerződésen alapuló képzési rendszerek javítása és különösen a munkáltatók és a szociális partnerek nagyobb mértékű bevonása. |
| --- | --- |

4.4.3

A CEDEFOP legutóbbi tanulmányából (24) kiderül, hogy számos európai ország már fogadott el intézkedéseket a szakoktatás és a szakképzés vonzerejének növelése érdekében. Ez a felmérés azonban rámutat arra is, hogy számos meghatározó területen nem elegendő mértékűek az erőfeszítések. Ide tartozik például a szakoktatás és szakképzés, valamint a felsőfokú diplomát adó oktatás közötti átjárhatóság javítása, a tantervek felülvizsgálata és korszerűsítése, a szakoktatást és szakképzést nyújtó intézmények infrastruktúrájának javítása, bizonyos csoportok hozzáférésének támogatása, a strukturális változások végrehajtása és az egyes szintek közötti együttműködés jobbá tétele, a tanulószerződésen alapuló képzési rendszerek javítása és különösen a munkáltatók és a szociális partnerek nagyobb mértékű bevonása.

| 4.4.4 | Az európai felsőoktatási intézményeknek a társadalmi szerepvállalásban és Európa jólétéhez történő hozzájárulásban rejlő potenciálja azonban továbbra sincs kiaknázva. (25) A tudásalapú gazdaságnak olyan személyekre van szüksége, akik a készségek megfelelő kombinációjával rendelkeznek: transzverzális készségekkel, a digitális korban szükséges informatikai készségekkel, kreativitással és alkalmazkodó készséggel, valamint a választott terület alapos ismeretével. Ezért fontos az, hogy az iskolák és az üzleti szféra megfelelő módon kiválasztott képviselői a felsőoktatás szintjén is együttműködjenek. A munkáltatók nem várhatják el azt, hogy az iskolák „termeljék” ki számukra a személyre szabott diplomásokat. A munkáltatóknak képességeik szerint részt kell venniük az oktatási programokban és javítaniuk kell az iskolák felszereltségét. Ugyanakkor azonban tiszteletben kell tartani az iskolák autonómiáját, hiszen azok más fontos feladatokat is ellátnak a társadalom egészének szintjén. |
| --- | --- |

4.4.4

Az európai felsőoktatási intézményeknek a társadalmi szerepvállalásban és Európa jólétéhez történő hozzájárulásban rejlő potenciálja azonban továbbra sincs kiaknázva. (25) A tudásalapú gazdaságnak olyan személyekre van szüksége, akik a készségek megfelelő kombinációjával rendelkeznek: transzverzális készségekkel, a digitális korban szükséges informatikai készségekkel, kreativitással és alkalmazkodó készséggel, valamint a választott terület alapos ismeretével. Ezért fontos az, hogy az iskolák és az üzleti szféra megfelelő módon kiválasztott képviselői a felsőoktatás szintjén is együttműködjenek. A munkáltatók nem várhatják el azt, hogy az iskolák „termeljék” ki számukra a személyre szabott diplomásokat. A munkáltatóknak képességeik szerint részt kell venniük az oktatási programokban és javítaniuk kell az iskolák felszereltségét. Ugyanakkor azonban tiszteletben kell tartani az iskolák autonómiáját, hiszen azok más fontos feladatokat is ellátnak a társadalom egészének szintjén.

| 4.5 | Egy nap a tudományos és műszaki tárgyakban való készségek hiánya lesz az egyik legfontosabb akadály a gazdasági növekedés előtt. A munkaerő-állomány idősödik. Számos, ezekhez a területekhez kapcsolódó szakmában generációváltás megy végbe, amelynek során a tapasztalt munkavállalók nyugdíjba vonulnak a vállalattól. A következő években az iskolarendszerek még nem lesznek kiképezve arra, hogy a munkaerőpiacon rendelkezésre álljon az a műszaki területeken szakképzett munkaerő, amelyre sürgősen szükség van. |
| --- | --- |

4.5

Egy nap a tudományos és műszaki tárgyakban való készségek hiánya lesz az egyik legfontosabb akadály a gazdasági növekedés előtt. A munkaerő-állomány idősödik. Számos, ezekhez a területekhez kapcsolódó szakmában generációváltás megy végbe, amelynek során a tapasztalt munkavállalók nyugdíjba vonulnak a vállalattól. A következő években az iskolarendszerek még nem lesznek kiképezve arra, hogy a munkaerőpiacon rendelkezésre álljon az a műszaki területeken szakképzett munkaerő, amelyre sürgősen szükség van.

| 4.5.1 | A munkáltatóknak ezért küzdeniük kell a tévhitek ellen, amelyek szerint ezeknek a tudományos készségeknek nincsen jövője. Meg kell mutatniuk, hogy éppen ellenkezőleg: ha ezeket a tárgyakat magasabb szinten tanítják az iskolákban, akkor a jövőben javulnak az esélyek, és fokozódik a rugalmasság a karrierépítésben. Jobb tájékoztatást kell adniuk arról, hogy milyen készségekre lesz szükségük a vállalkozásoknak a jövőben, és hozzá kell járulniuk az oktatók egész életen át tartó képzéséhez (26). |
| --- | --- |

4.5.1

A munkáltatóknak ezért küzdeniük kell a tévhitek ellen, amelyek szerint ezeknek a tudományos készségeknek nincsen jövője. Meg kell mutatniuk, hogy éppen ellenkezőleg: ha ezeket a tárgyakat magasabb szinten tanítják az iskolákban, akkor a jövőben javulnak az esélyek, és fokozódik a rugalmasság a karrierépítésben. Jobb tájékoztatást kell adniuk arról, hogy milyen készségekre lesz szükségük a vállalkozásoknak a jövőben, és hozzá kell járulniuk az oktatók egész életen át tartó képzéséhez (26).

| 4.5.2 | Nem terhelhetünk azonban minden felelősséget az oktatási rendszerekre. A munkáltatóknak időben előre kellene látniuk a jövőbeli fejleményeket, reagálniuk kell a világszintű és technológiai kihívásokra, korszerűsíteniük kell az üzemeket és munkalehetőségeket kell teremteniük a frissdiplomások számára, hogy azok világszínvonalú készségekre tehessenek szert. |
| --- | --- |

4.5.2

Nem terhelhetünk azonban minden felelősséget az oktatási rendszerekre. A munkáltatóknak időben előre kellene látniuk a jövőbeli fejleményeket, reagálniuk kell a világszintű és technológiai kihívásokra, korszerűsíteniük kell az üzemeket és munkalehetőségeket kell teremteniük a frissdiplomások számára, hogy azok világszínvonalú készségekre tehessenek szert.

| 4.5.3 | A munkáltatóknak azzal a tévhittel is szembe kell szállniuk, amely szerint a nők nem valók bizonyos területekre, és jobban ki kell használniuk a nőkben rejlő potenciált, támogatva például a tehetségesek karrierfejlesztését, a mentorálást, a szponzorálást, a szakképzést és a bevált gyakorlati példákat. Továbbra is jelentős eltérés tapasztalható a nők és a férfiak által folytatott tanulmányok típusát illetően. A nők továbbra sem képviseltetik magukat megfelelő mértékben a tudományos tárgyakban. |
| --- | --- |

4.5.3

A munkáltatóknak azzal a tévhittel is szembe kell szállniuk, amely szerint a nők nem valók bizonyos területekre, és jobban ki kell használniuk a nőkben rejlő potenciált, támogatva például a tehetségesek karrierfejlesztését, a mentorálást, a szponzorálást, a szakképzést és a bevált gyakorlati példákat. Továbbra is jelentős eltérés tapasztalható a nők és a férfiak által folytatott tanulmányok típusát illetően. A nők továbbra sem képviseltetik magukat megfelelő mértékben a tudományos tárgyakban.

| 4.5.4 | A szakközépiskolák eltűnésével párhuzamosan elvesznek a szakképzést nyújtó oktatók is. Emiatt biztosítani szükséges, hogy megfelelő számban álljanak rendelkezésre színvonalas szaktanárok és szakoktatók. Ez utóbbiaknak ismerniük kell a munkaerőpiac változó igényeit, és képesnek kell lenniük arra, hogy átadják diákjaiknak műszaki ismereteiket. A tanárokat és az oktatókat ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulásra és arra, hogy töltsenek el vállalatoknál gyakorlati időszakokat. A munkáltatóknak ezért lehetővé kell tenniük, hogy az ez iránt érdeklődő és megfelelő képességekkel rendelkező alkalmazottaik képzést nyújtsanak a vállalaton belül a tanulók és a gyakornokok számára, illetve biztosítaniuk kell számukra az ehhez szükséges pedagógiai és pszichológiai képzést. |
| --- | --- |

4.5.4

A szakközépiskolák eltűnésével párhuzamosan elvesznek a szakképzést nyújtó oktatók is. Emiatt biztosítani szükséges, hogy megfelelő számban álljanak rendelkezésre színvonalas szaktanárok és szakoktatók. Ez utóbbiaknak ismerniük kell a munkaerőpiac változó igényeit, és képesnek kell lenniük arra, hogy átadják diákjaiknak műszaki ismereteiket. A tanárokat és az oktatókat ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulásra és arra, hogy töltsenek el vállalatoknál gyakorlati időszakokat. A munkáltatóknak ezért lehetővé kell tenniük, hogy az ez iránt érdeklődő és megfelelő képességekkel rendelkező alkalmazottaik képzést nyújtsanak a vállalaton belül a tanulók és a gyakornokok számára, illetve biztosítaniuk kell számukra az ehhez szükséges pedagógiai és pszichológiai képzést.

| 4.6 | A szociális partnerség keretében mindenekelőtt be kell vonni a munkáltatókat az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos nemzeti szintű stratégiák kidolgozásába és a nem formális és az informális képzés eredményeinek elismerését célzó keret kidolgozásába. Szükség van a nem formális és az informális képzés keretében szerzett képzettségek és készségek támogatására és elismerésére ahhoz, hogy a fiatalok képességei bővüljenek, és javuljanak munkaerő-piaci pozícióik (27)
   (28). Ezeknek az egész életen át tartó tanulást célzó stratégiáknak – a vidékfejlesztési stratégiákkal párhuzamosan – foglalkozniuk kell azzal is, hogy az oktatás és az átképzés a vidéki területeken élő érdekelt személyek számára is elérhető legyen. |
| --- | --- |

4.6

A szociális partnerség keretében mindenekelőtt be kell vonni a munkáltatókat az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos nemzeti szintű stratégiák kidolgozásába és a nem formális és az informális képzés eredményeinek elismerését célzó keret kidolgozásába. Szükség van a nem formális és az informális képzés keretében szerzett képzettségek és készségek támogatására és elismerésére ahhoz, hogy a fiatalok képességei bővüljenek, és javuljanak munkaerő-piaci pozícióik (27)
   (28). Ezeknek az egész életen át tartó tanulást célzó stratégiáknak – a vidékfejlesztési stratégiákkal párhuzamosan – foglalkozniuk kell azzal is, hogy az oktatás és az átképzés a vidéki területeken élő érdekelt személyek számára is elérhető legyen.

| 4.6.1 | A munkáltatók jogosan várják az oktatási rendszertől, hogy a diplomások készek legyenek további képzésekben részt venni, és rendelkezzenek elegendő, széles körben alkalmazható készségekkel ahhoz, hogy a munkahelyi képzésük ne legyen se hosszú, se költséges, és hogy azt továbbképzés formájában folyamatosan lehessen fejleszteni. |
| --- | --- |

4.6.1

A munkáltatók jogosan várják az oktatási rendszertől, hogy a diplomások készek legyenek további képzésekben részt venni, és rendelkezzenek elegendő, széles körben alkalmazható készségekkel ahhoz, hogy a munkahelyi képzésük ne legyen se hosszú, se költséges, és hogy azt továbbképzés formájában folyamatosan lehessen fejleszteni.

| 4.6.2 | A munkáltatóknak fel kell vállalniuk a rájuk eső felelősséget ezért a munkahelyspecifikus szakmai képzésért, illetve azért a szakképzésért, amely bizonyos szűkebben meghatározott szakmák korlátozott idejű készségigényéhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

4.6.2

A munkáltatóknak fel kell vállalniuk a rájuk eső felelősséget ezért a munkahelyspecifikus szakmai képzésért, illetve azért a szakképzésért, amely bizonyos szűkebben meghatározott szakmák korlátozott idejű készségigényéhez kapcsolódik.

| 4.6.3 | Ráadásul a mikrovállalatoknak, a kisvállalkozásoknak és a kézműveseknek nagyobb szükségük van egy dinamikus és rugalmas oktatási rendszerre, amely a valóságnak megfelelően reagálna mind az új munkavállalók szükségleteire, mind pedig a régebbiekére, akiknek kedvük vagy szükségük lenne arra, hogy további oktatásban vagy képzésben vegyenek részt (egész életen át tartó tanulás). |
| --- | --- |

4.6.3

Ráadásul a mikrovállalatoknak, a kisvállalkozásoknak és a kézműveseknek nagyobb szükségük van egy dinamikus és rugalmas oktatási rendszerre, amely a valóságnak megfelelően reagálna mind az új munkavállalók szükségleteire, mind pedig a régebbiekére, akiknek kedvük vagy szükségük lenne arra, hogy további oktatásban vagy képzésben vegyenek részt (egész életen át tartó tanulás).

| 4.6.4 | Az egész életen át tartó tanulásban való alacsony arányú részvételt az is magyarázza, hogy nincsen összhang a munkahelyi képzés és az aktív munkaerő-piaci politika elvei között, valamint a jelenlegi átképzési módszerek és a munkáltatók igényei között. A továbbképzés terén jelentkező hiányosságok megnehezítik az alkalmazkodást a technológiai változásokhoz, amelyek következtében módosulnak a vállalatok műszaki berendezései és az ezzel kapcsolatos komparatív gazdasági előnyök. |
| --- | --- |

4.6.4

Az egész életen át tartó tanulásban való alacsony arányú részvételt az is magyarázza, hogy nincsen összhang a munkahelyi képzés és az aktív munkaerő-piaci politika elvei között, valamint a jelenlegi átképzési módszerek és a munkáltatók igényei között. A továbbképzés terén jelentkező hiányosságok megnehezítik az alkalmazkodást a technológiai változásokhoz, amelyek következtében módosulnak a vállalatok műszaki berendezései és az ezzel kapcsolatos komparatív gazdasági előnyök.

| 4.6.5 | Elengedhetetlen, hogy a munkáltatók folyamatosan együttműködjenek a foglalkoztatási szolgálatokkal. Ezek kapacitása, infrastruktúrája és módszertana fontos elemét képezi a továbbképzés iránti igény felkeltésének, és kihat az elérhető továbbképzési ajánlatokra is. |
| --- | --- |

4.6.5

Elengedhetetlen, hogy a munkáltatók folyamatosan együttműködjenek a foglalkoztatási szolgálatokkal. Ezek kapacitása, infrastruktúrája és módszertana fontos elemét képezi a továbbképzés iránti igény felkeltésének, és kihat az elérhető továbbképzési ajánlatokra is.

| 4.7 | A nemzeti szintű lehetőségek és gyakorlatok függvényében számos módja lehet annak, hogy a munkáltatók fokozzák befolyásukat az oktatási rendszer hatékonysága terén azzal a céllal, hogy megszilárduljon a növekedés és a foglalkoztatás, valamint hogy az oktatás illeszkedjen a munkaerőpiac igényeihez. |
| --- | --- |

4.7

A nemzeti szintű lehetőségek és gyakorlatok függvényében számos módja lehet annak, hogy a munkáltatók fokozzák befolyásukat az oktatási rendszer hatékonysága terén azzal a céllal, hogy megszilárduljon a növekedés és a foglalkoztatás, valamint hogy az oktatás illeszkedjen a munkaerőpiac igényeihez.

| 4.7.1 | A szociális partnerség keretében a munkáltatók vagy iskolák és vállalatok közötti közös fórum vagy regionális/ágazati tanácsok vagy megállapodások formájában működnek együtt egy régió vagy település állami vagy magániskoláival a foglalkoztatás és a készségek támogatása érdekében, vagy pedig összefognak azzal a céllal, hogy iskolai és oktatási intézményeket hozzanak létre és igazgassanak, illetve megalapítják saját iskoláikat vagy vállalati képzési központjaikat. |
| --- | --- |

4.7.1

A szociális partnerség keretében a munkáltatók vagy iskolák és vállalatok közötti közös fórum vagy regionális/ágazati tanácsok vagy megállapodások formájában működnek együtt egy régió vagy település állami vagy magániskoláival a foglalkoztatás és a készségek támogatása érdekében, vagy pedig összefognak azzal a céllal, hogy iskolai és oktatási intézményeket hozzanak létre és igazgassanak, illetve megalapítják saját iskoláikat vagy vállalati képzési központjaikat.

| 4.7.2 | Ez az összes gazdasági szereplőről elmondható, ideértve a mikrovállalkozásokat, a kisvállalatokat, a szövetkezeteket és a kézműveseket is. Ezeket a kezdeményezéseket tehát hatásaik fokozása érdekében a leghatékonyabb szinten kell kifejleszteni, illetve az állami intézményekkel és a területi önkormányzatokkal együttműködve kell bevezetni, hiszen éppolyan szükséges a közérdek, az aktív munkaerő-piaci politikában való részvétel tiszteletben tartása, mint a színvonalas és fenntartható munkahelyek fennmaradása. |
| --- | --- |

4.7.2

Ez az összes gazdasági szereplőről elmondható, ideértve a mikrovállalkozásokat, a kisvállalatokat, a szövetkezeteket és a kézműveseket is. Ezeket a kezdeményezéseket tehát hatásaik fokozása érdekében a leghatékonyabb szinten kell kifejleszteni, illetve az állami intézményekkel és a területi önkormányzatokkal együttműködve kell bevezetni, hiszen éppolyan szükséges a közérdek, az aktív munkaerő-piaci politikában való részvétel tiszteletben tartása, mint a színvonalas és fenntartható munkahelyek fennmaradása.

| 4.8 | A vállalatoknál eltöltött szakmai gyakorlat a képzési folyamat fontos része. |
| --- | --- |

4.8

A vállalatoknál eltöltött szakmai gyakorlat a képzési folyamat fontos része.

| 4.8.1 | A munkáltatók olyan folyamatként fogják fel a szakmai gyakorlatot, amelynek célja az, hogy a fiatalok szert tegyenek gyakorlati tapasztalatokra és munkarutinra. A vállalatok érdeke, hogy megkönnyítsék a fiatalok számára az oktatási rendszerből a munkaerőpiac felé történő átmenetet, és ne éljenek vissza a gyakornokok helyzetével, hanem a gyakorlati képzés céljához illeszkedő munkát és annak megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak számukra. |
| --- | --- |

4.8.1

A munkáltatók olyan folyamatként fogják fel a szakmai gyakorlatot, amelynek célja az, hogy a fiatalok szert tegyenek gyakorlati tapasztalatokra és munkarutinra. A vállalatok érdeke, hogy megkönnyítsék a fiatalok számára az oktatási rendszerből a munkaerőpiac felé történő átmenetet, és ne éljenek vissza a gyakornokok helyzetével, hanem a gyakorlati képzés céljához illeszkedő munkát és annak megfelelő munkakörülményeket biztosítsanak számukra.

| 4.8.2 | Az EGSZB ezért egyetért a fiatalok foglalkoztatásáért indítandó cselekvési terv előkészítő munkálataival, amelyeket az európai szociális partnerek közös programja keretében végeznek (29). Ez a közösen meghatározott prioritások részeként foglalkozik majd a szakmai gyakorlatokkal, a munkahelyi tapasztalatszerzéssel és a tanulószerződéses gyakornoki képzéssel. |
| --- | --- |

4.8.2

Az EGSZB ezért egyetért a fiatalok foglalkoztatásáért indítandó cselekvési terv előkészítő munkálataival, amelyeket az európai szociális partnerek közös programja keretében végeznek (29). Ez a közösen meghatározott prioritások részeként foglalkozik majd a szakmai gyakorlatokkal, a munkahelyi tapasztalatszerzéssel és a tanulószerződéses gyakornoki képzéssel.

| 4.9 | Az önkéntesség keretében nem formális és informális tanulás segítségével megszerzett ismeretek és tapasztalatok fokozhatják a munkavállalók kreativitását és innovációs kapacitását, illetve hozzájárulhatnak foglalkoztathatóságuk növeléséhez és megkönnyíthetik a munkaerőpiacon való elhelyezkedésüket. A vállalkozások társadalmi felelősségvállalási stratégiáik keretében támogatják munkavállalóik önkéntes tevékenységeit. A munkáltatók azonban nem tudják szisztematikusan támogatni az önkéntességet a jogi keret és az így megszerzett készségek értékelésére és elismerésére szolgáló eszközök hiánya, valamint mindenekelőtt pénzügyi és adózási akadályok miatt (30). |
| --- | --- |

4.9

Az önkéntesség keretében nem formális és informális tanulás segítségével megszerzett ismeretek és tapasztalatok fokozhatják a munkavállalók kreativitását és innovációs kapacitását, illetve hozzájárulhatnak foglalkoztathatóságuk növeléséhez és megkönnyíthetik a munkaerőpiacon való elhelyezkedésüket. A vállalkozások társadalmi felelősségvállalási stratégiáik keretében támogatják munkavállalóik önkéntes tevékenységeit. A munkáltatók azonban nem tudják szisztematikusan támogatni az önkéntességet a jogi keret és az így megszerzett készségek értékelésére és elismerésére szolgáló eszközök hiánya, valamint mindenekelőtt pénzügyi és adózási akadályok miatt (30).

5.   A munkáltatók hozzájárulása az európai eszközök nemzeti szintű alkalmazásához

| 5.1 | A szociális partnerség keretében a munkáltatók részt vesznek a közös (a tanácsadással, valamint a formális és az informális oktatás azonosításával és elismerésével kapcsolatos) európai elvek, illetve a megfelelő eszközök (EKKR, ECVET, EQAVET, EUROPASS) (31) kidolgozásában és alkalmazásában. Ezeknek az elveknek és eszközöknek a célja a munkavállalók, a gyakornokok és az oktatók mobilitásának megerősítése a különféle oktatási és szakképzési rendszerek, valamint országok között. |
| --- | --- |

5.1

A szociális partnerség keretében a munkáltatók részt vesznek a közös (a tanácsadással, valamint a formális és az informális oktatás azonosításával és elismerésével kapcsolatos) európai elvek, illetve a megfelelő eszközök (EKKR, ECVET, EQAVET, EUROPASS) (31) kidolgozásában és alkalmazásában. Ezeknek az elveknek és eszközöknek a célja a munkavállalók, a gyakornokok és az oktatók mobilitásának megerősítése a különféle oktatási és szakképzési rendszerek, valamint országok között.

| 5.2 | Az EU tagállamai elfogadták az európai képesítési keretrendszert (EKKR),
   (32) amely nyolc képesítési szintet határoz meg a tudás, a készségek és az általános ismeretek alapján. Minden tagállamnak kötelezettsége, hogy a nála létező összes képesítést besorolja a nyolc szint egyikébe.






  — | A munkáltatók képviselői például ágazati tanácsok segítségével és más szereplőkkel közösen kidolgozhatják az ágazatukban rendelkezésre álló munkahelyeknek megfelelő képesítések leírását. Ezek a nemzeti képesítési keretek (kategóriák), avagy az őket szabályozó szabványok jelentik az alapot az oktatás számára, valamint a kritériumot a képesítések elismeréséhez. Alapul szolgálnak még a nemzeti középiskolai tantervek, valamint más oktatási intézmények programjainak kidolgozásához is. Ezt követően lehetségessé válik a foglalkozások nemzeti osztályozási rendszereinek kialakítása, amelyek nyomon követik és azonosítják a munkaerőpiacon szereplő összes szakma gyakorlásához szükséges követelményeket, és amelyek így alapvető információforrássá válnak az emberierőforrás-gazdálkodás és a szakképzés minden szintjén. |
| --- | --- | --- |

5.2

Az EU tagállamai elfogadták az európai képesítési keretrendszert (EKKR),
   (32) amely nyolc képesítési szintet határoz meg a tudás, a készségek és az általános ismeretek alapján. Minden tagállamnak kötelezettsége, hogy a nála létező összes képesítést besorolja a nyolc szint egyikébe.

—

A munkáltatók képviselői például ágazati tanácsok segítségével és más szereplőkkel közösen kidolgozhatják az ágazatukban rendelkezésre álló munkahelyeknek megfelelő képesítések leírását. Ezek a nemzeti képesítési keretek (kategóriák), avagy az őket szabályozó szabványok jelentik az alapot az oktatás számára, valamint a kritériumot a képesítések elismeréséhez. Alapul szolgálnak még a nemzeti középiskolai tantervek, valamint más oktatási intézmények programjainak kidolgozásához is. Ezt követően lehetségessé válik a foglalkozások nemzeti osztályozási rendszereinek kialakítása, amelyek nyomon követik és azonosítják a munkaerőpiacon szereplő összes szakma gyakorlásához szükséges követelményeket, és amelyek így alapvető információforrássá válnak az emberierőforrás-gazdálkodás és a szakképzés minden szintjén.

| 5.3 | Az új készségek és munkahelyek programjában felvázolt egyik intézkedés szerint 2012 végére a foglalkoztatás, a szakoktatás és a szakképzés terén működő közös platform formájában meg kellett valósítani a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszerét (ESCO). Ennek a projektnek fel kellene váltania vagy ki kellene egészítenie a létező nemzeti és nemzetközi ágazati osztályozási rendszereket, valamint olyan eszközzé kellene válnia, amely megkönnyíti az olyan dinamikus munkaerőpiac kialakítását, amelynek jellemzője a problémamentes átjárás – elsősorban a munkahelyek között, illetve a képzésből az első munkahely felé. |
| --- | --- |

5.3

Az új készségek és munkahelyek programjában felvázolt egyik intézkedés szerint 2012 végére a foglalkoztatás, a szakoktatás és a szakképzés terén működő közös platform formájában meg kellett valósítani a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszerét (ESCO). Ennek a projektnek fel kellene váltania vagy ki kellene egészítenie a létező nemzeti és nemzetközi ágazati osztályozási rendszereket, valamint olyan eszközzé kellene válnia, amely megkönnyíti az olyan dinamikus munkaerőpiac kialakítását, amelynek jellemzője a problémamentes átjárás – elsősorban a munkahelyek között, illetve a képzésből az első munkahely felé.

| 5.3.1 | Mindazonáltal ez a keret nem megfelelő a mikrovállalkozások és kisvállalatok számára, hiszen szabványai azzal az előfeltételezéssel élnek, hogy minden, egy meghatározott pozíciót betöltő és azonos képesítéssel rendelkező személy azonos feladatokat végez, függetlenül attól, hogy milyen vállalatnál dolgozik. Napjainkban azonban a munka gyorsan változó világában a különféle technológiákból, az ügyfelek elvárásaiból, a munkamódszerekből és a hozzáértő munkavállalók rendelkezésre állásából az következik, hogy a munkavállalók közötti feladatmegosztás megköveteli a dolgozók rugalmasságát a munkavégzés során, illetve azt, hogy készek legyenek munkamódszereiket úgy módosítani, hogy megfeleljenek a vállalkozás működési környezetét alkotó technológia és ikt állandó változásainak. |
| --- | --- |

5.3.1

Mindazonáltal ez a keret nem megfelelő a mikrovállalkozások és kisvállalatok számára, hiszen szabványai azzal az előfeltételezéssel élnek, hogy minden, egy meghatározott pozíciót betöltő és azonos képesítéssel rendelkező személy azonos feladatokat végez, függetlenül attól, hogy milyen vállalatnál dolgozik. Napjainkban azonban a munka gyorsan változó világában a különféle technológiákból, az ügyfelek elvárásaiból, a munkamódszerekből és a hozzáértő munkavállalók rendelkezésre állásából az következik, hogy a munkavállalók közötti feladatmegosztás megköveteli a dolgozók rugalmasságát a munkavégzés során, illetve azt, hogy készek legyenek munkamódszereiket úgy módosítani, hogy megfeleljenek a vállalkozás működési környezetét alkotó technológia és ikt állandó változásainak.

| 5.3.2 | Alapvető, hogy a munkáltatók és a vállalkozói szervezetek tiszteletben tartsák a mikrovállalkozások és a kisvállalatok sajátos igényeit, és hogy támogassák azokat saját vállalati struktúrájuk felvázolásában, amelynek segítségével részletesen ismertethetik ezeknek a rugalmasabb és dinamikusabb vállalkozásoknak a működését. Ezeknek a vállalati struktúra-ábráknak az „eredményeket” feladatokban, és nem funkciótípusok formájában kell kifejezniük. Ezt követően, a megjelölt feladatok alapján lehet meghatározni a képzéseket és a képesítéseket, és ezáltal létrehozni egy olyan nyomon követhető auditvonalat, amely a munkahelyektől a végső képesítésekig vezet. |
| --- | --- |

5.3.2

Alapvető, hogy a munkáltatók és a vállalkozói szervezetek tiszteletben tartsák a mikrovállalkozások és a kisvállalatok sajátos igényeit, és hogy támogassák azokat saját vállalati struktúrájuk felvázolásában, amelynek segítségével részletesen ismertethetik ezeknek a rugalmasabb és dinamikusabb vállalkozásoknak a működését. Ezeknek a vállalati struktúra-ábráknak az „eredményeket” feladatokban, és nem funkciótípusok formájában kell kifejezniük. Ezt követően, a megjelölt feladatok alapján lehet meghatározni a képzéseket és a képesítéseket, és ezáltal létrehozni egy olyan nyomon követhető auditvonalat, amely a munkahelyektől a végső képesítésekig vezet.

| 5.4 | A munkáltatóknak, az üzleti szférának és a többi gazdasági szereplőnek a nemzeti költségvetésből és az EU strukturális alapjaiból – különösképpen az ESZA-ból és az „Erasmus mindenkinek” programból – finanszírozott projektek összességét ki kell használniuk. Az aktív munkaerő-piaci politikák keretében a tagállamok mostanában számos projektet indítanak, amelyek célja a foglalkoztatás fenntartása, a munkavállalók kompetenciáinak naprakésszé tétele és fokozása, valamint a fiatalok munkaerő-piaci elhelyezkedésének támogatása (33). Az új többéves pénzügyi keret elfogadása egy sor új program indítását is lehetővé teszi, amelyek célja az oktatás, a mobilitás és az innováció támogatása. Ilyen például az „Erasmus mindenkinek”, a COSME vagy a Horizont 2020 program. |
| --- | --- |

5.4

A munkáltatóknak, az üzleti szférának és a többi gazdasági szereplőnek a nemzeti költségvetésből és az EU strukturális alapjaiból – különösképpen az ESZA-ból és az „Erasmus mindenkinek” programból – finanszírozott projektek összességét ki kell használniuk. Az aktív munkaerő-piaci politikák keretében a tagállamok mostanában számos projektet indítanak, amelyek célja a foglalkoztatás fenntartása, a munkavállalók kompetenciáinak naprakésszé tétele és fokozása, valamint a fiatalok munkaerő-piaci elhelyezkedésének támogatása (33). Az új többéves pénzügyi keret elfogadása egy sor új program indítását is lehetővé teszi, amelyek célja az oktatás, a mobilitás és az innováció támogatása. Ilyen például az „Erasmus mindenkinek”, a COSME vagy a Horizont 2020 program.

6.   Kilátások és kihívások a duális rendszerek számára Európában

| 6.1 | Napjainkban Európa jogosan bízik a duális rendszer támogatásában és fejlesztésében. Teljesen nyilvánvaló, hogy azok a tagállamok, amelyek hosszú távon alkalmaznak ilyen rendszereket, jó eredményeket érnek el, és a fiatalok körében mért munkanélküliségi rátáik jelentősen elmaradnak az uniós átlagtól (34). |
| --- | --- |

6.1

Napjainkban Európa jogosan bízik a duális rendszer támogatásában és fejlesztésében. Teljesen nyilvánvaló, hogy azok a tagállamok, amelyek hosszú távon alkalmaznak ilyen rendszereket, jó eredményeket érnek el, és a fiatalok körében mért munkanélküliségi rátáik jelentősen elmaradnak az uniós átlagtól (34).

| 6.2 | A „foglalkoztatási csomag” tárgyában készült véleményében az EGSZB egyértelműen jelzi, hogy a munkaerő-piaci igények, az oktatás és a fiatalok elvárásai közötti szakadék áthidalásának egyik módja, ha támogatjuk ezeknek az igen magas színvonalú iskolai gyakornoki rendszereknek a fejlesztését. |
| --- | --- |

6.2

A „foglalkoztatási csomag” tárgyában készült véleményében az EGSZB egyértelműen jelzi, hogy a munkaerő-piaci igények, az oktatás és a fiatalok elvárásai közötti szakadék áthidalásának egyik módja, ha támogatjuk ezeknek az igen magas színvonalú iskolai gyakornoki rendszereknek a fejlesztését.

| 6.3 | Az Európai Bizottság egyik, a tanulószerződéses gyakornoki képzés helyzetéről készült tanulmánya (35) többek között felhívja a figyelmet az ilyen rendszerek előtt álló néhány kihívásra. A dokumentum megjegyzi például, hogy az iskolából a munka világába történő gyors átmenet általában csak rövid távon jelent előnyt; hosszabb távon a foglalkoztatási kilátások kevésbé egyértelműek. Kérdéses továbbá, hogy a megszerzett képességek és képesítések milyen mértékben „hordozhatóak” más (azonos vagy más ágazaton belüli) vállalatok irányába. |
| --- | --- |

6.3

Az Európai Bizottság egyik, a tanulószerződéses gyakornoki képzés helyzetéről készült tanulmánya (35) többek között felhívja a figyelmet az ilyen rendszerek előtt álló néhány kihívásra. A dokumentum megjegyzi például, hogy az iskolából a munka világába történő gyors átmenet általában csak rövid távon jelent előnyt; hosszabb távon a foglalkoztatási kilátások kevésbé egyértelműek. Kérdéses továbbá, hogy a megszerzett képességek és képesítések milyen mértékben „hordozhatóak” más (azonos vagy más ágazaton belüli) vállalatok irányába.

| 6.4 | A tanulmány felhívja a figyelmet arra is, hogy 2008-ban a világgazdasági válság következtében növekedett az oktatásban és szakképzésben részt vevő tanulók száma, a tanulószerződéses és a gyakornoki helyek mennyisége azonban számos tagállamban csökkent a bizonytalan üzleti légkör miatt. Ezért egy ilyen helyzetben szükségessé válik az összes szereplő mozgósítása és közös felelősségvállalása annak érdekében, hogy új gyakornoki helyeket hozzanak létre az üzleti szférában, illetve más, az állam által támogatott megoldásokat találjanak. |
| --- | --- |

6.4

A tanulmány felhívja a figyelmet arra is, hogy 2008-ban a világgazdasági válság következtében növekedett az oktatásban és szakképzésben részt vevő tanulók száma, a tanulószerződéses és a gyakornoki helyek mennyisége azonban számos tagállamban csökkent a bizonytalan üzleti légkör miatt. Ezért egy ilyen helyzetben szükségessé válik az összes szereplő mozgósítása és közös felelősségvállalása annak érdekében, hogy új gyakornoki helyeket hozzanak létre az üzleti szférában, illetve más, az állam által támogatott megoldásokat találjanak.

| 6.5 | A BUSINESSEUROPE által, az ebben a tárgyban az egyes államok szintjén szerzett konkrét tapasztalatokról készített felmérés (36) rámutatott az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő intézkedések kidolgozása során alkalmazott különféle megközelítésekre. A felmérés eredménye egy sor ajánlás, amelyek közül néhány magukhoz a munkaadókhoz szól. Ilyen például az, hogy:






  — | vegyenek részt a duális szakképzési rendszer irányításában, és járuljanak hozzá a programok kidolgozásához és gyors bevezetéséhez, ami fontos tényező annak biztosításában, hogy azok összhangban legyenek a munkaerőpiac igényeivel, szem előtt tartva a bürokrácia csökkentésének szükségességét a vállalatok számára; |
| --- | --- | --- |

6.5

A BUSINESSEUROPE által, az ebben a tárgyban az egyes államok szintjén szerzett konkrét tapasztalatokról készített felmérés (36) rámutatott az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő intézkedések kidolgozása során alkalmazott különféle megközelítésekre. A felmérés eredménye egy sor ajánlás, amelyek közül néhány magukhoz a munkaadókhoz szól. Ilyen például az, hogy:

—

vegyenek részt a duális szakképzési rendszer irányításában, és járuljanak hozzá a programok kidolgozásához és gyors bevezetéséhez, ami fontos tényező annak biztosításában, hogy azok összhangban legyenek a munkaerőpiac igényeivel, szem előtt tartva a bürokrácia csökkentésének szükségességét a vállalatok számára;

| — | tájékoztassák és ösztönözzék az üzleti szférát a duális szakképzési rendszerekben való részvételre, illetve nyújtsanak tanácsadást a vállalatok számára és szervezzék meg a közöttük való együttműködést. |
| --- | --- |

—

tájékoztassák és ösztönözzék az üzleti szférát a duális szakképzési rendszerekben való részvételre, illetve nyújtsanak tanácsadást a vállalatok számára és szervezzék meg a közöttük való együttműködést.

| 6.6 | A munkáltatók ezért pozitívan fogadják az Európai Bizottság felhívását ennek a szövetségnek a létrehozására, amelynek célja a minőségi európai tanulószerződéses gyakornoki képzés támogatása, az ilyen rendszerekről kialakult kép javítása és vonzerejük növelése. Készek ezenkívül kivenni a részüket a gyakornoki helyek létrehozásával járó felelősségből az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő duális rendszerek alapján (37). |
| --- | --- |

6.6

A munkáltatók ezért pozitívan fogadják az Európai Bizottság felhívását ennek a szövetségnek a létrehozására, amelynek célja a minőségi európai tanulószerződéses gyakornoki képzés támogatása, az ilyen rendszerekről kialakult kép javítása és vonzerejük növelése. Készek ezenkívül kivenni a részüket a gyakornoki helyek létrehozásával járó felelősségből az iskolai oktatást a vállalati gyakorlattal összekötő duális rendszerek alapján (37).

| 6.7 | A gyakornoki rendszer támogatása nem csupán hasznos eszköz a munkáltatók számára arra, hogy új munkaerő-felvétel előtt értékeljék a potenciális pályázókat, hanem hosszú távon jelentősebb gazdasági előnyökkel jár, miközben a társadalmi felelősségvállalás kifejeződése is egyben. |
| --- | --- |

6.7

A gyakornoki rendszer támogatása nem csupán hasznos eszköz a munkáltatók számára arra, hogy új munkaerő-felvétel előtt értékeljék a potenciális pályázókat, hanem hosszú távon jelentősebb gazdasági előnyökkel jár, miközben a társadalmi felelősségvállalás kifejeződése is egyben.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Azaz az olyan szakterületek, mint a természettudomány, a technológia, a mérnöki ismeretek és a matematika.

1

(2)  Európai képesítési keretrendszer.

2

(3)  Készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszere.

3

(4)  Európai szakképzési kreditrendszer, amely segíti a szakmai készségek és ismeretek ellenőrzését, elismerését és összegyűjtését.

4

(5)  Azaz: az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot és az Európai Szociális Alapot.

5

(6)  Lásd egyebek között: COM(2010) 682 final, 2010. november 23.; COM(2010) 477 final, 2010. szeptember 15.; valamint COM(2010) 614 final/3, 2010. október 28. stb.

6

(7)  Lásd: HL C 68., 2012.3.6., 1–10. o., HL C 318., 2011.10.29., 142–149. o., HL C 68., 2012.3.6., 11–14. o., HL C 132., 2011.5.3., 55. o.

7

(8)  Lásd: COM(2012) 727 final.

8

(9)  Lásd ennek kapcsán a társadalmi integrációnak kedvező munkaerőpiacokra vonatkozóan 2010-ben elfogadott keretszerződést és a szakmai képességek és képesítések egész életen át tartó fejlesztésének 2002-ben kidolgozott cselekvési keretét.

9

(10)  Lásd: HL C 143., 2012.5.22., 94–101. o., HL C 318., 2011.10.29., 69–75. o., HL C 11., 2013.1.15., 65–70. o.

10

(11)  HL C 11., 2013.1.15., 65–70. o.

11

(12)  Az EGSZB egy sor fellépést indított az iskolák és a vállalkozások közötti együttműködéssel kapcsolatos bevált gyakorlatokra, a szakképzés és a gyakorlat közötti kapcsolatokra, valamint a fiatal vállalkozók támogatására koncentrálva: Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde (Dánia), 2012. 02. 06.„Az iskolából az aktív életbe”; Guardai műszaki főiskola (Portugália), 2012. 06. 05.„Fórum az új évezredért”, ESC Versailles (Franciaország), 2012. 08. 29., tematikus konferencia az alábbi témában: „Az európai ifjúság: kétségbeesett generáció vagy a remény nemzedéke?”, illetve fórumok a fiatal vállalkozók és a női vállalkozók támogatásáról.

12

Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde

Guardai műszaki főiskola (Portugália)

ESC Versailles (Franciaország)

(13)  COM(2010) 477 final, 2011. szeptember 15.

13

(14)  COM(2012) 173 final, 2012. április 18.

14

(15)  Lásd: „Javaslat tanácsi ajánlásra a nem formális és az informális tanulás validációjáról” – COM(2012) 485 final, 2012. szeptember 5.

15

(16)  Lásd: „Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében” – COM(2012) 669 final.

16

(17)  „Vocational education and training for better skills, growth and jobs” [A szakoktatás és a szakképzés a készségek, a növekedés és a munkahelyteremtés szolgálatában] – SWD(2012) 375 final.

17

(18)  „A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba” – COM(2012) 727 és SWD(2012) 406, a gyakorlati képzések minőségi keretéről.

18

(19)  Az EUMSZ 153. cikke (5) bekezdésének megfelelően 2012. december 5-én megkezdődött az európai szociális partnerekkel való konzultáció második szakasza.

19

(20)  Az oktatásügyi miniszterek 2012. december 10-én és 11-én összeültek Berlinben, és a szövetség támogatása céljával elfogadtak egy egyetértési megállapodást, amely tíz konkrét intézkedési javaslatot tartalmaz a szakoktatás és a szakképzés vonzerejének és színvonalának fokozása, valamint a duális képzési rendszerek kifejlesztése érdekében.

20

(21)  „Vállalkozás 2020 cselekvési terv – A vállalkozói szellem felélénkítése Európában” – COM(2012) 795 final, 2013. január 9.

21

(22)  Az Eurofound Európai Változásmegfigyelő Központja 2012. júliustól szeptemberig 274 átalakítást írt össze, amelyek összesen 105 076 munkahely megszűnését és 30 520 új álláshely létrehozását eredményezték.

22

(23)  Lásd: http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf (angol nyelven).

23

(24)  2012. október 9–10-i workshop: „Mit mond Brüsszel az alapfokú szakoktatás és -képzés vonzerejéről?” – a SKOPE (University of Oxford) tanulmánya, lásd: www.cedefop.org.

24

(25)  Lásd: „Az európai felsőoktatási rendszerek által az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén tett hozzájárulás növelése” – COM(2011) 567 final, 2011. szeptember 20.

25

(26)  Lásd a BUSINESSEUROPE kiadványát, amelynek címe: „Plugging the skills gap: the clock is ticking” [A készséghiány áthidalása: a visszaszámlálás megkezdődött], 2011.

26

Plugging the skills gap: the clock is ticking

(27)  CEDEFOP: Európai iránymutatások a nem formális és az informális tanulás validációjáról.

27

(28)  Lásd: HL C 181., 2012.6.21., 154. o. („Erasmus mindenkinek”): „Az EGSZB ezért az egész életen át tartó tanulás funkcionális és egyértelmű meghatározását és az egyes oktatásban részesülő csoportok hozzáférésének javítására irányuló, célzottabb politikák kidolgozását kéri”.

28

(29)  Lásd az európai szociális partnerek 2012–2014 közötti időszakra szóló közös többéves munkaprogramját, amelyben szerepel a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó fellépési keret kidolgozása.

29

(30)  Lásd: „Közlemény az önkéntesség szerepéről az EU szakpolitikáiban”; COM(2011) 568 final, 2011. szeptember 20.

30

(31)  EKKR: Európai képesítési keretrendszer, ECVET: európai szakképzési kreditrendszer, EQAVET: a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete, EUROPASS: egy sor dokumentum a foglalkoztatás és a földrajzi mobilitás támogatására.

31

(32)  A közelmúltban (2012-ben) a bolognai folyamat végrehajtásáról közzétett jelentés szerint az EU tagállamai közül csak kevés valósította meg teljes mértékben a nemzeti képesítések összhangját az európai keretrendszerrel.

32

(33)  Példaként említhetjük a Cseh Köztársaságban az alábbi elnevezésű projekteket: „Az oktatás esély”, „Tanulás a növekedés érdekében”, illetve „Vállalati gyakornoki programok”.

33

(34)  Helyes gyakorlatra példaként említhető az Ausztria EU mellett működő állandó képviselete és az Osztrák Kereskedelmi Kamara által közösen szervezett szeminárium (Brüsszel, 2012. december 3.) az alábbi témában: „Duális rendszer: a működő modell”. A szeminárium a munkáltatók hozzájárulása a fiatalok európai foglalkoztatási kilátásairól szóló európai és nemzeti szintű vitához.

34

(35)  Lásd az Európai Bizottság tanulmányát a tanulószerződéses gyakornoki képzések uniós tagállamokban elérhető kínálatáról (2012. január, IKEI Research & Consultancy): http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6633&type=2&furtherPubs=no.

35

(36)  Lásd a BUSINESSEUROPE kiadványát: „Creating opportunities for youth: How to improve the quality and image of apprenticeships” [A fiatalok lehetőségeinek megteremtése – hogyan növeljük a tanulószerződéses gyakornoki képzés vonzerejét és javítsuk a róla kialakult képet] (2012. március).

36

(37)  Világszinten ez a kötelezettségvállalás egy közös projektben testesülhet meg, mint amilyen az IEO–BIAC „Világszövetség a gyakornoki programért”.

37

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/35

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/06

Előadó: Wolfgang GREIF

2012. július 12-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme

(saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2013. február 26-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 85 szavazattal 3 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás

| 1.1 | A pénzügyi válság a vállalatokat is utolérte. A válság leküzdéséhez - ami minden érintett csoport, befektető, munkaadó, munkavállaló és régió érdeke („több érdekelt felet bevonó megközelítés”) - közös erőfeszítésekre, együttesen támogatott célokra (ilyen például a vállalkozások hosszú távú fejlesztése), valamint a kölcsönös bizalom jegyében folyó, jó szociális párbeszéd meglétére és pozitív hozzáállásra van szükség. Az EGSZB ösztönzést szeretne adni ahhoz, hogy új utakra lépjünk, többek között a vállalatirányítás (corporate governance) európai keretét illetően. |
| --- | --- |

1.1

A pénzügyi válság a vállalatokat is utolérte. A válság leküzdéséhez - ami minden érintett csoport, befektető, munkaadó, munkavállaló és régió érdeke („több érdekelt felet bevonó megközelítés”) - közös erőfeszítésekre, együttesen támogatott célokra (ilyen például a vállalkozások hosszú távú fejlesztése), valamint a kölcsönös bizalom jegyében folyó, jó szociális párbeszéd meglétére és pozitív hozzáállásra van szükség. Az EGSZB ösztönzést szeretne adni ahhoz, hogy új utakra lépjünk, többek között a vállalatirányítás (corporate governance) európai keretét illetően.

| 1.2 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a „jó”, következésképpen „fenntartható” vállalatirányítást azokra a jogi struktúrákra és gyakorlatokra kell alapozni, amelyek a munkavállalók – tájékoztatás, a velük folytatott konzultáció, és ahol alkalmazható, a döntésekben való részvételük révén történő – bevonásával kapcsolatban a belső piacon beváltak. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a „jó”, következésképpen „fenntartható” vállalatirányítást azokra a jogi struktúrákra és gyakorlatokra kell alapozni, amelyek a munkavállalók – tájékoztatás, a velük folytatott konzultáció, és ahol alkalmazható, a döntésekben való részvételük révén történő – bevonásával kapcsolatban a belső piacon beváltak.

| 1.3 | Ennek során a fenntarthatóságnak azáltal kell kialakulnia, hogy a gazdasági hatékonyság összeegyeztethetővé válik a szociális és ökológiai célkitűzésekkel. Ennek előfeltétele, hogy a vállalatra mint intézményre tekintsünk, amelyen belül a különböző érdekeltek együttműködnek, és minden résztvevő közösen keresi a tartós üzleti perspektívát, a gazdasági versenyképességet és a szociális egyensúlyt, tevékenységeit pedig ennek megfelelően végzi. Az EGSZB ezért beemeli a párbeszédbe a „fenntartható vállalkozás” (sustainable company) vállalatirányítási koncepcióját. Ennek az is része, hogy a vállalkozást érintő döntések során tiszteletben tartják a munkavállalók véleményét. |
| --- | --- |

1.3

Ennek során a fenntarthatóságnak azáltal kell kialakulnia, hogy a gazdasági hatékonyság összeegyeztethetővé válik a szociális és ökológiai célkitűzésekkel. Ennek előfeltétele, hogy a vállalatra mint intézményre tekintsünk, amelyen belül a különböző érdekeltek együttműködnek, és minden résztvevő közösen keresi a tartós üzleti perspektívát, a gazdasági versenyképességet és a szociális egyensúlyt, tevékenységeit pedig ennek megfelelően végzi. Az EGSZB ezért beemeli a párbeszédbe a „fenntartható vállalkozás” (sustainable company) vállalatirányítási koncepcióját. Ennek az is része, hogy a vállalkozást érintő döntések során tiszteletben tartják a munkavállalók véleményét.

| 1.4 | E koncepció alapján sikerrel irányíthatóak a vállalkozások, amennyiben a vállalatirányítás a munkavállalók, a vezetés és a tulajdonosok közötti „tisztességes kapcsolaton” (fair relationship) nyugszik, és ezáltal minden résztvevő számára biztosított a lehetőség, hogy célravezető és problémamegoldó módon, valamint a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül részt vegyen a szerkezetváltás kialakításában. Ehhez már ma is számos, a munkavállalói képviseletek kötelező részvételét biztosító eszköz áll rendelkezésre nemzeti és európai szinten, amelyeket hatékonyan ki kell használni. A vállalatokon belüli szerkezetátalakítások ezzel a módszerrel, különösen válságos időszakokban, bizonyítottan jobban megoldhatóak és előre tervezhetőek. |
| --- | --- |

1.4

E koncepció alapján sikerrel irányíthatóak a vállalkozások, amennyiben a vállalatirányítás a munkavállalók, a vezetés és a tulajdonosok közötti „tisztességes kapcsolaton” (fair relationship) nyugszik, és ezáltal minden résztvevő számára biztosított a lehetőség, hogy célravezető és problémamegoldó módon, valamint a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül részt vegyen a szerkezetváltás kialakításában. Ehhez már ma is számos, a munkavállalói képviseletek kötelező részvételét biztosító eszköz áll rendelkezésre nemzeti és európai szinten, amelyeket hatékonyan ki kell használni. A vállalatokon belüli szerkezetátalakítások ezzel a módszerrel, különösen válságos időszakokban, bizonyítottan jobban megoldhatóak és előre tervezhetőek.

| 1.5 | Az ismertetett vezérelv gyakorlati megvalósítása és megszilárdítása érdekében az EGSZB szerint az európai politikának is megfelelő ösztönzőket kell létrehoznia a belső piac kialakítására vonatkozó hatásköre keretében, valamint javítania kell az ehhez szükséges európai jogi kereten, anélkül, hogy a nemzeti hatásköröket érintené. Az EGSZB ennek értelmében tesz javaslatokat arra, hogy miként lehet a nemzeti jogrendszerekbe átültetni a munkavállalói részvételt mint létező európai alapjogot, valamint az EU jogszabályaiban jobban meghatározni. |
| --- | --- |

1.5

Az ismertetett vezérelv gyakorlati megvalósítása és megszilárdítása érdekében az EGSZB szerint az európai politikának is megfelelő ösztönzőket kell létrehoznia a belső piac kialakítására vonatkozó hatásköre keretében, valamint javítania kell az ehhez szükséges európai jogi kereten, anélkül, hogy a nemzeti hatásköröket érintené. Az EGSZB ennek értelmében tesz javaslatokat arra, hogy miként lehet a nemzeti jogrendszerekbe átültetni a munkavállalói részvételt mint létező európai alapjogot, valamint az EU jogszabályaiban jobban meghatározni.

| 1.6 | Az a lehetőség, hogy a munkavállalókat bevonják a vállalatok stratégiai orientációjába, általános elem kell hogy legyen az európai társasági jogban, amelyet az Európai Bizottság a közeljövőben tovább kíván fejleszteni. Ezenkívül fontos, hogy a munkavállalók kötelező bevonására vonatkozó rendelkezéseket az uniós jogban az elért normák alapján összefogják és általánosan érvényesítsék, továbbá egységesítsék különösen a tájékoztatás, a konzultáció és a részvétel definícióit. |
| --- | --- |

1.6

Az a lehetőség, hogy a munkavállalókat bevonják a vállalatok stratégiai orientációjába, általános elem kell hogy legyen az európai társasági jogban, amelyet az Európai Bizottság a közeljövőben tovább kíván fejleszteni. Ezenkívül fontos, hogy a munkavállalók kötelező bevonására vonatkozó rendelkezéseket az uniós jogban az elért normák alapján összefogják és általánosan érvényesítsék, továbbá egységesítsék különösen a tájékoztatás, a konzultáció és a részvétel definícióit.

| 1.7 | E vita ideiglenes új szakaszát jelöli az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása. Ebben nagy többséggel száll síkra, többek között a szerkezetátalakításokra vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó jogi keret mellett, amelynek célja a gazdasági költségek minimalizálása és az előre való tervezés ösztönzése. E keretnek tartalmaznia kell többek között a stratégiai tervezés iránti kötelezettségvállalást és a képzésen és a továbbképzésen belüli megelőző lépéseket, olyan intézkedéseket, amelyek a szerkezetátalakítások során a munkahelyek és a munkaerő megőrzését célozzák, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a vállalkozásokat szerkezetátalakítás esetén a regionális hivatalokkal (különösen a közigazgatás, munkaerő-piaci irodák) vagy helyi beszállítói láncokkal való megelőző együttműködésre ösztönzik. |
| --- | --- |

1.7

E vita ideiglenes új szakaszát jelöli az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása. Ebben nagy többséggel száll síkra, többek között a szerkezetátalakításokra vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó jogi keret mellett, amelynek célja a gazdasági költségek minimalizálása és az előre való tervezés ösztönzése. E keretnek tartalmaznia kell többek között a stratégiai tervezés iránti kötelezettségvállalást és a képzésen és a továbbképzésen belüli megelőző lépéseket, olyan intézkedéseket, amelyek a szerkezetátalakítások során a munkahelyek és a munkaerő megőrzését célozzák, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a vállalkozásokat szerkezetátalakítás esetén a regionális hivatalokkal (különösen a közigazgatás, munkaerő-piaci irodák) vagy helyi beszállítói láncokkal való megelőző együttműködésre ösztönzik.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EGSZB ebben a véleményében arra kíván rámutatni, hogy miként képesek a vállalatok és a befektetők munkavállalóikkal együtt kiegyensúlyozott és fenntartható kiutat találni a pénzügyi és gazdasági válságból, valamint az éghajlatváltozást kezelni. Bemutatásra kerül továbbá, hogy e célból milyen társadalmi és jogi keretfeltételekre van szükségük a szereplőknek, és mely pontokon kell – a helyzetek sokféleségét és a tagállami szinten kialakított, különböző megállapodásokat teljes mértékben tiszteletben tartva – javítani az európai jogi keretet. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB ebben a véleményében arra kíván rámutatni, hogy miként képesek a vállalatok és a befektetők munkavállalóikkal együtt kiegyensúlyozott és fenntartható kiutat találni a pénzügyi és gazdasági válságból, valamint az éghajlatváltozást kezelni. Bemutatásra kerül továbbá, hogy e célból milyen társadalmi és jogi keretfeltételekre van szükségük a szereplőknek, és mely pontokon kell – a helyzetek sokféleségét és a tagállami szinten kialakított, különböző megállapodásokat teljes mértékben tiszteletben tartva – javítani az európai jogi keretet.

| 2.2 | A hosszú távú szemléletre építő vállalatirányítás a vezetés és a munkavállalók közötti, megfelelő jogi keretek között zajló, bizalomteljes párbeszéden alapul. Az EGSZB úgy látja, hogy e tekintetben a kormányok, a szociális partnerek és a civil társadalom között egy az európai integráció történetében mélyen gyökerező konszenzus alakult ki: a munkavállalóknak a gazdasági folyamatokban való kötelező részvétele – ahogy az számos európai irányelvben is szerepel – elengedhetetlen összetevője a társadalmilag felelős gazdálkodásnak. Az európai vállalkozásokban és üzemekben érdekképviselettel foglalkozók nagy száma, valamint a mintegy 1 000 európai üzemi tanácsban aktív mintegy 17 000 érdekképviselő bizonyítja, hogy a részvételen alapuló vállalatirányítás elvét a gyakorlatban is alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.2

A hosszú távú szemléletre építő vállalatirányítás a vezetés és a munkavállalók közötti, megfelelő jogi keretek között zajló, bizalomteljes párbeszéden alapul. Az EGSZB úgy látja, hogy e tekintetben a kormányok, a szociális partnerek és a civil társadalom között egy az európai integráció történetében mélyen gyökerező konszenzus alakult ki: a munkavállalóknak a gazdasági folyamatokban való kötelező részvétele – ahogy az számos európai irányelvben is szerepel – elengedhetetlen összetevője a társadalmilag felelős gazdálkodásnak. Az európai vállalkozásokban és üzemekben érdekképviselettel foglalkozók nagy száma, valamint a mintegy 1 000 európai üzemi tanácsban aktív mintegy 17 000 érdekképviselő bizonyítja, hogy a részvételen alapuló vállalatirányítás elvét a gyakorlatban is alkalmazzák.

| 2.3 | Különböző, eltérő történelmi időszakokban létrejött európai jogforrásokban megjelenik ez a politikai konszenzus: a munkavállalók tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt nemcsak nemzeti szinten (ezen belül a kkv-kre vonatkozóan is) írják elő uniós jogszabályok, (1) hanem transznacionális szinten (2) is, ahol ezenkívül a munkavállalók vállalkozási szintű – az európai részvénytársaságok és szövetkezetek esetében általános (3) – részvételi lehetősége is alkalmazásra kerül. Számos más uniós irányelv (4) is előírja a tájékoztatást és a konzultációt, köztük az egészség- és biztonságvédelem területén, valamint az európai társasági jogban. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 27. cikke a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való egyéni alapjogot a közösségi jog kötelező érvényű részévé teszi. A munkavállalóknak a gazdasági folyamatokban való kötelező részvétele ezáltal kétségkívül az európai demokrácia alapvető jogi elemei közé tartozik. |
| --- | --- |

2.3

Különböző, eltérő történelmi időszakokban létrejött európai jogforrásokban megjelenik ez a politikai konszenzus: a munkavállalók tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt nemcsak nemzeti szinten (ezen belül a kkv-kre vonatkozóan is) írják elő uniós jogszabályok, (1) hanem transznacionális szinten (2) is, ahol ezenkívül a munkavállalók vállalkozási szintű – az európai részvénytársaságok és szövetkezetek esetében általános (3) – részvételi lehetősége is alkalmazásra kerül. Számos más uniós irányelv (4) is előírja a tájékoztatást és a konzultációt, köztük az egészség- és biztonságvédelem területén, valamint az európai társasági jogban. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 27. cikke a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való egyéni alapjogot a közösségi jog kötelező érvényű részévé teszi. A munkavállalóknak a gazdasági folyamatokban való kötelező részvétele ezáltal kétségkívül az európai demokrácia alapvető jogi elemei közé tartozik.

| 2.4 | A gazdasági siker, de még inkább az európai társadalmi kohézió érdekében, a jelenlegi válság leküzdéséhez meg kell erősíteni ezt a stabil és a mindennapi gazdaság szempontjából hatékony forrást. A vállalakozások ugyanis - amelyek nemcsak befektetőikért léteznek, hanem gazdasági hozzájárulás nyújtására is hivatottak - egyre bizonytalanabb keretfeltételeknek vannak kitéve:






  — | Az értékteremtési láncok transznacionális jellege a világpiacokon szükséges versenyképesség miatt felerősödött. A vállalkozások ezáltal nehezebben irányíthatóak. A szerkezetátalakításokat és a vállalkozások áthelyezését az érintettek, különösen a munkavállalók nehezebben tudják megérteni. |
| --- | --- | --- |

2.4

A gazdasági siker, de még inkább az európai társadalmi kohézió érdekében, a jelenlegi válság leküzdéséhez meg kell erősíteni ezt a stabil és a mindennapi gazdaság szempontjából hatékony forrást. A vállalakozások ugyanis - amelyek nemcsak befektetőikért léteznek, hanem gazdasági hozzájárulás nyújtására is hivatottak - egyre bizonytalanabb keretfeltételeknek vannak kitéve:

—

Az értékteremtési láncok transznacionális jellege a világpiacokon szükséges versenyképesség miatt felerősödött. A vállalkozások ezáltal nehezebben irányíthatóak. A szerkezetátalakításokat és a vállalkozások áthelyezését az érintettek, különösen a munkavállalók nehezebben tudják megérteni.

| — | A pénzügyi befektetők általi vállalatfinanszírozások túlnyomórészt rövid távú nyereségszerzésre irányulnak, és korlátozzák a vállalkozások hosszú távú jövőjének megtervezését. Ez rendkívüli módon akadályozza a vállalkozások vezetésének a munkavállalókkal fenntartott, partnerségen alapuló, bizalmi kapcsolatait. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi befektetők általi vállalatfinanszírozások túlnyomórészt rövid távú nyereségszerzésre irányulnak, és korlátozzák a vállalkozások hosszú távú jövőjének megtervezését. Ez rendkívüli módon akadályozza a vállalkozások vezetésének a munkavállalókkal fenntartott, partnerségen alapuló, bizalmi kapcsolatait.

| — | Az ambiciózus éghajlati célok innovációt, valamint alapvetően új termékeket és szolgáltatásokat követelnek meg. Ez pedig gyakran gyökeres szerkezetváltást tesz szükségessé, amely igen nagy terhet ró az érintett vállalkozásokra és munkavállalókra, és újfajta feladatok elé állítja őket. |
| --- | --- |

—

Az ambiciózus éghajlati célok innovációt, valamint alapvetően új termékeket és szolgáltatásokat követelnek meg. Ez pedig gyakran gyökeres szerkezetváltást tesz szükségessé, amely igen nagy terhet ró az érintett vállalkozásokra és munkavállalókra, és újfajta feladatok elé állítja őket.

| — | Az európai társasági és a pénzpiacokat szabályozó jog támogatását élvezve a vállalkozások manapság egyre szabadabban mozognak az európai belső piacon, átlépve a nemzeti határokat is. A vállalkozások vezetőtestületeiben gyakorolt nemzeti részvételi jogok és a bizalomteljes együttműködési gyakorlatok mindeközben meghiúsulhatnak, ha nem lépik át egyaránt a nemzeti határokat. |
| --- | --- |

—

Az európai társasági és a pénzpiacokat szabályozó jog támogatását élvezve a vállalkozások manapság egyre szabadabban mozognak az európai belső piacon, átlépve a nemzeti határokat is. A vállalkozások vezetőtestületeiben gyakorolt nemzeti részvételi jogok és a bizalomteljes együttműködési gyakorlatok mindeközben meghiúsulhatnak, ha nem lépik át egyaránt a nemzeti határokat.

| 2.5 | Mindez egy olyan korrekciós intézkedés szükségességét indokolja, amely fellép a vállalati értékeknek a rövid távú gondolkodás miatti kiüresedése ellen. Fel kell térképezni, hogy a részvényesek számára a vállalkozások átláthatóságát egyoldalúan megteremteni kívánó, jelenleg uralkodó tendenciát miként lehet uniós szakpolitikákkal – a hosszú távú vállalati fejlődés érdekében – a vállalkozás mint „fenntartható vállalkozás” szélesebb körű értelmezésének irányba fordítani. (5) |
| --- | --- |

2.5

Mindez egy olyan korrekciós intézkedés szükségességét indokolja, amely fellép a vállalati értékeknek a rövid távú gondolkodás miatti kiüresedése ellen. Fel kell térképezni, hogy a részvényesek számára a vállalkozások átláthatóságát egyoldalúan megteremteni kívánó, jelenleg uralkodó tendenciát miként lehet uniós szakpolitikákkal – a hosszú távú vállalati fejlődés érdekében – a vállalkozás mint „fenntartható vállalkozás” szélesebb körű értelmezésének irányba fordítani. (5)

| 2.6 | A válság leküzdése, a hosszú távú szemlélet alkalmazása, a jó vállalatirányítás, az innovációs képesség, valamint a munkaadók és a munkavállalók közötti bizalomteljes együttműködés, amely a kötelező részvételi jogon alapul – ez mind Európa jövőjének egy és ugyanazon kontextusába tartozik. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a „fenntartható vállalkozás” koncepcióját mint új vezérelvet rögzítsék és erősítsék meg az európai politikában. Ez új távlatokat fog nyitni a jogalkotás, valamint a vállalkozási és politikai intézkedések számára abban a tekintetben, hogy ösztönzést és iránymutatást adjanak az e területen tevékenykedőknek a fenntartható vállalatirányítás megvalósításához. A „fenntartható vállalkozás” elemeiről egyezségre kell jutni. Konkrét végrehajtásuk meg kell hogy feleljen a vállalkozás mindenkori helyzetének, és a gyakorlatban országonként más és más lesz. |
| --- | --- |

2.6

A válság leküzdése, a hosszú távú szemlélet alkalmazása, a jó vállalatirányítás, az innovációs képesség, valamint a munkaadók és a munkavállalók közötti bizalomteljes együttműködés, amely a kötelező részvételi jogon alapul – ez mind Európa jövőjének egy és ugyanazon kontextusába tartozik. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a „fenntartható vállalkozás” koncepcióját mint új vezérelvet rögzítsék és erősítsék meg az európai politikában. Ez új távlatokat fog nyitni a jogalkotás, valamint a vállalkozási és politikai intézkedések számára abban a tekintetben, hogy ösztönzést és iránymutatást adjanak az e területen tevékenykedőknek a fenntartható vállalatirányítás megvalósításához. A „fenntartható vállalkozás” elemeiről egyezségre kell jutni. Konkrét végrehajtásuk meg kell hogy feleljen a vállalkozás mindenkori helyzetének, és a gyakorlatban országonként más és más lesz.

3.   A „fenntartható vállalkozás” vezérelve

| 3.1 | A „fenntartható vállalkozás” (6) vezérelve alkalmas arra, hogy az európai politika előírásait egy egységes vállalatirányítási módszerben fejezze ki, amely egy koherens koncepción belül gazdasági hatékonysági célkitűzéseket kombinál szociális és ökológiai célokkal. A „fenntartható vállalkozás” azt az elképzelést követi, hogy a vállalkozások olyan „társadalmi szervezetek”, amelyeken belül tiszteletben kell tartani a munkavállalók véleményét. A vállalati döntések ezáltal mindkét oldal számára – és az ügyfelek számára is – kiszámíthatóvá válnak. Kevésbé veszélyeztetik őket olyan külső beavatkozások, amelyek pusztán rövid távú profitcélokat követnek. |
| --- | --- |

3.1

A „fenntartható vállalkozás” (6) vezérelve alkalmas arra, hogy az európai politika előírásait egy egységes vállalatirányítási módszerben fejezze ki, amely egy koherens koncepción belül gazdasági hatékonysági célkitűzéseket kombinál szociális és ökológiai célokkal. A „fenntartható vállalkozás” azt az elképzelést követi, hogy a vállalkozások olyan „társadalmi szervezetek”, amelyeken belül tiszteletben kell tartani a munkavállalók véleményét. A vállalati döntések ezáltal mindkét oldal számára – és az ügyfelek számára is – kiszámíthatóvá válnak. Kevésbé veszélyeztetik őket olyan külső beavatkozások, amelyek pusztán rövid távú profitcélokat követnek.

| 3.2 | A „fenntartható vállalkozás” a következő alapvető elemek alapján írható le: (7)







  1) | A koncepció egy „több érdekelt felet bevonó” megközelítésre vonatkozik: a vállalkozás tulajdonosai együttműködnek más jelentős szereplőkkel, mint például a munkavállalókkal vagy a vállalkozás tevékenységi körének megfelelő régióbeli szereplőkkel. |
| --- | --- | --- |

3.2

A „fenntartható vállalkozás” a következő alapvető elemek alapján írható le: (7)

1)

A koncepció egy „több érdekelt felet bevonó” megközelítésre vonatkozik: a vállalkozás tulajdonosai együttműködnek más jelentős szereplőkkel, mint például a munkavállalókkal vagy a vállalkozás tevékenységi körének megfelelő régióbeli szereplőkkel.

| 2) | A vállalkozási célok kidolgozása és megvalósítása a munkavállalók és a vezetés közös erőfeszítéseinek az eredménye, a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül; ehhez a munkavállalók bevonásának a gyakorlatban bevált különböző formái állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

2)

A vállalkozási célok kidolgozása és megvalósítása a munkavállalók és a vezetés közös erőfeszítéseinek az eredménye, a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül; ehhez a munkavállalók bevonásának a gyakorlatban bevált különböző formái állnak rendelkezésre.

| 3) | A vállalatirányítást a hosszú távú szemlélet határozza meg. A vállalkozás céljainak meghatározása összhangban áll a fenntarthatósági célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

3)

A vállalatirányítást a hosszú távú szemlélet határozza meg. A vállalkozás céljainak meghatározása összhangban áll a fenntarthatósági célkitűzésekkel.

| 4) | A vezetésnek a „fenntartható vállalkozás” irányításához teljes képpel kell rendelkeznie a vállalkozásról. A tájékoztatási rendszerre vonatkozó előírásoknak kötelezően tartalmazniuk kell a fenntartható vállalatirányítás különböző dimenzióit. (8) |
| --- | --- |

4)

A vezetésnek a „fenntartható vállalkozás” irányításához teljes képpel kell rendelkeznie a vállalkozásról. A tájékoztatási rendszerre vonatkozó előírásoknak kötelezően tartalmazniuk kell a fenntartható vállalatirányítás különböző dimenzióit. (8)

| 5) | A menedzserek és vezetők javadalmazását a fenntarthatósági célkitűzések sikeres végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseikhez kell kapcsolni. Ehhez a szociális erőfeszítések is hozzátartoznak, például az egészség- és biztonságvédelem, a szakmai képzés és továbbképzés vagy az esélyegyenlőség területén. |
| --- | --- |

5)

A menedzserek és vezetők javadalmazását a fenntarthatósági célkitűzések sikeres végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseikhez kell kapcsolni. Ehhez a szociális erőfeszítések is hozzátartoznak, például az egészség- és biztonságvédelem, a szakmai képzés és továbbképzés vagy az esélyegyenlőség területén.

| 6) | A „fenntartható vállalkozásnak” olyan befektetőkre van szüksége, akik inkább a hosszú távú profitcélokban érdekeltek. |
| --- | --- |

6)

A „fenntartható vállalkozásnak” olyan befektetőkre van szüksége, akik inkább a hosszú távú profitcélokban érdekeltek.

| 3.3 | Egy „fenntartható vállalkozás” csak akkor működhet sikeresen, ha egy különleges irányítási elvet követ, vagyis a „tisztességes kapcsolat” elvét: valamennyi érintett (vezetés, munkavállalói képviselet, befektetők és az érintett régiók) lehetőséget kap arra, hogy célravezető és problémamegoldó módon, valamint a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül részt vegyen a vállalkozás szerkezetváltásának végrehajtásában. A szerkezetátalakítások ezzel a módszerrel, különösen válságos időszakokban, jobban megoldhatóak és előre tervezhetőek. |
| --- | --- |

3.3

Egy „fenntartható vállalkozás” csak akkor működhet sikeresen, ha egy különleges irányítási elvet követ, vagyis a „tisztességes kapcsolat” elvét: valamennyi érintett (vezetés, munkavállalói képviselet, befektetők és az érintett régiók) lehetőséget kap arra, hogy célravezető és problémamegoldó módon, valamint a vezetés irányítási jogába való beavatkozás szándéka nélkül részt vegyen a vállalkozás szerkezetváltásának végrehajtásában. A szerkezetátalakítások ezzel a módszerrel, különösen válságos időszakokban, jobban megoldhatóak és előre tervezhetőek.

| 3.4 | A „tisztességes kapcsolat” koncepciója eladások és felvásárlások esetén olyan, az érintett felek bevonásával megkötött, kötelező érvényű megállapodásokon alapul, amelyek a hosszú távú üzleti kilátásokról, valamint a telephelyek és munkahelyek lehetőség szerinti megtartását biztosító szociális dimenzióról szólnak. A következő kulcselemeknek kellene alapként szolgálniuk különösen a vállalkozások, illetve vállalkozásban birtokolt részesedések országhatárokon átnyúló vétele és eladása, valamint szerkezetátalakítások során:






  — | jól követhető, hosszú távra szóló üzemgazdálkodási és ipari koncepció, |
| --- | --- | --- |

3.4

A „tisztességes kapcsolat” koncepciója eladások és felvásárlások esetén olyan, az érintett felek bevonásával megkötött, kötelező érvényű megállapodásokon alapul, amelyek a hosszú távú üzleti kilátásokról, valamint a telephelyek és munkahelyek lehetőség szerinti megtartását biztosító szociális dimenzióról szólnak. A következő kulcselemeknek kellene alapként szolgálniuk különösen a vállalkozások, illetve vállalkozásban birtokolt részesedések országhatárokon átnyúló vétele és eladása, valamint szerkezetátalakítások során:

—

jól követhető, hosszú távra szóló üzemgazdálkodási és ipari koncepció,

| — | kötelező biztosítékok a befektetésekre, illetve a telephelyek és a munkahelyek megtartására vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

kötelező biztosítékok a befektetésekre, illetve a telephelyek és a munkahelyek megtartására vonatkozóan,

| — | szerkezetátalakítás esetén az elbocsátás valamennyi alternatívájának vizsgálata, |
| --- | --- |

—

szerkezetátalakítás esetén az elbocsátás valamennyi alternatívájának vizsgálata,

| — | a már kivívott szociális jogosultságok és a kollektív megállapodások megtartása, |
| --- | --- |

—

a már kivívott szociális jogosultságok és a kollektív megállapodások megtartása,

| — | a megállapodások és biztosítékok végrehajtásának ellenőrzési lehetősége. |
| --- | --- |

—

a megállapodások és biztosítékok végrehajtásának ellenőrzési lehetősége.

| 3.5 | A „fenntartható vállalkozás” létrehozása együtt jár a munkavállalóknak – a tájékoztatáson, a konzultáción, és ahol adott, a vállalatok vezetőtestületében való nemzeti és transznacionális szintű részvételen keresztüli – kötelező bevonásával. A tapasztalatok ezzel összefüggésben azt mutatták, hogy azok az országok, ahol a munkavállalók kiterjedt részvételi jogokkal rendelkeznek, és jól működnek a szociális partnerek közötti kapcsolatok, társaiknál sikeresebben tudtak kilábalni a legutóbbi válságból. Mindezt azonban csak akkor lehet a hosszú távú vállalatfejlesztés céljaira alkalmazni, ha az európai politika a belső piac kialakítására vonatkozó hatáskörének keretében megfelelő ösztönzőket hoz létre, a vállalatirányítás keretében pedig jogi kötelezettségvállalásokat határoz meg. |
| --- | --- |

3.5

A „fenntartható vállalkozás” létrehozása együtt jár a munkavállalóknak – a tájékoztatáson, a konzultáción, és ahol adott, a vállalatok vezetőtestületében való nemzeti és transznacionális szintű részvételen keresztüli – kötelező bevonásával. A tapasztalatok ezzel összefüggésben azt mutatták, hogy azok az országok, ahol a munkavállalók kiterjedt részvételi jogokkal rendelkeznek, és jól működnek a szociális partnerek közötti kapcsolatok, társaiknál sikeresebben tudtak kilábalni a legutóbbi válságból. Mindezt azonban csak akkor lehet a hosszú távú vállalatfejlesztés céljaira alkalmazni, ha az európai politika a belső piac kialakítására vonatkozó hatáskörének keretében megfelelő ösztönzőket hoz létre, a vállalatirányítás keretében pedig jogi kötelezettségvállalásokat határoz meg.

4.   Az európai fellépés szükségessége – Politikai ajánlások

4.1   A jogi keretnek a fenntartható vállalatirányítás szellemében történő javítása

| 4.1.1 | A munkának, a befektetésnek és a vállalkozásnak Európában kifizetődőnek kell lennie. Ehhez a „fenntartható vállalkozás” a megfelelő vezérelv. Egyaránt követ hosszú távú gazdasági, szociális és ökológiai célkitűzéseket. Egy ilyen vállalkozást a „tisztességes kapcsolat” elvének megfelelően kell irányítani, amely szerint a szerkezetváltást kihívással teli és kifizetődő vállalkozói feladatnak kell tekinteni, amelynek során nem kérdőjelezhetőek meg a munkavállalók szociális vívmányai és jogai. |
| --- | --- |

4.1.1

A munkának, a befektetésnek és a vállalkozásnak Európában kifizetődőnek kell lennie. Ehhez a „fenntartható vállalkozás” a megfelelő vezérelv. Egyaránt követ hosszú távú gazdasági, szociális és ökológiai célkitűzéseket. Egy ilyen vállalkozást a „tisztességes kapcsolat” elvének megfelelően kell irányítani, amely szerint a szerkezetváltást kihívással teli és kifizetődő vállalkozói feladatnak kell tekinteni, amelynek során nem kérdőjelezhetőek meg a munkavállalók szociális vívmányai és jogai.

| 4.1.2 | Az EGSZB szerint az európai politikának tovább kell erősítenie a legfontosabb gazdasági csoportok együttműködésének az alapját, és üdvözölné, ha az Európai Bizottság újabb lépéseket tenne annak érdekében, hogy a munkavállalói részvétel Európában elért normáira építve és az európai belső piac valódi helyzetének megfelelően kiigazítsák és rögzítsék a munkavállalók és képviseleteik jogait. Ebbe jogalkotási kezdeményezések is beletartoznak, amelyek célja, hogy jobb alapokra helyezzék a felvázolt új vezérelv gyakorlását. |
| --- | --- |

4.1.2

Az EGSZB szerint az európai politikának tovább kell erősítenie a legfontosabb gazdasági csoportok együttműködésének az alapját, és üdvözölné, ha az Európai Bizottság újabb lépéseket tenne annak érdekében, hogy a munkavállalói részvétel Európában elért normáira építve és az európai belső piac valódi helyzetének megfelelően kiigazítsák és rögzítsék a munkavállalók és képviseleteik jogait. Ebbe jogalkotási kezdeményezések is beletartoznak, amelyek célja, hogy jobb alapokra helyezzék a felvázolt új vezérelv gyakorlását.

| 4.1.3 | A „tisztességes kapcsolat” elvét alkalmazó vállalkozások különösen jól elő tudják készíteni és meg tudják oldani a szerkezetváltást. Ezért gazdasági szempontból is fontos, hogy erősítsük a munkavállalók szerepét a szerkezetváltások kialakításában és előkészítésében. Javítani kell az európai jogi keretet. Az Európa 2020 stratégia fenntarthatósági stratégiájának értelmében ilyen intézkedésekkel támogatható lenne a legfontosabb gazdasági csoportoknak az európai demokrácia és az európai gazdaság sikeres versenyképessége érdekében történő együttműködése. |
| --- | --- |

4.1.3

A „tisztességes kapcsolat” elvét alkalmazó vállalkozások különösen jól elő tudják készíteni és meg tudják oldani a szerkezetváltást. Ezért gazdasági szempontból is fontos, hogy erősítsük a munkavállalók szerepét a szerkezetváltások kialakításában és előkészítésében. Javítani kell az európai jogi keretet. Az Európa 2020 stratégia fenntarthatósági stratégiájának értelmében ilyen intézkedésekkel támogatható lenne a legfontosabb gazdasági csoportoknak az európai demokrácia és az európai gazdaság sikeres versenyképessége érdekében történő együttműködése.

4.2   A munkavállalói részvételre vonatkozó európai jogok egységes szerkezetbe foglalása és végrehajtása

| 4.2.1 | A vállalkozások belső piacon belüli letelepedési szabadságának és mobilitásának javítása érdekében az európai társasági jog folyamatosan bővül. A vállalatirányítás (corporate governance) vonatkozásában egyre több szabályt hoznak európai szinten. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai politikának az európai jogszabályokban valamennyi releváns gazdasági szereplőt (vállalkozások, befektetők és munkavállalók) egyenértékűen kell kezelnie a nemzetközi vagy transznacionális szintű tevékenységek tekintetében. (9) Az Európai Bizottság által beharangozott, az európai irányelveknek a kötelező munkavállalói részvétellel kapcsolatos „megfelelőségi ellenőrzését” (fitness-check) nem szabad mentségként használni arra, hogy nem indítanak lényeges politikai kezdeményezéseket. E téren az EGSZB osztja az Európai Parlament azon nézetét, hogy új politikai erőfeszítésekre van szükség, amelyek célja a munkavállalók transznacionális és vállalaton belüli részvételi lehetőségeinek a megerősítése. |
| --- | --- |

4.2.1

A vállalkozások belső piacon belüli letelepedési szabadságának és mobilitásának javítása érdekében az európai társasági jog folyamatosan bővül. A vállalatirányítás (corporate governance) vonatkozásában egyre több szabályt hoznak európai szinten. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai politikának az európai jogszabályokban valamennyi releváns gazdasági szereplőt (vállalkozások, befektetők és munkavállalók) egyenértékűen kell kezelnie a nemzetközi vagy transznacionális szintű tevékenységek tekintetében. (9) Az Európai Bizottság által beharangozott, az európai irányelveknek a kötelező munkavállalói részvétellel kapcsolatos „megfelelőségi ellenőrzését” (fitness-check) nem szabad mentségként használni arra, hogy nem indítanak lényeges politikai kezdeményezéseket. E téren az EGSZB osztja az Európai Parlament azon nézetét, hogy új politikai erőfeszítésekre van szükség, amelyek célja a munkavállalók transznacionális és vállalaton belüli részvételi lehetőségeinek a megerősítése.

| 4.2.2 | Ebben az összefüggésben az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a munkavállalói részvétel európai alapjogát átültessék a nemzeti jogszabályokba, valamint hogy az EU jogszabályai jobban meghatározzák ezt a jogot. Különösen a munkavállalók kötelező bevonására vonatkozó rendelkezéseket kell a már elért vívmányok alapján összefogni az európai jogszabályokban. (10)







  — | Az Európai Parlament megbízásából nemrégiben tanulmány készült, amely azt javasolja, hogy a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra vonatkozó uniós keretirányelvet (2002/14/EK) általánosan egészítsék ki a munkavállalói képviseleteknek a vállalkozások vezetőtestületeibe való bevonásával. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Ebben az összefüggésben az EGSZB szükségesnek tartja, hogy a munkavállalói részvétel európai alapjogát átültessék a nemzeti jogszabályokba, valamint hogy az EU jogszabályai jobban meghatározzák ezt a jogot. Különösen a munkavállalók kötelező bevonására vonatkozó rendelkezéseket kell a már elért vívmányok alapján összefogni az európai jogszabályokban. (10)

—

Az Európai Parlament megbízásából nemrégiben tanulmány készült, amely azt javasolja, hogy a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra vonatkozó uniós keretirányelvet (2002/14/EK) általánosan egészítsék ki a munkavállalói képviseleteknek a vállalkozások vezetőtestületeibe való bevonásával.

| — | Azok az irányelvek, amelyek a munkavállalóknak a vállalkozások átruházása és felvásárlása esetén való bevonására, (11) a tájékoztatás és a konzultáció általános keretére, (12) az európai üzemi tanács létrehozására (13) és az európai részvénytársaságokban/európai szövetkezetekben való munkavállalói részvételre (14) vonatkoznak, különböző időpontokban jöttek létre. Az EGSZB azt javasolja, hogy alaposan vizsgálják meg, mennyiben mozdítaná elő egy európai keretirányelvben történő konszolidáció legalább a tájékoztatásra és a konzultációra, valamint – amennyiben adott – a vállalkozások vezetőtestületeiben való részvételre vonatkozó különböző definíciók egységesítését. |
| --- | --- |

—

Azok az irányelvek, amelyek a munkavállalóknak a vállalkozások átruházása és felvásárlása esetén való bevonására, (11) a tájékoztatás és a konzultáció általános keretére, (12) az európai üzemi tanács létrehozására (13) és az európai részvénytársaságokban/európai szövetkezetekben való munkavállalói részvételre (14) vonatkoznak, különböző időpontokban jöttek létre. Az EGSZB azt javasolja, hogy alaposan vizsgálják meg, mennyiben mozdítaná elő egy európai keretirányelvben történő konszolidáció legalább a tájékoztatásra és a konzultációra, valamint – amennyiben adott – a vállalkozások vezetőtestületeiben való részvételre vonatkozó különböző definíciók egységesítését.

| 4.2.3 | Az ilyen intézkedések javítanának az európai jogi kereten. Egyszerűbb lenne Európában befektetni, termelni és dolgozni. Az EGSZB ezért határozottan üdvözli ezeket az ajánlásokat és reméli, hogy az európai intézmények mielőbb lépéseket tesznek e javaslatok végrehajtására.






  — | A munkavállalók kötelező bevonására vonatkozóan létező jogokat ezáltal a jövőbeli jogszabályokban is általánosan alkalmazhatnák, és át kellene őket ültetni a nemzeti jogrendbe. (15) Ez nagyobb jogbiztonságot adna a vállalkozásoknak. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Az ilyen intézkedések javítanának az európai jogi kereten. Egyszerűbb lenne Európában befektetni, termelni és dolgozni. Az EGSZB ezért határozottan üdvözli ezeket az ajánlásokat és reméli, hogy az európai intézmények mielőbb lépéseket tesznek e javaslatok végrehajtására.

—

A munkavállalók kötelező bevonására vonatkozóan létező jogokat ezáltal a jövőbeli jogszabályokban is általánosan alkalmazhatnák, és át kellene őket ültetni a nemzeti jogrendbe. (15) Ez nagyobb jogbiztonságot adna a vállalkozásoknak.

| — | Emellett ahhoz is hozzá tudna járulni, hogy áttörést érjenek el az európai joganyag szükséges koherenssé tétele terén. A munkavállalók bevonásának elve ugyanis több uniós irányelvben kifejeződik. Ezek különböző időpontokban születtek, és egymástól eltérő módon definiálják a munkavállalók tájékoztatását, a velük folytatott konzultációt, és adott esetben a vállalkozások vezetőtestületeiben hozott döntésekben való közreműködést. |
| --- | --- |

—

Emellett ahhoz is hozzá tudna járulni, hogy áttörést érjenek el az európai joganyag szükséges koherenssé tétele terén. A munkavállalók bevonásának elve ugyanis több uniós irányelvben kifejeződik. Ezek különböző időpontokban születtek, és egymástól eltérő módon definiálják a munkavállalók tájékoztatását, a velük folytatott konzultációt, és adott esetben a vállalkozások vezetőtestületeiben hozott döntésekben való közreműködést.

| 4.2.4 | Az EGSZB síkra száll a munkavállalók bevonására vonatkozó rendelkezéseknek a teljes uniós joganyagban való egységes szerkezetbe foglalása mellett, amelynek során figyelembe kell venni a különböző érintett kérdések természetét. E jogok megtartását illetően a következő jogi aktusokat kell viszonyítási alapként használni: egyfelől az európai üzemi tanács létrehozásáról szóló 2009/38/EK átdolgozott irányelvet (különösen a munkavállalók tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt, valamint a szerkezetváltások meghatározását illetően), másfelől a 2002/14/EK keretirányelvet az Európai Közösség munkavállalóinak részvételéről (a vállalkozások vezetőtestületében való részvételt illetően). |
| --- | --- |

4.2.4

Az EGSZB síkra száll a munkavállalók bevonására vonatkozó rendelkezéseknek a teljes uniós joganyagban való egységes szerkezetbe foglalása mellett, amelynek során figyelembe kell venni a különböző érintett kérdések természetét. E jogok megtartását illetően a következő jogi aktusokat kell viszonyítási alapként használni: egyfelől az európai üzemi tanács létrehozásáról szóló 2009/38/EK átdolgozott irányelvet (különösen a munkavállalók tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt, valamint a szerkezetváltások meghatározását illetően), másfelől a 2002/14/EK keretirányelvet az Európai Közösség munkavállalóinak részvételéről (a vállalkozások vezetőtestületében való részvételt illetően).

| 4.2.5 | Az EGSZB szerint mindezen intézkedések mellett továbbra is biztosítani kell és meg kell erősíteni a munkavállalók bevonásának garantálására vonatkozóan létező nemzeti jogokat és a létező európai rendelkezéseket. Ez különösen a munkavállalóknak a vállalkozások vezetőtestületbeli részvételére érvényes. A helyzetek sokféleségét és a tagállami szinten kialakított, különböző megállapodásokat tekintve azonban nem volna tanácsos, sőt visszafele sülne el, ha a munkavállalói részvétel egységes európai modelljét tennénk kötelezővé.






  — | El kell kerülni, hogy a vállalkozások székhelyének határokon átnyúló áthelyezését, illetve a vállalkozások egyesülését szabályozó, valamint európai társasági formákat létrehozó európai jog ahhoz vezessen, hogy a munkavállalók beszüntessék a vállalkozások vezetőtestületeiben való részvételüket. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

Az EGSZB szerint mindezen intézkedések mellett továbbra is biztosítani kell és meg kell erősíteni a munkavállalók bevonásának garantálására vonatkozóan létező nemzeti jogokat és a létező európai rendelkezéseket. Ez különösen a munkavállalóknak a vállalkozások vezetőtestületbeli részvételére érvényes. A helyzetek sokféleségét és a tagállami szinten kialakított, különböző megállapodásokat tekintve azonban nem volna tanácsos, sőt visszafele sülne el, ha a munkavállalói részvétel egységes európai modelljét tennénk kötelezővé.

—

El kell kerülni, hogy a vállalkozások székhelyének határokon átnyúló áthelyezését, illetve a vállalkozások egyesülését szabályozó, valamint európai társasági formákat létrehozó európai jog ahhoz vezessen, hogy a munkavállalók beszüntessék a vállalkozások vezetőtestületeiben való részvételüket.

| — | Megfelelően indokolt, hogy az európai társasági jogba általános elemként átfogóan bevezessék a kötelező munkavállalói részvételt, de tiszteletben kell tartani a vállalkozásokra vonatkozó tagállami jogszabályok sokféleségét. |
| --- | --- |

—

Megfelelően indokolt, hogy az európai társasági jogba általános elemként átfogóan bevezessék a kötelező munkavállalói részvételt, de tiszteletben kell tartani a vállalkozásokra vonatkozó tagállami jogszabályok sokféleségét.

4.3   A szerkezetátalakítások során alkalmazandó kötelező érvényű minimumkövetelmények meghatározása

| 4.3.1 | Az EGSZB szerint – elsősorban a szerkezetátalakítások (16) növekvő intenzitása és a vállalatfinanszírozási környezet agresszívebbé vált keretei miatt – nemzeti és uniós szinten innovatív módszerekre van szükség, amelyek egyrészt jelzik a befektetők felé Európa nyitottságát és vonzerejét, másrészt azonban – ahogy azt az EGSZB a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra” című zöld könyvre vonatkozó véleményében hangsúlyozza – nemcsak a vállalkozásokat, hanem az alkalmazottakat is fel kell készíteni a rájuk váró új kihívásokra a szerkezetváltások társadalmi hatásának minimalizálása, valamint a sikeres szerkezetátalakításra irányuló kilátások maximalizálása érdekében. (17) |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB szerint – elsősorban a szerkezetátalakítások (16) növekvő intenzitása és a vállalatfinanszírozási környezet agresszívebbé vált keretei miatt – nemzeti és uniós szinten innovatív módszerekre van szükség, amelyek egyrészt jelzik a befektetők felé Európa nyitottságát és vonzerejét, másrészt azonban – ahogy azt az EGSZB a „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra” című zöld könyvre vonatkozó véleményében hangsúlyozza – nemcsak a vállalkozásokat, hanem az alkalmazottakat is fel kell készíteni a rájuk váró új kihívásokra a szerkezetváltások társadalmi hatásának minimalizálása, valamint a sikeres szerkezetátalakításra irányuló kilátások maximalizálása érdekében. (17)

| 4.3.2 | A pénzügyi válság megmutatta, hogy új megközelítésre van szükség ahhoz, hogy a vállalkozásokban a rövid távra irányuló nyereségszerzés helyett a fenntartható értékteremtés célkitűzését állítsuk az előtérbe. A szerkezetátalakításokkal összefüggő kihívásokra adott hatékony politikai válaszokhoz több politikai területet (például foglalkoztatás-, oktatás-, innováció- és iparpolitika) átfogó, integrált megközelítésre van szükség. Ennek során a munkavállalói érdekeket is figyelembe kell venni, amennyiben a vállalati döntések érintik őket. A „fenntartható vállalkozás” elképzelése hosszú távú irányultsággal rendelkezik, és a gyakorlatban alkalmazható választ ad az európai politika ezen kihívására, vagyis hogy a vállalkozások támogatást kapjanak a „fenntartható növekedés” megteremtése során. |
| --- | --- |

4.3.2

A pénzügyi válság megmutatta, hogy új megközelítésre van szükség ahhoz, hogy a vállalkozásokban a rövid távra irányuló nyereségszerzés helyett a fenntartható értékteremtés célkitűzését állítsuk az előtérbe. A szerkezetátalakításokkal összefüggő kihívásokra adott hatékony politikai válaszokhoz több politikai területet (például foglalkoztatás-, oktatás-, innováció- és iparpolitika) átfogó, integrált megközelítésre van szükség. Ennek során a munkavállalói érdekeket is figyelembe kell venni, amennyiben a vállalati döntések érintik őket. A „fenntartható vállalkozás” elképzelése hosszú távú irányultsággal rendelkezik, és a gyakorlatban alkalmazható választ ad az európai politika ezen kihívására, vagyis hogy a vállalkozások támogatást kapjanak a „fenntartható növekedés” megteremtése során.

| 4.3.3 | Az EGSZB szerint a szerkezetváltást csak akkor lehet előre tervezni, ha a kölcsönös bizalom légköre uralkodik, valamint ha mind a szociális partnereket, mind pedig a szervezett civil társadalmat bevonják. (18) Ehhez az is hozzátartozik, hogy a munkavállalókat bevonják a vállalati döntéseket megelőző szakaszba a tájékoztatáshoz és a velük folytatott konzultációhoz való joguk érvényesítése révén, amelyet a problémák helyi és hatékony megoldására használnak fel. (19) Az európai üzemi tanácsokról szóló 2009. évi irányelv erre vonatkozóan egyébként a határokon átnyúló ügyekben az időben történő bevonásukról is határoz. |
| --- | --- |

4.3.3

Az EGSZB szerint a szerkezetváltást csak akkor lehet előre tervezni, ha a kölcsönös bizalom légköre uralkodik, valamint ha mind a szociális partnereket, mind pedig a szervezett civil társadalmat bevonják. (18) Ehhez az is hozzátartozik, hogy a munkavállalókat bevonják a vállalati döntéseket megelőző szakaszba a tájékoztatáshoz és a velük folytatott konzultációhoz való joguk érvényesítése révén, amelyet a problémák helyi és hatékony megoldására használnak fel. (19) Az európai üzemi tanácsokról szóló 2009. évi irányelv erre vonatkozóan egyébként a határokon átnyúló ügyekben az időben történő bevonásukról is határoz.

| 4.3.4 | A szerkezetátalakítás megfelelő kezeléséről már régóta folyik európai szintű vita, amelyben az Európai Bizottság mellett főleg az európai szociális partnerek, az Európai Parlament és az EGSZB vesz részt aktívan. E vita ideiglenes új szakaszát jelöli az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása. |
| --- | --- |

4.3.4

A szerkezetátalakítás megfelelő kezeléséről már régóta folyik európai szintű vita, amelyben az Európai Bizottság mellett főleg az európai szociális partnerek, az Európai Parlament és az EGSZB vesz részt aktívan. E vita ideiglenes új szakaszát jelöli az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása.

| 4.3.5 | Ebben nagy többséggel száll síkra többek között a szerkezetátalakításokra vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó jogi keret mellett, amelynek célja a gazdasági költségek minimalizálása és az előre tervezés ösztönzése. (20) E keretnek tartalmaznia kell többek között a stratégiai tervezés iránti kötelezettségvállalást és a képzésen és a továbbképzésen belüli megelőző lépéseket, olyan intézkedéseket, amelyek a szerkezetátalakítások során a munkahelyek és a munkaerő megőrzését célozzák, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a vállalkozásokat szerkezetátalakítás esetén a regionális hivatalokkal (különösen a közigazgatási szervekkel, munkaerő-piaci irodákkal) vagy helyi beszállítói láncokkal való megelőző együttműködésre ösztönzik. |
| --- | --- |

4.3.5

Ebben nagy többséggel száll síkra többek között a szerkezetátalakításokra vonatkozó minimumkövetelményeket meghatározó jogi keret mellett, amelynek célja a gazdasági költségek minimalizálása és az előre tervezés ösztönzése. (20) E keretnek tartalmaznia kell többek között a stratégiai tervezés iránti kötelezettségvállalást és a képzésen és a továbbképzésen belüli megelőző lépéseket, olyan intézkedéseket, amelyek a szerkezetátalakítások során a munkahelyek és a munkaerő megőrzését célozzák, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a vállalkozásokat szerkezetátalakítás esetén a regionális hivatalokkal (különösen a közigazgatási szervekkel, munkaerő-piaci irodákkal) vagy helyi beszállítói láncokkal való megelőző együttműködésre ösztönzik.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  2002/14/EK irányelv.

1

(2)  2009/38/EK irányelv az európai üzemi tanácsról.

2

(3)  2001/86/EK irányelv és 2003/72/EK irányelv (az európai részvénytársaságban/európai szövetkezetben való munkavállalói részvételről).

3

(4)  Többek között a 77/187/EGK irányelv (tömeges elbocsátás) és a 2001/23/EK irányelv (vállalkozások átruházása).

4

(5)  Lásd még: Michel Barnier belső piacért és szolgáltatásokért felelős biztos „Fékezni kell az ártalmas rövid távú tendenciákat. A felelős vállalatirányítás segítségével ez elérhető.” című nyitóbeszédét a 11. Európai vállalatirányítási konferencián, Varsó, 2011. november 15.

5

(6)  Vitols Sigurt/Norbert Kluge (szerk.) (2011): „The Sustainable Company: a new approach to corporate governance” [A fenntartható vállalkozás: a vállalatirányítás új megközelítése], Brüsszel, ETUI.

6

(7)  Lásd: Vitols, S. (2011): „What is the Sustainable Company?” [Mit értünk a fenntartható vállalat alatt?]; Vitols, S. és N. Kluge (szerk.): „The Sustainable Company: a new approach to corporate governance” [A fenntartható vállalkozás: a vállalatirányítás új megközelítése], Brüsszel, 15–37.

7

(8)  Egy ambiciózus példa a Volkswagen AG 2011. évi fenntarthatósági jelentése; http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

8

(9)  Vö.: Európai Parlament (2012): Az Európai Parlament 2012. június 14-i állásfoglalása a jövőbeli európai társasági jogról.

9

(10)  Lásd még: EP 2012/2061.

10

(11)  2001/23/EK irányelv.

11

(12)  2002/14/EK irányelv.

12

(13)  2009/38/EK irányelv.

13

(14)  2001/86/EK irányelv és 2003/72/EK irányelv.

14

(15)  Lásd még a következő tanulmányt: „Relations between company supervisory bodies and the management National systems and proposed instruments at the EU level with a view to improving legal efficiency” [Az ellenőrző bizottság és a vezetőség közötti kapcsolatok. Nemzeti rendszerek és javasolt uniós szintű eszközök a jogi hatékonyság javításához]. (Európai Parlament (2012) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

(16)  Eurofound 2012, „Report from the European Restructuring Monitor (ERM): After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction” [Az Európai Szerkezetátalakítási Figyelő: Szerkezetátalakítás után: munkaerőpiacok, munkafeltételek és az élettel való megelégedettség].

16

(17)  Az EGSZB 2012. július 11-i véleménye a következő tárgyban: „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra”, (HL C 299., 2012.10.4.), 1.3. pont.

17

(18)  Az EGSZB 2012. július 11-i véleménye a következő tárgyban: „Szerkezetátalakítás és felkészülés a változásra”, (HL C 299., 2012.10.4.), 1.3. pont.

18

(19)  Európai szociális partnerek: Iránymutatások a változások és társadalmi következményeik kezeléséhez, (elfogadva 2003. október 16-án)

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20)  Az Európai Parlament 2013. január 15-i állásfoglalása – Ajánlások az Európai Bizottság részére a munkavállalók tájékoztatásával és a velük folytatott konzultációval, illetve a szerkezetváltások előkészítésével és irányításával kapcsolatban, P7_TA-PROV(2013)005.

20

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/40

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Társadalmi párbeszéd a keleti partnerség országaiban

2013/C 161/07

Előadó: Veselin MITOV

2012. január 18–19-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Társadalmi párbeszéd a keleti partnerség országaiban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2013. február 21-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 91 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB támogatásáról biztosítja a keleti partnerséget, amelynek törekvése az, hogy előmozdítsa az Európa keleti szomszédságában fekvő országok gazdasági és társadalmi fejlődését, megszilárdítsa demokratikus intézményeiket, valamint elősegítse a közös európai tervet alkotó egységes norma- és értékegyüttes kialakulását.
  Ennek kapcsán emlékeztet arra, mennyire fontos a civil társadalom részvétele, és milyen nélkülözhetetlen szerepet játszik a szociális partnereket (munkáltatói szervezeteket és szakszervezeteket) is bevonó társadalmi párbeszéd a vállalkozások és a munkavállalók eltérő társadalmi és gazdasági érdekeinek összehangolására képes konszenzus megtalálásában. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatásáról biztosítja a keleti partnerséget, amelynek törekvése az, hogy előmozdítsa az Európa keleti szomszédságában fekvő országok gazdasági és társadalmi fejlődését, megszilárdítsa demokratikus intézményeiket, valamint elősegítse a közös európai tervet alkotó egységes norma- és értékegyüttes kialakulását.

Ennek kapcsán emlékeztet arra, mennyire fontos a civil társadalom részvétele, és milyen nélkülözhetetlen szerepet játszik a szociális partnereket (munkáltatói szervezeteket és szakszervezeteket) is bevonó társadalmi párbeszéd a vállalkozások és a munkavállalók eltérő társadalmi és gazdasági érdekeinek összehangolására képes konszenzus megtalálásában.

| 1.2 | Az EGSZB kiemeli a társadalmi párbeszéd egyedülálló jellegét: minden olyan szinten és területen lehetővé kell válnia, amelyen a szociális partnerek jogos érdekeket érvényesíthetnek. Ezzel párhuzamosan és ezt kiegészítve civil párbeszédnek is zajlania kell, amelynek célja a széles értelemben vett részvételi demokrácia ösztönzése. Felhívja a figyelmet arra, hogy mind a társadalmi, mind a civil párbeszéd a szociális partnerek és a civil szervezetek függetlenségén alapul, és kéri ennek tiszteletben tartását, mivel a nemzetközi és európai szervezetek által meghatározott alapvető emberi és szociális jogok egyikéről van szó. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB kiemeli a társadalmi párbeszéd egyedülálló jellegét: minden olyan szinten és területen lehetővé kell válnia, amelyen a szociális partnerek jogos érdekeket érvényesíthetnek. Ezzel párhuzamosan és ezt kiegészítve civil párbeszédnek is zajlania kell, amelynek célja a széles értelemben vett részvételi demokrácia ösztönzése. Felhívja a figyelmet arra, hogy mind a társadalmi, mind a civil párbeszéd a szociális partnerek és a civil szervezetek függetlenségén alapul, és kéri ennek tiszteletben tartását, mivel a nemzetközi és európai szervezetek által meghatározott alapvető emberi és szociális jogok egyikéről van szó.

| 1.3 | Az EGSZB kéri, hogy maradéktalanul vegyék figyelembe a keleti partnerségben a fenti alapjogokat és azokon belül elsősorban az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyaláshoz való jogot. Arra kéri az érintett országokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges erőfeszítéseket, hogy előrehaladást érjenek el egy „szociális jogállam” kialakítása, valamint az európai és nemzetközi normák integrációja terén, az EU Alapjogi Chartája, az Európai Szociális Charta (Európa Tanács) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által meghatározottak szerint. E normák tiszteletben tartásának így a társulási megállapodások kidolgozása és értékelése során hivatalosan alkalmazott kritériumok között kell szerepelnie. A keleti partnerség ennek kapcsán az Európai Bizottság által kereskedelmi téren az Általános Preferenciális Rendszere (GSP+) kidolgozásakor alkalmazott eljárást vehetné alapul. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB kéri, hogy maradéktalanul vegyék figyelembe a keleti partnerségben a fenti alapjogokat és azokon belül elsősorban az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyaláshoz való jogot. Arra kéri az érintett országokat, hogy tegyék meg az ahhoz szükséges erőfeszítéseket, hogy előrehaladást érjenek el egy „szociális jogállam” kialakítása, valamint az európai és nemzetközi normák integrációja terén, az EU Alapjogi Chartája, az Európai Szociális Charta (Európa Tanács) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által meghatározottak szerint. E normák tiszteletben tartásának így a társulási megállapodások kidolgozása és értékelése során hivatalosan alkalmazott kritériumok között kell szerepelnie. A keleti partnerség ennek kapcsán az Európai Bizottság által kereskedelmi téren az Általános Preferenciális Rendszere (GSP+) kidolgozásakor alkalmazott eljárást vehetné alapul.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a keleti partnerségnek eredményesen hozzá kellene járulnia a társadalmi párbeszéd megerősítéséhez a partnerországok szintjén, és ezért azt kéri, hogy a már létező egyeztetési struktúrákkal rendszeresen konzultáljanak a „társulási megállapodások” mind előkészítési, mind kiértékelési szakaszában. Az EGSZB emlékeztet e tárgyban arra, hogy a keleti partnerség által javasolt cselekvési tervek egy sor olyan, az energiával, a különböző gazdasági ágazatokkal, a közszolgáltatások szerepével stb. összefüggő területet fednek le, amelyek igen közvetlen hatással járnak a munkavállalók és a gazdasági szereplők érdekeire, és nemcsak az átfogó gazdaságpolitika, hanem a különféle érintett szektorok és térségek szintjén is indokolják az egyeztetést. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a keleti partnerségnek eredményesen hozzá kellene járulnia a társadalmi párbeszéd megerősítéséhez a partnerországok szintjén, és ezért azt kéri, hogy a már létező egyeztetési struktúrákkal rendszeresen konzultáljanak a „társulási megállapodások” mind előkészítési, mind kiértékelési szakaszában. Az EGSZB emlékeztet e tárgyban arra, hogy a keleti partnerség által javasolt cselekvési tervek egy sor olyan, az energiával, a különböző gazdasági ágazatokkal, a közszolgáltatások szerepével stb. összefüggő területet fednek le, amelyek igen közvetlen hatással járnak a munkavállalók és a gazdasági szereplők érdekeire, és nemcsak az átfogó gazdaságpolitika, hanem a különféle érintett szektorok és térségek szintjén is indokolják az egyeztetést.

| 1.5 | Az EGSZB üdvözli a civil társadalmi fórum (FSC) arra irányuló döntését, hogy felállítanak egy ötödik, a társadalmi párbeszédnek szentelt munkacsoportot, amely először 2012 novemberében ült össze Stockholmban. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB üdvözli a civil társadalmi fórum (FSC) arra irányuló döntését, hogy felállítanak egy ötödik, a társadalmi párbeszédnek szentelt munkacsoportot, amely először 2012 novemberében ült össze Stockholmban.

| 1.6 | Az EGSZB kéri, hogy úgy vizsgálják felül a civil társadalmi fórum szervezeteinek eljárási szabályzatát és kiválasztási módozatait, hogy a szociális partnerek képviselőinek részvétele azzal legyen arányos, hogy szervezeteik milyen szerepet töltenek be az érintett országokban. Hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek és egyéb civil szervezetek kiegyensúlyozott képviselete – az EGSZB-ben egymás mellett létező három csoport példája alapján – fokozná a civil társadalmi fórum reprezentativitását és legitimitását a keleti partnerségben érdekelt nemzeti és európai hatóságok tárgyalópartnereként. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB kéri, hogy úgy vizsgálják felül a civil társadalmi fórum szervezeteinek eljárási szabályzatát és kiválasztási módozatait, hogy a szociális partnerek képviselőinek részvétele azzal legyen arányos, hogy szervezeteik milyen szerepet töltenek be az érintett országokban. Hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek és egyéb civil szervezetek kiegyensúlyozott képviselete – az EGSZB-ben egymás mellett létező három csoport példája alapján – fokozná a civil társadalmi fórum reprezentativitását és legitimitását a keleti partnerségben érdekelt nemzeti és európai hatóságok tárgyalópartnereként.

| 1.7 | Az EGSZB azt szeretné, ha koordináció jönne létre a civil társadalmi fórum, annak nemzeti platformjai és a társadalmi párbeszéd nemzeti struktúrái között a struktúrák közötti felesleges és káros versengés elkerülése érdekében. A szociális partnerek nemzeti platformokon jelen lévő képviselői biztosíthatnák a kapcsolatot ezek és a létező két- vagy háromoldalú struktúrák között. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB azt szeretné, ha koordináció jönne létre a civil társadalmi fórum, annak nemzeti platformjai és a társadalmi párbeszéd nemzeti struktúrái között a struktúrák közötti felesleges és káros versengés elkerülése érdekében. A szociális partnerek nemzeti platformokon jelen lévő képviselői biztosíthatnák a kapcsolatot ezek és a létező két- vagy háromoldalú struktúrák között.

| 1.8 | Az EGSZB azt javasolja, hogy hozzanak létre a keleti partnerségen belül egy specifikus „panelt”, amelynek fókuszában a foglalkoztatási és szociálpolitika állna. E panelt az Európai Bizottság Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának kellene irányítania, és ezt bíznák meg azonnali hatállyal egy olyan szisztematikus program megvalósításával, amelynek célja a tapasztalatcsere ösztönzése és a bevált gyakorlatok azonosítása az EU és a partnerországok között a foglalkoztatási és szociálpolitika terén, tekintettel az ezek kapcsán a II. tematikus platform („gazdasági integráció és közeledés az EU politikáihoz”) által meghatározott célkitűzésekre. Hosszabb távon az EGSZB azt szeretné, ha e panel tematikus „platformmá” alakulhatna. Ez az ötödik platform lehetővé tenné a foglalkoztatási és szociálpolitikai kérdések teljes körű megválaszolását, amelyek jelentősége így elismerést nyerne a keleti partnerség által meghatározott négy másik prioritás mellett. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB azt javasolja, hogy hozzanak létre a keleti partnerségen belül egy specifikus „panelt”, amelynek fókuszában a foglalkoztatási és szociálpolitika állna. E panelt az Európai Bizottság Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának kellene irányítania, és ezt bíznák meg azonnali hatállyal egy olyan szisztematikus program megvalósításával, amelynek célja a tapasztalatcsere ösztönzése és a bevált gyakorlatok azonosítása az EU és a partnerországok között a foglalkoztatási és szociálpolitika terén, tekintettel az ezek kapcsán a II. tematikus platform („gazdasági integráció és közeledés az EU politikáihoz”) által meghatározott célkitűzésekre. Hosszabb távon az EGSZB azt szeretné, ha e panel tematikus „platformmá” alakulhatna. Ez az ötödik platform lehetővé tenné a foglalkoztatási és szociálpolitikai kérdések teljes körű megválaszolását, amelyek jelentősége így elismerést nyerne a keleti partnerség által meghatározott négy másik prioritás mellett.

| 1.9 | Az EGSZB üdvözli a Civil Társadalmi Eszköz és az Európai Demokrácia Alapítvány létrehozását, és azt kéri, hogy ez utóbbi mielőbb váljon működőképessé. Az EGSZB szeretné, ha ezek az alapok – tárgyilagos és átlátható kritériumok meghatározásán keresztül – hatásosan járulnának hozzá a civil társadalom és tevékenysége megerősítéséhez, és különösen a társadalmi párbeszéd fokozásához az érintett országokban. A fent említett Európai Demokrácia Alapítvány programjai keretében megvalósulhatna egy olyan, a társadalmi párbeszéd helyzetére vonatkozó országonkénti kutatás finanszírozása, amelynek révén kijelölhetők lennének e párbeszéd céljai és előrehaladási mutatói. Az EGSZB kéri ezenkívül egy átfogó programnak a „Kezdeményezés a délkelet-európai országok társadalmi kohéziójáért” mintájára történő bevezetését a keleti partnerség országai számára. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB üdvözli a Civil Társadalmi Eszköz és az Európai Demokrácia Alapítvány létrehozását, és azt kéri, hogy ez utóbbi mielőbb váljon működőképessé. Az EGSZB szeretné, ha ezek az alapok – tárgyilagos és átlátható kritériumok meghatározásán keresztül – hatásosan járulnának hozzá a civil társadalom és tevékenysége megerősítéséhez, és különösen a társadalmi párbeszéd fokozásához az érintett országokban. A fent említett Európai Demokrácia Alapítvány programjai keretében megvalósulhatna egy olyan, a társadalmi párbeszéd helyzetére vonatkozó országonkénti kutatás finanszírozása, amelynek révén kijelölhetők lennének e párbeszéd céljai és előrehaladási mutatói. Az EGSZB kéri ezenkívül egy átfogó programnak a „Kezdeményezés a délkelet-európai országok társadalmi kohéziójáért” mintájára történő bevezetését a keleti partnerség országai számára.

2.   A keleti partnerség és a civil társadalom hozzájárulása: háttér

| 2.1 | A keleti partnerség az európai szomszédsági politikának (ENP) az EU keleti szomszédjai (Örményország, Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Moldova, Ukrajna) tekintetében történő elmélyítéseként jött létre – mint ahogy az Unió a Földközi-tengeri térségért az EU déli szomszédjai irányában törekszik az ENP megerősítésére – annak érdekében, hogy megvalósítsák a hat partnerország „politikai társulását és gazdasági integrációját” (1). A keleti partnerség hivatalosan 2009. május 7-én indult el, a hat partnerország államfőjének, valamint az EU és a tagállamok képviselőinek prágai csúcstalálkozója alkalmával. |
| --- | --- |

2.1

A keleti partnerség az európai szomszédsági politikának (ENP) az EU keleti szomszédjai (Örményország, Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Moldova, Ukrajna) tekintetében történő elmélyítéseként jött létre – mint ahogy az Unió a Földközi-tengeri térségért az EU déli szomszédjai irányában törekszik az ENP megerősítésére – annak érdekében, hogy megvalósítsák a hat partnerország „politikai társulását és gazdasági integrációját” (1). A keleti partnerség hivatalosan 2009. május 7-én indult el, a hat partnerország államfőjének, valamint az EU és a tagállamok képviselőinek prágai csúcstalálkozója alkalmával.

| 2.2 | A keleti partnerség kettős eljárást ajánl: (1) kétoldalút, amelynek célja „szorosabb kapcsolat létrehozása az EU és az egyes partnerországok között”; (2) többoldalút, amelynek célja „keret kialakítása, amelyben a közös kihívások megválaszolhatók”. Az Európai Bizottság ehhez a következő „négy tematikus platform” felállítását javasolta, amelyek összefognák a partnerországok, az uniós tagországok és intézmények képviselőit: (1) demokrácia, jó kormányzás és stabilitás; (2) gazdasági integráció és konvergencia az EU politikáihoz; 3) energiabiztonság; (4) az emberek közötti kapcsolatok. Ezenkívül „útmutató kezdeményezéseket” és „az intézményeket megerősítő programokat” is előirányoztak a javasolt eljárás alátámasztására. |
| --- | --- |

2.2

A keleti partnerség kettős eljárást ajánl: (1) kétoldalút, amelynek célja „szorosabb kapcsolat létrehozása az EU és az egyes partnerországok között”; (2) többoldalút, amelynek célja „keret kialakítása, amelyben a közös kihívások megválaszolhatók”. Az Európai Bizottság ehhez a következő „négy tematikus platform” felállítását javasolta, amelyek összefognák a partnerországok, az uniós tagországok és intézmények képviselőit: (1) demokrácia, jó kormányzás és stabilitás; (2) gazdasági integráció és konvergencia az EU politikáihoz; 3) energiabiztonság; (4) az emberek közötti kapcsolatok. Ezenkívül „útmutató kezdeményezéseket” és „az intézményeket megerősítő programokat” is előirányoztak a javasolt eljárás alátámasztására.

| 2.3 | A keleti partnerség szándéka szerint munkájában „a kormányképviselőkön és az Európai Bizottságon kívül (...) más uniós intézmények, nemzetközi szervezetek (mint az EBESZ és Európa Tanács), nemzetközi pénzügyi szervezetek, parlamentek, üzleti képviselők, helyi hatóságok és a tematikus platformok által lefedett területek érintettjeinek széles köre is részt vesz” (2). Konkrétabban civil társadalmi fórum (FSC) létrehozását javasolta „a civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatok ösztönzése és a közigazgatási hatóságokkal folytatott párbeszédük megkönnyítése céljából”. |
| --- | --- |

2.3

A keleti partnerség szándéka szerint munkájában „a kormányképviselőkön és az Európai Bizottságon kívül (...) más uniós intézmények, nemzetközi szervezetek (mint az EBESZ és Európa Tanács), nemzetközi pénzügyi szervezetek, parlamentek, üzleti képviselők, helyi hatóságok és a tematikus platformok által lefedett területek érintettjeinek széles köre is részt vesz” (2). Konkrétabban civil társadalmi fórum (FSC) létrehozását javasolta „a civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatok ösztönzése és a közigazgatási hatóságokkal folytatott párbeszédük megkönnyítése céljából”.

| 2.4 | E fórum feladata lenne annak elősegítése is, hogy szereplők széles köre vegyen részt benne, „így a szakszervezetek, munkáltatói szervezetek, szakmai egyesületek, nem kormányzati szervezetek, agytrösztök, nonprofit alapítványok, civil szervezetek, nemzeti és nemzetközi hálózatok, valamint minden egyéb megfelelő civil társadalmi szereplő” (3). Miután lezajlott az Európai Bizottság és a Tanács által a részvételben érdekelt civil szervezetek számára szervezett kiválasztási eljárás, a civil társadalmi fórum elsőként 2009 novemberében ült össze Brüsszelben. Az ülésen elfogadták a fórum eljárási szabályzatát, meghatározták a munkamódszereit és megválasztották irányítóbizottságát. Azóta minden évben közgyűlést tartott (2010. novemberben Berlinben, 2011. novemberben Poznańban és 2012. novemberben Stockholmban). Ösztönözte ezenkívül nemzeti platformok felállítását azzal a céllal, hogy decentralizálja fellépéseit a hat partnerország szintjére. |
| --- | --- |

2.4

E fórum feladata lenne annak elősegítése is, hogy szereplők széles köre vegyen részt benne, „így a szakszervezetek, munkáltatói szervezetek, szakmai egyesületek, nem kormányzati szervezetek, agytrösztök, nonprofit alapítványok, civil szervezetek, nemzeti és nemzetközi hálózatok, valamint minden egyéb megfelelő civil társadalmi szereplő” (3). Miután lezajlott az Európai Bizottság és a Tanács által a részvételben érdekelt civil szervezetek számára szervezett kiválasztási eljárás, a civil társadalmi fórum elsőként 2009 novemberében ült össze Brüsszelben. Az ülésen elfogadták a fórum eljárási szabályzatát, meghatározták a munkamódszereit és megválasztották irányítóbizottságát. Azóta minden évben közgyűlést tartott (2010. novemberben Berlinben, 2011. novemberben Poznańban és 2012. novemberben Stockholmban). Ösztönözte ezenkívül nemzeti platformok felállítását azzal a céllal, hogy decentralizálja fellépéseit a hat partnerország szintjére.

| 2.5 | A keleti partnerség, amelynek tervét (4) az EGSZB kezdettől fogva üdvözölte, négy éve létezik, és ezalatt egy sor rendkívül hasznos reformot támogatott gazdasági, kereskedelmi, energiaügyi és a személyek szabad mozgásával összefüggő kérdésekben. A civil társadalomnak a fórumon keresztül a keleti partnerségben történő részvételét illetően az EGSZB sajnálja, hogy az uniós tagállamok civil társadalmi képviselői egyre kisebb mértékben vesznek részt az FSC tevékenységeiben, és kéri, hogy mind az FSC, mind az Európai Bizottság részéről kezdjék el megvizsgálni a fenti egyensúlyhiány orvoslására hivatott intézkedéseket és ösztönzőket. 2011. június 16-i véleményében (5) az EGSZB sajnálatát fejezte ki emellett annak kapcsán, hogy az FSC munkájában nem, vagy csak kis mértékben vesznek részt nemzeti szintről a munkáltatók, a szakszervezetek és az egyéb társadalmi-gazdasági szervezetek (gazdálkodók, fogyasztók, a kkv-k képviselői stb.). |
| --- | --- |

2.5

A keleti partnerség, amelynek tervét (4) az EGSZB kezdettől fogva üdvözölte, négy éve létezik, és ezalatt egy sor rendkívül hasznos reformot támogatott gazdasági, kereskedelmi, energiaügyi és a személyek szabad mozgásával összefüggő kérdésekben. A civil társadalomnak a fórumon keresztül a keleti partnerségben történő részvételét illetően az EGSZB sajnálja, hogy az uniós tagállamok civil társadalmi képviselői egyre kisebb mértékben vesznek részt az FSC tevékenységeiben, és kéri, hogy mind az FSC, mind az Európai Bizottság részéről kezdjék el megvizsgálni a fenti egyensúlyhiány orvoslására hivatott intézkedéseket és ösztönzőket. 2011. június 16-i véleményében (5) az EGSZB sajnálatát fejezte ki emellett annak kapcsán, hogy az FSC munkájában nem, vagy csak kis mértékben vesznek részt nemzeti szintről a munkáltatók, a szakszervezetek és az egyéb társadalmi-gazdasági szervezetek (gazdálkodók, fogyasztók, a kkv-k képviselői stb.).

| 2.6 | Az EGSZB közvetített ezáltal bizonyos aggodalmakat, amelyeknek az európai és nemzetközi munkáltatói szervezetek és szakszervezetek már korábban is többször hangot adtak. Mario SEPI, az EGSZB elnöke ezért 2011. májusban az FSC irányítóbizottságának címzett levelében emlékeztetett arra, hogy a „civil társadalom” fogalma nemcsak a nem kormányzati szervezeteket és a közösségen alapuló szervezeteket foglalja magában, hanem „a munkaerő-piaci szereplőket (a szakszervezeteket és a munkaadókat), valamint a társadalmi és gazdasági szereplőket képviselő olyan szervezeteket is, amelyek nem a szó szoros értelmében vett szociális partnerek (például a fogyasztói szervezeteket)” (6). |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB közvetített ezáltal bizonyos aggodalmakat, amelyeknek az európai és nemzetközi munkáltatói szervezetek és szakszervezetek már korábban is többször hangot adtak. Mario SEPI, az EGSZB elnöke ezért 2011. májusban az FSC irányítóbizottságának címzett levelében emlékeztetett arra, hogy a „civil társadalom” fogalma nemcsak a nem kormányzati szervezeteket és a közösségen alapuló szervezeteket foglalja magában, hanem „a munkaerő-piaci szereplőket (a szakszervezeteket és a munkaadókat), valamint a társadalmi és gazdasági szereplőket képviselő olyan szervezeteket is, amelyek nem a szó szoros értelmében vett szociális partnerek (például a fogyasztói szervezeteket)” (6).

| 2.7 | Válaszul az FSC vállalta, hogy (1) némileg enyhíti a civil szervezetek kiválasztásának szabályait, amelyek – két egy éves időszakra korlátozva e szervezetek részvételét a fórum közgyűlésében - idővel a leginkább érintett munkáltatói és szakszervezetek háttérbe szorulását okoznák; és (2) a fórumon belül létrehoz egy ötödik, a „társadalmi párbeszédnek” szentelt munkacsoportot, amely kizárólagosság nélkül nyitva áll a munkaadói és szakszervezetek képviselői előtt. E munkacsoport a fórum 2012. novemberi, stockholmi közgyűlésén került felállításra. |
| --- | --- |

2.7

Válaszul az FSC vállalta, hogy (1) némileg enyhíti a civil szervezetek kiválasztásának szabályait, amelyek – két egy éves időszakra korlátozva e szervezetek részvételét a fórum közgyűlésében - idővel a leginkább érintett munkáltatói és szakszervezetek háttérbe szorulását okoznák; és (2) a fórumon belül létrehoz egy ötödik, a „társadalmi párbeszédnek” szentelt munkacsoportot, amely kizárólagosság nélkül nyitva áll a munkaadói és szakszervezetek képviselői előtt. E munkacsoport a fórum 2012. novemberi, stockholmi közgyűlésén került felállításra.

| 2.8 | Az FSC ezenkívül már 2011. novemberi (poznańi) közgyűlésén megvitatta státusza megszilárdításának és fellépése megerősítésének módjait. Úgy döntött ezért, hogy „Társulást” alakít ki, amelynek elismert jogi státusza lehetővé teszi, hogy részt vegyen az Európai Bizottság által a keleti partnerség számára meghirdetett együttműködési programokban, és „Állandó titkárságot” hoz létre, amely képes ellátni az FSC szerepéből eredő koordinációs feladatokat. Kérte továbbá egy „Eszköz” rendelkezésre bocsátását a civil társadalom és a civil szervezetek támogatására. Ragaszkodott emellett ahhoz, hogy elismerjék képviselői teljes jogú részvételét a keleti partnerség különböző tevékenységeiben, a többoldalú platformok megbeszéléseitől a miniszteri ülésekig. |
| --- | --- |

2.8

Az FSC ezenkívül már 2011. novemberi (poznańi) közgyűlésén megvitatta státusza megszilárdításának és fellépése megerősítésének módjait. Úgy döntött ezért, hogy „Társulást” alakít ki, amelynek elismert jogi státusza lehetővé teszi, hogy részt vegyen az Európai Bizottság által a keleti partnerség számára meghirdetett együttműködési programokban, és „Állandó titkárságot” hoz létre, amely képes ellátni az FSC szerepéből eredő koordinációs feladatokat. Kérte továbbá egy „Eszköz” rendelkezésre bocsátását a civil társadalom és a civil szervezetek támogatására. Ragaszkodott emellett ahhoz, hogy elismerjék képviselői teljes jogú részvételét a keleti partnerség különböző tevékenységeiben, a többoldalú platformok megbeszéléseitől a miniszteri ülésekig.

3.   A társadalmi és a civil társadalommal folytatott párbeszéd egymást kiegészítő jellege

| 3.1 | A társadalmi párbeszéd a munkaadókat és munkavállalókat képviselő szervezetek közötti, vagy pedig azok és a kormány vagy annak képviselői (beleértve a helyi, ill. regionális önkormányzatokat is) közötti dialógus, amelynek célja a gazdasági és társadalmi fejlődés ösztönzése, valamint az eltérő társadalmi-gazdasági érdekekből eredő konfliktusok konstruktív megoldásának elősegítése. A társadalmi párbeszéd általában arra irányul, hogy olyan szabályozási keret jöjjön létre törvények, kormányhatározatok vagy kollektív munkaszerződések formájában, amelyek az aláíró feleket és megbízóikat kötik, ezek hatálya azonban – a kormány és a szociális partnerek döntése alapján – kiterjeszthető valamennyi társadalmi-gazdasági szereplőre. A társadalmi párbeszéd az egyes államok szintjén folyik, az azok által bevezetett szabályok és eljárások szerint. Az uniós és a velük szomszédos országok többségében két- vagy háromoldalú konzultációs és tárgyalási struktúrákra támaszkodik. |
| --- | --- |

3.1

A társadalmi párbeszéd a munkaadókat és munkavállalókat képviselő szervezetek közötti, vagy pedig azok és a kormány vagy annak képviselői (beleértve a helyi, ill. regionális önkormányzatokat is) közötti dialógus, amelynek célja a gazdasági és társadalmi fejlődés ösztönzése, valamint az eltérő társadalmi-gazdasági érdekekből eredő konfliktusok konstruktív megoldásának elősegítése. A társadalmi párbeszéd általában arra irányul, hogy olyan szabályozási keret jöjjön létre törvények, kormányhatározatok vagy kollektív munkaszerződések formájában, amelyek az aláíró feleket és megbízóikat kötik, ezek hatálya azonban – a kormány és a szociális partnerek döntése alapján – kiterjeszthető valamennyi társadalmi-gazdasági szereplőre. A társadalmi párbeszéd az egyes államok szintjén folyik, az azok által bevezetett szabályok és eljárások szerint. Az uniós és a velük szomszédos országok többségében két- vagy háromoldalú konzultációs és tárgyalási struktúrákra támaszkodik.

| 3.2 | A társadalmi párbeszéddel együtt jár a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), az Európai Szociális Charta (Európa Tanács) és az EU Alapjogi Chartája által meghatározott alapvető szociális jogok elismerése. Ebből következően magában foglalja a munkaadói és szakszervezetek függetlenségének, továbbá a munkaadók és munkavállalók azon jogának elismerését, hogy az általuk választott szervezethez csatlakozzanak (az ILO 87. egyezménye). |
| --- | --- |

3.2

A társadalmi párbeszéddel együtt jár a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), az Európai Szociális Charta (Európa Tanács) és az EU Alapjogi Chartája által meghatározott alapvető szociális jogok elismerése. Ebből következően magában foglalja a munkaadói és szakszervezetek függetlenségének, továbbá a munkaadók és munkavállalók azon jogának elismerését, hogy az általuk választott szervezethez csatlakozzanak (az ILO 87. egyezménye).

| 3.3 | A civil párbeszéd ellenben a civil szervezeteket kapcsolja össze egymással, illetve ezeket és a kormányt vagy annak képviselőit, célja pedig a részvételi demokrácia előmozdítása a polgárok szaktudására és elkötelezettségére támaszkodva, az általuk bizonyos érdekek védelmére, célok elérésére, vagy értékek érvényre juttatására létrehozott szervezeteken keresztül. Az EU számos tagországában, illetve szomszédos országában a civil párbeszéd országos szinten zajlik, gazdasági és társadalmi tanácsokhoz vagy civil társadalmi konzultatív bizottságokhoz hasonló jellegű szervezeteken keresztül. |
| --- | --- |

3.3

A civil párbeszéd ellenben a civil szervezeteket kapcsolja össze egymással, illetve ezeket és a kormányt vagy annak képviselőit, célja pedig a részvételi demokrácia előmozdítása a polgárok szaktudására és elkötelezettségére támaszkodva, az általuk bizonyos érdekek védelmére, célok elérésére, vagy értékek érvényre juttatására létrehozott szervezeteken keresztül. Az EU számos tagországában, illetve szomszédos országában a civil párbeszéd országos szinten zajlik, gazdasági és társadalmi tanácsokhoz vagy civil társadalmi konzultatív bizottságokhoz hasonló jellegű szervezeteken keresztül.

| 3.4 | A civil párbeszéd megkívánja az alapvető polgári és emberi jogok, és elsősorban az egyesüléshez és a békés tüntetéshez való jog és a szólásszabadság elismerését. E jogokat az EU Alapjogi Chartája határozza meg. |
| --- | --- |

3.4

A civil párbeszéd megkívánja az alapvető polgári és emberi jogok, és elsősorban az egyesüléshez és a békés tüntetéshez való jog és a szólásszabadság elismerését. E jogokat az EU Alapjogi Chartája határozza meg.

| 3.5 | Bár a társadalmi és a civil párbeszéd is először az adott állam szintjén folyik, jelentőségük európai szinten is elismerésre került, mivel itt is megvalósul különféle formákban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az európai civil társadalom konzultatív szerveként, és különös tekintettel arra, hogy azonos arányban áll a munkaadók (I. csoport), a munkavállalók (II. csoport) és a civil társadalom egyéb szervezeteinek (III. csoport) a képviselőiből, „képes a társadalmi és a civil párbeszéd találkozási pontján elhelyezkedni”, és így „elősegíteni közös szempontok együttes kidolgozását, bevonva ebbe az általa képviselt különféle gazdasági, társadalmi és civil tevékenységi kategóriákat” (7). |
| --- | --- |

3.5

Bár a társadalmi és a civil párbeszéd is először az adott állam szintjén folyik, jelentőségük európai szinten is elismerésre került, mivel itt is megvalósul különféle formákban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az európai civil társadalom konzultatív szerveként, és különös tekintettel arra, hogy azonos arányban áll a munkaadók (I. csoport), a munkavállalók (II. csoport) és a civil társadalom egyéb szervezeteinek (III. csoport) a képviselőiből, „képes a társadalmi és a civil párbeszéd találkozási pontján elhelyezkedni”, és így „elősegíteni közös szempontok együttes kidolgozását, bevonva ebbe az általa képviselt különféle gazdasági, társadalmi és civil tevékenységi kategóriákat” (7).

4.   Társadalmi párbeszéd a keleti partnerség hat országában

| 4.1 | Az EGSZB több véleményében is tárgyalta a szociális partnerek és a társadalmi párbeszéd helyzetét a keleti partnerség hat országában. Ennek a véleménynek a keretében és tudván, hogy olykor jelentős különbségek vannak az egyes országok között, nem volt lehetséges országonként elemezni a helyzetet. Az EGSZB ezzel kapcsolatban visszautal korábbi véleményeire, amelyek közül néhány alaposabban megvizsgálta ezeket a kérdéseket (8), és az alábbi észrevételeit arra szándékozik korlátozni, hogy felhívja a figyelmet a keleti partnerségben részt vevő különböző országok számára közös kérdésekre. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB több véleményében is tárgyalta a szociális partnerek és a társadalmi párbeszéd helyzetét a keleti partnerség hat országában. Ennek a véleménynek a keretében és tudván, hogy olykor jelentős különbségek vannak az egyes országok között, nem volt lehetséges országonként elemezni a helyzetet. Az EGSZB ezzel kapcsolatban visszautal korábbi véleményeire, amelyek közül néhány alaposabban megvizsgálta ezeket a kérdéseket (8), és az alábbi észrevételeit arra szándékozik korlátozni, hogy felhívja a figyelmet a keleti partnerségben részt vevő különböző országok számára közös kérdésekre.

| 4.2 | Mind a hat partnerországban léteznek munkaadói és munkavállalói szervezetek. Ezek némelyike a szovjet rezsim alatt meglévő társadalmi vagy gazdasági szervezetekben gyökerezik, a kilencvenes évek elején véghez vitt „új alapokra helyezést” követően. Mások az ezekben az országokban a Szovjetunió bukását követően megkezdett demokratizálódási és gazdasági liberalizációs folyamat során szerveződtek. Egyes országokban érvényesült a pluralizmus, és számos szervezet jött létre. Másokban egyetlen szervezet képviseli a munkaadókat (Azerbajdzsán, Grúzia és Moldova), illetve a munkavállalókat (Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova). |
| --- | --- |

4.2

Mind a hat partnerországban léteznek munkaadói és munkavállalói szervezetek. Ezek némelyike a szovjet rezsim alatt meglévő társadalmi vagy gazdasági szervezetekben gyökerezik, a kilencvenes évek elején véghez vitt „új alapokra helyezést” követően. Mások az ezekben az országokban a Szovjetunió bukását követően megkezdett demokratizálódási és gazdasági liberalizációs folyamat során szerveződtek. Egyes országokban érvényesült a pluralizmus, és számos szervezet jött létre. Másokban egyetlen szervezet képviseli a munkaadókat (Azerbajdzsán, Grúzia és Moldova), illetve a munkavállalókat (Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Moldova).

| 4.3 | Országonként és szervezetenként eltérő az, hogy ezek a szervezetek mennyire függetlenek a kormányoktól és a hatóságoktól. Fehéroroszországban a jelenleg uralkodó rezsimnek egy pillanatig sem voltak aggályai azzal kapcsolatban, hogy közvetlenül beavatkozzon a munkaadói szervezetek és a szakszervezetek működésébe és tevékenységébe. Azokban az országokban, ahol csak egyetlen munkaadói vagy munkavállalói szervezet létezik, ezen szervezetek tulajdonképpeni monopóliuma olykor jelentősen korlátozza az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyaláshoz való jog teljes körű gyakorlását. Végül meg kell jegyeznünk, hogy a régió minden országában – azokban is, amelyek hivatalosan kiállnak a demokrácia és a piacgazdaság mellett – a kormányok még mindig csak ímmel-ámmal fogadják el a munkaadói vagy munkavállalói képviseleti szervezetek függetlenségét és legitimitását. Ez egyébként nemcsak a szociális partnerekre vonatkozik, ahogy ezt a hatóságokkal és azok módszereivel kritikus civil szervezetek rendszeresen tapasztalják. |
| --- | --- |

4.3

Országonként és szervezetenként eltérő az, hogy ezek a szervezetek mennyire függetlenek a kormányoktól és a hatóságoktól. Fehéroroszországban a jelenleg uralkodó rezsimnek egy pillanatig sem voltak aggályai azzal kapcsolatban, hogy közvetlenül beavatkozzon a munkaadói szervezetek és a szakszervezetek működésébe és tevékenységébe. Azokban az országokban, ahol csak egyetlen munkaadói vagy munkavállalói szervezet létezik, ezen szervezetek tulajdonképpeni monopóliuma olykor jelentősen korlátozza az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyaláshoz való jog teljes körű gyakorlását. Végül meg kell jegyeznünk, hogy a régió minden országában – azokban is, amelyek hivatalosan kiállnak a demokrácia és a piacgazdaság mellett – a kormányok még mindig csak ímmel-ámmal fogadják el a munkaadói vagy munkavállalói képviseleti szervezetek függetlenségét és legitimitását. Ez egyébként nemcsak a szociális partnerekre vonatkozik, ahogy ezt a hatóságokkal és azok módszereivel kritikus civil szervezetek rendszeresen tapasztalják.

| 4.4 | Mindegyik országban vannak nemzeti konzultációs és egyeztetési struktúrák, általában háromoldalú viszonylatban. Kétoldalú struktúrák is léteznek ágazati szinten, de sokkal vegyesebb képet mutatva. Az ILO vezető szerepet játszott ezen a területen, különösen a „tisztességes munka előmozdítását célzó nemzeti programok” létrehozása révén. A struktúrák megvannak ugyan, működésük azonban sok kívánnivalót hagy maga után. A társadalmi párbeszéd a legtöbb szervezet véleménye szerint sokszor még mindig túlságosan formális és epizódszerű, ráadásul jelentősen korlátozott azoknak a problémáknak a terén, amelyeket meg kellene oldani. A háromoldalú struktúrák valójában legtöbbször olyan csatornaként működnek, ahol a szociális partnerek tájékoztatást kapnak a kormányzattól azokról a döntésekről, amelyek sok esetben már meg is születtek, és nem módosíthatók. A keleti partnerséget és az azt kísérő programokat szinte soha nem vették fel ezeknek az üléseknek a napirendjére. |
| --- | --- |

4.4

Mindegyik országban vannak nemzeti konzultációs és egyeztetési struktúrák, általában háromoldalú viszonylatban. Kétoldalú struktúrák is léteznek ágazati szinten, de sokkal vegyesebb képet mutatva. Az ILO vezető szerepet játszott ezen a területen, különösen a „tisztességes munka előmozdítását célzó nemzeti programok” létrehozása révén. A struktúrák megvannak ugyan, működésük azonban sok kívánnivalót hagy maga után. A társadalmi párbeszéd a legtöbb szervezet véleménye szerint sokszor még mindig túlságosan formális és epizódszerű, ráadásul jelentősen korlátozott azoknak a problémáknak a terén, amelyeket meg kellene oldani. A háromoldalú struktúrák valójában legtöbbször olyan csatornaként működnek, ahol a szociális partnerek tájékoztatást kapnak a kormányzattól azokról a döntésekről, amelyek sok esetben már meg is születtek, és nem módosíthatók. A keleti partnerséget és az azt kísérő programokat szinte soha nem vették fel ezeknek az üléseknek a napirendjére.

| 4.5 | A hat partnerország mind ratifikálta az ILO alapvető egyezményeit, illetve néhány más fontos egyezményt, bár jelentős különbségek vannak abban, hogy a különböző országok miként integrálták ezeket az egyezményeket (az Ukrajna által ratifikált 69 egyezményből 61 van érvényben, Grúzia 16 egyezmény ratifikálására és alkalmazására szorítkozott). A hat ország integrálta továbbá az Európai Szociális Charta legfontosabb záradékait (jóllehet egyes, minden bizonnyal feloldható fenntartásokkal a kollektív panaszokkal kapcsolatos jegyzőkönyvre vonatkozóan). Mindez azonban nem jelenti azt, sőt, távol állunk attól, hogy az alapvető szociális jogokat maradéktalanul tiszteletben tartanák. Fehéroroszországon kívül Moldovával, Ukrajnával, Grúziával szemben is több panasz érkezett már az ILO-hoz. A jogállamiság megteremtésének nehézsége a szociális területen, valamint az a tény, hogy számos kormány kevés érdeklődést mutat az európai és nemzetközi normák iránt, nagyon is közvetlen következményekkel jár az egyesülési szabadság gyakorlására, a szociális párbeszédre, a szociális jogokra és általában véve a munkavállalók helyzetére. Azt is meg kell jegyezni, hogy mindezekben az országokban lassú és gyakran diszfunkcionális az igazságügyi intézményrendszer, mely úgy tűnik, nem képes megfelelő időben és kellően visszatartó erővel érvényt szerezni a jognak a szociális területen. |
| --- | --- |

4.5

A hat partnerország mind ratifikálta az ILO alapvető egyezményeit, illetve néhány más fontos egyezményt, bár jelentős különbségek vannak abban, hogy a különböző országok miként integrálták ezeket az egyezményeket (az Ukrajna által ratifikált 69 egyezményből 61 van érvényben, Grúzia 16 egyezmény ratifikálására és alkalmazására szorítkozott). A hat ország integrálta továbbá az Európai Szociális Charta legfontosabb záradékait (jóllehet egyes, minden bizonnyal feloldható fenntartásokkal a kollektív panaszokkal kapcsolatos jegyzőkönyvre vonatkozóan). Mindez azonban nem jelenti azt, sőt, távol állunk attól, hogy az alapvető szociális jogokat maradéktalanul tiszteletben tartanák. Fehéroroszországon kívül Moldovával, Ukrajnával, Grúziával szemben is több panasz érkezett már az ILO-hoz. A jogállamiság megteremtésének nehézsége a szociális területen, valamint az a tény, hogy számos kormány kevés érdeklődést mutat az európai és nemzetközi normák iránt, nagyon is közvetlen következményekkel jár az egyesülési szabadság gyakorlására, a szociális párbeszédre, a szociális jogokra és általában véve a munkavállalók helyzetére. Azt is meg kell jegyezni, hogy mindezekben az országokban lassú és gyakran diszfunkcionális az igazságügyi intézményrendszer, mely úgy tűnik, nem képes megfelelő időben és kellően visszatartó erővel érvényt szerezni a jognak a szociális területen.

| 4.6 | 2010-ben a civil társadalmi fórum támogatásáról biztosított egy – az eurázsiai partnerségért alapítvány által javasolt – kutatási projektet, amelynek az a célja, hogy megvizsgálja a társadalmi párbeszéd helyzetét a különböző országokban. Az EGSZB felhívja a figyelmet, milyen fontos a fenti projekt, amely a civil társadalmat alkotó szervezeteknek a különböző országokban való feltérképezése érdekében a „civil társadalmi eszköz” által kidolgozott projekthez kapcsolódik. Az eredeti projektet, amelybe szorosan be kellene vonni a szociális partnerek képviselőit, minden bizonnyal integrálni lehetne ebbe a civil társadalomról szóló kutatásba. Ki kellene terjednie a társadalmi párbeszéd különböző szintjeire (nemzeti, regionális, helyi, háromoldalú, kétoldalú), és célként a hatékony szociális párbeszéd különböző országokban történő megvalósítása előtt álló akadályok és korlátok azonosítását kellene kitűznie magának. Az EGSZB kéri, hogy ezt a projektet emeljék azon programok prioritásai közé, amelyekhez a civil társadalmi fórum számára hozzáférést kellene biztosítani. |
| --- | --- |

4.6

2010-ben a civil társadalmi fórum támogatásáról biztosított egy – az eurázsiai partnerségért alapítvány által javasolt – kutatási projektet, amelynek az a célja, hogy megvizsgálja a társadalmi párbeszéd helyzetét a különböző országokban. Az EGSZB felhívja a figyelmet, milyen fontos a fenti projekt, amely a civil társadalmat alkotó szervezeteknek a különböző országokban való feltérképezése érdekében a „civil társadalmi eszköz” által kidolgozott projekthez kapcsolódik. Az eredeti projektet, amelybe szorosan be kellene vonni a szociális partnerek képviselőit, minden bizonnyal integrálni lehetne ebbe a civil társadalomról szóló kutatásba. Ki kellene terjednie a társadalmi párbeszéd különböző szintjeire (nemzeti, regionális, helyi, háromoldalú, kétoldalú), és célként a hatékony szociális párbeszéd különböző országokban történő megvalósítása előtt álló akadályok és korlátok azonosítását kellene kitűznie magának. Az EGSZB kéri, hogy ezt a projektet emeljék azon programok prioritásai közé, amelyekhez a civil társadalmi fórum számára hozzáférést kellene biztosítani.

| 4.7 | A civil társadalmi fórum a civil szervezetek támogatásával kidolgozott egy „Európai integrációs mutatót a keleti partnerség országai számára”, egy olyan elemzési eszközt, mely évente felméri az egyes keleti partnerországok által elért haladást mind az egymással, mind pedig az EU-val való együttműködésük terén. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy bár a mutató tartalmaz egy sor a keleti partnerséghez kapcsolódó célkitűzést, mégis kevéssé veszi figyelembe a szociális vetületet, a foglalkoztatást, a szabadságjogok és az alapvető szociális jogok tiszteletben tartását vagy pedig a hiteles szociális párbeszéd terén elérendő előrelépéseket. Az EGSZB ezért kéri, hogy a mutatót vizsgálják felül és egészítsék ki, valamint arra kéri a civil társadalmi fórumot, hogy ehhez támaszkodjon az európai intézmények e téren szerzett tapasztalataira, különösen az Európa Tanácsaiéra és az Európai Bizottság által az „Általános Preferenciális Rendszer” (GSP +) számára a kereskedelmi együttműködési politikája keretében meghatározott kritériumokra. |
| --- | --- |

4.7

A civil társadalmi fórum a civil szervezetek támogatásával kidolgozott egy „Európai integrációs mutatót a keleti partnerség országai számára”, egy olyan elemzési eszközt, mely évente felméri az egyes keleti partnerországok által elért haladást mind az egymással, mind pedig az EU-val való együttműködésük terén. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy bár a mutató tartalmaz egy sor a keleti partnerséghez kapcsolódó célkitűzést, mégis kevéssé veszi figyelembe a szociális vetületet, a foglalkoztatást, a szabadságjogok és az alapvető szociális jogok tiszteletben tartását vagy pedig a hiteles szociális párbeszéd terén elérendő előrelépéseket. Az EGSZB ezért kéri, hogy a mutatót vizsgálják felül és egészítsék ki, valamint arra kéri a civil társadalmi fórumot, hogy ehhez támaszkodjon az európai intézmények e téren szerzett tapasztalataira, különösen az Európa Tanácsaiéra és az Európai Bizottság által az „Általános Preferenciális Rendszer” (GSP +) számára a kereskedelmi együttműködési politikája keretében meghatározott kritériumokra.

5.   A társadalmi párbeszéddel, a szociálpolitikával és a foglalkoztatással kapcsolatos kérdésekről szóló vita a civil társadalmi fórum keretében

| 5.1 | Az EGSZB a kezdetektől fogva hangsúlyozta a civil társadalom bevonásának fontosságát a keleti partnerség tervébe. A civil társadalmi fórum ezt szem előtt tartva jött létre. 2009-ben kiválasztották a részvételben érdekelt civil szervezeteket, az Európai Bizottság által szerkesztett „elvi dokumentumban” szereplő kritériumok alapján (földrajzi eredet/állampolgárság, sokszínűség és arányosság, tapasztalat az EU-val, az ENP-vel és a keleti partnerséggel kapcsolatos kérdésekben) (9). Az EGSZB ezzel kapcsolatban sajnálja, hogy a reprezentativitási követelmény hiánya – jóllehet a második kritérium konkrétan utal a munkaadói szervezetekre, a szakszervezetekre és a szakmai szövetségekre – a szociális partnerek feltűnő alulreprezentáltságához vezetett. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB a kezdetektől fogva hangsúlyozta a civil társadalom bevonásának fontosságát a keleti partnerség tervébe. A civil társadalmi fórum ezt szem előtt tartva jött létre. 2009-ben kiválasztották a részvételben érdekelt civil szervezeteket, az Európai Bizottság által szerkesztett „elvi dokumentumban” szereplő kritériumok alapján (földrajzi eredet/állampolgárság, sokszínűség és arányosság, tapasztalat az EU-val, az ENP-vel és a keleti partnerséggel kapcsolatos kérdésekben) (9). Az EGSZB ezzel kapcsolatban sajnálja, hogy a reprezentativitási követelmény hiánya – jóllehet a második kritérium konkrétan utal a munkaadói szervezetekre, a szakszervezetekre és a szakmai szövetségekre – a szociális partnerek feltűnő alulreprezentáltságához vezetett.

| 5.2 | A civil társadalmi fórumnak eddig nem volt saját munkacsoportja a társadalmi párbeszéddel, a szociálpolitikával és a foglalkoztatási politikával, az alapvető szociális jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések megtárgyalására. Igaz, e kérdések némelyikét megvitatták a II. munkacsoport („Gazdasági integráció és konvergencia az uniós politikákkal”) vagy az I. munkacsoport (demokrácia, emberi jogok, jó kormányzás és stabilitás) keretében. Egyértelmű azonban, hogy ezek a kérdések, hozzáadódva egy már nagyon sűrű menetrendhez, nem részesülhettek kellő figyelemben. |
| --- | --- |

5.2

A civil társadalmi fórumnak eddig nem volt saját munkacsoportja a társadalmi párbeszéddel, a szociálpolitikával és a foglalkoztatási politikával, az alapvető szociális jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések megtárgyalására. Igaz, e kérdések némelyikét megvitatták a II. munkacsoport („Gazdasági integráció és konvergencia az uniós politikákkal”) vagy az I. munkacsoport (demokrácia, emberi jogok, jó kormányzás és stabilitás) keretében. Egyértelmű azonban, hogy ezek a kérdések, hozzáadódva egy már nagyon sűrű menetrendhez, nem részesülhettek kellő figyelemben.

| 5.3 | Az EGSZB következésképpen üdvözli a civil társadalmi fórum azon döntését, hogy létrehoz egy ötödik, a szociális párbeszédnek szentelt munkacsoportot, amelynek munkája nem csupán a társadalmi párbeszéd előmozdítására korlátozódna a hat partnerországban, hanem főként a széles értelemben vett gazdasági és szociálpolitikára, a közszolgáltatások szerepére, a munkaerőpiac működésére, a szakképzésre, a munkakörülményekre, magukra a munkaügyi kapcsolatokra összpontosítaná a figyelmét, röviden mindenre, ami általában a társadalmi párbeszéd tartalmát képezi, beleértve a szociális védelmet, a szociális jogok tiszteletben tartását, a nemek közötti egyenlőséget, az informális gazdaság és az elszegényedés elleni küzdelmet, a gyakran tömeges bevándorlás által okozott problémákat. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB következésképpen üdvözli a civil társadalmi fórum azon döntését, hogy létrehoz egy ötödik, a szociális párbeszédnek szentelt munkacsoportot, amelynek munkája nem csupán a társadalmi párbeszéd előmozdítására korlátozódna a hat partnerországban, hanem főként a széles értelemben vett gazdasági és szociálpolitikára, a közszolgáltatások szerepére, a munkaerőpiac működésére, a szakképzésre, a munkakörülményekre, magukra a munkaügyi kapcsolatokra összpontosítaná a figyelmét, röviden mindenre, ami általában a társadalmi párbeszéd tartalmát képezi, beleértve a szociális védelmet, a szociális jogok tiszteletben tartását, a nemek közötti egyenlőséget, az informális gazdaság és az elszegényedés elleni küzdelmet, a gyakran tömeges bevándorlás által okozott problémákat.

| 5.4 | Nyilvánvaló, hogy ezek közül számos kérdéssel kapcsolatban a szociális párbeszéddel foglalkozó munkacsoportnak egyeztetnie kell a többi munkacsoporttal, főként az emberi jogokkal, a jó kormányzással és a gazdasági integrációval foglalkozókkal. Hozzá kell tenni, hogy jóllehet a munkacsoport összetétele a szociális partnerek képviselőinek részvételét feltételezi, nem szabad kizárni más képviselőket sem, így a fogyasztóvédelmi szervezetekét, a mezőgazdasági termelőkét vagy a szociális szférában aktív civil szervezetekét, akik számára szintén biztosítani kell a részvételt. Ez természetesen a többi munkacsoport összetételére is igaz: a probléma iránt érdeklődő munkaadói szervezetek és szakszervezetek képviselői számára is lehetővé kell tenni a részvételt. |
| --- | --- |

5.4

Nyilvánvaló, hogy ezek közül számos kérdéssel kapcsolatban a szociális párbeszéddel foglalkozó munkacsoportnak egyeztetnie kell a többi munkacsoporttal, főként az emberi jogokkal, a jó kormányzással és a gazdasági integrációval foglalkozókkal. Hozzá kell tenni, hogy jóllehet a munkacsoport összetétele a szociális partnerek képviselőinek részvételét feltételezi, nem szabad kizárni más képviselőket sem, így a fogyasztóvédelmi szervezetekét, a mezőgazdasági termelőkét vagy a szociális szférában aktív civil szervezetekét, akik számára szintén biztosítani kell a részvételt. Ez természetesen a többi munkacsoport összetételére is igaz: a probléma iránt érdeklődő munkaadói szervezetek és szakszervezetek képviselői számára is lehetővé kell tenni a részvételt.

| 5.5 | Ezen ötödik munkacsoport felállítása maga után vonja, hogy annak vitairányítói (egy az EU-tól, egy pedig a partnerországoktól) részt vesznek a civil társadalmi fórum irányítóbizottságában, 17-ről 19-re emelve annak taglétszámát. Az EGSZB ugyanakkor emlékeztet arra, hogy ezt nem tekinthetjük a szociális partnerek elégséges képviseletének a civil társadalmi fórum vezetőségében. Az EGSZB ezért a civil társadalmi fórum eljárási szabályzatának felülvizsgálatát kéri annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szociális partnerek megfelelőbb képviselete. Az is kívánatos lenne, hogy minden „Csoport” – az EGSZB által használt értelemben („munkaadók”, „szakszervezetek”, „egyéb civil társadalmi szervezetek”) – felelhessen a saját tagjai kiválasztásáért, az egyes „Csoportok”-hoz tartozó szervezetek helyzetéhez igazított kritériumoknak megfelelően. |
| --- | --- |

5.5

Ezen ötödik munkacsoport felállítása maga után vonja, hogy annak vitairányítói (egy az EU-tól, egy pedig a partnerországoktól) részt vesznek a civil társadalmi fórum irányítóbizottságában, 17-ről 19-re emelve annak taglétszámát. Az EGSZB ugyanakkor emlékeztet arra, hogy ezt nem tekinthetjük a szociális partnerek elégséges képviseletének a civil társadalmi fórum vezetőségében. Az EGSZB ezért a civil társadalmi fórum eljárási szabályzatának felülvizsgálatát kéri annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szociális partnerek megfelelőbb képviselete. Az is kívánatos lenne, hogy minden „Csoport” – az EGSZB által használt értelemben („munkaadók”, „szakszervezetek”, „egyéb civil társadalmi szervezetek”) – felelhessen a saját tagjai kiválasztásáért, az egyes „Csoportok”-hoz tartozó szervezetek helyzetéhez igazított kritériumoknak megfelelően.

| 5.6 | A keleti partnerség alkalmat kell, hogy biztosítson a partnerországokban meglévő formális struktúrák keretében zajló társadalmi párbeszéd megerősítésére. Mostanáig a civil társadalmi fórum arra törekedett, hogy „nemzeti platformok” létrehozása révén decentralizálja tevékenységét. Ezek a platformok nagyon aktívak a legtöbb országban, azonban az állami hatóságokkal szembeni jogállásukat még definiálni kell. Kívánatos lenne, hogy ezek mellett a civil párbeszéd előmozdításáért felelős „platformok” mellett a meglévő nemzeti háromoldalú struktúrák is elismerést nyerjenek a társadalmi párbeszéd előmozdításában betöltött szerepükben, és hogy közvetlen kapcsolatot lehessen létrehozni a civil társadalmi fórummal csakúgy, mint a „nemzeti platformok”-kal. A keleti partnerségnek ehhez hasonlóan ösztönöznie kellene a partnerországokat arra, hogy módszeresen vonják be a szociális partnereket a nemzeti szintű szociális párbeszéd keretébe, a tevékenységeihez kapcsolódó valamennyi társadalmi és gazdasági szempont vonatkozásában, ami magában foglalja a kétoldalú alapon létrehozott „társulási megállapodásokat” is. |
| --- | --- |

5.6

A keleti partnerség alkalmat kell, hogy biztosítson a partnerországokban meglévő formális struktúrák keretében zajló társadalmi párbeszéd megerősítésére. Mostanáig a civil társadalmi fórum arra törekedett, hogy „nemzeti platformok” létrehozása révén decentralizálja tevékenységét. Ezek a platformok nagyon aktívak a legtöbb országban, azonban az állami hatóságokkal szembeni jogállásukat még definiálni kell. Kívánatos lenne, hogy ezek mellett a civil párbeszéd előmozdításáért felelős „platformok” mellett a meglévő nemzeti háromoldalú struktúrák is elismerést nyerjenek a társadalmi párbeszéd előmozdításában betöltött szerepükben, és hogy közvetlen kapcsolatot lehessen létrehozni a civil társadalmi fórummal csakúgy, mint a „nemzeti platformok”-kal. A keleti partnerségnek ehhez hasonlóan ösztönöznie kellene a partnerországokat arra, hogy módszeresen vonják be a szociális partnereket a nemzeti szintű szociális párbeszéd keretébe, a tevékenységeihez kapcsolódó valamennyi társadalmi és gazdasági szempont vonatkozásában, ami magában foglalja a kétoldalú alapon létrehozott „társulási megállapodásokat” is.

6.   A szociális párbeszéddel kapcsolatos kérdések a keleti partnerség szintjén

| 6.1 | 2011-ben az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) megvonta az ENP fellépésének mérlegét az EU-tól délre és keletre fekvő országok esetében, és új megközelítést javasolt az átalakuló szomszédság vonatkozásában (10). Ez az új megközelítés – teljes joggal – a demokrácia elmélyítésére, a civil társadalommal való partnerségek létrehozására koncentrál, ugyanakkor felhívja a figyelmet a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésnek nyújtandó támogatás szükségességére, különösen a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés terén. Az Európai Bizottság és az EKSZ kiemeli ezzel kapcsolatban, hogy „az erőtlen növekedés, az növekvő munkanélküliség, valamint a gazdagok és szegények közötti egyre nagyobb szakadék táptalaja az instabilitásnak” az érintett országokban. Ez a partnerországokkal megkezdett makrogazdasági párbeszéden túlmenően szükségessé teszi „a foglalkoztatási és szociális szakpolitikákról folytatott párbeszéd elmélyítését”. |
| --- | --- |

6.1

2011-ben az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) megvonta az ENP fellépésének mérlegét az EU-tól délre és keletre fekvő országok esetében, és új megközelítést javasolt az átalakuló szomszédság vonatkozásában (10). Ez az új megközelítés – teljes joggal – a demokrácia elmélyítésére, a civil társadalommal való partnerségek létrehozására koncentrál, ugyanakkor felhívja a figyelmet a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésnek nyújtandó támogatás szükségességére, különösen a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés terén. Az Európai Bizottság és az EKSZ kiemeli ezzel kapcsolatban, hogy „az erőtlen növekedés, az növekvő munkanélküliség, valamint a gazdagok és szegények közötti egyre nagyobb szakadék táptalaja az instabilitásnak” az érintett országokban. Ez a partnerországokkal megkezdett makrogazdasági párbeszéden túlmenően szükségessé teszi „a foglalkoztatási és szociális szakpolitikákról folytatott párbeszéd elmélyítését”.

| 6.2 | Az Európai Bizottság és az EKSZ által végzett értékelés természetesen figyelembe veszi a földközi-tengeri térség déli országaiban lezajlott jelentős változásokat. Az ott megfogalmazott megállapítások azonban szélesebb körben is érvényesek. A munkanélküliség, az elszegényedés, az informális gazdaság, a bevándorlás, az emberkereskedelem stb. keleten és délen is valós problémák, amelyeknek elbizonytalanító hatásai nem csupán az adott országok politikai intézményeit érintik, hanem az egész régiót. Az EGSZB 2011-ben támogatását fejezte ki a javasolt új stratégia iránt (11), következésképpen szeretné, hogy a kiegyensúlyozott és fenntartható, munkahely-teremtési potenciállal rendelkező és nagyobb szociális biztonságot nyújtó növekedést vegyék prioritásként teljes mértékben figyelembe a keleti partnerségre vonatkozó jövőbeli irányvonalak kidolgozása során. |
| --- | --- |

6.2

Az Európai Bizottság és az EKSZ által végzett értékelés természetesen figyelembe veszi a földközi-tengeri térség déli országaiban lezajlott jelentős változásokat. Az ott megfogalmazott megállapítások azonban szélesebb körben is érvényesek. A munkanélküliség, az elszegényedés, az informális gazdaság, a bevándorlás, az emberkereskedelem stb. keleten és délen is valós problémák, amelyeknek elbizonytalanító hatásai nem csupán az adott országok politikai intézményeit érintik, hanem az egész régiót. Az EGSZB 2011-ben támogatását fejezte ki a javasolt új stratégia iránt (11), következésképpen szeretné, hogy a kiegyensúlyozott és fenntartható, munkahely-teremtési potenciállal rendelkező és nagyobb szociális biztonságot nyújtó növekedést vegyék prioritásként teljes mértékben figyelembe a keleti partnerségre vonatkozó jövőbeli irányvonalak kidolgozása során.

| 6.3 | A keleti partnerség a gazdasági integrációra és az EU politikáihoz való konvergenciára vonatkozó politikájával (II. tematikus platform) kapcsolatban tartalmaz néhány a foglalkoztatási és szociálpolitika terére vonatkozó célkitűzést. Az Európai Bizottság Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága ennek keretében több olyan tevékenységet indított, amely a foglalkoztatási és szociálpolitika területén „bevált legjobb gyakorlatok” terjesztését célozta. Strukturáltabb programot azonban máig nem sikerült felállítani, mivel egy partnerország nyilvánosan kétségbe vonta e kérdések relevanciáját a keleti partnerség szempontjából. Az EGSZB reméli, hogy el fogják tudni hárítani ezt az akadályt, és arra kéri az Európai Bizottság felelőseit, hogy indítsanak újra tárgyalásokat a szóban forgó ország új kormányával abból a célból, hogy az immár konstruktívabb megközelítést alkalmazzon e kérdésben. |
| --- | --- |

6.3

A keleti partnerség a gazdasági integrációra és az EU politikáihoz való konvergenciára vonatkozó politikájával (II. tematikus platform) kapcsolatban tartalmaz néhány a foglalkoztatási és szociálpolitika terére vonatkozó célkitűzést. Az Európai Bizottság Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága ennek keretében több olyan tevékenységet indított, amely a foglalkoztatási és szociálpolitika területén „bevált legjobb gyakorlatok” terjesztését célozta. Strukturáltabb programot azonban máig nem sikerült felállítani, mivel egy partnerország nyilvánosan kétségbe vonta e kérdések relevanciáját a keleti partnerség szempontjából. Az EGSZB reméli, hogy el fogják tudni hárítani ezt az akadályt, és arra kéri az Európai Bizottság felelőseit, hogy indítsanak újra tárgyalásokat a szóban forgó ország új kormányával abból a célból, hogy az immár konstruktívabb megközelítést alkalmazzon e kérdésben.

| 6.4 | Az EGSZB újra megerősíti a szociális dimenzió fontosságát, amelyet a keleti partnerség által javasolt reformprogram gazdasági dimenziójával egyenlően kell kezelni. Következésképpen kívánatosnak tartaná a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által a foglalkoztatási és szociálpolitikához kapcsolódó kérdések megtárgyalására javasolt „panel” felállítását. E panel célkitűzése néhány olyan norma és „bevált gyakorlat” előmozdítása kell, hogy legyen, amelyeket a partnerországok és az uniós képviselők a gazdasági haladást szükségszerűen kísérő szociális haladás mutatóiként közös megegyezéssel meghatároznak. Ötödik munkacsoportja révén az FSC-t be kellene vonni ebbe a munkába. Az EGSZB szeretné, ha hosszabb távon felülvizsgálnák a keleti partnerség prioritásainak négy platformra való felosztását, és ha megfelelőképpen intézményesítenének egy a foglalkoztatási és szociálpolitikára összpontosító ötödik platformot is. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB újra megerősíti a szociális dimenzió fontosságát, amelyet a keleti partnerség által javasolt reformprogram gazdasági dimenziójával egyenlően kell kezelni. Következésképpen kívánatosnak tartaná a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által a foglalkoztatási és szociálpolitikához kapcsolódó kérdések megtárgyalására javasolt „panel” felállítását. E panel célkitűzése néhány olyan norma és „bevált gyakorlat” előmozdítása kell, hogy legyen, amelyeket a partnerországok és az uniós képviselők a gazdasági haladást szükségszerűen kísérő szociális haladás mutatóiként közös megegyezéssel meghatároznak. Ötödik munkacsoportja révén az FSC-t be kellene vonni ebbe a munkába. Az EGSZB szeretné, ha hosszabb távon felülvizsgálnák a keleti partnerség prioritásainak négy platformra való felosztását, és ha megfelelőképpen intézményesítenének egy a foglalkoztatási és szociálpolitikára összpontosító ötödik platformot is.

| 6.5 | A foglalkoztatási és szociálpolitikának a keleti partnerség prioritásai közé való felvételéhez megfelelő finanszírozásra és e prioritások végrehajtásához alkalmas programokra van szükség. Ehhez az Európai Bizottság felhasználhatná a „Délkelet-Európai Stabilitási Egyezmény” keretében néhány éve végrehajtott társadalmi kohéziós kezdeményezési program példáját. Ennek a programnak az volt a célja, hogy jobban integrálja a szociális dimenziót a gazdasági fejlődésbe és a régió fellendítésére irányuló erőfeszítésekbe, valamint hogy ennek érdekében elősegítse a szociális szektor megreformálását a „bevált legjobb európai gyakorlatok” alapján. |
| --- | --- |

6.5

A foglalkoztatási és szociálpolitikának a keleti partnerség prioritásai közé való felvételéhez megfelelő finanszírozásra és e prioritások végrehajtásához alkalmas programokra van szükség. Ehhez az Európai Bizottság felhasználhatná a „Délkelet-Európai Stabilitási Egyezmény” keretében néhány éve végrehajtott társadalmi kohéziós kezdeményezési program példáját. Ennek a programnak az volt a célja, hogy jobban integrálja a szociális dimenziót a gazdasági fejlődésbe és a régió fellendítésére irányuló erőfeszítésekbe, valamint hogy ennek érdekében elősegítse a szociális szektor megreformálását a „bevált legjobb európai gyakorlatok” alapján.

| 6.6 | Az EGSZB támogatja, hogy az Európai Bizottság és az EKSZ döntése alapján létrehozzák a Civil Társadalmi Eszközt és az Európai Demokrácia Alapítványt, amelyek a remények szerint hozzájárulnak a civil társadalom, a civil szervezetek és azok cselekvési kapacitásának megerősítéséhez. Ugyanakkor – ahogy azt 2003-ban (12) és 2011-ben (13) is tette – újból kéri az Európai Bizottságot, „hogy a hibák elkerülése érdekében vonja le a következtetéseket a nyugat-balkáni civil társadalmi eszközzel szerzett tapasztalatokból”, különösen pedig, hogy nagyobb mértékben vegye figyelembe a szociális partnerek, valamint más gazdasági és szociális jellegű szervezetek sajátosságait a finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés terén. |
| --- | --- |

6.6

Az EGSZB támogatja, hogy az Európai Bizottság és az EKSZ döntése alapján létrehozzák a Civil Társadalmi Eszközt és az Európai Demokrácia Alapítványt, amelyek a remények szerint hozzájárulnak a civil társadalom, a civil szervezetek és azok cselekvési kapacitásának megerősítéséhez. Ugyanakkor – ahogy azt 2003-ban (12) és 2011-ben (13) is tette – újból kéri az Európai Bizottságot, „hogy a hibák elkerülése érdekében vonja le a következtetéseket a nyugat-balkáni civil társadalmi eszközzel szerzett tapasztalatokból”, különösen pedig, hogy nagyobb mértékben vegye figyelembe a szociális partnerek, valamint más gazdasági és szociális jellegű szervezetek sajátosságait a finanszírozási forrásokhoz való hozzáférés terén.

| 6.7 | Az EGSZB végül azt szeretné, ha a keleti partnerségben már részt vevő szervezetek nagyobb mértékben figyelembe vennék a szociális dimenziót. Ennek megfelelően kéri az Európa Tanácsot, hogy a jövőben egészítse ki jelentéseit és ajánlásait a szociális jogok helyzetének értékelésével, amelyet az Európai Szociális Chartában meghatározott elvek, valamint az érintett tagállamok által ratifikált vagy nem ratifikált cikkek alapján végezne el. Szeretné továbbá, ha az ILO-t, amely háromoldalú, ráadásul az érintett országokban rendkívül tevékeny szervezet, ezentúl szorosabban bevonnák a keleti partnerség munkáiba. |
| --- | --- |

6.7

Az EGSZB végül azt szeretné, ha a keleti partnerségben már részt vevő szervezetek nagyobb mértékben figyelembe vennék a szociális dimenziót. Ennek megfelelően kéri az Európa Tanácsot, hogy a jövőben egészítse ki jelentéseit és ajánlásait a szociális jogok helyzetének értékelésével, amelyet az Európai Szociális Chartában meghatározott elvek, valamint az érintett tagállamok által ratifikált vagy nem ratifikált cikkek alapján végezne el. Szeretné továbbá, ha az ILO-t, amely háromoldalú, ráadásul az érintett országokban rendkívül tevékeny szervezet, ezentúl szorosabban bevonnák a keleti partnerség munkáiba.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  José Manuel BARROSO, az Európai Bizottság elnöke – sajtótájékoztató, 2008. december 3.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Keleti partnerség – 2008. december 3., COM(2008) 823 final, 14. o.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

3

(4)  Az EGSZB véleménye: „A civil társadalom részvétele a keleti partnerségben”, HL C 277., 2009.11.17., 30–36. o.

4

(5)  Az EGSZB véleménye: „A civil társadalom hozzájárulása a keleti partnerséghez”, HL C 248., 2011.8.25., 37-42. o.

5

(6)  Mario SEPI-nek, az EGSZB elnökének a levele az FSC irányítóbizottsága tagjainak, 2011. május 19. Az elnök levelében átvette a Bizottság „Az Európai Bizottság érdekelt felekkel történő konzultációinak általános elvei és minimumszabályai” c. dokumentumában (COM(2002) 704) alkalmazott definíciót.

6

(7)  Roger BRIESCH, az EGSZB elnökének nyitóbeszéde a 2003. június 10-én, Brüsszelben „Társadalmi párbeszéd és civil párbeszéd: eltérő és kiegészítő jelleg” címmel tartott szeminárium alkalmával. Az EGSZB összetételét a Lisszaboni Szerződés 300. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

7

(8)  Lásd főként „Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok: új, dinamikus szerep a civil társadalom számára” (HL C 77, 2009.3.31., 157–163. o.); „Az EU és Moldova közötti kapcsolatok: a szervezett civil társadalom szerepe” (HL C 120, 2008.5.15., 89–95. o. és HL C 299, 2012.10.4., 34–38. o.; „A civil társadalom Fehéroroszországban” (HL C 318, 2006.12.23., 123–127. o.); „A civil társadalom részvétele az európai szomszédságpolitika keretében a dél-kaukázusi térség országai (Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia) számára kidolgozott cselekvési tervek végrehajtásában” (HL C 277, 2009.11.17., 37–41. o.).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

9

(10)  Közös közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az átalakuló szomszédság új megközelítése COM(2011) 303 final.

10

(11)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az átalakuló szomszédság új megközelítése”, HL C 43., 2012.2.15., 89–93.

11

(12)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A civil társadalom szerepe a Nyugat-Balkánra vonatkozó új európai stratégia keretében”HL C 80., 2004.3.30., 158–167. o. (magyar nyelven nem elérhető).

12

(13)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A civil társadalom hozzájárulása a keleti partnerséghez”, HL C 248., 2011.8.25., 37–42.

13

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/46

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához (saját kezdeményezésű vélemény)

2013/C 161/08

Előadó: Yves SOMVILLE

2012. július 12-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2013. január 29-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a 2013. március 20-i ülésnapon) 159 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Egy olyan világban, amelyben számos ember éhezik, és amelyben a források végesek, az EGSZB szerint alapvető fontosságú, hogy megfelelő figyelmet kapjon a politikai menetrendben az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzésének és csökkentésének témája. Az EGSZB üdvözli az Európai Parlament lépéseit és az Európai Bizottság közelmúltbeli kezdeményezéseit e területen. |
| --- | --- |

1.1

Egy olyan világban, amelyben számos ember éhezik, és amelyben a források végesek, az EGSZB szerint alapvető fontosságú, hogy megfelelő figyelmet kapjon a politikai menetrendben az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzésének és csökkentésének témája. Az EGSZB üdvözli az Európai Parlament lépéseit és az Európai Bizottság közelmúltbeli kezdeményezéseit e területen.

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák koherenciája érdekében uniós szintű meghatározásra és közös módszerre van szükség, hogy az élelmiszer-veszteséget és -pazarlást számszerűsíteni lehessen. Ugyanakkor a helyzetre és a kitűzött célokra tekintettel úgy véli, hogy konkrét lépéseket kell tenni, és nem kellene megvárni a folyamatban lévő programok eredményeit. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák koherenciája érdekében uniós szintű meghatározásra és közös módszerre van szükség, hogy az élelmiszer-veszteséget és -pazarlást számszerűsíteni lehessen. Ugyanakkor a helyzetre és a kitűzött célokra tekintettel úgy véli, hogy konkrét lépéseket kell tenni, és nem kellene megvárni a folyamatban lévő programok eredményeit.

| 1.3 | Az EGSZB ösztönzi olyan platformok létrehozását és továbbfejlesztését az Unió különböző régióiban és tagállamaiban, amelyek keretében a résztvevők kicserélhetik az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem terén szerzett tapasztalataikat, hogy ezáltal optimalizálni tudják az ilyen programokra szánt eszközök használatát, és hogy támogassák a hatékonynak bizonyuló kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB ösztönzi olyan platformok létrehozását és továbbfejlesztését az Unió különböző régióiban és tagállamaiban, amelyek keretében a résztvevők kicserélhetik az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem terén szerzett tapasztalataikat, hogy ezáltal optimalizálni tudják az ilyen programokra szánt eszközök használatát, és hogy támogassák a hatékonynak bizonyuló kezdeményezéseket.

| 1.4 | Most, amikor az élelmiszerbanki források sajnálatos módon csökkennek, miközben az igények a gazdasági válság következtében drasztikusan nőnek, az EGSZB különösen fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi és a vendéglátó-ipari egységek minél több még fogyasztható terméket bocsássanak az élelmiszerbankok rendelkezésére. Emellett különös figyelmet kell fordítani – a néhány tagállamban már létező – olyan kezdeményezések terjesztésére, amelyek az adóügyre és az adományozók felelősség alóli mentesítésére vonatkoznak, vagy néhány, az adományozást megkönnyítő, az élelmiszerek biztonságát azonban garantáló adminisztratív korlátozás kiigazítása. |
| --- | --- |

1.4

Most, amikor az élelmiszerbanki források sajnálatos módon csökkennek, miközben az igények a gazdasági válság következtében drasztikusan nőnek, az EGSZB különösen fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi és a vendéglátó-ipari egységek minél több még fogyasztható terméket bocsássanak az élelmiszerbankok rendelkezésére. Emellett különös figyelmet kell fordítani – a néhány tagállamban már létező – olyan kezdeményezések terjesztésére, amelyek az adóügyre és az adományozók felelősség alóli mentesítésére vonatkoznak, vagy néhány, az adományozást megkönnyítő, az élelmiszerek biztonságát azonban garantáló adminisztratív korlátozás kiigazítása.

| 1.5 | A képzésre fontos szerep hárul az élelmiszer-pazarlás csökkentésében. Kívánatos lenne, hogy ezt a tematikát beépítsék a közétkeztetés és az egyéni vendéglátás jövőbeli szakembereinek iskolai tananyagába, valamint a továbbképzésükbe. Hasonlóképpen kellene eljárni a csomagolási formatervező iskolákban is az élelmiszerek tartósítását és tartalmuk maximális felhasználását illetően. |
| --- | --- |

1.5

A képzésre fontos szerep hárul az élelmiszer-pazarlás csökkentésében. Kívánatos lenne, hogy ezt a tematikát beépítsék a közétkeztetés és az egyéni vendéglátás jövőbeli szakembereinek iskolai tananyagába, valamint a továbbképzésükbe. Hasonlóképpen kellene eljárni a csomagolási formatervező iskolákban is az élelmiszerek tartósítását és tartalmuk maximális felhasználását illetően.

| 1.6 | Az EGSZB nyilvánvalóan kulcsfontosságúnak tartja a fogyasztókkal folytatott kommunikációt, amelynek az élelmiszer-pazarlás okainak alapos elemzésén kell alapulnia. A jelenség hatásait kiemelő általános figyelemfelkeltő kampányok indítása mellett a fő hangsúlyt a termékek lejárati idejének helyes értelmezése, a bevásárlások megtervezése, az élelmiszerek tárolása és az élelmiszermaradékok felhasználása stb kapja. A terjesztendő információkat az egyes háztartási típusokhoz igazítják. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB nyilvánvalóan kulcsfontosságúnak tartja a fogyasztókkal folytatott kommunikációt, amelynek az élelmiszer-pazarlás okainak alapos elemzésén kell alapulnia. A jelenség hatásait kiemelő általános figyelemfelkeltő kampányok indítása mellett a fő hangsúlyt a termékek lejárati idejének helyes értelmezése, a bevásárlások megtervezése, az élelmiszerek tárolása és az élelmiszermaradékok felhasználása stb kapja. A terjesztendő információkat az egyes háztartási típusokhoz igazítják.

| 1.7 | A teljes kutatásnak különös figyelmet kellene fordítania erre a tematikára, ugyanis az élelmiszerlánc minden egyes szakasza érintett. Így továbbra is indokoltak lesznek a mezőgazdaság területén folytatott alkalmazott kutatások a termelési technikák további javítása érdekében. Ezen túlmenően a csomagolás terén elért előrelépéseknek szintén hozzá kellene járulniuk az élelmiszer-pazarlás megelőzéséhez és csökkentéséhez (megőrzés, „intelligens” címkézés stb.). |
| --- | --- |

1.7

A teljes kutatásnak különös figyelmet kellene fordítania erre a tematikára, ugyanis az élelmiszerlánc minden egyes szakasza érintett. Így továbbra is indokoltak lesznek a mezőgazdaság területén folytatott alkalmazott kutatások a termelési technikák további javítása érdekében. Ezen túlmenően a csomagolás terén elért előrelépéseknek szintén hozzá kellene járulniuk az élelmiszer-pazarlás megelőzéséhez és csökkentéséhez (megőrzés, „intelligens” címkézés stb.).

| 1.8 | A primer termelést illetően ügyelni kell a KAP keretében előirányzott, ágazaton belüli eszközök hatékony használatára és a fenntarthatósági szempontból való továbbfejlesztésére. Különös figyelmet kell szentelni a rövid ellátási láncok fejlesztésére vonatkozó kezdeményezéseknek, amelyek hozzájárulhatnak az élelmiszer-veszteségek és -pazarlások csökkentéséhez. |
| --- | --- |

1.8

A primer termelést illetően ügyelni kell a KAP keretében előirányzott, ágazaton belüli eszközök hatékony használatára és a fenntarthatósági szempontból való továbbfejlesztésére. Különös figyelmet kell szentelni a rövid ellátási láncok fejlesztésére vonatkozó kezdeményezéseknek, amelyek hozzájárulhatnak az élelmiszer-veszteségek és -pazarlások csökkentéséhez.

2.   Bevezető

| 2.1 | Az élelmezésbiztonság témája a 2008–2009. évi élelmezésbiztonsági válság óta kiemelten foglalkoztatja a döntéshozók és nemzetközi szervezetek nagy részét. A gabonafélék és egyéb termények árának 2012. évi robbanásszerű emelkedése tovább erősítette az ez iránti érdeklődést. |
| --- | --- |

2.1

Az élelmezésbiztonság témája a 2008–2009. évi élelmezésbiztonsági válság óta kiemelten foglalkoztatja a döntéshozók és nemzetközi szervezetek nagy részét. A gabonafélék és egyéb termények árának 2012. évi robbanásszerű emelkedése tovább erősítette az ez iránti érdeklődést.

| 2.2 | A hatékony mezőgazdasági termelés továbbra is alapvető szerepet fog játszani a világ lakosságának élelmiszer-ellátásában. |
| --- | --- |

2.2

A hatékony mezőgazdasági termelés továbbra is alapvető szerepet fog játszani a világ lakosságának élelmiszer-ellátásában.

| 2.3 | A mezőgazdasági termelésnek – a világ népességének 2050-ig előreláthatólag 9 milliárd főre való növekedésének következtében – 60 %-kal kell nőnie, az erőforrások szűkösebbé válása és az éghajlati változások ellenére. Ennek a növekedésnek azonban az élelmiszer-veszteségek és -pazarlások elleni hatékony küzdelemmel párhuzamosan kellene végbemennie. |
| --- | --- |

2.3

A mezőgazdasági termelésnek – a világ népességének 2050-ig előreláthatólag 9 milliárd főre való növekedésének következtében – 60 %-kal kell nőnie, az erőforrások szűkösebbé válása és az éghajlati változások ellenére. Ennek a növekedésnek azonban az élelmiszer-veszteségek és -pazarlások elleni hatékony küzdelemmel párhuzamosan kellene végbemennie.

| 2.4 | Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek mennyiségének egyharmadára becsülik az élelmiszerlánc egészében, de az egyes szakaszokban különböző mértékben előforduló élelmiszer-veszteségeket és a pazarlást (Global food losses and food waste (Globális élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-pazarlás) FAO.) |
| --- | --- |

2.4

Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek mennyiségének egyharmadára becsülik az élelmiszerlánc egészében, de az egyes szakaszokban különböző mértékben előforduló élelmiszer-veszteségeket és a pazarlást (Global food losses and food waste (Globális élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-pazarlás) FAO.)

| 2.5 | 2011-ben az EU-ban a gazdasági és pénzügyi válság következtében a lakosság 24,2 %-a, vagyis 119,6 millió fő szembesült a társadalmi kirekesztődés kockázatával. Az Unió leginkább rászoruló személyeit célzó segélyezési program kedvezményezettjeinek száma a 2008. évi 13 millióról 2010-ben 18 millióra emelkedett. (1) Az élelmiszerbankok tehát egyre növekedő igényekkel néznek szembe. |
| --- | --- |

2.5

2011-ben az EU-ban a gazdasági és pénzügyi válság következtében a lakosság 24,2 %-a, vagyis 119,6 millió fő szembesült a társadalmi kirekesztődés kockázatával. Az Unió leginkább rászoruló személyeit célzó segélyezési program kedvezményezettjeinek száma a 2008. évi 13 millióról 2010-ben 18 millióra emelkedett. (1) Az élelmiszerbankok tehát egyre növekedő igényekkel néznek szembe.

| 2.6 | Ez a vélemény összhangban van az Európa 2020 stratégiáról folytatott stratégiai vitával. Ezenkívül az Európai Bizottság egy bekezdést szentelt az élelmiszerprobléma témakörének és az élelmiszer-veszteségek csökkentésének az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó közleményében. (2) |
| --- | --- |

2.6

Ez a vélemény összhangban van az Európa 2020 stratégiáról folytatott stratégiai vitával. Ezenkívül az Európai Bizottság egy bekezdést szentelt az élelmiszerprobléma témakörének és az élelmiszer-veszteségek csökkentésének az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó közleményében. (2)

3.   A kérdéskör a maga egészében

3.1   Fogalommeghatározások

| 3.1.1 | Az élelmiszer-veszteség és élelmiszer-pazarlás fogalmait globálisan kell elemezni a termelési szakasztól egészen a fogyasztásig, a feldolgozás és az értékesítés közbülső szakaszait is figyelembe véve, és nem felejtkezve el a nem otthoni étkezésről sem. |
| --- | --- |

3.1.1

Az élelmiszer-veszteség és élelmiszer-pazarlás fogalmait globálisan kell elemezni a termelési szakasztól egészen a fogyasztásig, a feldolgozás és az értékesítés közbülső szakaszait is figyelembe véve, és nem felejtkezve el a nem otthoni étkezésről sem.

| 3.1.2 | Az élelmiszer-veszteségeket illetően EU-szerte viszonylag kis súllyal esik latba a termelési szakasz. Annál is inkább, mert a szabályozás vagy a piac által meghatározott termelési normáknak nem megfelelő és közvetlen emberi fogyasztásra alkalmatlan termékeket teljesen vagy részben más termékké átalakítva használják fel. A fel nem használható termékeket állati takarmány vagy bioenergia előállítására, vagy pedig a talaj szervesanyag-tartalmának növelése céljából trágyaként kellene hasznosítani. |
| --- | --- |

3.1.2

Az élelmiszer-veszteségeket illetően EU-szerte viszonylag kis súllyal esik latba a termelési szakasz. Annál is inkább, mert a szabályozás vagy a piac által meghatározott termelési normáknak nem megfelelő és közvetlen emberi fogyasztásra alkalmatlan termékeket teljesen vagy részben más termékké átalakítva használják fel. A fel nem használható termékeket állati takarmány vagy bioenergia előállítására, vagy pedig a talaj szervesanyag-tartalmának növelése céljából trágyaként kellene hasznosítani.

| 3.1.3 | Az élelmiszer-veszteséget vagy élelmiszer-pazarlást úgy lehetne meghatározni, mint minden olyan, eredetileg emberi fogyasztásra szánt élelmiszert (a nem élelmiszer-felhasználású termékek kizárásával), melyet a „tanyától a fogyasztóig” vezető élelmiszerlánc bármely szintjén kidobnak vagy megsemmisítenek. A FAO meghatározása szerint az élelmiszer-veszteségek az élelmiszerlánc elején (primér termelés, betakarítás utáni és feldolgozási szakasz) következnek be, míg az élelmiszer-pazarlás inkább a lánc végén (az értékesítési és végső fogyasztási szakaszban) tapasztalható. |
| --- | --- |

3.1.3

Az élelmiszer-veszteséget vagy élelmiszer-pazarlást úgy lehetne meghatározni, mint minden olyan, eredetileg emberi fogyasztásra szánt élelmiszert (a nem élelmiszer-felhasználású termékek kizárásával), melyet a „tanyától a fogyasztóig” vezető élelmiszerlánc bármely szintjén kidobnak vagy megsemmisítenek. A FAO meghatározása szerint az élelmiszer-veszteségek az élelmiszerlánc elején (primér termelés, betakarítás utáni és feldolgozási szakasz) következnek be, míg az élelmiszer-pazarlás inkább a lánc végén (az értékesítési és végső fogyasztási szakaszban) tapasztalható.

| 3.1.4 | Így a fogyasztásra alkalmatlan betakarítási maradékok és feldolgozási melléktermékek nem tartoznak az élelmiszer-veszteség vagy -pazarlás fogalomkörébe. Ugyanakkor az, ami ma nem ehető és nem alakítható át melléktermékké, az ismeretek bővülésének és a technika haladásának függvényében holnap már azzá válhat. Ezért a fenti meghatározásokat időben változóaknak kell tekintenünk. |
| --- | --- |

3.1.4

Így a fogyasztásra alkalmatlan betakarítási maradékok és feldolgozási melléktermékek nem tartoznak az élelmiszer-veszteség vagy -pazarlás fogalomkörébe. Ugyanakkor az, ami ma nem ehető és nem alakítható át melléktermékké, az ismeretek bővülésének és a technika haladásának függvényében holnap már azzá válhat. Ezért a fenti meghatározásokat időben változóaknak kell tekintenünk.

| 3.1.5 | A termelési szakasznál maradva, a KAP egymást követő reformjai az elmúlt évek során lehetővé tették az eszközök oly módon történő kiigazítását, hogy megelőzhetőek és kezelhetőbbek legyenek a piaci feleslegekkel kapcsolatos helyzetek. Ugyanakkor konkrét javulásra van továbbra is szükség az élelmiszerlánc működésének szintjén, így például a mezőgazdasági termelők tárgyalási pozíciójának tényleges megerősödését illetően is. |
| --- | --- |

3.1.5

A termelési szakasznál maradva, a KAP egymást követő reformjai az elmúlt évek során lehetővé tették az eszközök oly módon történő kiigazítását, hogy megelőzhetőek és kezelhetőbbek legyenek a piaci feleslegekkel kapcsolatos helyzetek. Ugyanakkor konkrét javulásra van továbbra is szükség az élelmiszerlánc működésének szintjén, így például a mezőgazdasági termelők tárgyalási pozíciójának tényleges megerősödését illetően is.

3.2   A jelenség súlya az élelmiszerláncon belül

| 3.2.1 | Élelmiszer-veszteség és élelmiszer-pazarlás a világ minden táján megfigyelhető. A FAO szerint azonban megállapítható, hogy a fejlődő országokban a veszteségek több mint 40 %-a a betakarítást követő és a feldolgozási szakaszban következik be, míg az ipari országokban a fenti jelenség elsősorban az értékesítési és fogyasztási szakaszban figyelhető meg. |
| --- | --- |

3.2.1

Élelmiszer-veszteség és élelmiszer-pazarlás a világ minden táján megfigyelhető. A FAO szerint azonban megállapítható, hogy a fejlődő országokban a veszteségek több mint 40 %-a a betakarítást követő és a feldolgozási szakaszban következik be, míg az ipari országokban a fenti jelenség elsősorban az értékesítési és fogyasztási szakaszban figyelhető meg.

| 3.2.2 | AZ Európai Bizottság egyik 2010-ben megjelent felmérése szerint az élelmiszerhulladék tömege 179 kg/fő/év. Az élelmiszerlánc egyes elemei a következőképpen osztoznak ebben: háztartások: 42 %, élelmiszeripar: 39 %, kereskedelem: 5 %, nem otthoni étkezés: 14 %. Változatlan politika esetében 2020-ra a fenti mennyiség 40 %-os növekedését valószínűsíthetjük. Szögezzük le, hogy ebben a tanulmányban nem vették figyelembe a mezőgazdasági és halászati tevékenység szakaszai során fellépő élelmiszer-veszteséget és -pazarlást. |
| --- | --- |

3.2.2

AZ Európai Bizottság egyik 2010-ben megjelent felmérése szerint az élelmiszerhulladék tömege 179 kg/fő/év. Az élelmiszerlánc egyes elemei a következőképpen osztoznak ebben: háztartások: 42 %, élelmiszeripar: 39 %, kereskedelem: 5 %, nem otthoni étkezés: 14 %. Változatlan politika esetében 2020-ra a fenti mennyiség 40 %-os növekedését valószínűsíthetjük. Szögezzük le, hogy ebben a tanulmányban nem vették figyelembe a mezőgazdasági és halászati tevékenység szakaszai során fellépő élelmiszer-veszteséget és -pazarlást.

| 3.2.3 | A háztartási hulladékok összetételéről Brüsszelben lefolytatott vizsgálat kimutatta, hogy az élelmiszer-pazarlás a bruttó háztartási hulladék 11,7 %-át teszi ki. Az elpazarolt élelmiszerek százalékos megoszlása a következő: felbontott termékek – 47,7 %, lejárt szavatosságú termékek – 26,7 %, főtt ételmaradékok – 25,5 %. |
| --- | --- |

3.2.3

A háztartási hulladékok összetételéről Brüsszelben lefolytatott vizsgálat kimutatta, hogy az élelmiszer-pazarlás a bruttó háztartási hulladék 11,7 %-át teszi ki. Az elpazarolt élelmiszerek százalékos megoszlása a következő: felbontott termékek – 47,7 %, lejárt szavatosságú termékek – 26,7 %, főtt ételmaradékok – 25,5 %.

3.3   Az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás okai

| 3.3.1 | A fejlődő és alacsony jövedelmű országokban a veszteségek nagy része a termelési és a betakarítást követő szakaszban következik be, mivel hiányoznak a széles értelemben vett infrastrukturális deficit leküzdéséhez szükséges pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

3.3.1

A fejlődő és alacsony jövedelmű országokban a veszteségek nagy része a termelési és a betakarítást követő szakaszban következik be, mivel hiányoznak a széles értelemben vett infrastrukturális deficit leküzdéséhez szükséges pénzügyi eszközök.

| 3.3.2 | Ezzel szemben az ipari országokban inkább a fogyasztói magatartás problémájával állunk szemben. Az elmúlt évtizedek során az Unióban a mezőgazdasági termelékenység növekedése lehetővé tette a lakosság ésszerű áron történő élelmiszerellátásának biztosítását. Ez a fejlődés a rendelkezésre álló jövedelmek emelkedésével együtt oda vezetett, hogy az étkezéssel kapcsolatos kiadások aránya erősen csökkent. Ez a tendencia részben magyarázhatja a fogyasztói pazarlás növekedését is. |
| --- | --- |

3.3.2

Ezzel szemben az ipari országokban inkább a fogyasztói magatartás problémájával állunk szemben. Az elmúlt évtizedek során az Unióban a mezőgazdasági termelékenység növekedése lehetővé tette a lakosság ésszerű áron történő élelmiszerellátásának biztosítását. Ez a fejlődés a rendelkezésre álló jövedelmek emelkedésével együtt oda vezetett, hogy az étkezéssel kapcsolatos kiadások aránya erősen csökkent. Ez a tendencia részben magyarázhatja a fogyasztói pazarlás növekedését is.

| 3.3.3 | Szociológiai okok, így a családszerkezet megváltozása vagy a felgyorsult életritmus is hozzájárulnak az élelmiszer-pazarlás jelenségéhez. |
| --- | --- |

3.3.3

Szociológiai okok, így a családszerkezet megváltozása vagy a felgyorsult életritmus is hozzájárulnak az élelmiszer-pazarlás jelenségéhez.

| 3.3.4 | A kereskedelmi láncok által a friss termékekre alkalmazott bizonyos látványkritériumok a pazarlás forrásaivá válhatnak, mert arra késztetik a fogyasztót, hogy – egészségügyi okoktól függetlenül – ne legyen hajlandó a termelési szakaszban lévő élelmiszertermékeket elfogyasztani. |
| --- | --- |

3.3.4

A kereskedelmi láncok által a friss termékekre alkalmazott bizonyos látványkritériumok a pazarlás forrásaivá válhatnak, mert arra késztetik a fogyasztót, hogy – egészségügyi okoktól függetlenül – ne legyen hajlandó a termelési szakaszban lévő élelmiszertermékeket elfogyasztani.

| 3.3.5 | Egyes feldolgozók esetében bizonyos technológiák megfelelő kiigazítása hozzájárulhatna a pazarlás csökkentéséhez. Így például bizonyos termékcsomagolások esetén nehéz teljesen kiüríteni a dobozt, egyes termékek csomagolása nem felel meg a háztartások megváltozott méretének, vagy éppen bizonyos termékcsomagolások nyitás után nehezen zárhatók vissza stb. |
| --- | --- |

3.3.5

Egyes feldolgozók esetében bizonyos technológiák megfelelő kiigazítása hozzájárulhatna a pazarlás csökkentéséhez. Így például bizonyos termékcsomagolások esetén nehéz teljesen kiüríteni a dobozt, egyes termékek csomagolása nem felel meg a háztartások megváltozott méretének, vagy éppen bizonyos termékcsomagolások nyitás után nehezen zárhatók vissza stb.

| 3.3.6 | Bár a kereskedelmi módszerek elsősorban a vásárlásra buzdítanak, némely közülük (például a kizárólagosan az árra vonatkozó tájékoztatás, három termék egy áráért stb.) egy bizonyos fajta pazarlás felerősítő tényezője is lehet. De a vizsgálatok itt is jelentős magatartásbeli különbségekre utalnak a családszerkezet szerint. |
| --- | --- |

3.3.6

Bár a kereskedelmi módszerek elsősorban a vásárlásra buzdítanak, némely közülük (például a kizárólagosan az árra vonatkozó tájékoztatás, három termék egy áráért stb.) egy bizonyos fajta pazarlás felerősítő tényezője is lehet. De a vizsgálatok itt is jelentős magatartásbeli különbségekre utalnak a családszerkezet szerint.

| 3.3.7 | A fogyasztók fejében nagy a zavar a „fogyasztható ... -ig” és a „minőségét megőrzi ... -ig” fogalmai körül, ami hozzájárul az élelmiszer-pazarláshoz. Az Egyesült Királyságban a címkézésre vonatkozóan végzett egyik kutatás kimutatta, hogy a fogyasztók 45–49 %-a hibásan értelmezi a termék szavatossági dátumát, ez pedig az elkerülhető teljes élelmiszer-pazarlás 20 %-át okozza WRAP (Waste and Resources Action Programme). |
| --- | --- |

3.3.7

A fogyasztók fejében nagy a zavar a „fogyasztható ... -ig” és a „minőségét megőrzi ... -ig” fogalmai körül, ami hozzájárul az élelmiszer-pazarláshoz. Az Egyesült Királyságban a címkézésre vonatkozóan végzett egyik kutatás kimutatta, hogy a fogyasztók 45–49 %-a hibásan értelmezi a termék szavatossági dátumát, ez pedig az elkerülhető teljes élelmiszer-pazarlás 20 %-át okozza WRAP (Waste and Resources Action Programme).

3.4   Az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás hatásai

| 3.4.1 | Az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás hatásai három csoportba oszthatók: gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokra. |
| --- | --- |

3.4.1

Az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás hatásai három csoportba oszthatók: gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokra.

| 3.4.2 | A környezeti hatás a legközvetlenebbül érzékelhető, mivel a háztartási hulladékon belül az erjedő hulladékok arányának közvetlen növekedésével jár. A keletkezett hulladékon túl minden élelmiszer-pazarlás a termeléshez, a feldolgozáshoz és a termék forgalmazásához szükséges források szintjén bekövetkezett veszteséget is jelent. Az élelmiszerlánc minél távolabbi pontján következett be a pazarlás, annál nagyobb lesz az erőforrások pazarlása. |
| --- | --- |

3.4.2

A környezeti hatás a legközvetlenebbül érzékelhető, mivel a háztartási hulladékon belül az erjedő hulladékok arányának közvetlen növekedésével jár. A keletkezett hulladékon túl minden élelmiszer-pazarlás a termeléshez, a feldolgozáshoz és a termék forgalmazásához szükséges források szintjén bekövetkezett veszteséget is jelent. Az élelmiszerlánc minél távolabbi pontján következett be a pazarlás, annál nagyobb lesz az erőforrások pazarlása.

| 3.4.3 | Az üvegházhatású gázok képződése károsan hat az éghajlatváltozásra. A „háztartási szakasz” hatása a legerősebb ebből a szempontból, az élelmiszer-pazarláshoz kapcsolódó kibocsátások 45 %-a ugyanis a becslések szerint erre vezethető vissza, míg a feldolgozási szakasz az éves kibocsátásokhoz mintegy 35 %-kal járul hozzá. De ugyanez a tanulmány arra is rámutat, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becsléseket óvatosan kell kezelni, mivel az élelmiszer-pazarlást számszerűsítő adatok megbízhatóságától függenek (Preparatory study on food waste across EU 27 executive summary (Előkészítő tanulmány az EU-27 országokban bekövetkező élelmiszer-veszteségről, összefoglaló, 2010. október). |
| --- | --- |

3.4.3

Az üvegházhatású gázok képződése károsan hat az éghajlatváltozásra. A „háztartási szakasz” hatása a legerősebb ebből a szempontból, az élelmiszer-pazarláshoz kapcsolódó kibocsátások 45 %-a ugyanis a becslések szerint erre vezethető vissza, míg a feldolgozási szakasz az éves kibocsátásokhoz mintegy 35 %-kal járul hozzá. De ugyanez a tanulmány arra is rámutat, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becsléseket óvatosan kell kezelni, mivel az élelmiszer-pazarlást számszerűsítő adatok megbízhatóságától függenek (Preparatory study on food waste across EU 27 executive summary (Előkészítő tanulmány az EU-27 országokban bekövetkező élelmiszer-veszteségről, összefoglaló, 2010. október).

| 3.4.4 | A fogyasztó, valamint az élelmiszerlánc többi szereplője számára egyaránt minden fajta pazarlás pénzügyi veszteséggel jár. A hulladékgazdálkodásra vonatkozó szakpolitikák a jövőben erősödni fognak, ami további hozzáadott költségeket fog előidézni (szemétlerakási díj, adók stb.) az élelmiszerlánc szereplői számára. Ez a tendencia a megelőzésbe való beruházásokra kell, hogy sarkalljon. |
| --- | --- |

3.4.4

A fogyasztó, valamint az élelmiszerlánc többi szereplője számára egyaránt minden fajta pazarlás pénzügyi veszteséggel jár. A hulladékgazdálkodásra vonatkozó szakpolitikák a jövőben erősödni fognak, ami további hozzáadott költségeket fog előidézni (szemétlerakási díj, adók stb.) az élelmiszerlánc szereplői számára. Ez a tendencia a megelőzésbe való beruházásokra kell, hogy sarkalljon.

| 3.4.5 | A társadalmi és morális szempontokat figyelembe véve politikai szinten feltétlenül lépni kell az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás mérséklése érdekében, főként akkor, amikor a gazdasági válság egyre több embert kényszerít gazdaságilag ingatag helyzetbe az európai térségben. Az élelmiszerbankok egyre növekvő szükségletei is jelzik ezt az aggasztó folyamatot. |
| --- | --- |

3.4.5

A társadalmi és morális szempontokat figyelembe véve politikai szinten feltétlenül lépni kell az élelmiszer-veszteség és az élelmiszer-pazarlás mérséklése érdekében, főként akkor, amikor a gazdasági válság egyre több embert kényszerít gazdaságilag ingatag helyzetbe az európai térségben. Az élelmiszerbankok egyre növekvő szükségletei is jelzik ezt az aggasztó folyamatot.

4.   Néhány folyamatban lévő kezdeményezés

| 4.1 | Globális, európai, nemzeti és helyi szinten számos kezdeményezésre kerül sor, melyek a fogyasztói magatartásra és a veszteségek számszerűsítésére vonatkozó tanulmányoktól a konkrét helyszíni projektekig tejednek. |
| --- | --- |

4.1

Globális, európai, nemzeti és helyi szinten számos kezdeményezésre kerül sor, melyek a fogyasztói magatartásra és a veszteségek számszerűsítésére vonatkozó tanulmányoktól a konkrét helyszíni projektekig tejednek.

| 4.2 | A nemzetközi projektek közül említsük meg a FAO élelmiszer-veszteségre és hulladékcsökkentésre vonatkozó világszintű kezdeményezését (Save Food), amely köz-magán partnerségeket hoz létre, megbízható adatokra alapozva szakpolitikákat dolgoz ki, emellett pedig a források mozgósításán alapuló beruházástámogatást, illetve az élelmiszer-veszteségre és élelmiszer-pazarlásra vonatkozó adatok koherens és koordinált felmérését és elemzését végzi. A kezdeményezés emellett a figyelemfelkeltést, valamint az élelmiszeripari és mezőgazdasági ágazat szereplői körében a hálózatépítést és a kapacitáserősítést is célozza. |
| --- | --- |

4.2

A nemzetközi projektek közül említsük meg a FAO élelmiszer-veszteségre és hulladékcsökkentésre vonatkozó világszintű kezdeményezését (Save Food), amely köz-magán partnerségeket hoz létre, megbízható adatokra alapozva szakpolitikákat dolgoz ki, emellett pedig a források mozgósításán alapuló beruházástámogatást, illetve az élelmiszer-veszteségre és élelmiszer-pazarlásra vonatkozó adatok koherens és koordinált felmérését és elemzését végzi. A kezdeményezés emellett a figyelemfelkeltést, valamint az élelmiszeripari és mezőgazdasági ágazat szereplői körében a hálózatépítést és a kapacitáserősítést is célozza.

| 4.3 | 2012. január 19-én az Európai Parlament jóváhagyta az élelmiszerlánc hatékonyságának javítását célzó stratégiáról szóló állásfoglalást. Felkérte az Európai Bizottságot, hogy hozzon gyakorlati intézkedéseket az élelmiszer-pazarlás 2025-ig 50 %-kal való csökkentése érdekében. Az EP örömmel látná egy európai és nemzeti intézkedéseket összefogó koordinált stratégia létrejöttét, melynek révén az élelmiszerlánc valamennyi szakaszában csökkennének a veszteségek. |
| --- | --- |

4.3

2012. január 19-én az Európai Parlament jóváhagyta az élelmiszerlánc hatékonyságának javítását célzó stratégiáról szóló állásfoglalást. Felkérte az Európai Bizottságot, hogy hozzon gyakorlati intézkedéseket az élelmiszer-pazarlás 2025-ig 50 %-kal való csökkentése érdekében. Az EP örömmel látná egy európai és nemzeti intézkedéseket összefogó koordinált stratégia létrejöttét, melynek révén az élelmiszerlánc valamennyi szakaszában csökkennének a veszteségek.

| 4.4 | Az erőforrások hatékony felhasználásról szóló közleményében (3) az Európai Bizottság külön fejezetet szentel az élelmiszereknek, és felszólítja a tagállamokat az élelmiszer-pazarlás problémájának nemzeti hulladék-megelőzési tervek keretében történő megoldására. Leszögezi, hogy az élelmiszer-pazarlást 2020-ig felére kell csökkenteni. |
| --- | --- |

4.4

Az erőforrások hatékony felhasználásról szóló közleményében (3) az Európai Bizottság külön fejezetet szentel az élelmiszereknek, és felszólítja a tagállamokat az élelmiszer-pazarlás problémájának nemzeti hulladék-megelőzési tervek keretében történő megoldására. Leszögezi, hogy az élelmiszer-pazarlást 2020-ig felére kell csökkenteni.

| 4.5 | Az Európai Bizottság 2011 augusztusában kiadta az élelmiszer-veszteségek megelőzését célzó programok előkészítésére vonatkozó irányvonalakat, melyek a tagállamokat hivatottak segíteni az élelmiszer-veszteséggel kapcsolatos hulladék-megelőzési nemzeti programok kidolgozásában. Az Európai Bizottság emellett létrehozott egy, az élelmiszer-pazarlásnak szentelt honlapot is az élelmiszer-pazarlás megelőzésére vonatkozó információkkal (pl. 10 ötlet az élelmiszer-pazarlás csökkentéséhez, szemléltető anyag a „minőségét megőrzi -ig” és a „fogyasztható -ig” közötti különbségről, összefoglaló a bevált gyakorlatokról stb.). |
| --- | --- |

4.5

Az Európai Bizottság 2011 augusztusában kiadta az élelmiszer-veszteségek megelőzését célzó programok előkészítésére vonatkozó irányvonalakat, melyek a tagállamokat hivatottak segíteni az élelmiszer-veszteséggel kapcsolatos hulladék-megelőzési nemzeti programok kidolgozásában. Az Európai Bizottság emellett létrehozott egy, az élelmiszer-pazarlásnak szentelt honlapot is az élelmiszer-pazarlás megelőzésére vonatkozó információkkal (pl. 10 ötlet az élelmiszer-pazarlás csökkentéséhez, szemléltető anyag a „minőségét megőrzi -ig” és a „fogyasztható -ig” közötti különbségről, összefoglaló a bevált gyakorlatokról stb.).

| 4.6 | Végül az Európai Bizottság jelenleg dolgozik egy várhatóan 2013 végén kiadásra kerülő, „Közlemény a fenntartható élelmezésről” című dokumentumon, amelyben fontos fejezetet szentelnek majd az élelmiszer-pazarlásnak is. Az élelmiszerláncra és az állat- és növény-egészségügyre vonatkozó konzultatív csoporton belül létrehoztak egy élelmiszer-veszteséggel és élelmiszer-pazarlással foglalkozó munkacsoportot, hogy lehetőség nyíljon az Európai Bizottság és az élelmiszerláncot képviselő jelentős érdekelt felek közti eszmecserére a fenti témában. |
| --- | --- |

4.6

Végül az Európai Bizottság jelenleg dolgozik egy várhatóan 2013 végén kiadásra kerülő, „Közlemény a fenntartható élelmezésről” című dokumentumon, amelyben fontos fejezetet szentelnek majd az élelmiszer-pazarlásnak is. Az élelmiszerláncra és az állat- és növény-egészségügyre vonatkozó konzultatív csoporton belül létrehoztak egy élelmiszer-veszteséggel és élelmiszer-pazarlással foglalkozó munkacsoportot, hogy lehetőség nyíljon az Európai Bizottság és az élelmiszerláncot képviselő jelentős érdekelt felek közti eszmecserére a fenti témában.

| 4.7 | Megemlíthető még az EMVA (Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) által is támogatott, „Greencook” elnevezésű kezdeményezés is, melynek célja az élelmiszer-pazarlás csökkentése. A több ágazatra kiterjedő partnerség révén eszmecserékre kerül sor a helyszíneken végrehajtott különböző kezdeményezésekről, hogy a kísérleti szakaszból eljussunk az általános stratégiáig. Az időközi jelentések biztatóak, a végkövetkeztetések pedig 2014-re várhatóak. |
| --- | --- |

4.7

Megemlíthető még az EMVA (Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) által is támogatott, „Greencook” elnevezésű kezdeményezés is, melynek célja az élelmiszer-pazarlás csökkentése. A több ágazatra kiterjedő partnerség révén eszmecserékre kerül sor a helyszíneken végrehajtott különböző kezdeményezésekről, hogy a kísérleti szakaszból eljussunk az általános stratégiáig. Az időközi jelentések biztatóak, a végkövetkeztetések pedig 2014-re várhatóak.

| 4.8 | A Tanács szintén foglalkozik a fenntartható élelmiszer-termelés kérdésével. Az Ausztria által nemrégiben bemutatott és 16 tagállam által támogatott elképzelés egy új európai élelmiszermodellről többek között az élelmiszereknek tulajdonított értékkel kapcsolatos aspektusokra is kiterjed, és így az élelmiszer-pazarlás elkerüléséhez is hozzásegíthet (lásd 16821/12). |
| --- | --- |

4.8

A Tanács szintén foglalkozik a fenntartható élelmiszer-termelés kérdésével. Az Ausztria által nemrégiben bemutatott és 16 tagállam által támogatott elképzelés egy új európai élelmiszermodellről többek között az élelmiszereknek tulajdonított értékkel kapcsolatos aspektusokra is kiterjed, és így az élelmiszer-pazarlás elkerüléséhez is hozzásegíthet (lásd 16821/12).

| 4.9 | Az Egyesült Királyságban a WRAP évek óta aktívan részt vesz az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás számszerűsítésében és a megelőzést célzó kampányok megszervezésében. Ez az egyesület állt a hátterében annak a megállapodásnak (Courtauld Commitment), melyet a főbb brit kiskereskedők és a legnagyobbak közül számos élelmiszertermelő és italgyártó írt alá a pazarlás csökkentését célzó minden fellépés elősegítése és végrehajtása érdekében. 2006-2007-ben történt elindítása óta a helyzet javulása figyelhető meg az élelmiszerláncon belül. |
| --- | --- |

4.9

Az Egyesült Királyságban a WRAP évek óta aktívan részt vesz az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás számszerűsítésében és a megelőzést célzó kampányok megszervezésében. Ez az egyesület állt a hátterében annak a megállapodásnak (Courtauld Commitment), melyet a főbb brit kiskereskedők és a legnagyobbak közül számos élelmiszertermelő és italgyártó írt alá a pazarlás csökkentését célzó minden fellépés elősegítése és végrehajtása érdekében. 2006-2007-ben történt elindítása óta a helyzet javulása figyelhető meg az élelmiszerláncon belül.

| 4.10 | A vendéglátási szakasz szintén kritikus pont az élelmiszer-veszteségek terén. A Fenntartható Éttermek Egyesületének Nagy-Britanniában kiadott jelentése (Restaurant Food Waste Survey Report (2010)) révén jobban megérthetjük az itt zajló folyamatokat. A kezdeti cél a fenti egyesület tíz tagéttermében keletkező élelmiszer-hulladék mennyiségének pontosabb meghatározása volt az alábbi hármas felosztás szerint: a fogyasztó által meghagyott ételmaradék, az elkészítés során fellépő pazarlás, különböző okok miatt megromlott vagy használhatatlanná vált termékek. Az elemzés célja a megfigyelt veszteségek csökkentését célzó ajánlások megfogalmazása volt. |
| --- | --- |

4.10

A vendéglátási szakasz szintén kritikus pont az élelmiszer-veszteségek terén. A Fenntartható Éttermek Egyesületének Nagy-Britanniában kiadott jelentése (Restaurant Food Waste Survey Report (2010)) révén jobban megérthetjük az itt zajló folyamatokat. A kezdeti cél a fenti egyesület tíz tagéttermében keletkező élelmiszer-hulladék mennyiségének pontosabb meghatározása volt az alábbi hármas felosztás szerint: a fogyasztó által meghagyott ételmaradék, az elkészítés során fellépő pazarlás, különböző okok miatt megromlott vagy használhatatlanná vált termékek. Az elemzés célja a megfigyelt veszteségek csökkentését célzó ajánlások megfogalmazása volt.

| 4.11 | A gazdasági és pénzügyi válság közepette az élelmiszerbankok a forrásaik csökkenésére panaszkodnak, miközben szükségleteik tagállamonként eltérő mértékben nőnek. A különböző karitatív egyesületek, valamint a kereskedelem és a feldolgozóipar szereplői között léteznek megállapodások a forgalmazásból kivont élelmiszeripari termékek újrahasznosítása érdekében. Természetesen ezek az élelmiszerek továbbra is teljes körűen garantálják az egészségügyi biztonságot. |
| --- | --- |

4.11

A gazdasági és pénzügyi válság közepette az élelmiszerbankok a forrásaik csökkenésére panaszkodnak, miközben szükségleteik tagállamonként eltérő mértékben nőnek. A különböző karitatív egyesületek, valamint a kereskedelem és a feldolgozóipar szereplői között léteznek megállapodások a forgalmazásból kivont élelmiszeripari termékek újrahasznosítása érdekében. Természetesen ezek az élelmiszerek továbbra is teljes körűen garantálják az egészségügyi biztonságot.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1 | A demográfiai változások, a klímaváltozás és a hatékony erőforrás-felhasználás kényszere jelentette kihívásokkal szemben az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelmet az élelmiszerbiztonság problémájára adott válasz egyik részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.1

A demográfiai változások, a klímaváltozás és a hatékony erőforrás-felhasználás kényszere jelentette kihívásokkal szemben az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelmet az élelmiszerbiztonság problémájára adott válasz egyik részének kell tekinteni.

| 5.2 | A probléma megközelítése során rögtön különbséget kell tennünk a „fejlődő országok” és az „ipari országok” között. |
| --- | --- |

5.2

A probléma megközelítése során rögtön különbséget kell tennünk a „fejlődő országok” és az „ipari országok” között.

| 5.3 | A fejlődő országokban a veszteségek az élelmiszerlánc első láncszemeire összpontosulnak, így az itt üdvözlendő megoldások más lapra tartoznak, az EGSZB pedig már különböző dokumentumaiban ajánlásokat fogalmazott meg erre nézve. Az ipari országokban, így az EU-ban is, az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemnek elsősorban a feldolgozási, az értékesítési, valamint a fogyasztói és az éttermi szakaszra kell összpontosítania. |
| --- | --- |

5.3

A fejlődő országokban a veszteségek az élelmiszerlánc első láncszemeire összpontosulnak, így az itt üdvözlendő megoldások más lapra tartoznak, az EGSZB pedig már különböző dokumentumaiban ajánlásokat fogalmazott meg erre nézve. Az ipari országokban, így az EU-ban is, az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemnek elsősorban a feldolgozási, az értékesítési, valamint a fogyasztói és az éttermi szakaszra kell összpontosítania.

| 5.4 | Az ipari országokban inkább a fogyasztói magatartás problémájával állunk szemben, mely annak tudható be, hogy az elmúlt negyven évben az élelmiszerkiadások súlya csökkent a háztartások költségvetésében. Ez pedig valószínűleg arra ösztönzi a végfogyasztót, hogy kevésbé figyeljen oda az élelmiszerekre. Egyes vizsgálatok szerint az élelmiszerekhez való hozzáállás, mind a vásárlás, mind a fogyasztás szintjén, a családszerkezet (jövedelmi szint, a háztartás nagysága és a családtagok kora) szerint eltérő. Ezt az elemet figyelembe kell venni ahhoz, hogy minél hatékonyabbá tehessük a szükségesnek mutatkozó nevelési, figyelem-felhívási és információs kampányokat. |
| --- | --- |

5.4

Az ipari országokban inkább a fogyasztói magatartás problémájával állunk szemben, mely annak tudható be, hogy az elmúlt negyven évben az élelmiszerkiadások súlya csökkent a háztartások költségvetésében. Ez pedig valószínűleg arra ösztönzi a végfogyasztót, hogy kevésbé figyeljen oda az élelmiszerekre. Egyes vizsgálatok szerint az élelmiszerekhez való hozzáállás, mind a vásárlás, mind a fogyasztás szintjén, a családszerkezet (jövedelmi szint, a háztartás nagysága és a családtagok kora) szerint eltérő. Ezt az elemet figyelembe kell venni ahhoz, hogy minél hatékonyabbá tehessük a szükségesnek mutatkozó nevelési, figyelem-felhívási és információs kampányokat.

| 5.5 | Az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem keretében elvégzett számos tanulmány és kezdeményezés vizsgálata során azt látjuk, hogy mindenképp szükségünk van megbízható és összehasonlítható adatokra. Uniós szinten emellett elsőrendűen fontos az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás számszerűsítése érdekében e fogalmak pontos meghatározása és egy rájuk vonatkozó közös módszertan kidolgozása. Ez a hetedik európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) 2012 augusztusában elindított, „Fusions” elnevezésű projektje keretében kerül megvalósításra. Ez a projekt a bevált gyakorlatok megosztását és fejlesztését is célozza, valamint a különböző partnerek közötti rendezvények szervezésére, a figyelemfelkeltés javítására és politikai ajánlások előterjesztésére is szolgál. Ugyanakkor az idő rövidsége és a kitűzött célok az adatok pontosítását célzó kutatásokkal párhuzamosan konkrét fellépéseket tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

5.5

Az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem keretében elvégzett számos tanulmány és kezdeményezés vizsgálata során azt látjuk, hogy mindenképp szükségünk van megbízható és összehasonlítható adatokra. Uniós szinten emellett elsőrendűen fontos az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás számszerűsítése érdekében e fogalmak pontos meghatározása és egy rájuk vonatkozó közös módszertan kidolgozása. Ez a hetedik európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) 2012 augusztusában elindított, „Fusions” elnevezésű projektje keretében kerül megvalósításra. Ez a projekt a bevált gyakorlatok megosztását és fejlesztését is célozza, valamint a különböző partnerek közötti rendezvények szervezésére, a figyelemfelkeltés javítására és politikai ajánlások előterjesztésére is szolgál. Ugyanakkor az idő rövidsége és a kitűzött célok az adatok pontosítását célzó kutatásokkal párhuzamosan konkrét fellépéseket tesznek szükségessé.

| 5.6 | A közösségi, nemzeti és helyi szinten meglévő különböző tapasztalatok eredményeinek optimalizálása céljából a pozitív kezdeményezések és az információk cseréjét elősegítő keretet kell létrehozni. |
| --- | --- |

5.6

A közösségi, nemzeti és helyi szinten meglévő különböző tapasztalatok eredményeinek optimalizálása céljából a pozitív kezdeményezések és az információk cseréjét elősegítő keretet kell létrehozni.

| 5.7 | Általában véve elmondhatjuk, hogy:






  — | az élelmiszerveszteség és az élelmiszer-pazarlás csökkentését célzó lépéseket a következő sorrendben kell megtenni: elsősorban megelőző intézkedéseket kell hozni, ezt követően az emberi fogyasztás céljára való felhasználás (pl. az élelmiszerbankok számára történő felajánlások), majd az állati takarmányozás céljából való felhasználás és végül az energiatermelés és a komposztálás következik. |
| --- | --- | --- |

5.7

Általában véve elmondhatjuk, hogy:

—

az élelmiszerveszteség és az élelmiszer-pazarlás csökkentését célzó lépéseket a következő sorrendben kell megtenni: elsősorban megelőző intézkedéseket kell hozni, ezt követően az emberi fogyasztás céljára való felhasználás (pl. az élelmiszerbankok számára történő felajánlások), majd az állati takarmányozás céljából való felhasználás és végül az energiatermelés és a komposztálás következik.

| — | az élelmiszerlánc valamennyi szakaszában szükség van fellépésekre. Az ösztönzésen alapuló megközelítéseket kell a lehető leginkább előnyben részesíteni. |
| --- | --- |

—

az élelmiszerlánc valamennyi szakaszában szükség van fellépésekre. Az ösztönzésen alapuló megközelítéseket kell a lehető leginkább előnyben részesíteni.

| — | az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás csökkentését célzó bármely fellépésnek sem szabad az élelmiszerbiztonsági követelményeket szem elől tévesztenie. |
| --- | --- |

—

az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás csökkentését célzó bármely fellépésnek sem szabad az élelmiszerbiztonsági követelményeket szem elől tévesztenie.

| 5.8 | Bár nem a nagykereskedelmi szakaszban történik a legjelentősebb pazarlás az élelmiszerláncon belül, mégis döntő szerepet játszhat a pazarlás csökkentésében, ha a forgalmazó a kereskedelmi gyakorlatait megfelelő módon kiigazítja, és a fogyasztókat a tájékoztatás és a figyelemfelkeltés révén jó irányban befolyásolja. |
| --- | --- |

5.8

Bár nem a nagykereskedelmi szakaszban történik a legjelentősebb pazarlás az élelmiszerláncon belül, mégis döntő szerepet játszhat a pazarlás csökkentésében, ha a forgalmazó a kereskedelmi gyakorlatait megfelelő módon kiigazítja, és a fogyasztókat a tájékoztatás és a figyelemfelkeltés révén jó irányban befolyásolja.

| 5.9 | Ugyanakkor az eladási kereskedelmi gyakorlatokról szóló tanulmányokat elemezve nem minden esetben könnyű megmondani, hogy mely gyakorlatok befolyásolják ilyen vagy olyan irányban az élelmiszerpazarlást. Ezek a gyakorlatok pozitívan (vagy sem) fogják befolyásolni a pazarlást olyan kritériumok alapján, mint a háztartások mérete, szerkezete vagy éppen a szóban forgó élelmiszerek fajtája. |
| --- | --- |

5.9

Ugyanakkor az eladási kereskedelmi gyakorlatokról szóló tanulmányokat elemezve nem minden esetben könnyű megmondani, hogy mely gyakorlatok befolyásolják ilyen vagy olyan irányban az élelmiszerpazarlást. Ezek a gyakorlatok pozitívan (vagy sem) fogják befolyásolni a pazarlást olyan kritériumok alapján, mint a háztartások mérete, szerkezete vagy éppen a szóban forgó élelmiszerek fajtája.

| 5.10 | A Belgiumban megfigyelhető kereskedelmi gyakorlatokat vizsgáló, a CRIOC (Belgian Consumer Research and Information Centre (A Belgiumi Fogyasztói Szervezetek Kutatási és Információs Központja)) által elvégzett tanulmány következtetései néhány olyan kezdeményezés kidolgozására tesznek javaslatot, melyek a kereskedelem szereplőivel karöltve felelős magatartásra ösztönzik a fogyasztókat. A felmerült javaslatok közül idézzük a következőket: párbeszéd kezdeményezése a fogyasztóval a termék eredetéről, előállítási módjáról, tápértékéről és nem pusztán az áráról, vagy a címkén szereplő fogyaszthatósági dátumok helyes értelmezésének elősegítése. |
| --- | --- |

5.10

A Belgiumban megfigyelhető kereskedelmi gyakorlatokat vizsgáló, a CRIOC (Belgian Consumer Research and Information Centre (A Belgiumi Fogyasztói Szervezetek Kutatási és Információs Központja)) által elvégzett tanulmány következtetései néhány olyan kezdeményezés kidolgozására tesznek javaslatot, melyek a kereskedelem szereplőivel karöltve felelős magatartásra ösztönzik a fogyasztókat. A felmerült javaslatok közül idézzük a következőket: párbeszéd kezdeményezése a fogyasztóval a termék eredetéről, előállítási módjáról, tápértékéről és nem pusztán az áráról, vagy a címkén szereplő fogyaszthatósági dátumok helyes értelmezésének elősegítése.

| 5.11 | Akkor, amikor az élelmiszerbankok a forrásaik csökkenése mellett az igények növekedésével néznek szembe, a hatóságoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az élelmiszerek könnyebben eljuthassanak e bankokhoz. Az élelmiszerbiztonság elsődleges fontosságának megtartása mellett a hatóságoknak feltétlenül felül kell írniuk egyes adminisztratív előírásokat, hogy segítsék azon kereskedők munkáját, akik inkább az élelmiszerbankokat kívánják élelmiszerrel ellátni, mintsem, hogy egyszerűen megszabaduljanak a még fogyasztásra alkalmas termékeiktől. Hasonló megjegyzés tehető a vendéglátók–éttermek tekintetében is. Az egyes tagállamokban az ajándékozó felelősségének bizonyos feltételek mellett történő átvállalására és az adózási ösztönzőkre vonatkozó kísérletek népszerűsítését is bátorítani kell. |
| --- | --- |

5.11

Akkor, amikor az élelmiszerbankok a forrásaik csökkenése mellett az igények növekedésével néznek szembe, a hatóságoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az élelmiszerek könnyebben eljuthassanak e bankokhoz. Az élelmiszerbiztonság elsődleges fontosságának megtartása mellett a hatóságoknak feltétlenül felül kell írniuk egyes adminisztratív előírásokat, hogy segítsék azon kereskedők munkáját, akik inkább az élelmiszerbankokat kívánják élelmiszerrel ellátni, mintsem, hogy egyszerűen megszabaduljanak a még fogyasztásra alkalmas termékeiktől. Hasonló megjegyzés tehető a vendéglátók–éttermek tekintetében is. Az egyes tagállamokban az ajándékozó felelősségének bizonyos feltételek mellett történő átvállalására és az adózási ösztönzőkre vonatkozó kísérletek népszerűsítését is bátorítani kell.

| 5.12 | A helyi termékeknek a közétkeztetésben való előtérbe helyezéséről folytatott eszmecserék során kiderült, hogy a helyi termelőket és szövetkezeteket elbátortalaníthatja az eljárások nehézkessége. Része lehetne a megoldásnak az is, ha a közbeszerzési eljárásokhoz könnyebb hozzáférést biztosítanának e szereplők számára. Ebben a helyi önkormányzatok is szerepet játszhatnak, amennyiben a felelősségi körükbe tartozó menzákra vonatkozóan egyedi kritériumokat vezetnek be, illetve a közétkeztetésben dolgozókat a fenntartható táplálkozás ügyében továbbképzik. |
| --- | --- |

5.12

A helyi termékeknek a közétkeztetésben való előtérbe helyezéséről folytatott eszmecserék során kiderült, hogy a helyi termelőket és szövetkezeteket elbátortalaníthatja az eljárások nehézkessége. Része lehetne a megoldásnak az is, ha a közbeszerzési eljárásokhoz könnyebb hozzáférést biztosítanának e szereplők számára. Ebben a helyi önkormányzatok is szerepet játszhatnak, amennyiben a felelősségi körükbe tartozó menzákra vonatkozóan egyedi kritériumokat vezetnek be, illetve a közétkeztetésben dolgozókat a fenntartható táplálkozás ügyében továbbképzik.

| 5.13 | Továbbra is a vendéglátásnál maradva, a különböző kezdeményezések azt bizonyítják, hogy mind a személyzet, mind pedig a fogyasztók felé kommunikációra van szükség a fogyasztói magatartás megváltoztatás érdekében. |
| --- | --- |

5.13

Továbbra is a vendéglátásnál maradva, a különböző kezdeményezések azt bizonyítják, hogy mind a személyzet, mind pedig a fogyasztók felé kommunikációra van szükség a fogyasztói magatartás megváltoztatás érdekében.

| 5.14 | A jövendő szakácsok iskolai tananyagát is módosítani kell. Be lehetne vezetni az élelmiszer-pazarlás különböző válfajaira való figyelem felkeltését, legyen szó a készletek kezeléséről, a szelektív hulladékgyűjtésről, a lehetséges pénzügyi nyereségről vagy éppen a téma fogyasztói megközelítéséről. |
| --- | --- |

5.14

A jövendő szakácsok iskolai tananyagát is módosítani kell. Be lehetne vezetni az élelmiszer-pazarlás különböző válfajaira való figyelem felkeltését, legyen szó a készletek kezeléséről, a szelektív hulladékgyűjtésről, a lehetséges pénzügyi nyereségről vagy éppen a téma fogyasztói megközelítéséről.

| 5.15 | Mindenfajta megelőző politikának valamennyi érintett szereplő közösen egyeztetett fellépésén kell alapulnia. A végrehajtandó intézkedéseket az érintett szereplők, élelmiszerfajták és fogyasztási módok szerint kell megkülönböztetni, hogy minél előbb konkrét eredmények születhessenek. |
| --- | --- |

5.15

Mindenfajta megelőző politikának valamennyi érintett szereplő közösen egyeztetett fellépésén kell alapulnia. A végrehajtandó intézkedéseket az érintett szereplők, élelmiszerfajták és fogyasztási módok szerint kell megkülönböztetni, hogy minél előbb konkrét eredmények születhessenek.

| 5.16 | Példaként említhető, hogy párbeszédet kell indítani a feldolgozóiparral annak érdekében, hogy az a háztartások élelmiszer-pazarlásának csökkentéséhez (az egyes élelmiszeripari termékekre szabott csomagolási és kiszerelési formák és méretek stb. révén) hozzájáruló termékeket dobjon piacra. Ezt a kérdéskört a csomagolóipari tervezők képzésébe is be kellene illeszteni. |
| --- | --- |

5.16

Példaként említhető, hogy párbeszédet kell indítani a feldolgozóiparral annak érdekében, hogy az a háztartások élelmiszer-pazarlásának csökkentéséhez (az egyes élelmiszeripari termékekre szabott csomagolási és kiszerelési formák és méretek stb. révén) hozzájáruló termékeket dobjon piacra. Ezt a kérdéskört a csomagolóipari tervezők képzésébe is be kellene illeszteni.

| 5.17 | A primér termelési szakaszban többféle elképzelést lehetne bátorítani és továbbfejleszteni:






  — | folytatni, sőt intenzívebbé kell tenni az alkalmazott kutatást mind állattani, mind növénytani szinten a betegségek, az elégtelen műszaki feltételek vagy az időjárás szeszélyei miatt bekövetkező veszteségek csökkentése érdekében; az Európai Innovációs Partnerség „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” című programja illeszkedhetne ehhez a fellépéshez; |
| --- | --- | --- |

5.17

A primér termelési szakaszban többféle elképzelést lehetne bátorítani és továbbfejleszteni:

—

folytatni, sőt intenzívebbé kell tenni az alkalmazott kutatást mind állattani, mind növénytani szinten a betegségek, az elégtelen műszaki feltételek vagy az időjárás szeszélyei miatt bekövetkező veszteségek csökkentése érdekében; az Európai Innovációs Partnerség „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” című programja illeszkedhetne ehhez a fellépéshez;

| — | a jelenlegi és a jövőbeli KAP által is támogatott szakmaközi megállapodások végrehajtásának elősegítése, ügyelve azok hatékonyságára és a fenntarthatóság irányában történő kiigazítására; |
| --- | --- |

—

a jelenlegi és a jövőbeli KAP által is támogatott szakmaközi megállapodások végrehajtásának elősegítése, ügyelve azok hatékonyságára és a fenntarthatóság irányában történő kiigazítására;

| — | a mezőgazdaság továbbra is meghatározó szerepet fog játszani az élelmiszeripar beszállítójaként, ugyanakkor a forgalmazási utak rövidre zárásának ösztönzése és kidolgozása hozzájárulhat a veszteségek és a pazarlás csökkentéséhez, mivel a termelés és a fogyasztás láncszemei között kiiktatja a közbülső szereplőket. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdaság továbbra is meghatározó szerepet fog játszani az élelmiszeripar beszállítójaként, ugyanakkor a forgalmazási utak rövidre zárásának ösztönzése és kidolgozása hozzájárulhat a veszteségek és a pazarlás csökkentéséhez, mivel a termelés és a fogyasztás láncszemei között kiiktatja a közbülső szereplőket.

| 5.18 | Jelenleg megfelelő ismeretekkel rendelkezünk az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás méreteiről és okairól. Ugyanakkor tovább kellene pontosítani a különböző veszteségtípusokat azok okai szerint. A jelenség jobb megértéséhez nyilvánvalóan alapvetőek a veszteségeket és a pazarlást az egyes szakaszok szerint számszerűsítő tanulmányok, a megelőző fellépéseket pedig komoly és ellenőrizhető érvekre támaszkodva kell megkezdeni. Ezek a fellépések annál is fontosabbak, mert a pazarlással összefüggő költségek a megtermelt hulladék mennyiségének arányában csak nőni fognak a jövőben. |
| --- | --- |

5.18

Jelenleg megfelelő ismeretekkel rendelkezünk az élelmiszer-veszteségek és az élelmiszer-pazarlás méreteiről és okairól. Ugyanakkor tovább kellene pontosítani a különböző veszteségtípusokat azok okai szerint. A jelenség jobb megértéséhez nyilvánvalóan alapvetőek a veszteségeket és a pazarlást az egyes szakaszok szerint számszerűsítő tanulmányok, a megelőző fellépéseket pedig komoly és ellenőrizhető érvekre támaszkodva kell megkezdeni. Ezek a fellépések annál is fontosabbak, mert a pazarlással összefüggő költségek a megtermelt hulladék mennyiségének arányában csak nőni fognak a jövőben.

| 5.19 | A fogyasztói szakasz során bekövetkező pazarlás valójában számos, tagországonként eltérő súlyozású tényezőből ered: összefügg az ország kultúrájával, éghajlatával, étkezési szokásaival és a háztartások szerkezeti sajátosságaival egyaránt. Ez a megfigyelés tovább bonyolítja az európai szinthez igazított megfelelő kommunikációs mód kiválasztását. |
| --- | --- |

5.19

A fogyasztói szakasz során bekövetkező pazarlás valójában számos, tagországonként eltérő súlyozású tényezőből ered: összefügg az ország kultúrájával, éghajlatával, étkezési szokásaival és a háztartások szerkezeti sajátosságaival egyaránt. Ez a megfigyelés tovább bonyolítja az európai szinthez igazított megfelelő kommunikációs mód kiválasztását.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő témában: „Élelmiszerosztás az Unió leginkább rászoruló személyei számára” (HL C 43, 2012.2.15.; 94–98. o.)

1

(2)  COM(2011) 571 final „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve”, 21. o.

2

(3)  COM(2011) 571 final „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve”.

3

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

488. plenáris ülés, 2013. március 20. és 21.

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/52

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye – Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé

(COM(2012) 287 final)

2013/C 161/09

Előadó: Henri MALOSSE

2012. június 20-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye – Az Európai Unió legkülső régiói: úton az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó partnerség felé

COM(2012) 287 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2013. március 4-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 165 szavazattal 2 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások – „A legkülső régiók átalakítása Európa platformjaivá”

| 1.1 | Napjainkban az Unió e régiókkal kapcsolatos prioritását a legkülső régiók és az európai kontinens közötti kapcsolatok, valamint a polgárokban az európai projekthez való tartozás érzésének megerősítése jelentik. Egyes területeken, például a biológiai sokféleség, a földmegfigyelés, a megújuló energia, a kultúrák integrációja területén a legkülső régiók vizsgálati helyszínné, a kísérletezés terepévé, mi több, modellé válhatnak Európa számára. |
| --- | --- |

1.1

Napjainkban az Unió e régiókkal kapcsolatos prioritását a legkülső régiók és az európai kontinens közötti kapcsolatok, valamint a polgárokban az európai projekthez való tartozás érzésének megerősítése jelentik. Egyes területeken, például a biológiai sokféleség, a földmegfigyelés, a megújuló energia, a kultúrák integrációja területén a legkülső régiók vizsgálati helyszínné, a kísérletezés terepévé, mi több, modellé válhatnak Európa számára.

| 1.2 | A legkülső régiók fontos értékekkel rendelkeznek, amelyekkel hozzájárulhatnak Európa jövőjéhez, többek között az ott élő emberek tehetségének, mezőgazdasági, halászati és ipari termékeiknek, minőségi turizmusuknak, földrajzi elhelyezkedésüknek köszönhetően Európa platformjaként léphetnek fel szomszédaik körében. A legkülső régióknak a többi európai régióval azonos feltételek mellett kell hozzáférést biztosítani a belső piac előnyeihez. |
| --- | --- |

1.2

A legkülső régiók fontos értékekkel rendelkeznek, amelyekkel hozzájárulhatnak Európa jövőjéhez, többek között az ott élő emberek tehetségének, mezőgazdasági, halászati és ipari termékeiknek, minőségi turizmusuknak, földrajzi elhelyezkedésüknek köszönhetően Európa platformjaként léphetnek fel szomszédaik körében. A legkülső régióknak a többi európai régióval azonos feltételek mellett kell hozzáférést biztosítani a belső piac előnyeihez.

| 1.3 | A legkülső régióknak nyújtott különleges támogatást a költségvetési szempontból rendkívül szűkös helyzet ellenére sem szabad csökkenteni. Ezeknek a régióknak megfelelő pénzügyi eszközökkel kell rendelkezniük, hogy elérhessék az Európa 2020 stratégiában kitűzött célokat, és kiegyenlíthessék a különösen a távoli fekvésük miatti hátrányos helyzetükből eredő hatásokat. |
| --- | --- |

1.3

A legkülső régióknak nyújtott különleges támogatást a költségvetési szempontból rendkívül szűkös helyzet ellenére sem szabad csökkenteni. Ezeknek a régióknak megfelelő pénzügyi eszközökkel kell rendelkezniük, hogy elérhessék az Európa 2020 stratégiában kitűzött célokat, és kiegyenlíthessék a különösen a távoli fekvésük miatti hátrányos helyzetükből eredő hatásokat.

| 1.4 | Jóllehet a legkülső régiókra irányuló uniós politika jó eredményeket ért el, az EUMSZ-ben foglalt konkrét jogalapra építve meg kell újítani a legkülső régiók fogalmát, stratégiaibb és ambiciózusabb dimenziót kölcsönözve neki. Ezért többé már nem hagyhatók ki a nagy hálózatokkal, a kutatással, a mobilitással és a földmegfigyeléssel kapcsolatos uniós politikákból. |
| --- | --- |

1.4

Jóllehet a legkülső régiókra irányuló uniós politika jó eredményeket ért el, az EUMSZ-ben foglalt konkrét jogalapra építve meg kell újítani a legkülső régiók fogalmát, stratégiaibb és ambiciózusabb dimenziót kölcsönözve neki. Ezért többé már nem hagyhatók ki a nagy hálózatokkal, a kutatással, a mobilitással és a földmegfigyeléssel kapcsolatos uniós politikákból.

| 1.5 | Felül kell vizsgálni és ki kell terjeszteni a POSEI eszközt, hogy a legkülső régiók valamennyi mezőgazdasági és nem mezőgazdasági termékét lefedje. |
| --- | --- |

1.5

Felül kell vizsgálni és ki kell terjeszteni a POSEI eszközt, hogy a legkülső régiók valamennyi mezőgazdasági és nem mezőgazdasági termékét lefedje.

| 1.6 | A legkülső régiók sajátos földrajzi és éghajlati helyzetének figyelembevétele érdekében az egyes uniós politikák, például a verseny-, a közbeszerzési, a halászati, a környezetvédelmi politika területén ténylegesen végre kell hajtani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 349. cikkét. Tekintettel a Szerződés szövegére, az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos jelenlegi fenntartásai nem nagyon indokolhatók. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen elemzést a 349. cikk alkalmazásáról, és tegye közzé. |
| --- | --- |

1.6

A legkülső régiók sajátos földrajzi és éghajlati helyzetének figyelembevétele érdekében az egyes uniós politikák, például a verseny-, a közbeszerzési, a halászati, a környezetvédelmi politika területén ténylegesen végre kell hajtani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 349. cikkét. Tekintettel a Szerződés szövegére, az Európai Bizottság ezzel kapcsolatos jelenlegi fenntartásai nem nagyon indokolhatók. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen elemzést a 349. cikk alkalmazásáról, és tegye közzé.

| 1.7 | A foglalkoztatás és az ifjúság helyzete alapvető kihívást jelent a legkülső régiók számára. A szociális dimenziót a legkülső régiókra vonatkozó uniós politikák egyik prioritásává kell tenni. Ezért egyrészt az oktatás és a képzés – amelyeket e régiók munkaerőpiacainak igényeihez kell igazítani –, másrészt a munkahely- és jövedelemteremtő tevékenységek támogatását célzó programok keretében rövid, közép- és hosszú távú intézkedések bevezetésével hathatósan fejleszteni kell ezt a pillért. |
| --- | --- |

1.7

A foglalkoztatás és az ifjúság helyzete alapvető kihívást jelent a legkülső régiók számára. A szociális dimenziót a legkülső régiókra vonatkozó uniós politikák egyik prioritásává kell tenni. Ezért egyrészt az oktatás és a képzés – amelyeket e régiók munkaerőpiacainak igényeihez kell igazítani –, másrészt a munkahely- és jövedelemteremtő tevékenységek támogatását célzó programok keretében rövid, közép- és hosszú távú intézkedések bevezetésével hathatósan fejleszteni kell ezt a pillért.

| 1.8 | Emellett a legkülső régiókban megvalósított programok az Unió versenyképességének javításához is hozzájárulnak, például a megújuló energiák és a tengeri tudományok, a biológiai sokféleség vizsgálata, az erdőgazdálkodás, az egészségügy és a trópusi betegségek elleni küzdelem területén. |
| --- | --- |

1.8

Emellett a legkülső régiókban megvalósított programok az Unió versenyképességének javításához is hozzájárulnak, például a megújuló energiák és a tengeri tudományok, a biológiai sokféleség vizsgálata, az erdőgazdálkodás, az egészségügy és a trópusi betegségek elleni küzdelem területén.

| 1.9 | Az a cél, hogy a legkülső régiók jobban beleilleszkedjenek földrajzi környezetükbe, nyilvánvaló. Számos példával szemléltethető, hogy az Európai Bizottság általában nehezen érti meg azt, hogy a legkülső régiók stratégiai szerepet, egy európai platform szerepét töltik be az Unió külpolitikájában, különösen a kereskedelem, a halászati politika és a fejlesztési együttműködés területén. Az Európai Bizottságnak határozottan, láthatóbb módon és aktívabban kell támogatnia a regionális együttműködést. |
| --- | --- |

1.9

Az a cél, hogy a legkülső régiók jobban beleilleszkedjenek földrajzi környezetükbe, nyilvánvaló. Számos példával szemléltethető, hogy az Európai Bizottság általában nehezen érti meg azt, hogy a legkülső régiók stratégiai szerepet, egy európai platform szerepét töltik be az Unió külpolitikájában, különösen a kereskedelem, a halászati politika és a fejlesztési együttműködés területén. Az Európai Bizottságnak határozottan, láthatóbb módon és aktívabban kell támogatnia a regionális együttműködést.

| 1.10 | A civil társadalom uniós stratégiába való bevonásának túl kell lépnie a jelmondat szerepén. Az EGSZB az egyes legkülső régiók civil társadalmi szereplőinek részvételével zajló kerekasztal-megbeszélések szervezését javasolja olyan cselekvési tervek kidolgozása érdekében, amelyek meghatározzák az Európa 2020 stratégia végrehajtásának célkitűzéseit és szakaszait. Az EGSZB felajánlja, hogy a legkülső régiók elnöki értekezletével, valamint a legkülső régiók gazdasági, szociális és környezetvédelmi tanácsaival partnerségben elindítja e folyamatot. |
| --- | --- |

1.10

A civil társadalom uniós stratégiába való bevonásának túl kell lépnie a jelmondat szerepén. Az EGSZB az egyes legkülső régiók civil társadalmi szereplőinek részvételével zajló kerekasztal-megbeszélések szervezését javasolja olyan cselekvési tervek kidolgozása érdekében, amelyek meghatározzák az Európa 2020 stratégia végrehajtásának célkitűzéseit és szakaszait. Az EGSZB felajánlja, hogy a legkülső régiók elnöki értekezletével, valamint a legkülső régiók gazdasági, szociális és környezetvédelmi tanácsaival partnerségben elindítja e folyamatot.

| 1.11 | Az EGSZB emellett támogatja a legkülső régiók és az egyes szomszédos országok (Latin-Amerika, Atlanti-óceán, Karib-tenger, Indiai-óceán) civil társadalmai közötti strukturált párbeszéd kialakítását. Ez többek között azt jelentené, hogy a legkülső régiók képviselőit bevonják az Európai Bizottság által a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) keretében kialakított párbeszédbe. Az EGSZB támogatja, hogy a civil társadalommal együtt valamennyi GPM keretében hozzanak létre monitoringbizottságokat, és szükségesnek tartja – érintettségük esetén – a legkülső régiók bizottságokban való részvételét. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB emellett támogatja a legkülső régiók és az egyes szomszédos országok (Latin-Amerika, Atlanti-óceán, Karib-tenger, Indiai-óceán) civil társadalmai közötti strukturált párbeszéd kialakítását. Ez többek között azt jelentené, hogy a legkülső régiók képviselőit bevonják az Európai Bizottság által a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) keretében kialakított párbeszédbe. Az EGSZB támogatja, hogy a civil társadalommal együtt valamennyi GPM keretében hozzanak létre monitoringbizottságokat, és szükségesnek tartja – érintettségük esetén – a legkülső régiók bizottságokban való részvételét.

| 1.12 | Az EGSZB azt javasolja, hogy valamennyi legkülső régióban hozzanak létre uniós területi irodákat, hogy kézzelfoghatóbbá, láthatóbbá és közvetlenebbé váljanak az Unió és az e régiók közötti kapcsolatok. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB azt javasolja, hogy valamennyi legkülső régióban hozzanak létre uniós területi irodákat, hogy kézzelfoghatóbbá, láthatóbbá és közvetlenebbé váljanak az Unió és az e régiók közötti kapcsolatok.

2.   Bevezetés és általános észrevételek

| 2.1 | Az EUMSZ 349. és 355. cikke meghatározza és elismeri a legkülső régiók sajátos jellemzőit; ezenfelül e régiók 1989 óta egy, a társadalmi-gazdasági intézkedések támogatását célzó, az Európai Unió többi részével való nagyobb fokú konvergencia érdekében indított egyedi program kedvezményezettjei is egyben. |
| --- | --- |

2.1

Az EUMSZ 349. és 355. cikke meghatározza és elismeri a legkülső régiók sajátos jellemzőit; ezenfelül e régiók 1989 óta egy, a társadalmi-gazdasági intézkedések támogatását célzó, az Európai Unió többi részével való nagyobb fokú konvergencia érdekében indított egyedi program kedvezményezettjei is egyben.

| 2.2 | A legkülső régiók jelentős mértékben növelik az Unió területét és földrajzi jelenlétét a világban, és ezzel fokozzák Európa politikai, gazdasági és kulturális befolyását, továbbá hatalmas halászati területekkel gazdagítják az Uniót az Atlanti- és az Indiai-óceánon. Jobban ki kell használni e régiók Európa platformjaként betöltött szerepét azáltal, hogy felveszik őket az európai közlekedési hálózatokba (TEN, digitális hálózatok, tengeri gyorsforgalmi utak), aminek révén privilegizált hozzáférést kapnak az európai Föld-megfigyelési programokhoz (GMES, GALILEO), továbbá a megújuló energiaforrásokkal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai kutatási programokhoz. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a legkülső régiók a különböző mobilitási és együttműködési programokon keresztül Európa nemzetközi befolyásának közvetítőiként is fontos szerepet töltenek be. A távoli fekvés miatt e régiókban különleges uniós képviselők vannak jelen, ami, egyaránt politikai jelzés és az említett platformszerep előmozdításának hatékony eszköze. |
| --- | --- |

2.2

A legkülső régiók jelentős mértékben növelik az Unió területét és földrajzi jelenlétét a világban, és ezzel fokozzák Európa politikai, gazdasági és kulturális befolyását, továbbá hatalmas halászati területekkel gazdagítják az Uniót az Atlanti- és az Indiai-óceánon. Jobban ki kell használni e régiók Európa platformjaként betöltött szerepét azáltal, hogy felveszik őket az európai közlekedési hálózatokba (TEN, digitális hálózatok, tengeri gyorsforgalmi utak), aminek révén privilegizált hozzáférést kapnak az európai Föld-megfigyelési programokhoz (GMES, GALILEO), továbbá a megújuló energiaforrásokkal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai kutatási programokhoz. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a legkülső régiók a különböző mobilitási és együttműködési programokon keresztül Európa nemzetközi befolyásának közvetítőiként is fontos szerepet töltenek be. A távoli fekvés miatt e régiókban különleges uniós képviselők vannak jelen, ami, egyaránt politikai jelzés és az említett platformszerep előmozdításának hatékony eszköze.

| 2.3 | Az EGSZB több mint 20 éve támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a legkülső régiók civil társadalmainak az Unióhoz való közeledését szolgálják, valamint azt, hogy jobban meghallgassák őket és kikérjék a véleményüket. Ezzel kapcsolatban külön ki kell emelni, hogy az Unió kereskedelempolitikája esetleg hátrányosan érintheti a legkülső régiókat, különösen a velük szomszédos országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokon és GPM-eken keresztül (1). Sajnálatos módon az Európai Bizottság közleménye nem foglalkozik ezzel a kérdéssel, és nem veszi át az EGSZB 2010. február 17-i Coupeau-jelentésében (2) foglalt ajánlásokat, különösen a kísérő intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB több mint 20 éve támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a legkülső régiók civil társadalmainak az Unióhoz való közeledését szolgálják, valamint azt, hogy jobban meghallgassák őket és kikérjék a véleményüket. Ezzel kapcsolatban külön ki kell emelni, hogy az Unió kereskedelempolitikája esetleg hátrányosan érintheti a legkülső régiókat, különösen a velük szomszédos országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokon és GPM-eken keresztül (1). Sajnálatos módon az Európai Bizottság közleménye nem foglalkozik ezzel a kérdéssel, és nem veszi át az EGSZB 2010. február 17-i Coupeau-jelentésében (2) foglalt ajánlásokat, különösen a kísérő intézkedések tekintetében.

| 2.4 | E közlemény másik gyenge pontja az, hogy nem veszi figyelembe annak a nagyon fontos politikai ténynek a következményeit, hogy a legkülső régiók az Európai Unióhoz tartoznak. A Réunionon tartott meghallgatás arról tanúskodik, hogy a civil társadalmi erők kötődnek az európai integrációhoz, és fel sem merül annak megkérdőjelezése. Az EGSZB véleménye szerint az Unió legkülső régiókkal kapcsolatos stratégiájának elsősorban arra kell irányulnia, hogy helyzetük figyelembevétele mellett javítsa Európa egészébe történő integrációjukat. |
| --- | --- |

2.4

E közlemény másik gyenge pontja az, hogy nem veszi figyelembe annak a nagyon fontos politikai ténynek a következményeit, hogy a legkülső régiók az Európai Unióhoz tartoznak. A Réunionon tartott meghallgatás arról tanúskodik, hogy a civil társadalmi erők kötődnek az európai integrációhoz, és fel sem merül annak megkérdőjelezése. Az EGSZB véleménye szerint az Unió legkülső régiókkal kapcsolatos stratégiájának elsősorban arra kell irányulnia, hogy helyzetük figyelembevétele mellett javítsa Európa egészébe történő integrációjukat.

3.   Konkrét kérdések

| 3.1 | A kohéziós politika végrehajtása keretében égető szükség van a kiválasztásra és a finanszírozás odaítélésére vonatkozó eljárások egyszerűbbé és gyorsabbá tételére. A túlzott késedelmekért és határidőkért gyakran elsősorban az Unió és a nemzeti hatóságok a felelősek. E késedelmek és hibák súlyosan csorbítják az Unió hitelességét, ezért sürgősen, még a jövőbeli pénzügyi tervek vizsgálata előtt foglalkozni kell e kérdéssel. |
| --- | --- |

3.1

A kohéziós politika végrehajtása keretében égető szükség van a kiválasztásra és a finanszírozás odaítélésére vonatkozó eljárások egyszerűbbé és gyorsabbá tételére. A túlzott késedelmekért és határidőkért gyakran elsősorban az Unió és a nemzeti hatóságok a felelősek. E késedelmek és hibák súlyosan csorbítják az Unió hitelességét, ezért sürgősen, még a jövőbeli pénzügyi tervek vizsgálata előtt foglalkozni kell e kérdéssel.

| 3.2 | Az Unió jövőbeli programjainak másik fontos feltétele az európai támogatások fokozott láthatóságának és koncentrációjának biztosítása. Emellett a jelenlegi szétaprózódás nem hatékony és bírálatokra ad okot. Az EGSZB e kérdésben a fent említett Coupeau-jelentésben kifejtetteknek megfelelően azt javasolja, hogy három prioritásra kell összpontosítani. Először is a különösen a fiatalok foglalkoztathatóságát elősegítő oktatásra és a képzésre – többek között az alapinfrastruktúra támogatása révén –, hiszen e régiók gazdagságának elsődleges forrása természetesen az ott élő emberek tehetsége és vállalkozó szelleme. Második helyen szerepel a magánszektor jövedelem- és munkahelyteremtő szerepének támogatása: kkv-k/kis és közepes méretű iparágak, idegenforgalom, a termelési tényezőkkel kapcsolatos szolgáltatások, mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és halászat. Harmadsorban a nagy hálózati beruházások (ikt, közlekedés, hulladék, víz, energia stb.) szintén prioritást élveznek, mivel ezeknek köszönhetően méltányos hozzáférés biztosítható a polgárok számára az e területek versenyképességéhez hozzájáruló általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

3.2

Az Unió jövőbeli programjainak másik fontos feltétele az európai támogatások fokozott láthatóságának és koncentrációjának biztosítása. Emellett a jelenlegi szétaprózódás nem hatékony és bírálatokra ad okot. Az EGSZB e kérdésben a fent említett Coupeau-jelentésben kifejtetteknek megfelelően azt javasolja, hogy három prioritásra kell összpontosítani. Először is a különösen a fiatalok foglalkoztathatóságát elősegítő oktatásra és a képzésre – többek között az alapinfrastruktúra támogatása révén –, hiszen e régiók gazdagságának elsődleges forrása természetesen az ott élő emberek tehetsége és vállalkozó szelleme. Második helyen szerepel a magánszektor jövedelem- és munkahelyteremtő szerepének támogatása: kkv-k/kis és közepes méretű iparágak, idegenforgalom, a termelési tényezőkkel kapcsolatos szolgáltatások, mezőgazdaság, erdőgazdálkodás és halászat. Harmadsorban a nagy hálózati beruházások (ikt, közlekedés, hulladék, víz, energia stb.) szintén prioritást élveznek, mivel ezeknek köszönhetően méltányos hozzáférés biztosítható a polgárok számára az e területek versenyképességéhez hozzájáruló általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz.

| 3.3 | Kiemelkedően fontos a fenntartható fejlődés kérdése, azt azonban nemcsak a környezetvédelemre, hanem más tényezőkre is ki kell terjeszteni. Például az idegenforgalom területén a fenntartható fejlődés magában foglalja a helyi azonosságtudat tiszteletben tartását, a regionális know-how-t, a hagyományos életformák megóvását, a nyelvet vagy az identitást meghatározó termékeket is. A mindenki számára biztosított hozzáférés, a demográfiai változások és a függőség kezelésének kérdése különösen fontos a legkülső régiókban, és ezeket az Európai Bizottság közleménye kellően ki is fejti. |
| --- | --- |

3.3

Kiemelkedően fontos a fenntartható fejlődés kérdése, azt azonban nemcsak a környezetvédelemre, hanem más tényezőkre is ki kell terjeszteni. Például az idegenforgalom területén a fenntartható fejlődés magában foglalja a helyi azonosságtudat tiszteletben tartását, a regionális know-how-t, a hagyományos életformák megóvását, a nyelvet vagy az identitást meghatározó termékeket is. A mindenki számára biztosított hozzáférés, a demográfiai változások és a függőség kezelésének kérdése különösen fontos a legkülső régiókban, és ezeket az Európai Bizottság közleménye kellően ki is fejti.

| 3.4 | Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne beépíteni a legkülső régiókkal kapcsolatos dimenziót a közbeszerzési szabályokba. A legkülső régiók különleges helyzete miatt figyelmet kell fordítani a helyi foglalkoztatásra, ugyanakkor el kell kerülni a szomszédos országokból érkező, jóval alacsonyabb bérköltséggel járó szociális dömpinget, valamint az egyes gazdasági szereplők által alkalmazott alacsony árak agresszív gyakorlatát, ami azt jelenti, hogy először felszámolják a helyi versenyt, majd monopolpolitikát folytatva magas árakat alkalmaznak. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne beépíteni a legkülső régiókkal kapcsolatos dimenziót a közbeszerzési szabályokba. A legkülső régiók különleges helyzete miatt figyelmet kell fordítani a helyi foglalkoztatásra, ugyanakkor el kell kerülni a szomszédos országokból érkező, jóval alacsonyabb bérköltséggel járó szociális dömpinget, valamint az egyes gazdasági szereplők által alkalmazott alacsony árak agresszív gyakorlatát, ami azt jelenti, hogy először felszámolják a helyi versenyt, majd monopolpolitikát folytatva magas árakat alkalmaznak.

| 3.5 | A harmadik országokkal való kapcsolatok tekintetében az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy közleményében az Európai Bizottság nem alakított ki a Coupeau-véleményben javasolt világos jövőképet. Az EGSZB hangsúlyozza a legkülső régiók és a szomszédos országok, különösen az AKCS-országok közötti együttműködés fontosságát, amely az EFA, az ERFA, az ESZA, az EMVA és az ETHA előirányzatait mozgósító, közös együttműködési projektek formájában valósul meg. Számos tanulmány készült e kérdésben, de működési szabályok híján kevés konkrét együttműködési projekt valósult meg. Pedig számos lehetőség kínálkozik az együttműködésre a közlekedés, az idegenforgalom, az oktatás, az egészségügy, a halászat és a mezőgazdaság, a kutatás-fejlesztés vagy a környezetvédelem területén. Ezzel párhuzamosan az Unió kereskedelempolitikájának kérdésére sem született válasz. Egyes legkülső régiók törékeny gazdaságára tényleges veszélyt jelentenek a meglévő vagy kilátásba helyezett szabadkereskedelmi megállapodások vagy GPM-ek. A legkülső régiókkal kapcsolatos tervezett uniós stratégia értelmét veszti, ha az Unió kereskedelempolitikájában nem veszik figyelembe a legkülső régiók tényleges érdekeit. |
| --- | --- |

3.5

A harmadik országokkal való kapcsolatok tekintetében az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy közleményében az Európai Bizottság nem alakított ki a Coupeau-véleményben javasolt világos jövőképet. Az EGSZB hangsúlyozza a legkülső régiók és a szomszédos országok, különösen az AKCS-országok közötti együttműködés fontosságát, amely az EFA, az ERFA, az ESZA, az EMVA és az ETHA előirányzatait mozgósító, közös együttműködési projektek formájában valósul meg. Számos tanulmány készült e kérdésben, de működési szabályok híján kevés konkrét együttműködési projekt valósult meg. Pedig számos lehetőség kínálkozik az együttműködésre a közlekedés, az idegenforgalom, az oktatás, az egészségügy, a halászat és a mezőgazdaság, a kutatás-fejlesztés vagy a környezetvédelem területén. Ezzel párhuzamosan az Unió kereskedelempolitikájának kérdésére sem született válasz. Egyes legkülső régiók törékeny gazdaságára tényleges veszélyt jelentenek a meglévő vagy kilátásba helyezett szabadkereskedelmi megállapodások vagy GPM-ek. A legkülső régiókkal kapcsolatos tervezett uniós stratégia értelmét veszti, ha az Unió kereskedelempolitikájában nem veszik figyelembe a legkülső régiók tényleges érdekeit.

| 3.6 | Végül sajnálatos, hogy a közleményben kevés szó esik a legkülső régiók civil társadalmával kialakítandó partnerség meghatározásáról, amely a kohéziós intézkedések bevezetése érdekében ez utóbbival folytatandó strukturált konzultáció kialakítására, valamint olyan projektek kidolgozására vonatkozna, amelyek tájékoztató kampányokon, az európai polgárságon és mobilitási programokon keresztül járulnak hozzá a lakosság körében az európai identitás érzésének erősödéséhez. Az EGSZB utal „A partnerségről szóló európai magatartási kódex (ECCP)” című véleményére (3). |
| --- | --- |

3.6

Végül sajnálatos, hogy a közleményben kevés szó esik a legkülső régiók civil társadalmával kialakítandó partnerség meghatározásáról, amely a kohéziós intézkedések bevezetése érdekében ez utóbbival folytatandó strukturált konzultáció kialakítására, valamint olyan projektek kidolgozására vonatkozna, amelyek tájékoztató kampányokon, az európai polgárságon és mobilitási programokon keresztül járulnak hozzá a lakosság körében az európai identitás érzésének erősödéséhez. Az EGSZB utal „A partnerségről szóló európai magatartási kódex (ECCP)” című véleményére (3).

4.   A jövőre vonatkozó javaslatok

4.1   A POSEI program (a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program).

4.1.1   Körültekintően meg kellene vizsgálni e program alkalmazását. Azon jelentős források mellett, amelyeket a POSEI a legkülső régiók két terményére (a cukorra és a banánra) összpontosít, számos olyan helyi terményt is figyelembe kellene venni, amelynek kivitele előmozdítható lenne (vanília, gyümölcs és zöldség, halászati termékek stb.).

4.1.2   A mezőgazdasági POSEI programok finanszírozását fenn kell tartani, sőt, növelni kell annak érdekében, hogy mind az exportra, mind pedig a helyi piacra szánt termékek fejlesztése folytatódhasson, biztosítva egyúttal a nyersanyag- és az alapanyag-ellátást is.

4.2   Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 4.2.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Tanács továbbra is egyedi elbánásban részesíti a legkülső régiókat annak érdekében, hogy maximálisan fel tudják használni az elérhető forrásokat, és ehhez – a régiók bevételétől függetlenül – 85 %-os társfinanszírozási rátát javasolt. Az EGSZB azonban sajnálja, hogy a távoli fekvés jelentette többletköltségeket kompenzálni hivatott egyedi forráselkülönítés társfinanszírozási arányát 50 %-on hagyták, és azt javasolja, hogy az Európai Bizottság kellően rugalmas lépésekkel garantálja ennek teljes hatékonyságát. |
| --- | --- |

4.2.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Tanács továbbra is egyedi elbánásban részesíti a legkülső régiókat annak érdekében, hogy maximálisan fel tudják használni az elérhető forrásokat, és ehhez – a régiók bevételétől függetlenül – 85 %-os társfinanszírozási rátát javasolt. Az EGSZB azonban sajnálja, hogy a távoli fekvés jelentette többletköltségeket kompenzálni hivatott egyedi forráselkülönítés társfinanszírozási arányát 50 %-on hagyták, és azt javasolja, hogy az Európai Bizottság kellően rugalmas lépésekkel garantálja ennek teljes hatékonyságát.

| 4.2.2 | Végezetül az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság területi együttműködésre vonatkozó javaslatai nem kínálnak konkrét megoldást a legkülső régiók létfontosságú regionális integrációjára. |
| --- | --- |

4.2.2

Végezetül az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság területi együttműködésre vonatkozó javaslatai nem kínálnak konkrét megoldást a legkülső régiók létfontosságú regionális integrációjára.

4.3   Mobilitási programok: az Uniónak garantálnia kell, hogy a legkülső régiók polgárai egyenlő feltételek mellett férhessenek hozzá az – akár munkavállalói, akár tanulmányi – mobilitási programokhoz. Elfogadhatatlan például az azon szándékok között mutatkozó nyilvánvaló ellentmondás, miszerint biztosítani kívánjuk a legkülső régiók fiataljai és egyetemi oktatói számára, hogy teljes mértékben részesülhessenek az olyan uniós mobilitási programokból, mint az „ERASMUS mindenkinek”, ugyanakkor nem veszünk tudomást a földrajzi helyzetükről és nem vállaljuk át a távoli fekvéssel összefüggő utazási költségeket sem azon diákok esetében, akik a legkülső régiókba látogatnak, sem azok esetében, akik valamely másik uniós országba utaznak.

4.3.1   További ellentmondás, hogy az „ERASMUS mindenkinek” a legkülső régiókkal szomszédos harmadik országokat sem veszi figyelembe. Ezeket az ellentmondásokat meg kell szüntetni. A legkülső régiókra vonatkozó külön ERASMUS MUNDUS program lehetőséget kínálna a fiatalok szomszédos országokkal folytatott cseréjére, ezáltal ezen európai platformokból kiindulva az európai identitás és kultúra előmozdításának biztosítására.

4.4   Megközelíthetőség

| 4.4.1 | Az EGSZB az Európai Parlamenttel együtt rámutat arra, hogy a közlekedés és az ikt tekintetében ad hoc keretet kell meghatározni, elősegítendő, hogy a legkülső régiók megoldják a területi elszigeteltség és a digitális lemaradás problémáit. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB az Európai Parlamenttel együtt rámutat arra, hogy a közlekedés és az ikt tekintetében ad hoc keretet kell meghatározni, elősegítendő, hogy a legkülső régiók megoldják a területi elszigeteltség és a digitális lemaradás problémáit.

4.5   Regionális integráció

| 4.5.1 | A legkülső régióknak automatikusan jogosultságot kell nyerniük a határokon átnyúló együttműködésre, ha meghaladják a 150 km-es tengeri határra vonatkozó kritériumot. |
| --- | --- |

4.5.1

A legkülső régióknak automatikusan jogosultságot kell nyerniük a határokon átnyúló együttműködésre, ha meghaladják a 150 km-es tengeri határra vonatkozó kritériumot.

| 4.5.2 | A legkülső régiók valódi regionális integrációja olyan intézkedések meghozatalát igényli, amelyek javítják e régióknak a szomszédos harmadik országokkal való összeköttetését, és előmozdítják a helyi kkv-k számára elkerülhetetlen nemzetközivé válást. |
| --- | --- |

4.5.2

A legkülső régiók valódi regionális integrációja olyan intézkedések meghozatalát igényli, amelyek javítják e régióknak a szomszédos harmadik országokkal való összeköttetését, és előmozdítják a helyi kkv-k számára elkerülhetetlen nemzetközivé válást.

| 4.5.3 | Az Unió és a legkülső régiókkal szomszédos országok közötti kereskedelmi vagy halászati megállapodások megkötésekor az Európai Uniónak feltétlenül hatásvizsgálatokat kell végeznie, valamint tájékoztatnia kell a legkülső régiók politikai szerveit és civil társadalmát a tárgyalásokról, és be kell őket vonnia az őket közvetlenül érintő kérdésekbe. |
| --- | --- |

4.5.3

Az Unió és a legkülső régiókkal szomszédos országok közötti kereskedelmi vagy halászati megállapodások megkötésekor az Európai Uniónak feltétlenül hatásvizsgálatokat kell végeznie, valamint tájékoztatnia kell a legkülső régiók politikai szerveit és civil társadalmát a tárgyalásokról, és be kell őket vonnia az őket közvetlenül érintő kérdésekbe.

| 4.5.4 | A legkülső régiók szakmai köreit és jogászait a földrajzi környezetükben végzett beruházások biztonságának kérdése is érdekli. Ezzel kapcsolatban az EGSZB támogatja a legkülső régiók ügyvédeinek konferenciáját, valamint minden ilyen jellegű kezdeményezést, többek közt például az Atlanti Választottbírósági Központot. |
| --- | --- |

4.5.4

A legkülső régiók szakmai köreit és jogászait a földrajzi környezetükben végzett beruházások biztonságának kérdése is érdekli. Ezzel kapcsolatban az EGSZB támogatja a legkülső régiók ügyvédeinek konferenciáját, valamint minden ilyen jellegű kezdeményezést, többek közt például az Atlanti Választottbírósági Központot.

| 4.5.5 | A regionális integráció révén számos területen (közlekedés, hulladékkezelés stb.) megvalósítható lenne a méretgazdaságosság, feltéve, hogy az Unió a jelenleginél erőteljesebben kifejezi azt a szándékát, hogy a legkülső régiókat Európa platformjaivá kívánja alakítani. |
| --- | --- |

4.5.5

A regionális integráció révén számos területen (közlekedés, hulladékkezelés stb.) megvalósítható lenne a méretgazdaságosság, feltéve, hogy az Unió a jelenleginél erőteljesebben kifejezi azt a szándékát, hogy a legkülső régiókat Európa platformjaivá kívánja alakítani.

4.6   A vállalkozások támogatása

| 4.6.1 | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja valódi fogalmi továbblépést jelent, mivel lehetővé teszi, hogy az Európai Bizottság figyelembe vegye a legkülső régiók eltérő gazdasági helyzetét a nemzeti regionális támogatások keretében, valamint a más célokat (kutatás, innováció, közlekedés, környezetvédelem stb.) szolgáló állami támogatások nyilvánvaló elégtelenségét. Az EGSZB felhívja a figyelmet az Európa 2020 stratégia prioritásai és a legkülső régiókban a kutatási/innovációs, illetve környezetvédelmi állami támogatásokhoz nyújtott hozzájárulási keret elégtelensége közötti jelenlegi ellentmondásra. Ezeket az ellentmondásokat a következő időszakban ki kell küszöbölni. |
| --- | --- |

4.6.1

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja valódi fogalmi továbblépést jelent, mivel lehetővé teszi, hogy az Európai Bizottság figyelembe vegye a legkülső régiók eltérő gazdasági helyzetét a nemzeti regionális támogatások keretében, valamint a más célokat (kutatás, innováció, közlekedés, környezetvédelem stb.) szolgáló állami támogatások nyilvánvaló elégtelenségét. Az EGSZB felhívja a figyelmet az Európa 2020 stratégia prioritásai és a legkülső régiókban a kutatási/innovációs, illetve környezetvédelmi állami támogatásokhoz nyújtott hozzájárulási keret elégtelensége közötti jelenlegi ellentmondásra. Ezeket az ellentmondásokat a következő időszakban ki kell küszöbölni.

| 4.6.2 | Az állami támogatások európai keretének jelenlegi felülvizsgálatával összefüggésben a legkülső régiók aggodalmukat fejezik ki a meglévő keret fenntartásával kapcsolatban. E régiók azt kérik, hogy tartsák fenn a lehető legkedvezőbb bánásmódot és a céltól függetlenül biztosítsák a támogatások koherenciáját (a vállalkozások beruházási támogatása megnövelt támogatásintenzitással, nem degresszív és időben nem korlátozott működési támogatások annak érdekében, hogy az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kompenzálják a távoli elhelyezkedésből fakadó többletköltségeket), valamint törekedjenek egyszerűbb és rugalmasabb eljárások alkalmazására. |
| --- | --- |

4.6.2

Az állami támogatások európai keretének jelenlegi felülvizsgálatával összefüggésben a legkülső régiók aggodalmukat fejezik ki a meglévő keret fenntartásával kapcsolatban. E régiók azt kérik, hogy tartsák fenn a lehető legkedvezőbb bánásmódot és a céltól függetlenül biztosítsák a támogatások koherenciáját (a vállalkozások beruházási támogatása megnövelt támogatásintenzitással, nem degresszív és időben nem korlátozott működési támogatások annak érdekében, hogy az EUMSZ 349. cikkének megfelelően kompenzálják a távoli elhelyezkedésből fakadó többletköltségeket), valamint törekedjenek egyszerűbb és rugalmasabb eljárások alkalmazására.

| 4.6.3 | A legkülső régióknak nagy szükségük van új munkahelyekre annak érdekében, hogy véget vessenek a lakosság valamennyi rétegét sújtó strukturális munkanélküliségnek. Vállalkozásaik természetükből adódóan kis- és középvállalkozások, amelyek gyakran földrajzilag korlátozott piacokon működnek; ezek a jellemzők jelentősen eltérnek a kontinentális Európára érvényes jellemzőktől. A 2007 és 2013 közötti időszakhoz hasonlóan továbbra is biztosítani kell, hogy a vállalkozásokat célzó támogatások nyújtására valamennyi vállalkozási forma esetében sor kerülhessen. |
| --- | --- |

4.6.3

A legkülső régióknak nagy szükségük van új munkahelyekre annak érdekében, hogy véget vessenek a lakosság valamennyi rétegét sújtó strukturális munkanélküliségnek. Vállalkozásaik természetükből adódóan kis- és középvállalkozások, amelyek gyakran földrajzilag korlátozott piacokon működnek; ezek a jellemzők jelentősen eltérnek a kontinentális Európára érvényes jellemzőktől. A 2007 és 2013 közötti időszakhoz hasonlóan továbbra is biztosítani kell, hogy a vállalkozásokat célzó támogatások nyújtására valamennyi vállalkozási forma esetében sor kerülhessen.

| 4.6.4 | A beruházások támogatásintenzitását a legkülső régiókban a jelek szerint a 2007–2013-as időszak szintjén rögzítik, és a jövőben is fenntartják a küszöbértékeket és a „legkülső régiókra vonatkozó bónusz” elvét. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy nem alakult át a közösségen belüli kereskedelem, ami többek között azzal indokolható, hogy a legkülső régiók piacai nagyon kis mértékben vonzóak a külföldi befektetések szempontjából. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy továbbra is engedélyezzék a nem degresszív és időben nem korlátozott működési támogatásokat. |
| --- | --- |

4.6.4

A beruházások támogatásintenzitását a legkülső régiókban a jelek szerint a 2007–2013-as időszak szintjén rögzítik, és a jövőben is fenntartják a küszöbértékeket és a „legkülső régiókra vonatkozó bónusz” elvét. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy nem alakult át a közösségen belüli kereskedelem, ami többek között azzal indokolható, hogy a legkülső régiók piacai nagyon kis mértékben vonzóak a külföldi befektetések szempontjából. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy továbbra is engedélyezzék a nem degresszív és időben nem korlátozott működési támogatásokat.

| 4.6.5 | Az állami és uniós támogatások szempontjából elsődleges fontosságú kérdésként és hosszú távon kell kezelni a legkülső régiók vállalkozásainak az innovációra, a digitális menetrendre, valamint a földrajzi környezetükben kialakítható partnerségek felkutatására irányuló beruházásait. |
| --- | --- |

4.6.5

Az állami és uniós támogatások szempontjából elsődleges fontosságú kérdésként és hosszú távon kell kezelni a legkülső régiók vállalkozásainak az innovációra, a digitális menetrendre, valamint a földrajzi környezetükben kialakítható partnerségek felkutatására irányuló beruházásait.

| 4.6.6 | A legkülső régiók sajátos szerkezetéből adódik, hogy a gazdaság szövetét szinte kizárólag mikrovállalkozások alkotják. Stratégiájában az Európai Bizottságnak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag tényleges végrehajtására és a „gondolkozz először kicsiben” elv alkalmazására kellene helyeznie a hangsúlyt, különösen az eljárások és az ellenőrzések területén. A kis- és középvállalkozások érdekeinek megóvása érdekében szorosan figyelemmel kell kísérni a versenyszabályokat a legkülső régiókban. |
| --- | --- |

4.6.6

A legkülső régiók sajátos szerkezetéből adódik, hogy a gazdaság szövetét szinte kizárólag mikrovállalkozások alkotják. Stratégiájában az Európai Bizottságnak az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag tényleges végrehajtására és a „gondolkozz először kicsiben” elv alkalmazására kellene helyeznie a hangsúlyt, különösen az eljárások és az ellenőrzések területén. A kis- és középvállalkozások érdekeinek megóvása érdekében szorosan figyelemmel kell kísérni a versenyszabályokat a legkülső régiókban.

4.7   Energia

| 4.7.1 | Földrajzi helyzetükből fakadóan a legkülső régiók nagyon sérülékenyek, és az energetikai kihívást a kontinentális Európától eltérően kell megoldaniuk. Az EU-nak elő kell segítenie, hogy a legkülső régiók biztosítani tudják energiaellátásukat egy olyan bonyolult környezetben és olyan bonyolult körülmények között, amelyek jelentősen növelik az árakat, és korlátozzák a versenyképességet. |
| --- | --- |

4.7.1

Földrajzi helyzetükből fakadóan a legkülső régiók nagyon sérülékenyek, és az energetikai kihívást a kontinentális Európától eltérően kell megoldaniuk. Az EU-nak elő kell segítenie, hogy a legkülső régiók biztosítani tudják energiaellátásukat egy olyan bonyolult környezetben és olyan bonyolult körülmények között, amelyek jelentősen növelik az árakat, és korlátozzák a versenyképességet.

| 4.7.2 | Létfontosságú, hogy a legkülső régiók feltárják és felhasználják saját energiaforrásaikat, legyen szó akár kőolajból és földgázból származó energiáról, akár alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiafajtákról, amilyenek a szél-, hő-, nap-, víz- és tengeri energia (árapály-, hullám-, tengeriáramlat-, termikus energia). |
| --- | --- |

4.7.2

Létfontosságú, hogy a legkülső régiók feltárják és felhasználják saját energiaforrásaikat, legyen szó akár kőolajból és földgázból származó energiáról, akár alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiafajtákról, amilyenek a szél-, hő-, nap-, víz- és tengeri energia (árapály-, hullám-, tengeriáramlat-, termikus energia).

| 4.7.3 | Az EGSZB azt javasolja, hogy segítsék elő a megújuló energiaforrások kutatását ezekben a régiókban, és hogy – tekintettel a legkülső régiók sajátos jellegére – az uniós pénzügyi eszközök révén támogassák energetikai projektjeiket. |
| --- | --- |

4.7.3

Az EGSZB azt javasolja, hogy segítsék elő a megújuló energiaforrások kutatását ezekben a régiókban, és hogy – tekintettel a legkülső régiók sajátos jellegére – az uniós pénzügyi eszközök révén támogassák energetikai projektjeiket.

4.8   Mezőgazdaság

| 4.8.1 | A mezőgazdaság magától értetődően alapvető fontosságú a legkülső régiókban. Szerepet játszik a foglalkoztatásban, a régiók környezetükben betöltött szerepében, valamint a hagyományos életterek és életmódok megőrzésében. A cukor és a banán mellett az Uniónak továbbra is erőfeszítéseket kell tennie a legkülső régiók diverzifikációja és élelmiszer-önellátása érdekében. Emellett fenn kell tartani az exportra szánt, valamint a helyi piacok ellátására szánt agrártermékek közti egyensúlyt. |
| --- | --- |

4.8.1

A mezőgazdaság magától értetődően alapvető fontosságú a legkülső régiókban. Szerepet játszik a foglalkoztatásban, a régiók környezetükben betöltött szerepében, valamint a hagyományos életterek és életmódok megőrzésében. A cukor és a banán mellett az Uniónak továbbra is erőfeszítéseket kell tennie a legkülső régiók diverzifikációja és élelmiszer-önellátása érdekében. Emellett fenn kell tartani az exportra szánt, valamint a helyi piacok ellátására szánt agrártermékek közti egyensúlyt.

| 4.8.2 | Az alkalmazott eljárások következtében az uniós támogatások olykor a nagyobb struktúráknak vagy a közvetítők igénybevételének kedveznek. Ezen a trenden változtatni kell, mivel figyelmen kívül hagyja a legkülső régiókban jelentős túlsúlyt képviselő független kistermelők érdekeit. Hasonlóképpen az uniós támogatásoknak az élelmiszerlánc működésének javítását és a mezőgazdasági termelők és gazdaszervezetek fokozott részvételének előmozdítását kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

4.8.2

Az alkalmazott eljárások következtében az uniós támogatások olykor a nagyobb struktúráknak vagy a közvetítők igénybevételének kedveznek. Ezen a trenden változtatni kell, mivel figyelmen kívül hagyja a legkülső régiókban jelentős túlsúlyt képviselő független kistermelők érdekeit. Hasonlóképpen az uniós támogatásoknak az élelmiszerlánc működésének javítását és a mezőgazdasági termelők és gazdaszervezetek fokozott részvételének előmozdítását kell szolgálniuk.

4.9   Halászat

| 4.9.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon álláspontját, miszerint gondoskodni kell az e kérdést érintő döntéshozatal regionálisabb jellegéről azáltal, hogy e régiókkal kapcsolatban a regionális tengeri övezetekre összpontosítanak és figyelembe veszik a helyi állományokat, valamint létrehoznak egy, a legkülső régiókkal foglalkozó tanácsadó bizottságot. A legkülső régiók sajátos helyzetének fokozottabb figyelembevétele érdekében azonban az említett tanácsadó bizottságot az egyes legkülső régiók tengermedencéi szerint kell megszervezni, mivel a legkülső régiók halászterületei között jelentős eltérések mutatkoznak. |
| --- | --- |

4.9.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon álláspontját, miszerint gondoskodni kell az e kérdést érintő döntéshozatal regionálisabb jellegéről azáltal, hogy e régiókkal kapcsolatban a regionális tengeri övezetekre összpontosítanak és figyelembe veszik a helyi állományokat, valamint létrehoznak egy, a legkülső régiókkal foglalkozó tanácsadó bizottságot. A legkülső régiók sajátos helyzetének fokozottabb figyelembevétele érdekében azonban az említett tanácsadó bizottságot az egyes legkülső régiók tengermedencéi szerint kell megszervezni, mivel a legkülső régiók halászterületei között jelentős eltérések mutatkoznak.

| 4.9.2 | A halászati politika javasolt reformja nem ad kielégítő választ a legkülső régiók helyzetére, például a flottatámogatások (építés/beszerzés és korszerűsítés, a halászati erőkifejtés kezelése, az Unió és a harmadik országok közötti halászati megállapodások legkülső régiókra gyakorolt hatása) vagy a halászati POSEI-programok fejlesztésének elmaradásának kérdésében, amely programok tartalma a mezőgazdasági POSEI-programhoz hasonlóan konceptuális felülvizsgálatot igényelne. Az EGSZB másrészt emlékeztet a „Halállományokkal gazdálkodó és a halászat felügyeletét végző regionális övezetek kialakítása” című, 2011. október 27-i saját kezdeményezésű véleményében (előadó: Brendan BURNS) kifejtett gondolataira. |
| --- | --- |

4.9.2

A halászati politika javasolt reformja nem ad kielégítő választ a legkülső régiók helyzetére, például a flottatámogatások (építés/beszerzés és korszerűsítés, a halászati erőkifejtés kezelése, az Unió és a harmadik országok közötti halászati megállapodások legkülső régiókra gyakorolt hatása) vagy a halászati POSEI-programok fejlesztésének elmaradásának kérdésében, amely programok tartalma a mezőgazdasági POSEI-programhoz hasonlóan konceptuális felülvizsgálatot igényelne. Az EGSZB másrészt emlékeztet a „Halállományokkal gazdálkodó és a halászat felügyeletét végző regionális övezetek kialakítása” című, 2011. október 27-i saját kezdeményezésű véleményében (előadó: Brendan BURNS) kifejtett gondolataira.

4.10   Erdőgazdálkodás

| 4.10.1 | A legkülső régióknak, valamint tengerentúli országoknak és területeknek figyelembe kellene venniük a különleges trópusi és szubtrópusi keményfák fenntartható nevelésében rejlő lehetőségeket. Európával való különleges kapcsolatuknak köszönhetően e területek közvetlen hozzáféréssel rendelkezhetnek, mivel garantáltan az Erdőgondnoksági Tanács (Forest Stewardship Council – FSC) valamennyi minősítési szabályának megfelelő faanyagot tudnak szállítani. |
| --- | --- |

4.10.1

A legkülső régióknak, valamint tengerentúli országoknak és területeknek figyelembe kellene venniük a különleges trópusi és szubtrópusi keményfák fenntartható nevelésében rejlő lehetőségeket. Európával való különleges kapcsolatuknak köszönhetően e területek közvetlen hozzáféréssel rendelkezhetnek, mivel garantáltan az Erdőgondnoksági Tanács (Forest Stewardship Council – FSC) valamennyi minősítési szabályának megfelelő faanyagot tudnak szállítani.

| 4.10.2 | Figyelembe kell venni a különleges műemlékvédelmi projektekhez használható faanyagok különleges piacát, mivel az őshonos fafajták többsége a veszélyeztetett fajok listáján szerepel, ezért legális úton rendkívül nehezen beszerezhető. A mahagóni, az ipé, a virola, a paduk, a greenheart a ramin, az apitong vagy a wenge csak néhány a restaurálási projektekben használható fafajták közül. |
| --- | --- |

4.10.2

Figyelembe kell venni a különleges műemlékvédelmi projektekhez használható faanyagok különleges piacát, mivel az őshonos fafajták többsége a veszélyeztetett fajok listáján szerepel, ezért legális úton rendkívül nehezen beszerezhető. A mahagóni, az ipé, a virola, a paduk, a greenheart a ramin, az apitong vagy a wenge csak néhány a restaurálási projektekben használható fafajták közül.

| 4.10.3 | A trópusi és szubtrópusi erdők a faanyagon kívül ideális környezetet biztosítanak a gyógyászati és kozmetikai célokra használható, ritka növények termesztéséhez is. A trópusi és szubtrópusi erdőgazdálkodás nem tekinthető gyors meggazdagodási formának, viszont hosszú távon hatalmas lehetőséget kínál e régióknak arra, hogy kiaknázzák azokat a felettébb jövedelmező piacokat, amelyeknek ezekre a ritka faanyagokra és növényekre van szükségük. |
| --- | --- |

4.10.3

A trópusi és szubtrópusi erdők a faanyagon kívül ideális környezetet biztosítanak a gyógyászati és kozmetikai célokra használható, ritka növények termesztéséhez is. A trópusi és szubtrópusi erdőgazdálkodás nem tekinthető gyors meggazdagodási formának, viszont hosszú távon hatalmas lehetőséget kínál e régióknak arra, hogy kiaknázzák azokat a felettébb jövedelmező piacokat, amelyeknek ezekre a ritka faanyagokra és növényekre van szükségük.

4.11   A kutatás és annak fejlesztése

| 4.11.1 | AZ EGSZB támogatja az európai környezetvédelmi program folytatását és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet (amely esetében az uniós potenciál 80 %-át a legkülső régiók adják), továbbá azt, hogy az Európa 2020 stratégia jövőbeli programjaiban, különösen a megújuló energiaforrások, a fenntartható fejlődés vagy a tengeri tudományok területén fokozottan figyelembe vegyék a legkülső régiókban rejlő potenciált. |
| --- | --- |

4.11.1

AZ EGSZB támogatja az európai környezetvédelmi program folytatását és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet (amely esetében az uniós potenciál 80 %-át a legkülső régiók adják), továbbá azt, hogy az Európa 2020 stratégia jövőbeli programjaiban, különösen a megújuló energiaforrások, a fenntartható fejlődés vagy a tengeri tudományok területén fokozottan figyelembe vegyék a legkülső régiókban rejlő potenciált.

| 4.11.2 | Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság nem használja ki kellőképpen a legkülső régiókban rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

4.11.2

Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság nem használja ki kellőképpen a legkülső régiókban rejlő lehetőségeket.

| 4.11.3 | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy hozzanak létre e kérdésekben a legkülső régiókat is magukban foglaló európai klaszterhálózatokat. |
| --- | --- |

4.11.3

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy hozzanak létre e kérdésekben a legkülső régiókat is magukban foglaló európai klaszterhálózatokat.

4.12   A legkülső régiók fejlődésével összefüggő szociális dimenzió megerősítése

| 4.12.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európa 2020 stratégia keretében az Európai Bizottság figyelmet fordít az európai modell szociális dimenziójára. Ez az igyekezet azonban nem korlátozódhat pusztán egy elhatározásra, hanem konkrét kötelezettségvállalásokban kell megnyilvánulnia. Egyetlen európai polgár sem zárható vagy hagyható ki a fejlődésből. Ez az európai szolidaritás értelme. Az EGSZB támogatja a kanári-szigeteki régió elnökének azt a javaslatát, hogy a rendkívüli ütemben növekvő, tömeges munkanélküliség elleni küzdelem érdekében dolgozzanak ki sürgősségi intézkedési tervet. |
| --- | --- |

4.12.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európa 2020 stratégia keretében az Európai Bizottság figyelmet fordít az európai modell szociális dimenziójára. Ez az igyekezet azonban nem korlátozódhat pusztán egy elhatározásra, hanem konkrét kötelezettségvállalásokban kell megnyilvánulnia. Egyetlen európai polgár sem zárható vagy hagyható ki a fejlődésből. Ez az európai szolidaritás értelme. Az EGSZB támogatja a kanári-szigeteki régió elnökének azt a javaslatát, hogy a rendkívüli ütemben növekvő, tömeges munkanélküliség elleni küzdelem érdekében dolgozzanak ki sürgősségi intézkedési tervet.

| 4.12.2 | A stratégiai tengelyek végrehajtásán túl az EGSZB az alábbiakat hangsúlyozza:






  4.12.2.1 | Az alapvető elsődleges szükségletekkel kapcsolatban: a mindenki számára (az emberek és a gazdaság számára) rendelkezésre álló víz, a fenntartható energia, a szennyvízkezelő rendszerek, a hulladékártalmatlanítás hatalmas kihívást jelentenek ezeken a területeken. Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság nem tulajdonít kellő jelentőséget a legkülső régiókban a hálózati szolgáltatások megfelelő működésének. |
| --- | --- | --- |

4.12.2

A stratégiai tengelyek végrehajtásán túl az EGSZB az alábbiakat hangsúlyozza:

4.12.2.1

Az alapvető elsődleges szükségletekkel kapcsolatban: a mindenki számára (az emberek és a gazdaság számára) rendelkezésre álló víz, a fenntartható energia, a szennyvízkezelő rendszerek, a hulladékártalmatlanítás hatalmas kihívást jelentenek ezeken a területeken. Ezzel kapcsolatban az Európai Bizottság nem tulajdonít kellő jelentőséget a legkülső régiókban a hálózati szolgáltatások megfelelő működésének.

| 4.12.2.2 | Fontos, hogy az Unió rendelkezzen idegenforgalmi stratégiával, mivel az idegenforgalom alapvető fontosságú a legkülső régiók számára, és abba feltétlenül be kell építeni az ágazat fejlődésének alappillérét jelentő fenntartható fejlődést és az identitás tiszteletben tartását, ezzel elkerülve a tengeri övezetek kultúrájának átalakulásában vagy tömeges beépítésében rejlő csapdát. Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztet az Európai Bizottságnak a kék növekedésről szóló közleményére, valamint arra a véleményre, amelyet e témával kapcsolatban jelenleg készít az EGSZB (4). |
| --- | --- |

4.12.2.2

Fontos, hogy az Unió rendelkezzen idegenforgalmi stratégiával, mivel az idegenforgalom alapvető fontosságú a legkülső régiók számára, és abba feltétlenül be kell építeni az ágazat fejlődésének alappillérét jelentő fenntartható fejlődést és az identitás tiszteletben tartását, ezzel elkerülve a tengeri övezetek kultúrájának átalakulásában vagy tömeges beépítésében rejlő csapdát. Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztet az Európai Bizottságnak a kék növekedésről szóló közleményére, valamint arra a véleményre, amelyet e témával kapcsolatban jelenleg készít az EGSZB (4).

| 4.12.2.3 | Stratégiájában az Európai Bizottságnak nagyobb figyelmet kell fordítania a kulturális dimenzióra. E tekintetben a legkülső régiók kimagasló értéket képviselnek az Unió számára. Ennek megfelelően az EGSZB a „kulturális vetület” megerősítését javasolja az Európa 2020 stratégia végrehajtására irányuló cselekvési tervekben. |
| --- | --- |

4.12.2.3

Stratégiájában az Európai Bizottságnak nagyobb figyelmet kell fordítania a kulturális dimenzióra. E tekintetben a legkülső régiók kimagasló értéket képviselnek az Unió számára. Ennek megfelelően az EGSZB a „kulturális vetület” megerősítését javasolja az Európa 2020 stratégia végrehajtására irányuló cselekvési tervekben.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Az EGSZB véleménye – A gazdasági partnerségi egyezmények hatásai a legkülső régiókra (karibi térség), HL C 347., 2010.12.18., 28. o.

1

(2)  Ezek az ajánlások más dokumentumokban, például a következőkben is megtalálhatók:

2

| | az Európai Bizottság „A legkülső régiók növekedési tényezői” című, az Ismeri EUROPA által készített tanulmánya; |
| --- | --- |

az Európai Bizottság „A legkülső régiók növekedési tényezői” című, az Ismeri EUROPA által készített tanulmánya;

| | Michel BARNIER, a belső piacért felelős biztos által megrendelt és Pedro SOLBES MIRA által készített „La situation des RUP au sein du Marché Unique et le rayonnement de l'Union européenne dans le monde” [A legkülső régiók helyzete az egységes piacon és az Európai Unió szerepe a világban] című jelentés; |
| --- | --- |

Michel BARNIER, a belső piacért felelős biztos által megrendelt és Pedro SOLBES MIRA által készített „La situation des RUP au sein du Marché Unique et le rayonnement de l'Union européenne dans le monde” [A legkülső régiók helyzete az egységes piacon és az Európai Unió szerepe a világban] című jelentés;

| | az Európai Bizottság „Tendances démographiques et migratoires dans les RUP: quel impact sur leur cohésion économique, sociale et territoriale?” [Demográfiai és migrációs trendek a legkülső régiókban: milyen hatást gyakorolnak a gazdasági, szociális és területi kohézióra?] című, az INED által készített tanulmánya; |
| --- | --- |

az Európai Bizottság „Tendances démographiques et migratoires dans les RUP: quel impact sur leur cohésion économique, sociale et territoriale?” [Demográfiai és migrációs trendek a legkülső régiókban: milyen hatást gyakorolnak a gazdasági, szociális és területi kohézióra?] című, az INED által készített tanulmánya;

| | az Európai Parlament Nuno TEIXEIRA – REGI Bizottság – által készített, „A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben” című jelentése; |
| --- | --- |

az Európai Parlament Nuno TEIXEIRA – REGI Bizottság – által készített, „A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben” című jelentése;

| | az Európai Parlament „Rôle de la politique régionale dans les conséquences sur le changement climatique dans les RUP” [A regionális politika szerepe az éghajlatváltozás következményeiben a legkülső régiókban] című tanulmánya. |
| --- | --- |

az Európai Parlament „Rôle de la politique régionale dans les conséquences sur le changement climatique dans les RUP” [A regionális politika szerepe az éghajlatváltozás következményeiben a legkülső régiókban] című tanulmánya.

(3)  HL C 44., 2013.2.15., 23. o.

3

(4)  Az EGSZB.véleménye: „Kék növekedés: a fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei”, (Lásd e Hivatalos Lap 87 oldalát).

4

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról

(COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

2013/C 161/10

Előadó: Cveto STANTIČ

2012. december 19-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi rendeletre az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a 2013. március 20-i ülésnapon) 78 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB támogatja a rendelet 9. cikkének javasolt módosítását, melynek célja, hogy megszüntesse a társult országoknak a tagállamoktól való hátrányos megkülönböztetését, és előmozdítsa a társult országok tevékenyebb részvételét a jövőbeli ERIC-ek létrehozásában és működtetésében. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatja a rendelet 9. cikkének javasolt módosítását, melynek célja, hogy megszüntesse a társult országoknak a tagállamoktól való hátrányos megkülönböztetését, és előmozdítsa a társult országok tevékenyebb részvételét a jövőbeli ERIC-ek létrehozásában és működtetésében.

| 1.2 | Az EGSZB szerint a szavazati jogok egyenlősége nem érinti a rendelet közösségi dimenzióját, és a Közösség – a rendelet más szabályozásai révén – továbbra is megfelelően ellenőrizni tudja az ERIC-tevékenységek legfontosabb elemeit. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB szerint a szavazati jogok egyenlősége nem érinti a rendelet közösségi dimenzióját, és a Közösség – a rendelet más szabályozásai révén – továbbra is megfelelően ellenőrizni tudja az ERIC-tevékenységek legfontosabb elemeit.

| 1.3 | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ERIC jogi eszközt igen lassú ütemben alkalmazzák a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának (ESFRI) útitervéhez kapcsolódó, európai érdekű kutatási infrastrukturális projektek létrehozására és működtetésére. Ezért szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság minden lehetséges támogatást adjon meg a potenciális partnereknek, amivel megkönnyíti az ERIC jogi formájának használatát. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ERIC jogi eszközt igen lassú ütemben alkalmazzák a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának (ESFRI) útitervéhez kapcsolódó, európai érdekű kutatási infrastrukturális projektek létrehozására és működtetésére. Ezért szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság minden lehetséges támogatást adjon meg a potenciális partnereknek, amivel megkönnyíti az ERIC jogi formájának használatát.

| 1.4 | Az EGSZB ajánlja továbbá, hogy a Közösség több eszközzel járuljon hozzá az ERIC-projektek társfinanszírozásához azáltal, hogy jobb szinergiákról gondoskodik a strukturális alapok és a Horizont 2020 keretprogram között. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB ajánlja továbbá, hogy a Közösség több eszközzel járuljon hozzá az ERIC-projektek társfinanszírozásához azáltal, hogy jobb szinergiákról gondoskodik a strukturális alapok és a Horizont 2020 keretprogram között.

2.   Bevezetés és előzmények

| 2.1 | A csúcsminőségű kutatási infrastruktúra kulcsszerepet játszik a tudásnak és az új technológiáknak a versenyképesebb és tudásalapú európai gazdaság érdekeit szolgáló fejlesztésében. |
| --- | --- |

2.1

A csúcsminőségű kutatási infrastruktúra kulcsszerepet játszik a tudásnak és az új technológiáknak a versenyképesebb és tudásalapú európai gazdaság érdekeit szolgáló fejlesztésében.

| 2.2 | Bár a kutatási infrastruktúrák támogatása és fejlesztése az elmúlt évtizedben folyamatosan a Közösség céljai között szerepelt, az infrastruktúra viszonylagos szétaprózottsága és regionalizálása (1) következetesen akadályt gördített a kiváló teljesítmények útjába. |
| --- | --- |

2.2

Bár a kutatási infrastruktúrák támogatása és fejlesztése az elmúlt évtizedben folyamatosan a Közösség céljai között szerepelt, az infrastruktúra viszonylagos szétaprózottsága és regionalizálása (1) következetesen akadályt gördített a kiváló teljesítmények útjába.

| 2.3 | 2006-ban az ESFRI több olyan páneurópai érdekű alapvető infrastrukturális projektet határozott meg, amelyet 2020-ra ki kell dolgozni. (2) Az uniós országok közötti ilyen jellegű infrastruktúra kiépítésének egyik legkomolyabb akadályát az jelentette, hogy nem létezett alkalmas jogi keret a megfelelő partnerségek létrehozásához. |
| --- | --- |

2.3

2006-ban az ESFRI több olyan páneurópai érdekű alapvető infrastrukturális projektet határozott meg, amelyet 2020-ra ki kell dolgozni. (2) Az uniós országok közötti ilyen jellegű infrastruktúra kiépítésének egyik legkomolyabb akadályát az jelentette, hogy nem létezett alkalmas jogi keret a megfelelő partnerségek létrehozásához.

| 2.4 | Ezért a Tanács 2009-ben elfogadta az ERIC-rendeletet. (3) Ez a különleges jogi eszköz olyan jogi személyiséggel ruházza fel az ERIC-eket, melyet minden tagállam elismer. A konzorciumok mentességet élvezhetnek a héa és a jövedéki adó alól is, és meghatározhatják saját közbeszerzési eljárásaikat. |
| --- | --- |

2.4

Ezért a Tanács 2009-ben elfogadta az ERIC-rendeletet. (3) Ez a különleges jogi eszköz olyan jogi személyiséggel ruházza fel az ERIC-eket, melyet minden tagállam elismer. A konzorciumok mentességet élvezhetnek a héa és a jövedéki adó alól is, és meghatározhatják saját közbeszerzési eljárásaikat.

3.   Az ERIC-rendelet módosítására vonatkozó javaslat háttere

| 3.1 | A hatályos rendelet értelmében minden ERIC legalább három tagállamból kell hogy álljon, melyekhez csatlakozhatnak a szükséges feltételeknek megfelelő társult országok, (4) harmadik országok, valamint szakosított kormányközi szervezetek is. A közgyűlésben az uniós tagállamok együttesen mindig rendelkeznek a szavazati jogok többségével. |
| --- | --- |

3.1

A hatályos rendelet értelmében minden ERIC legalább három tagállamból kell hogy álljon, melyekhez csatlakozhatnak a szükséges feltételeknek megfelelő társult országok, (4) harmadik országok, valamint szakosított kormányközi szervezetek is. A közgyűlésben az uniós tagállamok együttesen mindig rendelkeznek a szavazati jogok többségével.

| 3.2 | Ez a szavazati jogokra vonatkozó szabály nem egyenrangú, és alárendelt pozícióba kényszeríti a társult országokat, még akkor is, ha készek számottevő pénzügyi hozzájárulást nyújtani egy ERIC létrehozásához és működtetéséhez. (5) |
| --- | --- |

3.2

Ez a szavazati jogokra vonatkozó szabály nem egyenrangú, és alárendelt pozícióba kényszeríti a társult országokat, még akkor is, ha készek számottevő pénzügyi hozzájárulást nyújtani egy ERIC létrehozásához és működtetéséhez. (5)

| 3.3 | Annak ösztönzéseképpen, hogy a társult országok aktívan részt vegyenek az Eric-ékben, a 9. cikkhez megfogalmazott módosítás azt javasolja, hogy egy konzorcium létrehozásához legyen elegendő az, ha a legalább három tag között mindössze egy uniós tagállam szerepel. A két másik tag tehát társult ország is lehet. A társult országok ennek megfelelően rendelkezhetnek szavazati jogokkal is. |
| --- | --- |

3.3

Annak ösztönzéseképpen, hogy a társult országok aktívan részt vegyenek az Eric-ékben, a 9. cikkhez megfogalmazott módosítás azt javasolja, hogy egy konzorcium létrehozásához legyen elegendő az, ha a legalább három tag között mindössze egy uniós tagállam szerepel. A két másik tag tehát társult ország is lehet. A társult országok ennek megfelelően rendelkezhetnek szavazati jogokkal is.

4.   Általános és konkrét megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB általánosságban támogatja az ERIC-rendelet módosítását, ha ez elő tudja mozdítani a társult országok aktív részvételét az ERIC-ek létrehozásában és működtetésében, de az alábbiakban szeretné kifejteni néhány észrevételét. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB általánosságban támogatja az ERIC-rendelet módosítását, ha ez elő tudja mozdítani a társult országok aktív részvételét az ERIC-ek létrehozásában és működtetésében, de az alábbiakban szeretné kifejteni néhány észrevételét.

| 4.1.1 | A hatályos rendeletben a legalább három tagállam részvétele mellett az volt a legfontosabb érv, hogy biztosítani kell a rendelet közösségi dimenzióját. (6) Ennek ismeretében alighanem radikális csökkentést jelent az, hogy három helyett immár csak egy tagállamról van szó. |
| --- | --- |

4.1.1

A hatályos rendeletben a legalább három tagállam részvétele mellett az volt a legfontosabb érv, hogy biztosítani kell a rendelet közösségi dimenzióját. (6) Ennek ismeretében alighanem radikális csökkentést jelent az, hogy három helyett immár csak egy tagállamról van szó.

| 4.1.2 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a rendeletet elsősorban azért dolgozták ki, hogy biztosítsák a közösségi kutatási és technológiai infrastrukturális projektek hatékony megvalósítását. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a Közösségnek továbbra is ellenőrzése alatt kell tartania az ERIC-tevékenységek bizonyos alapvetően fontos elemeit. |
| --- | --- |

4.1.2

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a rendeletet elsősorban azért dolgozták ki, hogy biztosítsák a közösségi kutatási és technológiai infrastrukturális projektek hatékony megvalósítását. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a Közösségnek továbbra is ellenőrzése alatt kell tartania az ERIC-tevékenységek bizonyos alapvetően fontos elemeit.

| 4.1.3 | Az EGSZB utal másfelől a hatályos rendelet egyes rendelkezéseire, amelyek kompenzálhatják az uniós felek pozíciójának a 9. cikk módosításából adódó esetleges meggyengülését. Néhány példa:






  — | az ERIC-et létrehozni szándékozó testületeknek kérelmet kell benyújtaniuk az Európai Bizottsághoz, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB utal másfelől a hatályos rendelet egyes rendelkezéseire, amelyek kompenzálhatják az uniós felek pozíciójának a 9. cikk módosításából adódó esetleges meggyengülését. Néhány példa:

—

az ERIC-et létrehozni szándékozó testületeknek kérelmet kell benyújtaniuk az Európai Bizottsághoz,

| — | az ERIC-ekre a fogadó állam törvényei mellett az uniós jog is vonatkozik, |
| --- | --- |

—

az ERIC-ekre a fogadó állam törvényei mellett az uniós jog is vonatkozik,

| — | az ERIC-eknek az Európai Bizottság számára éves jelentést kell előterjeszteniük, és tájékoztatniuk kell minden olyan körülményről, amely akadályozhatja a feladatok elvégzését vagy a rendelet követelményeinek teljesítését, |
| --- | --- |

—

az ERIC-eknek az Európai Bizottság számára éves jelentést kell előterjeszteniük, és tájékoztatniuk kell minden olyan körülményről, amely akadályozhatja a feladatok elvégzését vagy a rendelet követelményeinek teljesítését,

| — | az alapszabály lényegi módosításához az Európai Bizottság formális jóváhagyására van szükség, |
| --- | --- |

—

az alapszabály lényegi módosításához az Európai Bizottság formális jóváhagyására van szükség,

| — | az Európai Bíróság joghatósággal rendelkezik az ERIC-ekkel kapcsolatos ügyekben. |
| --- | --- |

—

az Európai Bíróság joghatósággal rendelkezik az ERIC-ekkel kapcsolatos ügyekben.

Az EGSZB teljes garanciát kér arra, hogy a fenti rendelkezések ellensúlyozzák a 9. cikk javasolt módosítását, és elegendő ellenőrzést biztosítanak az ERIC tevékenységei felett.

| 4.1.4 | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig egyetlen társult ország vagy harmadik állam sem csatlakozott valamelyik ERIC-hez, és reméli, hogy valóban a szavazati jogok előnytelen megoszlása volt az érdeklődés hiányának legfontosabb oka. |
| --- | --- |

4.1.4

Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig egyetlen társult ország vagy harmadik állam sem csatlakozott valamelyik ERIC-hez, és reméli, hogy valóban a szavazati jogok előnytelen megoszlása volt az érdeklődés hiányának legfontosabb oka.

| 4.1.5 | Az EGSZB örömmel nyugtázza, hogy az ESFRI-útitervben szereplő 51 infrastrukturális projekt közül 19-nél úgy tervezik, hogy a létrehozáshoz és a működtetéshez az ERIC jogi formát alkalmazzák. Aggódva látja ugyanakkor, hogy a rendelet 2009. évi hatálybalépése óta mindössze 2 ERIC-et hoztak létre. |
| --- | --- |

4.1.5

Az EGSZB örömmel nyugtázza, hogy az ESFRI-útitervben szereplő 51 infrastrukturális projekt közül 19-nél úgy tervezik, hogy a létrehozáshoz és a működtetéshez az ERIC jogi formát alkalmazzák. Aggódva látja ugyanakkor, hogy a rendelet 2009. évi hatálybalépése óta mindössze 2 ERIC-et hoztak létre.

| 4.1.6 | Az EGSZB örömmel venné, ha felgyorsulna ez a folyamat. Úgy véli, hogy e lassú haladás többek között az ERIC létrehozásához szükséges összetett és megerőltető adminisztratív és jogi eljárások következménye. Ezért az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság gondoskodjon olyan intézkedésekről és eszközökről, amelyek megkönnyítik a potenciális partnerek munkáját (alapszabályminták, gyakorlati útmutatók, konkrét támogató intézkedések a Horizont 2020 keretében működő ERIC-ek számára stb.). |
| --- | --- |

4.1.6

Az EGSZB örömmel venné, ha felgyorsulna ez a folyamat. Úgy véli, hogy e lassú haladás többek között az ERIC létrehozásához szükséges összetett és megerőltető adminisztratív és jogi eljárások következménye. Ezért az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság gondoskodjon olyan intézkedésekről és eszközökről, amelyek megkönnyítik a potenciális partnerek munkáját (alapszabályminták, gyakorlati útmutatók, konkrét támogató intézkedések a Horizont 2020 keretében működő ERIC-ek számára stb.).

| 4.1.7 | Bár nincs közvetlen kapcsolatban a rendelet javasolt módosításával, de az EGSZB ismételten ajánlja, hogy a Közösség aktívabban járuljon hozzá az ERIC projektek társfinanszírozásához azáltal, hogy a Horizont 2020 keretprogramban növeli a kutatási infrastruktúrák finanszírozását, és mindenekelőtt megerősíti a szinergiákat a Horizont 2020 és a strukturális alapok között. |
| --- | --- |

4.1.7

Bár nincs közvetlen kapcsolatban a rendelet javasolt módosításával, de az EGSZB ismételten ajánlja, hogy a Közösség aktívabban járuljon hozzá az ERIC projektek társfinanszírozásához azáltal, hogy a Horizont 2020 keretprogramban növeli a kutatási infrastruktúrák finanszírozását, és mindenekelőtt megerősíti a szinergiákat a Horizont 2020 és a strukturális alapok között.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  A kutatásokra szánt összes kiadás fele 30 régióra összpontosul (a 254 közül), és az ESFRI-ütemtervben szereplő projektek többségén mindössze 10 tagállam osztozik.

1

(2)  Az ESFRI-útitervet 2008-ban és 2010-ben frissítették. A tervek szerint legközelebb 2015-ben teszik naprakésszé.

2

(3)  A Tanács 723/2009/EK rendelete az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről.

3

(4)  Jelenleg 14 ország társult a hetedik keretprogramhoz: Norvégia, Izland, Liechtenstein (az EGT-megállapodás alapján), Izrael, Feröer szigetek, Svájc (önálló nemzetközi megállapodás alapján), Moldova, Horvátország, Törökország, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Albánia, Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (egyetértési megállapodások alapján).

4

(5)  Norvégia szívesen befogad 3 ERIC-et az ESFRI-útiterv főbb projektjeire (CESSDA, SIOS, ECCSEL), ha a szavazati jogokat számára kedvezőbb módon alakítják.

5

(6)  Lásd: HL L 206., 2009.8.8., 1. o. (14) bekezdés.

6

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/60

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Zöld könyv – Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében

(COM(2012) 698 final)

2013/C 161/11

Előadó: Daniela RONDINELLI

2012. február 19-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Zöld könyv – Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében

COM(2012) 698 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 156 szavazattal 0 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) úgy véli, hogy a digitális piac jelentőségére és komoly gazdasági és foglalkoztatási potenciáljára tekintettel vissza kell szerezni az online fogyasztóknak és kereskedőknek a – számos fogyasztó számára különlegesen vonzó – elektronikus kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikába vetett bizalmát. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) úgy véli, hogy a digitális piac jelentőségére és komoly gazdasági és foglalkoztatási potenciáljára tekintettel vissza kell szerezni az online fogyasztóknak és kereskedőknek a – számos fogyasztó számára különlegesen vonzó – elektronikus kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikába vetett bizalmát.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az ágazattal kapcsolatos problémákat valamennyi érdekelt fél széles körű konzultációjának keretében alapos vizsgálatnak vesse alá. Ez az online vásárlásokkal kapcsolatos integrált csomagkézbesítési piac megvalósítását, valamint a B2C típusú mellett a B2B és C2C típusú elektronikus kereskedelem pozitív fejlődését is célzó integrált logisztikai piacról szóló zöld könyv segítségével fog történni. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy az ágazattal kapcsolatos problémákat valamennyi érdekelt fél széles körű konzultációjának keretében alapos vizsgálatnak vesse alá. Ez az online vásárlásokkal kapcsolatos integrált csomagkézbesítési piac megvalósítását, valamint a B2C típusú mellett a B2B és C2C típusú elektronikus kereskedelem pozitív fejlődését is célzó integrált logisztikai piacról szóló zöld könyv segítségével fog történni.

| 1.3 | Az EGSZB az alábbi hat kiemelt követelményre vonatkozó irányelv kidolgozására kéri az Európai Bizottságot:






  — | közös és szolidáris felelősség, mely az online eladókat és a kézbesítési lánc valamennyi kézbesítéssel foglalkozó szereplőjét terhelné, különösen akkor, amikor a fogyasztók termékbevonás vagy termékhiba miatt visszaviszik a termékeket, |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB az alábbi hat kiemelt követelményre vonatkozó irányelv kidolgozására kéri az Európai Bizottságot:

—

közös és szolidáris felelősség, mely az online eladókat és a kézbesítési lánc valamennyi kézbesítéssel foglalkozó szereplőjét terhelné, különösen akkor, amikor a fogyasztók termékbevonás vagy termékhiba miatt visszaviszik a termékeket,

| — | a kézbesített csomagok teljes nyomonkövethetősége és visszakereshetősége, |
| --- | --- |

—

a kézbesített csomagok teljes nyomonkövethetősége és visszakereshetősége,

| — | a fogyasztó számára több kézbesítési lehetőség felajánlására vonatkozó kötelezettség, |
| --- | --- |

—

a fogyasztó számára több kézbesítési lehetőség felajánlására vonatkozó kötelezettség,

| — | az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos problémák megoldásával foglalkozó nemzeti központok rendszerének teljes körű elfogadása, |
| --- | --- |

—

az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos problémák megoldásával foglalkozó nemzeti központok rendszerének teljes körű elfogadása,

| — | a méltányos munkafeltételek tiszteletben tartásának kötelezettsége, |
| --- | --- |

—

a méltányos munkafeltételek tiszteletben tartásának kötelezettsége,

| — | az átláthatóság kötelezettsége a feltételek és az árak tekintetében, |
| --- | --- |

—

az átláthatóság kötelezettsége a feltételek és az árak tekintetében,

valamint az egyes tagállamok és a határokon átnyúló kézbesítések szintjén elért eredményekről szóló jelentés bemutatása.

| 1.4 | Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja a szabályozási keret hiányosságainak a kiküszöbölését, valamint strukturált párbeszédet javasol a civil szervezetek – különösen a fogyasztókat és a kkv-kat képviselő szervezetek, az online kereskedők és a kézbesítők – között a legmegfelelőbb, nem csupán szabályozással kapcsolatos politikai válaszok mérlegelése végett, a fenti hat prioritás megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja a szabályozási keret hiányosságainak a kiküszöbölését, valamint strukturált párbeszédet javasol a civil szervezetek – különösen a fogyasztókat és a kkv-kat képviselő szervezetek, az online kereskedők és a kézbesítők – között a legmegfelelőbb, nem csupán szabályozással kapcsolatos politikai válaszok mérlegelése végett, a fenti hat prioritás megvalósítása érdekében.

| 1.5 | Az EGSZB fontosnak tartja arra ösztönözni az európai szabványügyi szervezeteket, hogy a felhasználók, a kkv-k és a többi érdekelt szereplő részvétele mellett olyan európai műszaki szabványokat dolgozzanak ki, amelyek képesek biztosítani az elektromos kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségét, megbízhatóságát, fenntarthatóságát, valamint a rájuk vonatkozó szociális és biztonsági garanciákat. Kívánatos lenne egy európai biztonsági és minőségi címkét kidolgozni a kézbesítési rendszer vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB fontosnak tartja arra ösztönözni az európai szabványügyi szervezeteket, hogy a felhasználók, a kkv-k és a többi érdekelt szereplő részvétele mellett olyan európai műszaki szabványokat dolgozzanak ki, amelyek képesek biztosítani az elektromos kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségét, megbízhatóságát, fenntarthatóságát, valamint a rájuk vonatkozó szociális és biztonsági garanciákat. Kívánatos lenne egy európai biztonsági és minőségi címkét kidolgozni a kézbesítési rendszer vonatkozásában.

| 1.6 | A kézbesítéssel kapcsolatos integrált logisztikai szolgáltatások hozzáférhetőségének, megbízhatóságának és hatékonyságának a biztosítása érdekében az EGSZB szükségesnek tartja a technológiai kutatásra, a környezetre és a közlekedésre vonatkozó európai programok, és különösen a Galileo program bevonását. |
| --- | --- |

1.6

A kézbesítéssel kapcsolatos integrált logisztikai szolgáltatások hozzáférhetőségének, megbízhatóságának és hatékonyságának a biztosítása érdekében az EGSZB szükségesnek tartja a technológiai kutatásra, a környezetre és a közlekedésre vonatkozó európai programok, és különösen a Galileo program bevonását.

| 1.7 | A hálózati kapcsolódási rendszerek és platformok teljes interoperabilitása szükséges az összes szereplőt érintő információ-megosztás és koordináció érdekében |
| --- | --- |

1.7

A hálózati kapcsolódási rendszerek és platformok teljes interoperabilitása szükséges az összes szereplőt érintő információ-megosztás és koordináció érdekében

| 1.8 | A tisztességes verseny biztosítása és az előnyös versenyhelyzettel való visszaélés elkerülése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy az új munkahelyeket teremtő innovatív kkv-k a nekik fenntartott EBB-támogatások lehívása révén megfelelő támogatásban részesülhessenek. |
| --- | --- |

1.8

A tisztességes verseny biztosítása és az előnyös versenyhelyzettel való visszaélés elkerülése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy az új munkahelyeket teremtő innovatív kkv-k a nekik fenntartott EBB-támogatások lehívása révén megfelelő támogatásban részesülhessenek.

| 1.9 | Az EGSZB határozottan kéri az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti
  problémamegoldó központok
  európai hálózatának felállítását az online fogyasztók és az eladók problémáinak gyors és olcsó megoldása érdekében, valamint az ágazat problémáinak nyomon követését és felügyeletét végző
  európai megfigyelőközpont
  felállítását. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB határozottan kéri az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti
  problémamegoldó központok
  európai hálózatának felállítását az online fogyasztók és az eladók problémáinak gyors és olcsó megoldása érdekében, valamint az ágazat problémáinak nyomon követését és felügyeletét végző
  európai megfigyelőközpont
  felállítását.

| 1.10 | Az EGSZB szerint a RAPEX – ICSMS rendszerekhez hasonló jogkörökkel fel kellene állítani az e-kereskedelmi kézbesítés gyorsriasztási rendszerét, amely elősegítené a tagállamok és az Európai Bizottság közötti gyors információcserét a fogyasztói és kereskedői jogokat komolyan veszélyeztető e-kereskedelmi kézbesítési rendszerek piacra kerülésének vagy használatának megakadályozása, illetve visszaszorítása érdekében meghozott intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB szerint a RAPEX – ICSMS rendszerekhez hasonló jogkörökkel fel kellene állítani az e-kereskedelmi kézbesítés gyorsriasztási rendszerét, amely elősegítené a tagállamok és az Európai Bizottság közötti gyors információcserét a fogyasztói és kereskedői jogokat komolyan veszélyeztető e-kereskedelmi kézbesítési rendszerek piacra kerülésének vagy használatának megakadályozása, illetve visszaszorítása érdekében meghozott intézkedésekkel kapcsolatban.

| 1.11 | Az integrált csomagkézbesítési piac érdekében az EGSZB minőségi foglalkoztatást tart szükségesnek a szociális szempontok szilárd és következetes figyelembevétele révén, amely a meglévő szakmai kompetenciák újrafogalmazása és az átképzések mellett méltányos munkakörülményeket és béreket biztosít, a feketemunka elleni küzdelmet pedig az ágazat szociális partnerei közötti,
  európai, nemzeti és területi szinten folytatott
  párbeszéd
  keretei közé helyezi. |
| --- | --- |

1.11

Az integrált csomagkézbesítési piac érdekében az EGSZB minőségi foglalkoztatást tart szükségesnek a szociális szempontok szilárd és következetes figyelembevétele révén, amely a meglévő szakmai kompetenciák újrafogalmazása és az átképzések mellett méltányos munkakörülményeket és béreket biztosít, a feketemunka elleni küzdelmet pedig az ágazat szociális partnerei közötti,
  európai, nemzeti és területi szinten folytatott
  párbeszéd
  keretei közé helyezi.

| 1.12 | Az EGSZB javasolja az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti problémamegoldó központok európai hálózatának felállítását a felhasználók és az e-viszonteladók valamennyi problémájának gyors és ingyenes megoldása érdekében, valamint az e-kereskedelmi rendszerek nyomon követését és felügyeletét végző európai megfigyelőközpont felállítását az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatban felmerülő problémák háromhavonta történő összegzése érdekében. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB javasolja az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti problémamegoldó központok európai hálózatának felállítását a felhasználók és az e-viszonteladók valamennyi problémájának gyors és ingyenes megoldása érdekében, valamint az e-kereskedelmi rendszerek nyomon követését és felügyeletét végző európai megfigyelőközpont felállítását az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatban felmerülő problémák háromhavonta történő összegzése érdekében.

| 1.13 | Előmozdítandó az ágazat méltányos és fenntartható fejlődését, a szabványszerződésekkel (1) kapcsolatos bevált nemzeti gyakorlatok cseréjét, a minőségi és a választottbírósági rendszereket, valamint a nemzeti és határokon átnyúló szinten tevékeny valamennyi szereplő fokozott együttműködését és interoperabilitását, az EGSZB hasznosnak tartja egy, az e-kereskedelmi kézbesítés új integrált logisztikájának szentelt konferencia intézményközi szinten történő megrendezését. |
| --- | --- |

1.13

Előmozdítandó az ágazat méltányos és fenntartható fejlődését, a szabványszerződésekkel (1) kapcsolatos bevált nemzeti gyakorlatok cseréjét, a minőségi és a választottbírósági rendszereket, valamint a nemzeti és határokon átnyúló szinten tevékeny valamennyi szereplő fokozott együttműködését és interoperabilitását, az EGSZB hasznosnak tartja egy, az e-kereskedelmi kézbesítés új integrált logisztikájának szentelt konferencia intézményközi szinten történő megrendezését.

2.   Az elektronikus kereskedelem és az integrált logisztikával működő kézbesítési rendszerek

| 2.1 | Az európai elektronikus kereskedelem 2012-ben 300 milliárd eurós forgalmat ért el, ami 20 %-os növekedést jelent az előző évhez képest (2), míg az online vásárlások részesedése öt év alatt 20 %-ról 37 %-ra nőtt. (3) A fogyasztók által elért megtakarítást éves szinten kb. 12 milliárd euróra becsülik. |
| --- | --- |

2.1

Az európai elektronikus kereskedelem 2012-ben 300 milliárd eurós forgalmat ért el, ami 20 %-os növekedést jelent az előző évhez képest (2), míg az online vásárlások részesedése öt év alatt 20 %-ról 37 %-ra nőtt. (3) A fogyasztók által elért megtakarítást éves szinten kb. 12 milliárd euróra becsülik.

| 2.2 | Az elektronikus kereskedelem előnyei jól mérhetőek az elért megtakarítást és a tranzakció gyorsaságát tekintve, csakúgy, mint az információk nemzetköziségét, teljességét és gyorsaságát, illetve a forgalmazott árukkal kapcsolatos szolgáltatás tartalmát nézve. A digitális termékeket kivéve a legtöbb termék fizikai értelemben vett rendelkezésre bocsátása azonban továbbra is szorosan függ a küldemények és csomagok feldolgozásával, csomagolásával, nyomonkövethetőségével, azonosításával, mozgatásával, tárolásával és szállításával kapcsolatos logisztikai folyamatok kezelési kapacitásától. |
| --- | --- |

2.2

Az elektronikus kereskedelem előnyei jól mérhetőek az elért megtakarítást és a tranzakció gyorsaságát tekintve, csakúgy, mint az információk nemzetköziségét, teljességét és gyorsaságát, illetve a forgalmazott árukkal kapcsolatos szolgáltatás tartalmát nézve. A digitális termékeket kivéve a legtöbb termék fizikai értelemben vett rendelkezésre bocsátása azonban továbbra is szorosan függ a küldemények és csomagok feldolgozásával, csomagolásával, nyomonkövethetőségével, azonosításával, mozgatásával, tárolásával és szállításával kapcsolatos logisztikai folyamatok kezelési kapacitásától.

| 2.3 | Az „elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítését” célzó bizottsági stratégia (4) a „digitális egységes piac öt fő akadályát” azonosítja „és ezek felszámolására ajánl cselekvési tervet”. Az akadályok között szerepelnek a „nem megfelelő fizetési és szállítási rendszerek”, kiegészítve azzal, hogy „ma az emberek 10 %-a nem vásárol online módon (5), mivel tart a szállítási költségektől – főként az országhatárokon átnyúló szállítások esetében –, valamint a szolgáltatás minőségétől”, amivel kapcsolatban rámutatnak a következőkre:






  — | „különböző opciók révén választási lehetőséget kell biztosítani a fogyasztóknak, és a tagállamokban terjeszteni és használni kell a rögzített időpontban történő házhozszállításra, a hosszú nyitvatartási idejű partnerüzletekben vagy automatizált rendszerekben való átvételre stb. vonatkozó legjobb európai gyakorlatokat”; |
| --- | --- | --- |

2.3

Az „elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítését” célzó bizottsági stratégia (4) a „digitális egységes piac öt fő akadályát” azonosítja „és ezek felszámolására ajánl cselekvési tervet”. Az akadályok között szerepelnek a „nem megfelelő fizetési és szállítási rendszerek”, kiegészítve azzal, hogy „ma az emberek 10 %-a nem vásárol online módon (5), mivel tart a szállítási költségektől – főként az országhatárokon átnyúló szállítások esetében –, valamint a szolgáltatás minőségétől”, amivel kapcsolatban rámutatnak a következőkre:

—

„különböző opciók révén választási lehetőséget kell biztosítani a fogyasztóknak, és a tagállamokban terjeszteni és használni kell a rögzített időpontban történő házhozszállításra, a hosszú nyitvatartási idejű partnerüzletekben vagy automatizált rendszerekben való átvételre stb. vonatkozó legjobb európai gyakorlatokat”;

| — | „az ügyfelek és a vállalkozások érdekében tisztázni szükséges a megrongálódott, eltulajdonított vagy elveszett csomagok esetében felmerülő felelősség kérdését”; |
| --- | --- |

—

„az ügyfelek és a vállalkozások érdekében tisztázni szükséges a megrongálódott, eltulajdonított vagy elveszett csomagok esetében felmerülő felelősség kérdését”;

| — | „ügyelni kell arra is, hogy a küldemények szállítási szolgáltatásai a vidéki és elszigetelt térségekben, valamint az Unió legkülső régióiban is hatékonyak és megfizethetők legyenek annak érdekében, hogy az elektronikus kereskedelem a területi kohézió szempontjából fennálló egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, ne pedig azok kiélezéséhez járuljon hozzá”; |
| --- | --- |

—

„ügyelni kell arra is, hogy a küldemények szállítási szolgáltatásai a vidéki és elszigetelt térségekben, valamint az Unió legkülső régióiban is hatékonyak és megfizethetők legyenek annak érdekében, hogy az elektronikus kereskedelem a területi kohézió szempontjából fennálló egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, ne pedig azok kiélezéséhez járuljon hozzá”;

| — | a hamisított és/vagy utángyártott gyógyszerek esetében „megfelelő védelmet” kell „biztosítani az online módon gyógyszereket vásárló betegeknek”. |
| --- | --- |

—

a hamisított és/vagy utángyártott gyógyszerek esetében „megfelelő védelmet” kell „biztosítani az online módon gyógyszereket vásárló betegeknek”.

| 2.4 | A kézbesítési lánc hagyományos logisztikai rendszerei elavultak, és – különösen a transznacionális ügyletek esetében – fennáll az a veszély, hogy lassítják az elektronikus kereskedelem elterjedésének és fejlődésének folyamatát, míg az új technológiák gyorsuló fejlődése új lehetőségeket kínál a konvergenciára. |
| --- | --- |

2.4

A kézbesítési lánc hagyományos logisztikai rendszerei elavultak, és – különösen a transznacionális ügyletek esetében – fennáll az a veszély, hogy lassítják az elektronikus kereskedelem elterjedésének és fejlődésének folyamatát, míg az új technológiák gyorsuló fejlődése új lehetőségeket kínál a konvergenciára.

| 2.5 | A nem dematerializálható és nem digitalizálható termékek vállalat és fogyasztó közötti (B2C) elektronikus kereskedelme a közép- és kisvolumenű szállítások markáns elterjedését idézte elő, ahol az egyedi fogyasztói igényekhez egyre jobban alkalmazkodó szolgáltatással kell nagyon nagy számú, állandóan változó és előre nehezen programozható címzettet elérni. |
| --- | --- |

2.5

A nem dematerializálható és nem digitalizálható termékek vállalat és fogyasztó közötti (B2C) elektronikus kereskedelme a közép- és kisvolumenű szállítások markáns elterjedését idézte elő, ahol az egyedi fogyasztói igényekhez egyre jobban alkalmazkodó szolgáltatással kell nagyon nagy számú, állandóan változó és előre nehezen programozható címzettet elérni.

| 2.6 | A termelő és fogyasztó közötti egyre közvetlenebb kapcsolat elősegíti a gyors információgyűjtést és ügyletkötést, miközben emelkednek a szállítások gyorsaságára és megbízhatóságára vonatkozó elvárások. Ezek kielégítése nagy nyomást gyakorol a logisztikai rendszer hatékonyságára és költségeire. |
| --- | --- |

2.6

A termelő és fogyasztó közötti egyre közvetlenebb kapcsolat elősegíti a gyors információgyűjtést és ügyletkötést, miközben emelkednek a szállítások gyorsaságára és megbízhatóságára vonatkozó elvárások. Ezek kielégítése nagy nyomást gyakorol a logisztikai rendszer hatékonyságára és költségeire.

| 2.7 | Az EGSZB fontosnak tartja egyrészt az online fogyasztó bizalmának visszaszerzését, akinek fő problémái között említhető a kézbesítés elmaradása, a sérült vagy elveszett megrendelt áru, illetve a kifizetett összegek visszaszerzése (különösképpen a határokon átnyúló ügyletek vonatkozásában), másrészt az online kereskedőét, aki nélkülözni kénytelen a szállítók igényeinek megfelelő strukturált hálózatot, az interoperabilitást és a megfelelő szabályozási keretet. |
| --- | --- |

2.7

Az EGSZB fontosnak tartja egyrészt az online fogyasztó bizalmának visszaszerzését, akinek fő problémái között említhető a kézbesítés elmaradása, a sérült vagy elveszett megrendelt áru, illetve a kifizetett összegek visszaszerzése (különösképpen a határokon átnyúló ügyletek vonatkozásában), másrészt az online kereskedőét, aki nélkülözni kénytelen a szállítók igényeinek megfelelő strukturált hálózatot, az interoperabilitást és a megfelelő szabályozási keretet.

3.   Az Európai Bizottság zöld könyve

| 3.1 | Az Európai Bizottság zöld könyve három intézkedéssorozatot ajánl a fogyasztók és az online kereskedők problémáinak megoldására és az előttük álló kihívások kezelésére, hogy egy nemzeti, közösségi és nemzetközi szinten fenntartható és hatékony kézbesítési rendszeren keresztül fennmaradjon az e-kereskedelem növekedése és biztosítani lehessen az általa nyújtott előnyökhöz való hozzájutást az Európa összes régiójában élő polgároknak és kkv-knak:






  — | kényelmesebb kézbesítési szolgáltatások biztosítása az EU-ban a fogyasztók és a kkv-k számára; |
| --- | --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság zöld könyve három intézkedéssorozatot ajánl a fogyasztók és az online kereskedők problémáinak megoldására és az előttük álló kihívások kezelésére, hogy egy nemzeti, közösségi és nemzetközi szinten fenntartható és hatékony kézbesítési rendszeren keresztül fennmaradjon az e-kereskedelem növekedése és biztosítani lehessen az általa nyújtott előnyökhöz való hozzájutást az Európa összes régiójában élő polgároknak és kkv-knak:

—

kényelmesebb kézbesítési szolgáltatások biztosítása az EU-ban a fogyasztók és a kkv-k számára;

| — | költséghatékonyabb és az alacsonyabb árak révén kedvezőbb kézbesítési megoldások ajánlása a fogyasztóknak és a kkv-knak; |
| --- | --- |

—

költséghatékonyabb és az alacsonyabb árak révén kedvezőbb kézbesítési megoldások ajánlása a fogyasztóknak és a kkv-knak;

| — | a szolgáltatók közötti nagyobb interoperabilitás előmozdítása a kézbesítési szolgáltatások területén, fejlesztve az együttműködési módokat és javítva a szolgáltatók és az online kereskedők – különösképpen a kkv-k – közötti együttműködést. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatók közötti nagyobb interoperabilitás előmozdítása a kézbesítési szolgáltatások területén, fejlesztve az együttműködési módokat és javítva a szolgáltatók és az online kereskedők – különösképpen a kkv-k – közötti együttműködést.

4.   Általános észrevételek

| 4.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az online vásárlásokhoz kötődő kézbesítési logisztika integrált piacának létrehozására irányuló kezdeményezését, valamint az e-kereskedelemnek nem csupán a B2C, de a B2B és a C2C szegmensekben is bekövetkezett kedvező fejleményeit, az összes részt vevő szolgáltató közötti és elsősorban az európai polgárok körében kialakuló minél teljesebb bizalom érdekében, és hogy biztosítva legyen a hozzáférhetőség, a megbízhatóság, az átláthatóság, a hatékonyság, valamint a kölcsönös jogok teljes mértékű tiszteletben tartása és védelme. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az online vásárlásokhoz kötődő kézbesítési logisztika integrált piacának létrehozására irányuló kezdeményezését, valamint az e-kereskedelemnek nem csupán a B2C, de a B2B és a C2C szegmensekben is bekövetkezett kedvező fejleményeit, az összes részt vevő szolgáltató közötti és elsősorban az európai polgárok körében kialakuló minél teljesebb bizalom érdekében, és hogy biztosítva legyen a hozzáférhetőség, a megbízhatóság, az átláthatóság, a hatékonyság, valamint a kölcsönös jogok teljes mértékű tiszteletben tartása és védelme.

| 4.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy hiányosságok tapasztalhatók a szabályozási keretben, amelyeket orvosolni kell:






  — | a postai szolgáltatások terén a következővel: „egyetemes postai szolgáltatás, amely – földrajzi, pénzügyi stb. helyzetétől függetlenül – valamennyi polgár számára hozzáférést biztosít a minőségi, megbízható és megfizethető árú postai szolgáltatásokhoz, alapvetően fontos eleme az európai szociális modellnek”, (6) |
| --- | --- | --- |

4.2

Az EGSZB úgy véli, hogy hiányosságok tapasztalhatók a szabályozási keretben, amelyeket orvosolni kell:

—

a postai szolgáltatások terén a következővel: „egyetemes postai szolgáltatás, amely – földrajzi, pénzügyi stb. helyzetétől függetlenül – valamennyi polgár számára hozzáférést biztosít a minőségi, megbízható és megfizethető árú postai szolgáltatásokhoz, alapvetően fontos eleme az európai szociális modellnek”, (6)

| — | a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező szolgáltatásnyújtáshoz való hozzáférés és a tájékoztatási kötelezettségek terén, a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásával. (7) |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező szolgáltatásnyújtáshoz való hozzáférés és a tájékoztatási kötelezettségek terén, a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásával. (7)

| 4.3 | Az EGSZB szerint alapvető a szabályozási keret megfelelő kiigazítása annak érdekében, hogy az európai fogyasztók a választási szabadság, a gyakorlatiasság, az átláthatóság és a verseny szempontjából nagyobb társadalmi-gazdasági előnyökhöz jussanak és hozzáférést élvezzenek a termékek és szolgáltatások szélesebb köréhez, a vállalatok – és különösen a kkv-k – pedig széles körű lehetőséget kapjanak arra, hogy innovatív, színvonalas és fogyasztóbarát termékeket és szolgáltatásokat biztosítsanak az európai belső online-piac egészében, hogy ezáltal megerősödjön helyzetük és versenyképesek maradjanak a globális gazdaságban. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB szerint alapvető a szabályozási keret megfelelő kiigazítása annak érdekében, hogy az európai fogyasztók a választási szabadság, a gyakorlatiasság, az átláthatóság és a verseny szempontjából nagyobb társadalmi-gazdasági előnyökhöz jussanak és hozzáférést élvezzenek a termékek és szolgáltatások szélesebb köréhez, a vállalatok – és különösen a kkv-k – pedig széles körű lehetőséget kapjanak arra, hogy innovatív, színvonalas és fogyasztóbarát termékeket és szolgáltatásokat biztosítsanak az európai belső online-piac egészében, hogy ezáltal megerősödjön helyzetük és versenyképesek maradjanak a globális gazdaságban.

| 4.4 | Szükséges, „hogy a politikai döntéshozók a SMART elv (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött tevékenységek) alapján nemcsak minőségi, de mennyiségi célkitűzéseket is megfogalmazzanak. Az intézkedések hatékony irányításának és gyakorlati hatásaik értékelésének kulcsfontosságú előfeltétele az elért eredményeknek a valós célkitűzések alapján való mérése”. (8) Ily módon növekedik a fogyasztó, a szolgáltató és a vállalat bizalma, és ezzel párhuzamosan javulnak a munkavállalók munkakörülményei is e hagyományosan munkaerő-intenzív ágazatban. |
| --- | --- |

4.4

Szükséges, „hogy a politikai döntéshozók a SMART elv (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött tevékenységek) alapján nemcsak minőségi, de mennyiségi célkitűzéseket is megfogalmazzanak. Az intézkedések hatékony irányításának és gyakorlati hatásaik értékelésének kulcsfontosságú előfeltétele az elért eredményeknek a valós célkitűzések alapján való mérése”. (8) Ily módon növekedik a fogyasztó, a szolgáltató és a vállalat bizalma, és ezzel párhuzamosan javulnak a munkavállalók munkakörülményei is e hagyományosan munkaerő-intenzív ágazatban.

| 4.5 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy gyakoroljanak erős nyomást a CEN-re, a CENELEC-re és az ETSI-re annak érdekében, (9) hogy a fogyasztói csoportok, a kkv-k és más érdekelt felek egyenlő részvételével dolgozzanak ki európai műszaki és szabályozási normákat az e-kereskedelemben alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségének, megbízhatóságának és fenntarthatóságának érdekében, valamint az idevonatkozó szociális és biztonsági garanciák biztosításához, egy pontos menetrend szerint, valamint az interneten és a médiában folytatott megfelelő tájékoztatási kampány révén. Az EGSZB előremutató lépésnek tartaná a kézbesítésekre vonatkozó európai biztonsági és minőségi címke kidolgozását is, amelyet az európai problémamegoldó központok hálózata bocsátana ki (az online fizetéseknél használt VeriSign Secured Seal rendszerhez hasonlóan). |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy gyakoroljanak erős nyomást a CEN-re, a CENELEC-re és az ETSI-re annak érdekében, (9) hogy a fogyasztói csoportok, a kkv-k és más érdekelt felek egyenlő részvételével dolgozzanak ki európai műszaki és szabályozási normákat az e-kereskedelemben alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségének, megbízhatóságának és fenntarthatóságának érdekében, valamint az idevonatkozó szociális és biztonsági garanciák biztosításához, egy pontos menetrend szerint, valamint az interneten és a médiában folytatott megfelelő tájékoztatási kampány révén. Az EGSZB előremutató lépésnek tartaná a kézbesítésekre vonatkozó európai biztonsági és minőségi címke kidolgozását is, amelyet az európai problémamegoldó központok hálózata bocsátana ki (az online fizetéseknél használt VeriSign Secured Seal rendszerhez hasonlóan).

| 4.5.1 | Az EGSZB javasolja az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti problémamegoldó központok európai hálózatának felállítását a fogyasztók és az e-viszonteladók valamennyi problémájának gyors és ingyenes megoldása érdekében, valamint az e-kereskedelmi kézbesítési rendszerek nyomon követését végző európai megfigyelőközpont felállítását az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatban felmerülő problémák háromhavonta történő összegzése érdekében. |
| --- | --- |

4.5.1

Az EGSZB javasolja az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos felhasználóbarát nemzeti problémamegoldó központok európai hálózatának felállítását a fogyasztók és az e-viszonteladók valamennyi problémájának gyors és ingyenes megoldása érdekében, valamint az e-kereskedelmi kézbesítési rendszerek nyomon követését végző európai megfigyelőközpont felállítását az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatban felmerülő problémák háromhavonta történő összegzése érdekében.

| 4.5.2 | Az EGSZB határozottan kiáll egy – RAPEX (10)/ICSMS-rendszer (11) típusú – riasztási rendszer kiépítése mellett, amelynek segítségével az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos nemzeti problémamegoldó központok által jelzett visszaélések ellenőrzését követően leállíthatók az ágazatbeli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, hozzáférhetetlenné téve a honlapot és mindaddig büntetve a kézbesítési szolgáltatót, amíg hatékony, felhasználóbarát és ingyenes megoldást nem találnak a problémára. |
| --- | --- |

4.5.2

Az EGSZB határozottan kiáll egy – RAPEX (10)/ICSMS-rendszer (11) típusú – riasztási rendszer kiépítése mellett, amelynek segítségével az e-kereskedelmi kézbesítéssel kapcsolatos nemzeti problémamegoldó központok által jelzett visszaélések ellenőrzését követően leállíthatók az ágazatbeli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, hozzáférhetetlenné téve a honlapot és mindaddig büntetve a kézbesítési szolgáltatót, amíg hatékony, felhasználóbarát és ingyenes megoldást nem találnak a problémára.

| 4.6 | A kézbesítéssel kapcsolatos integrált kézbesítési logisztikai szolgáltatások hozzáférhetőségének, megbízhatóságának és hatékonyságának biztosítása érdekében az EGSZB emellett a következőket tartja szükségesnek:






  — | a Horizon 2020 programon belül kiemelt prioritást kell biztosítani az integrált logisztikai technológiákra vonatkozó kutatásoknak a nyomon követés, a gyors átfutás, valamint a termelők/logisztikai szolgáltatók/fogyasztók közötti együttműködés csatlakozási pontjainak biztosítása érdekében, hogy csökkenteni lehessen a tényleges kézbesítési időt és a költségeket; |
| --- | --- | --- |

4.6

A kézbesítéssel kapcsolatos integrált kézbesítési logisztikai szolgáltatások hozzáférhetőségének, megbízhatóságának és hatékonyságának biztosítása érdekében az EGSZB emellett a következőket tartja szükségesnek:

—

a Horizon 2020 programon belül kiemelt prioritást kell biztosítani az integrált logisztikai technológiákra vonatkozó kutatásoknak a nyomon követés, a gyors átfutás, valamint a termelők/logisztikai szolgáltatók/fogyasztók közötti együttműködés csatlakozási pontjainak biztosítása érdekében, hogy csökkenteni lehessen a tényleges kézbesítési időt és a költségeket;

| — | az EGSZB tárgyban elfogadott véleményeinek (12) megfelelően a földfelszíni állomások hálózata révén fel kell gyorsítani a Galileo műhold-konstelláció működésbe helyezését; |
| --- | --- |

—

az EGSZB tárgyban elfogadott véleményeinek (12) megfelelően a földfelszíni állomások hálózata révén fel kell gyorsítani a Galileo műhold-konstelláció működésbe helyezését;

| — | biztosítani kell a teljes interoperabilitást, különösképpen a nyomonkövetési rendszerek és a termékek és visszafizetések egyszerűsített informatikai rendszerei esetében, felhasználva az IDA, az IDABC és az ISA (13) (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszköz) közösségi programok során szerzett tapasztalatokat is; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell a teljes interoperabilitást, különösképpen a nyomonkövetési rendszerek és a termékek és visszafizetések egyszerűsített informatikai rendszerei esetében, felhasználva az IDA, az IDABC és az ISA (13) (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszköz) közösségi programok során szerzett tapasztalatokat is;

| — | hálózati összekapcsolódási platformokat kell létrehozni a fuvarozók közötti információ-megosztás és koordinálás érdekében, a környezeti hatások és ezen belül főként az utolsó mérföld környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséért, a Horizon 2020 és a Jólét bolygónk felélése nélkül 2020 programok keretébe tartozó bemutató projektek alapján; |
| --- | --- |

—

hálózati összekapcsolódási platformokat kell létrehozni a fuvarozók közötti információ-megosztás és koordinálás érdekében, a környezeti hatások és ezen belül főként az utolsó mérföld környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséért, a Horizon 2020 és a Jólét bolygónk felélése nélkül 2020 programok keretébe tartozó bemutató projektek alapján;

| — | az EBB-nek a kkv-k támogatását célzó intézkedéssorozatot kell indítania az integrált logisztika területén, a növekedést és foglalkoztatást támogató kezdeményezés keretébe tartozó, az innovatív és munkahelyteremtő kis és közepes vállalatoknak szóló pénzügyi támogatási intézkedések révén; (14) |
| --- | --- |

—

az EBB-nek a kkv-k támogatását célzó intézkedéssorozatot kell indítania az integrált logisztika területén, a növekedést és foglalkoztatást támogató kezdeményezés keretébe tartozó, az innovatív és munkahelyteremtő kis és közepes vállalatoknak szóló pénzügyi támogatási intézkedések révén; (14)

| — | biztosítani kell az egyes kiadási tételek átláthatóságát a költségek/árak struktúrájának nyomon követéséhez, valamint a szolgáltatásokhoz való megfelelő szintű hozzáférést, a kínálat sokszínűsége érdekében megerősítve a piacfelügyeletet. |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az egyes kiadási tételek átláthatóságát a költségek/árak struktúrájának nyomon követéséhez, valamint a szolgáltatásokhoz való megfelelő szintű hozzáférést, a kínálat sokszínűsége érdekében megerősítve a piacfelügyeletet.

| 4.7 | A csomagkézbesítési ágazat igen munkaerő-igényes, különösen a harmadik országok vonatkozásában, alacsony viszont a szakmai képesítések iránti igény. Számos tagállamban bizonytalan munkaszerződések, hosszú munkaidő, alacsony jövedelem és a folyamatos szakképzéshez való igen korlátozott hozzáférés jellemzi a munkavállalók munkakörülményeit. Ez a helyzet a kézbesítési vállalatok által végrehajtott, szövetkezetekhez vagy egyéni fuvarozókhoz történő kiszervezési folyamatok eredménye, akik bár egy szállítmányozási cégnek dolgoznak és használják annak logóját és egyenruháját, saját gépkocsijukkal fuvaroznak (látszólag önálló munkavállalók). (15) |
| --- | --- |

4.7

A csomagkézbesítési ágazat igen munkaerő-igényes, különösen a harmadik országok vonatkozásában, alacsony viszont a szakmai képesítések iránti igény. Számos tagállamban bizonytalan munkaszerződések, hosszú munkaidő, alacsony jövedelem és a folyamatos szakképzéshez való igen korlátozott hozzáférés jellemzi a munkavállalók munkakörülményeit. Ez a helyzet a kézbesítési vállalatok által végrehajtott, szövetkezetekhez vagy egyéni fuvarozókhoz történő kiszervezési folyamatok eredménye, akik bár egy szállítmányozási cégnek dolgoznak és használják annak logóját és egyenruháját, saját gépkocsijukkal fuvaroznak (látszólag önálló munkavállalók). (15)

| 4.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy a csomagkézbesítés integrált belső piacának megvalósítása érdekében alapvető a stabil és koherens szociális dimenzió, a minőségi foglalkoztatás biztosítása, a folyamatos képzés garantálása és az illegális munka elleni küzdelem. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok – a kollektív szerződések révén is – biztosítsák, hogy a munkavállalókat közvetlenül a csomagkézbesítő vállalatok alkalmazzák, és hogy az ágazat egészében egyenlőek és méltányosak a munkafeltételek. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB úgy véli, hogy a csomagkézbesítés integrált belső piacának megvalósítása érdekében alapvető a stabil és koherens szociális dimenzió, a minőségi foglalkoztatás biztosítása, a folyamatos képzés garantálása és az illegális munka elleni küzdelem. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok – a kollektív szerződések révén is – biztosítsák, hogy a munkavállalókat közvetlenül a csomagkézbesítő vállalatok alkalmazzák, és hogy az ágazat egészében egyenlőek és méltányosak a munkafeltételek.

| 4.9 | Az EGSZB a csomagkézbesítési és logisztikai ágazat fejlődése szempontjából ezért stratégiai jelentőségűnek tartja az európai, nemzeti és területi szintű strukturált ágazati párbeszéd létrehozását, mind az ágazatot képviselő szociális partnerek, mind a szervezett civil társadalom – főleg a fogyasztóvédelmi szervezetek, a kkv-k, az online kereskedők és a szállítási szolgáltatók – képviselői között, az együttműködés és a kölcsönös bizalom, valamint és az online rendelések kézbesítési piaca fejlődésének fenntarthatósága és interoperabilitása előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB a csomagkézbesítési és logisztikai ágazat fejlődése szempontjából ezért stratégiai jelentőségűnek tartja az európai, nemzeti és területi szintű strukturált ágazati párbeszéd létrehozását, mind az ágazatot képviselő szociális partnerek, mind a szervezett civil társadalom – főleg a fogyasztóvédelmi szervezetek, a kkv-k, az online kereskedők és a szállítási szolgáltatók – képviselői között, az együttműködés és a kölcsönös bizalom, valamint és az online rendelések kézbesítési piaca fejlődésének fenntarthatósága és interoperabilitása előmozdítása érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Vö. pl. Thuiswinkel: a holland Gazdasági és Szociális Bizottság által a fogyasztókkal történt konzultációt követően 2012. január 1-jén lefektetett holland szabványszerződés, melyet az „e-érdekeltek” már 80 %-a átvett.

1

(2)  Forrás: McKinsey – 4. éves konferencia az e-kereskedelemről, 2012. november 14., Brüsszel.

2

(3)  Forrás: EUROSTAT a 2004–2009-es időszakra vonatkozóan.

3

(4)  COM(2011) 942 final, 2012. január 11.

4

(5)  Az Eurostat családok körében végzett kutatása, 2009.

5

(6)  HL C 168., 2007.7.20., 74. o.

6

(7)  HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

7

(8)  HL C 108., 2004.4.30., 23. o.

8

(9)  CEN: Európai Szabványügyi Bizottság; CENELEC: Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság; ETSI: Európai Távközlési Szabványügyi Intézet.

9

(10)  Nem élelmiszer jellegű veszélyes termékek riasztási rendszere (Rapid Alert System for non-food dangerous products.)

10

Alert System for non-food dangerous products

(11)  ICSMS: Piacfelügyeleti Információs Kommunikációs Rendszer.

11

(12)  HL C 256., 2007.10.27., 73. o.; HL C 324., 2006.12.30., 41. o.; HL C 324., 2006.12.30., 37. o.; HL C 318., 2006.12.23., 210. o.; HL C 221., 2005.9.8., 28. o.; HL C 302., 2004.12.7., 35. o.; HL C 48., 2002.2.21., 42. o.

12

(13)  HL C 218., 2009.9.11., 36. o.

13

(14)  Az Európai Beruházási Alap (EBA) által működtetett Európai Technológiai Hitelkeret (ETH) vállalkozásalapítási programja.

14

(15)  Az önfoglalkoztatói státusszal való visszaélés (Lásd e Hivatalos Lap 14 oldalát).

15

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/64

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról

(COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

2013/C 161/12

Előadó: Antonello PEZZINI

2013. január 24-én, illetve 2013. január 15-én a Tanács és az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2013. március 7-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20-21-én tartott 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 82 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A vizsgált javaslat annak a 2009-ben elindított európai bizottsági programnak a 2014–2020 közötti időszakra szóló folytatása, mely a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén működő testületek finanszírozására irányult. A program kezdete óta napjainkig az ágazatban különféle változások történtek. A testületek száma mostanra háromra csökkent; a következőkről van szó: nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok alapítványa (IFRS), az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB). |
| --- | --- |

1.1

A vizsgált javaslat annak a 2009-ben elindított európai bizottsági programnak a 2014–2020 közötti időszakra szóló folytatása, mely a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén működő testületek finanszírozására irányult. A program kezdete óta napjainkig az ágazatban különféle változások történtek. A testületek száma mostanra háromra csökkent; a következőkről van szó: nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok alapítványa (IFRS), az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (PIOB).

| 1.2 | Az EGSZB lényegében egyetért a programmal, és elismeri a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat által a szilárd és átlátható piac alapjaként képviselt értéket. Másrészt viszont nem rendelkezik elegendő információval annak mérlegeléséhez, hogy vajon az egyes programok működéséhez odaítélt összegek megfelelőek-e, és nincs saját véleménye arról, hogy az egyes intézmények „teljesítménye” megfelel-e a felhasználók igényeinek, akik egyébként a jelek szerint nagyon kedvezően vélekednek erről. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB lényegében egyetért a programmal, és elismeri a pénzügyi beszámolás és könyvvizsgálat által a szilárd és átlátható piac alapjaként képviselt értéket. Másrészt viszont nem rendelkezik elegendő információval annak mérlegeléséhez, hogy vajon az egyes programok működéséhez odaítélt összegek megfelelőek-e, és nincs saját véleménye arról, hogy az egyes intézmények „teljesítménye” megfelel-e a felhasználók igényeinek, akik egyébként a jelek szerint nagyon kedvezően vélekednek erről.

| 1.3 | A pénzügyi válság, amellyel a piac még mindig küzd, rámutatott arra, milyen nagy szükség van pontosabb pénzügyi beszámolásra és egyre hatékonyabb könyvvizsgálatra; de ezek az eszközök teljesen haszontalanok lennének, ha e szolgáltatások „felhasználói” nem tudnák őket teljes mértékben igénybe venni. Ezért magasan kvalifikált szakértőket kell képezni a köz- és a magánszektor számára. Olyan feladat ez, amelyen az EU-nak, a tagállamoknak és a vállalatoknak erejüket nem kímélve és megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásával kell munkálkodniuk. |
| --- | --- |

1.3

A pénzügyi válság, amellyel a piac még mindig küzd, rámutatott arra, milyen nagy szükség van pontosabb pénzügyi beszámolásra és egyre hatékonyabb könyvvizsgálatra; de ezek az eszközök teljesen haszontalanok lennének, ha e szolgáltatások „felhasználói” nem tudnák őket teljes mértékben igénybe venni. Ezért magasan kvalifikált szakértőket kell képezni a köz- és a magánszektor számára. Olyan feladat ez, amelyen az EU-nak, a tagállamoknak és a vállalatoknak erejüket nem kímélve és megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásával kell munkálkodniuk.

2.   Bevezetés

| 2.1 | 2012. december 19-én az Európai Bizottság európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot tett közzé azon testületek tevékenységének támogatásáról, amelyek standardokat és szabályokat dolgoznak ki a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozóan. Az előző, 2009-es program 2013. december 31-én zárul. Az eredeti programban felsorolt testületek közül némelyik időközben beolvadt más szervekbe. A jelenlegi javaslat tehát csak a fennmaradó kedvezményezettekre, vagyis az IFRS Alapítványra (az IASCF jogutódjára), az EFRAG-ra és a PIOB-ra vonatkozik. Az egész tervezet csak a magánszektort érinti. Az állami szektorra a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (SEC 95) vonatkozik, amely megállapítja az állami költségvetések összeállításának elveit. |
| --- | --- |

2.1

2012. december 19-én az Európai Bizottság európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot tett közzé azon testületek tevékenységének támogatásáról, amelyek standardokat és szabályokat dolgoznak ki a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozóan. Az előző, 2009-es program 2013. december 31-én zárul. Az eredeti programban felsorolt testületek közül némelyik időközben beolvadt más szervekbe. A jelenlegi javaslat tehát csak a fennmaradó kedvezményezettekre, vagyis az IFRS Alapítványra (az IASCF jogutódjára), az EFRAG-ra és a PIOB-ra vonatkozik. Az egész tervezet csak a magánszektort érinti. Az állami szektorra a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (SEC 95) vonatkozik, amely megállapítja az állami költségvetések összeállításának elveit.

| 2.2 | Mind a javaslatban, mind az azt kísérő indokolásban annyira hemzsegnek a rövidítések, hogy nehéz eligazodni a betűszavak és hivatkozások dzsungelében, a szövegben megnevezett különféle testületek között. Ezért a rövidítésekkel és a szervezeti struktúrákkal kapcsolatban útmutatóra van szükség a dokumentumok olvasásának megkönnyítéséhez, amelyek megértése – bár pontos szakterminológiával dolgozták ki őket – a beavatottak számára is kihívást jelent. |
| --- | --- |

2.2

Mind a javaslatban, mind az azt kísérő indokolásban annyira hemzsegnek a rövidítések, hogy nehéz eligazodni a betűszavak és hivatkozások dzsungelében, a szövegben megnevezett különféle testületek között. Ezért a rövidítésekkel és a szervezeti struktúrákkal kapcsolatban útmutatóra van szükség a dokumentumok olvasásának megkönnyítéséhez, amelyek megértése – bár pontos szakterminológiával dolgozták ki őket – a beavatottak számára is kihívást jelent.

| 2.3 | Az útmutató a következő kedvezményezett testületeket mutatja be, nagymértékben leegyszerűsítve:






  2.3.1 | Az IFRS Alapítvány (International Financial Reporting Standards Foundation), az IASCF (International Accounting Standards Committee Foudation) utódszervezete, az a testület, amely globális szinten az IFRIC-kel együtt összeállítja a számviteli standardokat a tőzsdén jegyzett uniós vállalatok pénzügyi beszámolóinak elkészítéséhez. Ezek a standardok bekerültek az uniós joganyagba. Az IFRS alapítványtól függnek a technikai szinten aktív testületek, például az IASB (Nemzetközi Számviteli Standard Testület) és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság. Az irányítást egy sor olyan szerv biztosítja, amelynek funkcióit nem könnyű megállapítani: a Tanácson (Board) kívül létezik egy ellenőrző testület, egy Standard Tanácsadó Testület és egy a szabályszerű eljárások felügyeletét ellátó bizottság.






  2.3.1.1 | Az Európai Bizottság elismeri, hogy az IFRS Alapítvány globális szintű standardalkotóként elsődleges szerepet tölt be, és azt javasolja, hogy folytassák a már az IASCF Alapítványnak biztosított támogatás folytatását egy stabil társfinanszírozási rendszer keretében. Egyes tagállamok már részt vesznek a programban, az EU a maga részéről 2011-ben a költségek 17 %-át fedezte. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Az útmutató a következő kedvezményezett testületeket mutatja be, nagymértékben leegyszerűsítve:

2.3.1

Az IFRS Alapítvány (International Financial Reporting Standards Foundation), az IASCF (International Accounting Standards Committee Foudation) utódszervezete, az a testület, amely globális szinten az IFRIC-kel együtt összeállítja a számviteli standardokat a tőzsdén jegyzett uniós vállalatok pénzügyi beszámolóinak elkészítéséhez. Ezek a standardok bekerültek az uniós joganyagba. Az IFRS alapítványtól függnek a technikai szinten aktív testületek, például az IASB (Nemzetközi Számviteli Standard Testület) és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság. Az irányítást egy sor olyan szerv biztosítja, amelynek funkcióit nem könnyű megállapítani: a Tanácson (Board) kívül létezik egy ellenőrző testület, egy Standard Tanácsadó Testület és egy a szabályszerű eljárások felügyeletét ellátó bizottság.

2.3.1.1

Az Európai Bizottság elismeri, hogy az IFRS Alapítvány globális szintű standardalkotóként elsődleges szerepet tölt be, és azt javasolja, hogy folytassák a már az IASCF Alapítványnak biztosított támogatás folytatását egy stabil társfinanszírozási rendszer keretében. Egyes tagállamok már részt vesznek a programban, az EU a maga részéről 2011-ben a költségek 17 %-át fedezte.

| 2.3.2 | Az EFRAG (Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport) az Európai Bizottság technikai tanácsadója pénzügyi beszámolási kérdésekben. Ennek a 2001-ben létrejött magánszervezetnek az irányítását kezdetben a különféle résztvevők – köztük az Európai Bizottság – pénzügyi hozzájárulásának arányában állapították meg. 2008-ban megváltozott az irányítási struktúra annak érdekében, hogy jobban kifejezésre jusson az a közpolitikai szerep, amelyre az EFRAG időközben szert tett mint a számvitelre vonatkozó egységes európai álláspont kialakításának platformja. Míg a képviselet és szavazati jogok továbbra is az irányító testületeket, így a közgyűlést és a felügyelőbizottságot illetik meg, az irányítás javult a tervezéssel és erőforrásokkal foglalkozó bizottságnak, különösen pedig egy megerősített, 17 főből álló felügyelőbizottságnak köszönhetően, amelyben az érdekelt felek képviseltetik magukat: a pénzügyi beszámolók összeállítói és felhasználói, pénzügyi szervek, valamint négy közszolgálati háttérrel rendelkező, az Európai Bizottság által kinevezett szakértő.






  2.3.2.1 | Az Európai Bizottság szerint az EFRAG-nak stabil, hosszú távú finanszírozásra van szüksége ahhoz, hogy továbbra is hiteles és független legyen. Több nagy tagállam közvetlenül részt vesz támogatásában. A kisebb tagállamok nevében az Európai Bizottság társfinanszírozza az EFRAG-ot. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Az EFRAG (Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport) az Európai Bizottság technikai tanácsadója pénzügyi beszámolási kérdésekben. Ennek a 2001-ben létrejött magánszervezetnek az irányítását kezdetben a különféle résztvevők – köztük az Európai Bizottság – pénzügyi hozzájárulásának arányában állapították meg. 2008-ban megváltozott az irányítási struktúra annak érdekében, hogy jobban kifejezésre jusson az a közpolitikai szerep, amelyre az EFRAG időközben szert tett mint a számvitelre vonatkozó egységes európai álláspont kialakításának platformja. Míg a képviselet és szavazati jogok továbbra is az irányító testületeket, így a közgyűlést és a felügyelőbizottságot illetik meg, az irányítás javult a tervezéssel és erőforrásokkal foglalkozó bizottságnak, különösen pedig egy megerősített, 17 főből álló felügyelőbizottságnak köszönhetően, amelyben az érdekelt felek képviseltetik magukat: a pénzügyi beszámolók összeállítói és felhasználói, pénzügyi szervek, valamint négy közszolgálati háttérrel rendelkező, az Európai Bizottság által kinevezett szakértő.

2.3.2.1

Az Európai Bizottság szerint az EFRAG-nak stabil, hosszú távú finanszírozásra van szüksége ahhoz, hogy továbbra is hiteles és független legyen. Több nagy tagállam közvetlenül részt vesz támogatásában. A kisebb tagállamok nevében az Európai Bizottság társfinanszírozza az EFRAG-ot.

| 2.3.3 | A Közérdekű Felügyeleti Tanács (Public Interest Oversight Board – PIOB) egy spanyol nonprofit alapítvány, amelyet Madridban hoztak létre. Magánjogi formája ellenére befolyásos, jelentős súlyú testületről van szó, amely garantálja a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) – egy számviteli szakembereket és könyvvizsgálókat képviselő nemzetközi magánszervezet – által megállapított nemzetközi könyvvizsgálati standardokra vonatkozó szabályszerű eljárások, valamint e standardok felügyeletének és átláthatóságának tiszteletben tartását. A fő partnerek a Megfigyelőcsoport és maga az IFAC. A Megfigyelőcsoport a legmagasabb szintű nemzetközi szabályozókat és a nemzetközi intézményeket képviseli (1). A PIOB-ot tíz tag irányítja, akik közül kettőt az Európai Bizottság nevez ki.






  2.3.3.1 | A 2009-es döntés olyan finanszírozást biztosított a PIOB számára, mely 2011-ben elérte a támogatható költségek 22 %-át. Az Európai Bizottság szorosan együttműködik ezzel a szervezettel, még személyzete képzéséhez is hozzájárult az EU költségvetésével kapcsolatban. Úgy tűnik azonban, hogy a finanszírozói hálózat szerkezetét felül kell vizsgálni: az Európai Bizottságon kívül csak az IFAC járul hozzá a maga 78 %-ával a fennmaradó kiadások fedezéséhez. Az Európai Bizottság továbbra is sokat tesz a finanszírozás diverzifikálásáért annak érdekében, hogy megerősítse a PIOB függetlenségét az IFAC-kal szemben: a több nemzetközi intézmény által 2013-ra ígért hozzájárulás mellett további hozzájárulásokat próbál szerezni egy speciális munkacsoport által folytatott világméretű kampány segítségével. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

A Közérdekű Felügyeleti Tanács (Public Interest Oversight Board – PIOB) egy spanyol nonprofit alapítvány, amelyet Madridban hoztak létre. Magánjogi formája ellenére befolyásos, jelentős súlyú testületről van szó, amely garantálja a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) – egy számviteli szakembereket és könyvvizsgálókat képviselő nemzetközi magánszervezet – által megállapított nemzetközi könyvvizsgálati standardokra vonatkozó szabályszerű eljárások, valamint e standardok felügyeletének és átláthatóságának tiszteletben tartását. A fő partnerek a Megfigyelőcsoport és maga az IFAC. A Megfigyelőcsoport a legmagasabb szintű nemzetközi szabályozókat és a nemzetközi intézményeket képviseli (1). A PIOB-ot tíz tag irányítja, akik közül kettőt az Európai Bizottság nevez ki.

2.3.3.1

A 2009-es döntés olyan finanszírozást biztosított a PIOB számára, mely 2011-ben elérte a támogatható költségek 22 %-át. Az Európai Bizottság szorosan együttműködik ezzel a szervezettel, még személyzete képzéséhez is hozzájárult az EU költségvetésével kapcsolatban. Úgy tűnik azonban, hogy a finanszírozói hálózat szerkezetét felül kell vizsgálni: az Európai Bizottságon kívül csak az IFAC járul hozzá a maga 78 %-ával a fennmaradó kiadások fedezéséhez. Az Európai Bizottság továbbra is sokat tesz a finanszírozás diverzifikálásáért annak érdekében, hogy megerősítse a PIOB függetlenségét az IFAC-kal szemben: a több nemzetközi intézmény által 2013-ra ígért hozzájárulás mellett további hozzájárulásokat próbál szerezni egy speciális munkacsoport által folytatott világméretű kampány segítségével.

| 2.4 | A várhatóan jelentős finanszírozásban részesülő szervezetek által vizsgált témák erőteljesen technikai jellegűek és a területet ismerő szakemberek szűk körét leszámítva nehezen átláthatóak; az Európai Bizottság ezért nem végzett külső konzultációkat és csupán a hozzájárulások megfelelőségének értékelésére szorítkozott saját tapasztalatai és ismeretei tükrében. A hatásvizsgálat megállapította, hogy a finanszírozási program megfelelt a várakozásoknak és elérte a kitűzött célokat. |
| --- | --- |

2.4

A várhatóan jelentős finanszírozásban részesülő szervezetek által vizsgált témák erőteljesen technikai jellegűek és a területet ismerő szakemberek szűk körét leszámítva nehezen átláthatóak; az Európai Bizottság ezért nem végzett külső konzultációkat és csupán a hozzájárulások megfelelőségének értékelésére szorítkozott saját tapasztalatai és ismeretei tükrében. A hatásvizsgálat megállapította, hogy a finanszírozási program megfelelt a várakozásoknak és elérte a kitűzött célokat.

3.   Észrevételek és javaslatok

| 3.1 | Az EGSZB már kifejtette véleményét (2) az eredeti programmal kapcsolatban, melynek során támogatásáról biztosította az Európai Bizottság javaslatait, valamint néhány fenntartást és javaslatot fogalmazott meg, melyek adott esetben ebben a szövegben is felbukkannak. Most is csak elfogadni lehet azt az elvet, mely szerint elengedhetetlen azon intézmények tevékenységének finanszírozása, amelyek rendkívül kényes és kiemelten fontos feladatokat látnak el. Nem lehet azonban megalapozott véleményt nyilvánítani a finanszírozás szintjéről, amellyel kapcsolatban több ismeretre lenne szükség, mely kizárólag a szakemberek szűk körének áll rendelkezésére. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB már kifejtette véleményét (2) az eredeti programmal kapcsolatban, melynek során támogatásáról biztosította az Európai Bizottság javaslatait, valamint néhány fenntartást és javaslatot fogalmazott meg, melyek adott esetben ebben a szövegben is felbukkannak. Most is csak elfogadni lehet azt az elvet, mely szerint elengedhetetlen azon intézmények tevékenységének finanszírozása, amelyek rendkívül kényes és kiemelten fontos feladatokat látnak el. Nem lehet azonban megalapozott véleményt nyilvánítani a finanszírozás szintjéről, amellyel kapcsolatban több ismeretre lenne szükség, mely kizárólag a szakemberek szűk körének áll rendelkezésére.

| 3.2 | A pénzügyi válság már 2009-ben, a program létrehozásakor is jelen volt, de akkoriban talán még túl korai lett volna olyan kimerítő elemzést végezni, mely magában foglalja a történtek okai mögött meghúzódó kevésbé nyilvánvaló szempontokat, vagy inkább a kísérő jelenségeket. Az eltelt idő és az időközben történt események most további elemzéseket tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

3.2

A pénzügyi válság már 2009-ben, a program létrehozásakor is jelen volt, de akkoriban talán még túl korai lett volna olyan kimerítő elemzést végezni, mely magában foglalja a történtek okai mögött meghúzódó kevésbé nyilvánvaló szempontokat, vagy inkább a kísérő jelenségeket. Az eltelt idő és az időközben történt események most további elemzéseket tesznek lehetővé.

| 3.3 | A pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálati technikák költségesek, és még inkább azokká válnak, amikor a piacon nehezen elérhető szakemberek munkáján alapulnak, akik számára az egyetemi képzettség csak kiindulási pont a területen megszerzendő értékes szaktudás elsajátításához. Ezen túlmenően: ezeknek a szakembereknek kiváló morális tulajdonságokkal is kell rendelkezniük, hogy biztosítható legyen a bizalmas információkezelés, illetve az elemzések semlegessége; mindebből az következik, hogy míg természetesen hasznos az operatív szervezetek finanszírozása, a szakemberek képzése, akiket megfelelő díjazásban és ösztönzésben kell részesíteni, szintén elengedhetetlen. |
| --- | --- |

3.3

A pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálati technikák költségesek, és még inkább azokká válnak, amikor a piacon nehezen elérhető szakemberek munkáján alapulnak, akik számára az egyetemi képzettség csak kiindulási pont a területen megszerzendő értékes szaktudás elsajátításához. Ezen túlmenően: ezeknek a szakembereknek kiváló morális tulajdonságokkal is kell rendelkezniük, hogy biztosítható legyen a bizalmas információkezelés, illetve az elemzések semlegessége; mindebből az következik, hogy míg természetesen hasznos az operatív szervezetek finanszírozása, a szakemberek képzése, akiket megfelelő díjazásban és ösztönzésben kell részesíteni, szintén elengedhetetlen.

| 3.3.1 | Amikor „szakemberek”-ről van szó, általában azokra gondolunk, akik a beszámolók vagy a standardok kidolgozásának hátterében állnak, pedig azok címzettjeinek is „szakemberek”-nek kell lenniük, akik számára az információ munkaeszköz, a standardok pedig iránymutatások tevékenységeik végzése során. Így már érthető, hogy a megfelelően képzett humán erőforrás rendelkezésre állása prioritást jelent, nemcsak azok számára, akik elkészítik a beszámolót, hanem azok számára is, akiknek azt használniuk kell: a szabályozási és felügyeleti hatóságok, jogalkotók, vállalatok, kutatóintézetek számára. |
| --- | --- |

3.3.1

Amikor „szakemberek”-ről van szó, általában azokra gondolunk, akik a beszámolók vagy a standardok kidolgozásának hátterében állnak, pedig azok címzettjeinek is „szakemberek”-nek kell lenniük, akik számára az információ munkaeszköz, a standardok pedig iránymutatások tevékenységeik végzése során. Így már érthető, hogy a megfelelően képzett humán erőforrás rendelkezésre állása prioritást jelent, nemcsak azok számára, akik elkészítik a beszámolót, hanem azok számára is, akiknek azt használniuk kell: a szabályozási és felügyeleti hatóságok, jogalkotók, vállalatok, kutatóintézetek számára.

| 3.4 | A képzéshez kapcsolódik a pénzügyi információk minőségének szempontja: a fenti 3.1. pontban megjegyeztük, hogy nehéz megítélni a javasolt finanszírozás szintjét; még nehezebb és bizonytalanabb lenne a felhasználói szempontból való hasznosság hozzáadott értéke alapján mondani ítéletet. Nem marad más hátra, mint hogy a bizalomra és a felsorolt indokokra alapozva támogassuk az Európai Bizottság javaslatát a hozzájárulások összegével kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.4

A képzéshez kapcsolódik a pénzügyi információk minőségének szempontja: a fenti 3.1. pontban megjegyeztük, hogy nehéz megítélni a javasolt finanszírozás szintjét; még nehezebb és bizonytalanabb lenne a felhasználói szempontból való hasznosság hozzáadott értéke alapján mondani ítéletet. Nem marad más hátra, mint hogy a bizalomra és a felsorolt indokokra alapozva támogassuk az Európai Bizottság javaslatát a hozzájárulások összegével kapcsolatban.

| 3.5 | A program elindítása kapcsán 2009-ben ismertetett korábbi véleményében (3) az EGSZB javasolta, hogy fordítsanak különös figyelmet az indokolatlan befolyás vagy beavatkozás elkerülésére az IASCF és az EFRAG által szabályozott értékpapírpiacon
   (4). A kérdést maga az Európai Bizottság vetette fel, amikor közösségi hozzájárulást kért az „érdekelt felek indokolatlan befolyásolásának” elkerülésére. Az új rendeletjavaslat nem tesz említést erről a fontos és kényes kérdésről. Ezért az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, erősítse meg, hogy teljes bizalommal bír e szervek függetlenségével kapcsolatban. Ugyanez érvényes a PIOB-ra is. (5) |
| --- | --- |

3.5

A program elindítása kapcsán 2009-ben ismertetett korábbi véleményében (3) az EGSZB javasolta, hogy fordítsanak különös figyelmet az indokolatlan befolyás vagy beavatkozás elkerülésére az IASCF és az EFRAG által szabályozott értékpapírpiacon
   (4). A kérdést maga az Európai Bizottság vetette fel, amikor közösségi hozzájárulást kért az „érdekelt felek indokolatlan befolyásolásának” elkerülésére. Az új rendeletjavaslat nem tesz említést erről a fontos és kényes kérdésről. Ezért az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, erősítse meg, hogy teljes bizalommal bír e szervek függetlenségével kapcsolatban. Ugyanez érvényes a PIOB-ra is. (5)

| 3.6 | Az EFRAG-gal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság a kisebb tagállamok nevében társfinanszírozza ezt a testületet (a nagyobbak közvetlenül járulnak hozzá). Az Európai Bizottság hozzájárulása valószínűleg nem változna jelentősen, ha minden tagállam kifizetné a saját részét, legyen az bármilyen szimbolikus is. Ez a gesztus azonban az összes uniós tagállam felelősségteljes bevonását jelezné a közös jelentőséggel bíró szervezetekbe, az egyes tagok méretétől függetlenül. |
| --- | --- |

3.6

Az EFRAG-gal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság a kisebb tagállamok nevében társfinanszírozza ezt a testületet (a nagyobbak közvetlenül járulnak hozzá). Az Európai Bizottság hozzájárulása valószínűleg nem változna jelentősen, ha minden tagállam kifizetné a saját részét, legyen az bármilyen szimbolikus is. Ez a gesztus azonban az összes uniós tagállam felelősségteljes bevonását jelezné a közös jelentőséggel bíró szervezetekbe, az egyes tagok méretétől függetlenül.

| 3.7 | Az IFRS szabványok a vállalkozások könyvelését a piaci értékhez kapcsolódóan határozzák meg (marked to market). A pénzügyi válság során megfigyelhető volt, hogy e szabványoknak lehet egy pro-ciklikus, rövid távú hatása. Az EGSZB javasolja, hogy e szabványok költség/haszon értékelését például ennek a vizsgált programnak a keretében el lehessen végezni. |
| --- | --- |

3.7

Az IFRS szabványok a vállalkozások könyvelését a piaci értékhez kapcsolódóan határozzák meg (marked to market). A pénzügyi válság során megfigyelhető volt, hogy e szabványoknak lehet egy pro-ciklikus, rövid távú hatása. Az EGSZB javasolja, hogy e szabványok költség/haszon értékelését például ennek a vizsgált programnak a keretében el lehessen végezni.

| 3.8 | Végezetül az EGSZB ismét ki kívánja emelni az adatok gyűjtésének és feldolgozásának fontosságát, és mindenekelőtt annak szükségességét, hogy tudjuk azokat helyesen értelmezni és használni: bár el kell ismernünk a „szolgáltatók” magas szintű szakmaiságát, sok még a tennivaló a felhasználók szerteágazó kategóriái kapcsán, ezért is elengedhetetlen a megfelelő emberi erőforrások képzése és naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

3.8

Végezetül az EGSZB ismét ki kívánja emelni az adatok gyűjtésének és feldolgozásának fontosságát, és mindenekelőtt annak szükségességét, hogy tudjuk azokat helyesen értelmezni és használni: bár el kell ismernünk a „szolgáltatók” magas szintű szakmaiságát, sok még a tennivaló a felhasználók szerteágazó kategóriái kapcsán, ezért is elengedhetetlen a megfelelő emberi erőforrások képzése és naprakésszé tétele.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  A Megfigyelőcsoport tagjai: az Európai Bizottság, az IOSCO (Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete), a BCBS (Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság) és számos egyéb európai és globális szintű testület.

1

(2)  HL C 228., 2009.9.22., 75. o.; más fontos vélemények, főként bizonyos speciális szempontokból, HL C 191., 2012.6.29., 61. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Lásd a 3.2.1. pontot.

4

(5)  Lásd a 3.4. pontot.

5

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/67

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba

(COM(2012) 727 final)

2013/C 161/13

Főelőadó: Pavel TRANTINA

Társelőadó: Philippe DE BUCK

2012. december 19-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A fiatalok bevonása a foglalkoztatásba

COM(2012) 727 final.

Az EGSZB Elnöksége 2012. november 13-án megbízta a „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott 488. plenáris ülésén (a március 21-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Pavel Trantina és társ-főelőadót Philippe de Buck személyében, továbbá 174 szavazattal 4 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az ajánlások összefoglalása

| 1.1 | Az EGSZB ismét hangot ad többször kifejezett nézetének, mely szerint súlyos problémának tartja a fiatalok munkanélküliségének katasztrofális arányát, és gyors, eredményes és határozott intézkedések meghozatalára kéri valamennyi érdekcsoportot ennek az ördögi körnek a megszakítása érdekében, amely egy egész nemzedék jövőjét veszélyezteti. Éppen ideje megfelelően beruházni az ifjúság lehetőségeibe, aminek úgyis hosszú távon érik majd be a gyümölcse. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB ismét hangot ad többször kifejezett nézetének, mely szerint súlyos problémának tartja a fiatalok munkanélküliségének katasztrofális arányát, és gyors, eredményes és határozott intézkedések meghozatalára kéri valamennyi érdekcsoportot ennek az ördögi körnek a megszakítása érdekében, amely egy egész nemzedék jövőjét veszélyezteti. Éppen ideje megfelelően beruházni az ifjúság lehetőségeibe, aminek úgyis hosszú távon érik majd be a gyümölcse.

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogathassuk egyre több stabil munkahely kialakulását, mivel ez előfeltétele a fiatalok foglalkoztatásba való bevonását célzó intézkedések sikerének. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében. Az európai szemeszter lehetőséget nyújt arra, hogy megfelelő, az egyes tagállamokban végrehajtandó szakpolitikákat és reformokat ajánljunk. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB hangsúlyozza ugyanakkor, hogy valódi növekedési stratégia szükséges az EU és a tagállamok szintjén ahhoz, hogy támogathassuk egyre több stabil munkahely kialakulását, mivel ez előfeltétele a fiatalok foglalkoztatásba való bevonását célzó intézkedések sikerének. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében. Az európai szemeszter lehetőséget nyújt arra, hogy megfelelő, az egyes tagállamokban végrehajtandó szakpolitikákat és reformokat ajánljunk.

| 1.3 | Az EGSZB üdvözli a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagra irányuló javaslatot, és azt ajánlja, hogy fordítsanak különös figyelmet annak tagállami szintű alkalmazására azáltal, hogy a nemzeti reformprogramok fontos részévé teszik a fiatalok munkanélkülisége elleni intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB üdvözli a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagra irányuló javaslatot, és azt ajánlja, hogy fordítsanak különös figyelmet annak tagállami szintű alkalmazására azáltal, hogy a nemzeti reformprogramok fontos részévé teszik a fiatalok munkanélkülisége elleni intézkedéseket.

| 1.4 | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanak ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez kapcsolódó alapból finanszíroznak a többéves pénzügyi kereten belül, és üdvözli annak létrehozását, de megjegyzi, hogy annak forrásait tagállami szinten ki kell egészíteni. Elégtelennek ítéli azonban azt, ha az alap finanszírozására csupán 6 milliárd eurót fordítanak, amely részben az Európai Szociális Alap már meglévő kereteiből származik. Ezenkívül, tekintettel arra, hogy az alap csupán olyan régiókat fog segíteni, ahol a fiatalok munkanélkülisége több mint 25 %-os, az EGSZB kiemeli, hogy a szokásos ESZA-eljárások keretében más régióknak is hozzá kellene jutniuk pénzügyi támogatáshoz. Azonnal fel kell azonban lépni, a javasolt intézkedéseket új forrásokból finanszírozva, anélkül hogy versenyt teremtenénk a fiatalok és az egyéb hátrányos helyzetű kategóriák között az ESZA keretében. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanak ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez kapcsolódó alapból finanszíroznak a többéves pénzügyi kereten belül, és üdvözli annak létrehozását, de megjegyzi, hogy annak forrásait tagállami szinten ki kell egészíteni. Elégtelennek ítéli azonban azt, ha az alap finanszírozására csupán 6 milliárd eurót fordítanak, amely részben az Európai Szociális Alap már meglévő kereteiből származik. Ezenkívül, tekintettel arra, hogy az alap csupán olyan régiókat fog segíteni, ahol a fiatalok munkanélkülisége több mint 25 %-os, az EGSZB kiemeli, hogy a szokásos ESZA-eljárások keretében más régióknak is hozzá kellene jutniuk pénzügyi támogatáshoz. Azonnal fel kell azonban lépni, a javasolt intézkedéseket új forrásokból finanszírozva, anélkül hogy versenyt teremtenénk a fiatalok és az egyéb hátrányos helyzetű kategóriák között az ESZA keretében.

| 1.5 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint az ifjúsági garanciát egy átfogó és egységes rendszerben kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a fiatalok az iskola befejezése vagy a munkanélkülivé válás után négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot, illetve továbbképzési, tanulószerződéses gyakorlati képzési vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak. Az EGSZB megérti, hogy vannak különbségek a tagállamok között, és elismeri annak jelentőségét, hogy ezek szükségleteiknek és lehetőségeiknek megfelelően határozhassák meg a felső korhatárt. Azt ajánlja azonban, hogy amikor csak lehet, növeljék 30 évre a rendszerben való részvétel határát, hogy azokra a fiatalokra is kiterjesszék a lehetőséget, akik később fejezik be az egyetemet, vagy még a tanulási és a munkavégzési időszak közötti átmeneti szakaszban állnak, és továbbra is ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy elveszítik a kapcsolatot a munkaerőpiaccal, különösen azokban az országokban, amelyekben a legmagasabb arányú a fiatalok munkanélkülisége. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint az ifjúsági garanciát egy átfogó és egységes rendszerben kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a fiatalok az iskola befejezése vagy a munkanélkülivé válás után négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot, illetve továbbképzési, tanulószerződéses gyakorlati képzési vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak. Az EGSZB megérti, hogy vannak különbségek a tagállamok között, és elismeri annak jelentőségét, hogy ezek szükségleteiknek és lehetőségeiknek megfelelően határozhassák meg a felső korhatárt. Azt ajánlja azonban, hogy amikor csak lehet, növeljék 30 évre a rendszerben való részvétel határát, hogy azokra a fiatalokra is kiterjesszék a lehetőséget, akik később fejezik be az egyetemet, vagy még a tanulási és a munkavégzési időszak közötti átmeneti szakaszban állnak, és továbbra is ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy elveszítik a kapcsolatot a munkaerőpiaccal, különösen azokban az országokban, amelyekben a legmagasabb arányú a fiatalok munkanélkülisége.

| 1.6 | Az EGSZB üdvözli továbbá az EPSCO Tanács által az ifjúsági garanciára vonatkozó javaslat tárgyában 2013. február 28-án elért politikai megállapodást. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap elteltével történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kell lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során. (1) |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB üdvözli továbbá az EPSCO Tanács által az ifjúsági garanciára vonatkozó javaslat tárgyában 2013. február 28-án elért politikai megállapodást. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap elteltével történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kell lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során. (1)

| 1.7 | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja az ifjúsági garancia maradéktalan és helyes végrehajtása szempontjából a nyomon követés eszközeinek, felelősségi köreinek, céljainak és mutatóinak jobb és világosabb uniós és tagállami szintű meghatározását. Ezért azt javasolja, hogy az ifjúsági garancia végrehajtását foglalják az európai szemeszterrel összefüggő folyamat mutatói közé. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja az ifjúsági garancia maradéktalan és helyes végrehajtása szempontjából a nyomon követés eszközeinek, felelősségi köreinek, céljainak és mutatóinak jobb és világosabb uniós és tagállami szintű meghatározását. Ezért azt javasolja, hogy az ifjúsági garancia végrehajtását foglalják az európai szemeszterrel összefüggő folyamat mutatói közé.

| 1.8 | Néhány tagállam sikeres példájából kiindulva a szociális partnereknek, valamint az ifjúsági szervezeteknek és képviseleti fórumaiknak kulcsszerepet kellene játszaniuk a rendszerek megtervezésében, megvalósításában, népszerűsítésében és figyelemmel kísérésében. |
| --- | --- |

1.8

Néhány tagállam sikeres példájából kiindulva a szociális partnereknek, valamint az ifjúsági szervezeteknek és képviseleti fórumaiknak kulcsszerepet kellene játszaniuk a rendszerek megtervezésében, megvalósításában, népszerűsítésében és figyelemmel kísérésében.

| 1.9 | Az EURES-szolgálatok és – ahol szükséges – a tagállami foglalkoztatási szolgálatok reformjainak is aktívan támogatniuk kellene a fiatalokat, és elérhetőbbé kellene tenniük a különböző szolgáltatásokat és megoldásokat. Már az iskolában be kell vezetni a személyre szabott pályaválasztási tanácsadást és iránymutatást. |
| --- | --- |

1.9

Az EURES-szolgálatok és – ahol szükséges – a tagállami foglalkoztatási szolgálatok reformjainak is aktívan támogatniuk kellene a fiatalokat, és elérhetőbbé kellene tenniük a különböző szolgáltatásokat és megoldásokat. Már az iskolában be kell vezetni a személyre szabott pályaválasztási tanácsadást és iránymutatást.

| 1.10 | Javítani kellene a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtásának feltételeit. Biztosítani kellene magas szintű minőségi normák teljesülését az esetükben, kötelezővé téve bizonyos konkrét kritériumoknak való megfelelést a pénzügyi támogatás kérelmezésekor. Ennek kiegészítéseként jobb mechanizmusokat kellene bevezetni a gyakornokok jogainak biztosítására és nyomon követésére. |
| --- | --- |

1.10

Javítani kellene a szakmai gyakorlatok és a tanulószerződéses gyakorlati képzések nyújtásának feltételeit. Biztosítani kellene magas szintű minőségi normák teljesülését az esetükben, kötelezővé téve bizonyos konkrét kritériumoknak való megfelelést a pénzügyi támogatás kérelmezésekor. Ennek kiegészítéseként jobb mechanizmusokat kellene bevezetni a gyakornokok jogainak biztosítására és nyomon követésére.

2.   Az európai bizottsági kezdeményezések összefoglalása

| 2.1 | A fiatalok összesített foglalkoztatási rátája majdnem öt százalékponttal – a felnőttekéhez képest háromszoros mértékben – csökkent az utóbbi négy év során. Kicsi annak az esélye, hogy egy fiatal munkanélküli állást találjon: a 2010-ben állástalan 15–24 éveseknek csak 29,7 %-a talált munkahelyet 2011-ben, ez három év alatt majdnem 10 %-os csökkenést jelent. A 25 év alatti munkanélküliek több mint 30 %-a több mint 12 hónapja állástalan; 2011-ben 1,6 millióan voltak a 2008-as 0,9 millióhoz képest. A Eurofound szerint 14 millió 15–29 év közötti (ebből 7,5 millió 15–24 év közötti) fiatal tartozik az EU-ban a NEETS – vagyis a nem foglalkoztatottak, oktatásban vagy képzésben nem részesülők – kategóriájába (2). A fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásának gazdasági költsége évi több mint 150 milliárd euróra, vagyis az EU GDP-jének 1,2 %-ára becsülhető. Ennek társadalmi következményei között olyan jelenségeket találunk, mint a társadalomért való felelősségvállalás és a politikai rendszer iránti bizalom hiánya, alacsony fokú önállóság, az ismeretlentől való félelem és az „agypazarlás”. |
| --- | --- |

2.1

A fiatalok összesített foglalkoztatási rátája majdnem öt százalékponttal – a felnőttekéhez képest háromszoros mértékben – csökkent az utóbbi négy év során. Kicsi annak az esélye, hogy egy fiatal munkanélküli állást találjon: a 2010-ben állástalan 15–24 éveseknek csak 29,7 %-a talált munkahelyet 2011-ben, ez három év alatt majdnem 10 %-os csökkenést jelent. A 25 év alatti munkanélküliek több mint 30 %-a több mint 12 hónapja állástalan; 2011-ben 1,6 millióan voltak a 2008-as 0,9 millióhoz képest. A Eurofound szerint 14 millió 15–29 év közötti (ebből 7,5 millió 15–24 év közötti) fiatal tartozik az EU-ban a NEETS – vagyis a nem foglalkoztatottak, oktatásban vagy képzésben nem részesülők – kategóriájába (2). A fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásának gazdasági költsége évi több mint 150 milliárd euróra, vagyis az EU GDP-jének 1,2 %-ára becsülhető. Ennek társadalmi következményei között olyan jelenségeket találunk, mint a társadalomért való felelősségvállalás és a politikai rendszer iránti bizalom hiánya, alacsony fokú önállóság, az ismeretlentől való félelem és az „agypazarlás”.

| 2.2 | Az Európai Bizottság bemutatta a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagját, amely négy cselekvési területet foglal magában. Az első javaslat olyan ajánlásra, amelynek értelmében a tagállamok bevezetnék az ifjúsági garanciát, amely biztosítaná, hogy iskolarendszerű tanulmányainak befejeztét vagy munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül minden 25 éven aluli fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, továbbtanulási lehetőséget, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki programban való részvételi lehetőséget. A javasolt ajánlás sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szoros partnerségi kapcsolatokat az érdekelt felekkel, biztosítsák a foglalkoztatási szolgálatok és a fiatalok támogatásával foglalkozó egyéb partnerek időben történő beavatkozását, hozzanak intézkedéseket a munkaerő-piaci integráció támogatására, e célkitűzést szem előtt tartva aknázzák ki az Európai Szociális Alap és a többi strukturális alap nyújtotta lehetőségeket, értékeljék és folyamatosan fokozzák az ifjúsági garancia rendszereinek hatékonyságát, és törekedjenek a rendszerek késedelem nélküli kiépítésére. Az Európai Bizottság egyrészt uniós finanszírozás révén biztosít támogatást a tagállamoknak, másrészt elősegíti a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, az európai szemeszter keretén belül figyelemmel kíséri az ifjúsági garanciák megvalósítását, továbbá támogatást nyújt a figyelemfelkeltés terén is. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság bemutatta a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagját, amely négy cselekvési területet foglal magában. Az első javaslat olyan ajánlásra, amelynek értelmében a tagállamok bevezetnék az ifjúsági garanciát, amely biztosítaná, hogy iskolarendszerű tanulmányainak befejeztét vagy munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül minden 25 éven aluli fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, továbbtanulási lehetőséget, illetve tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki programban való részvételi lehetőséget. A javasolt ajánlás sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szoros partnerségi kapcsolatokat az érdekelt felekkel, biztosítsák a foglalkoztatási szolgálatok és a fiatalok támogatásával foglalkozó egyéb partnerek időben történő beavatkozását, hozzanak intézkedéseket a munkaerő-piaci integráció támogatására, e célkitűzést szem előtt tartva aknázzák ki az Európai Szociális Alap és a többi strukturális alap nyújtotta lehetőségeket, értékeljék és folyamatosan fokozzák az ifjúsági garancia rendszereinek hatékonyságát, és törekedjenek a rendszerek késedelem nélküli kiépítésére. Az Európai Bizottság egyrészt uniós finanszírozás révén biztosít támogatást a tagállamoknak, másrészt elősegíti a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, az európai szemeszter keretén belül figyelemmel kíséri az ifjúsági garanciák megvalósítását, továbbá támogatást nyújt a figyelemfelkeltés terén is.

| 2.3 | A tanulás és a munka világa közötti átmenet megkönnyítése érdekében a csomag a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére összpontosító konzultációs folyamatot is indít az európai szociális partnerekkel, melynek célja, hogy a fiatalok biztonságos körülmények között tehessenek szert színvonalas munkatapasztalatra. |
| --- | --- |

2.3

A tanulás és a munka világa közötti átmenet megkönnyítése érdekében a csomag a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére összpontosító konzultációs folyamatot is indít az európai szociális partnerekkel, melynek célja, hogy a fiatalok biztonságos körülmények között tehessenek szert színvonalas munkatapasztalatra.

| 2.4 | Az Európai Bizottság emellett bejelenti a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének létrehozását, hogy a rendelkezésre álló gyakorlati képzések minőségét és kínálatát oly módon fokozza, hogy a sikeres rendszereket terjeszti szerte a tagállamokban, illetve rávilágít a fiatalok mobilitását gátló akadályok leküzdésének útjaira. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság emellett bejelenti a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének létrehozását, hogy a rendelkezésre álló gyakorlati képzések minőségét és kínálatát oly módon fokozza, hogy a sikeres rendszereket terjeszti szerte a tagállamokban, illetve rávilágít a fiatalok mobilitását gátló akadályok leküzdésének útjaira.

| 2.5 | Végül, tekintettel a különböző tagállamok ifjúsági munkanélküliségi rátájának számottevő eltéréseire, az Európai Bizottság intézkedéseket javasol a fiatal munkavállalók nemzetközi mobilitásának fokozására, főként az EURES-rendszer javításán át. |
| --- | --- |

2.5

Végül, tekintettel a különböző tagállamok ifjúsági munkanélküliségi rátájának számottevő eltéréseire, az Európai Bizottság intézkedéseket javasol a fiatal munkavállalók nemzetközi mobilitásának fokozására, főként az EURES-rendszer javításán át.

| 2.6 | A fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagban javasolt intézkedések a 2011. decemberben elindított „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés fellépéseire épülnek. Az Európai Bizottság egyéb szakpolitikai eszközöket is felhasznál a fiatalok munkanélküliségének kezelésére, ezek közé tartoznak például az országspecifikus ajánlások. 2012 júliusában szinte valamennyi uniós tagállam számára ajánlásokat (3) adott ki a fiatalok helyzetének javítása céljával. |
| --- | --- |

2.6

A fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomagban javasolt intézkedések a 2011. decemberben elindított „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezés fellépéseire épülnek. Az Európai Bizottság egyéb szakpolitikai eszközöket is felhasznál a fiatalok munkanélküliségének kezelésére, ezek közé tartoznak például az országspecifikus ajánlások. 2012 júliusában szinte valamennyi uniós tagállam számára ajánlásokat (3) adott ki a fiatalok helyzetének javítása céljával.

3.   Általános megjegyzések az európai bizottsági jogszabálycsomag kapcsán

| 3.1 | Valódi növekedési stratégia szükséges uniós és tagállami szinten ahhoz, hogy elősegítsük egyre több stabil álláshely kialakulását. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében.Az európai szemeszter lehetőséget nyújt arra, hogy megfelelő, az egyes tagállamokban végrehajtandó szakpolitikákat és reformokat ajánljunk. Nem szabad alábecsülni a szinergiahatásokat, például azokat, amelyek a szociális vonatkozásoknak a nyilvános pályázati felhívásokba történő belefoglalásából erednek. |
| --- | --- |

3.1

Valódi növekedési stratégia szükséges uniós és tagállami szinten ahhoz, hogy elősegítsük egyre több stabil álláshely kialakulását. Ez összehangolt megközelítést kíván meg a versenyképesség fokozására, valamint a befektetők és a háztartások bizalmának helyreállítására törekvő valamennyi szakpolitika és erőfeszítés tekintetében.Az európai szemeszter lehetőséget nyújt arra, hogy megfelelő, az egyes tagállamokban végrehajtandó szakpolitikákat és reformokat ajánljunk. Nem szabad alábecsülni a szinergiahatásokat, például azokat, amelyek a szociális vonatkozásoknak a nyilvános pályázati felhívásokba történő belefoglalásából erednek.

| 3.2 | Az európai ifjúság munkaerő-piaci helyzete jelentős aggodalomra ad okot. Ahhoz, hogy előmozdítsuk a fiataloknak a munka világába való zökkenőmentes átlépését, fontos meghozni a megfelelő intézkedéseket az alábbiak tekintetében:






  — | a fiatalok munkaerőpiacra lépését gátló akadályok mérséklése; |
| --- | --- | --- |

3.2

Az európai ifjúság munkaerő-piaci helyzete jelentős aggodalomra ad okot. Ahhoz, hogy előmozdítsuk a fiataloknak a munka világába való zökkenőmentes átlépését, fontos meghozni a megfelelő intézkedéseket az alábbiak tekintetében:

—

a fiatalok munkaerőpiacra lépését gátló akadályok mérséklése;

| — | a keresett és a kínált készségek közötti eltérések csökkentése; |
| --- | --- |

—

a keresett és a kínált készségek közötti eltérések csökkentése;

| — | a fiatalok önállóságának elősegítése; |
| --- | --- |

—

a fiatalok önállóságának elősegítése;

| — | a szakképzés és különösen a gyakorlati képzések vonzerejének a növelése az olyan stratégiailag jelentős területeken, mint a technológia és a mérnöki tervezés; |
| --- | --- |

—

a szakképzés és különösen a gyakorlati képzések vonzerejének a növelése az olyan stratégiailag jelentős területeken, mint a technológia és a mérnöki tervezés;

| — | az egyes szereplők közötti partnerségek és szinergiák előmozdítása; |
| --- | --- |

—

az egyes szereplők közötti partnerségek és szinergiák előmozdítása;

| — | a vállalkozások ösztönzése arra, hogy a fiatalok számára munkahelyeket teremtsenek és szakmai gyakorlati lehetőségeket kínáljanak, és ebben való támogatásuk. |
| --- | --- |

—

a vállalkozások ösztönzése arra, hogy a fiatalok számára munkahelyeket teremtsenek és szakmai gyakorlati lehetőségeket kínáljanak, és ebben való támogatásuk.

| 3.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság hosszú távon is érdeklődésének középpontjába helyezte az ifjúság helyzetét. E tekintetben a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomag újabb lépést jelent egy következetes és átfogó megközelítés kialakítása felé a fiatalok munkanélküliségének kezelésére és az oktatásból a munka világába történő előnyös átlépésük elősegítésére vonatkozóan. Ugyanakkor számításba kell venni, hogy különös figyelmet kell fordítani a tagállamokra, amelyek a fő szereplők a fiatalok foglalkoztatása terén, és amelyeknek az elkövetkező néhány hónapban ennek megfelelő lépéseket kell tenniük. Ez azonban nem elegendő, tekintettel a helyzet sürgősségére és a fiatalokba mint munkaerő-piaci kulcserőforrásba való beruházás döntő jelentőségére. Mindennél fontosabb, hogy bizalmat alakítsunk ki azáltal, hogy közös elveket határozunk meg az európai ifjúsági garanciarendszerek számára abból a célból, hogy növeljük az eszköz minőségét, hozzáférhetőségét és hatását szerte a kontinensen. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság hosszú távon is érdeklődésének középpontjába helyezte az ifjúság helyzetét. E tekintetben a fiatalok foglalkoztatásával foglalkozó jogszabálycsomag újabb lépést jelent egy következetes és átfogó megközelítés kialakítása felé a fiatalok munkanélküliségének kezelésére és az oktatásból a munka világába történő előnyös átlépésük elősegítésére vonatkozóan. Ugyanakkor számításba kell venni, hogy különös figyelmet kell fordítani a tagállamokra, amelyek a fő szereplők a fiatalok foglalkoztatása terén, és amelyeknek az elkövetkező néhány hónapban ennek megfelelő lépéseket kell tenniük. Ez azonban nem elegendő, tekintettel a helyzet sürgősségére és a fiatalokba mint munkaerő-piaci kulcserőforrásba való beruházás döntő jelentőségére. Mindennél fontosabb, hogy bizalmat alakítsunk ki azáltal, hogy közös elveket határozunk meg az európai ifjúsági garanciarendszerek számára abból a célból, hogy növeljük az eszköz minőségét, hozzáférhetőségét és hatását szerte a kontinensen.

| 3.4 | Az EGSZB kész tevékenyen járulni hozzá a jogszabálycsomag kidolgozásához és végrehajtásának előmozdításához, mivel:






  — | tagjai a munkaadók, szakszervezetek és egyéb civil szervezetek képviseletében részt vesznek a fiatalok hosszú távú, jobb foglalkoztatásához vezető folyamatokban, rendelkeznek a szükséges kapcsolatokkal és így hatással, és számos kezdeményezést dolgoztak ki a fiatalok munkanélküliségének kezelésére; |
| --- | --- | --- |

3.4

Az EGSZB kész tevékenyen járulni hozzá a jogszabálycsomag kidolgozásához és végrehajtásának előmozdításához, mivel:

—

tagjai a munkaadók, szakszervezetek és egyéb civil szervezetek képviseletében részt vesznek a fiatalok hosszú távú, jobb foglalkoztatásához vezető folyamatokban, rendelkeznek a szükséges kapcsolatokkal és így hatással, és számos kezdeményezést dolgoztak ki a fiatalok munkanélküliségének kezelésére;

| — | az EGSZB széles körű tapasztalattal bír, mivel számtalan konferenciát, meghallgatást és szemináriumot szervezett az elmúlt években (4), és sok jelentős véleményt dolgozott ki a tárgyban (5). |
| --- | --- |

—

az EGSZB széles körű tapasztalattal bír, mivel számtalan konferenciát, meghallgatást és szemináriumot szervezett az elmúlt években (4), és sok jelentős véleményt dolgozott ki a tárgyban (5).

| 3.5 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság ifjúsági garanciarendszerek bevezetésére vonatkozó ajánlástervezetét, amely biztosítaná, hogy iskolarendszerű tanulmányainak befejeztét vagy munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül minden 25 év alatti fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, továbbtanulási lehetőséget, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki programban való részvételi lehetőséget. A garanciarendszerek – megfelelő alkalmazás esetén – fontos lépést jelenthetnének a fiatalokba való befektetés terén, mérsékelhetik a fiatalok munkanélkülisége által mind az egyének, mind Európa egésze számára előidézett óriási költségeket, és kulcsszerepet játszhatnak abban, hogy a fiatalok eredményesen, magas színvonalú állásajánlatok révén lépjenek át az oktatás világából a munkáéba. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap eltelte után történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kellene lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság ifjúsági garanciarendszerek bevezetésére vonatkozó ajánlástervezetét, amely biztosítaná, hogy iskolarendszerű tanulmányainak befejeztét vagy munkanélkülivé válását követő négy hónapon belül minden 25 év alatti fiatal kapjon színvonalas állásajánlatot, továbbtanulási lehetőséget, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki programban való részvételi lehetőséget. A garanciarendszerek – megfelelő alkalmazás esetén – fontos lépést jelenthetnének a fiatalokba való befektetés terén, mérsékelhetik a fiatalok munkanélkülisége által mind az egyének, mind Európa egésze számára előidézett óriási költségeket, és kulcsszerepet játszhatnak abban, hogy a fiatalok eredményesen, magas színvonalú állásajánlatok révén lépjenek át az oktatás világából a munkáéba. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap eltelte után történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kellene lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során.

| 3.6 | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanak ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez kapcsolódó alapból finanszíroznak a többéves pénzügyi kereten belül, és üdvözli annak létrehozását, de megjegyzi, hogy annak forrásait tagállami szinten ki kell egészíteni. Elégtelennek ítéli azonban azt, ha az alap finanszírozására csupán 6 milliárd eurót fordítanak, és az is részben az Európai Szociális Alap már meglévő keretéből származik. Ráadásul, tekintettel arra, hogy a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő veszteség (a túl sok szociális juttatást, az elmaradt bevételeket és a ki nem fizetett adókat tekintve) évi több mint 150 milliárd eurót tesz ki (az EU GDP-jének 1,2 %-át) (6), és mivel az ILO arra a következtetésre jutott, hogy egy 21 milliárd eurós beruházás számottevő változást idézhet elő néhány éven belül (7), az EGSZB úgy véli, hogy az ifjúsági garancia hasznos szociális intézkedés, amely óriási kedvező hatással jár a költség-haszon arányt nézve. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanak ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez kapcsolódó alapból finanszíroznak a többéves pénzügyi kereten belül, és üdvözli annak létrehozását, de megjegyzi, hogy annak forrásait tagállami szinten ki kell egészíteni. Elégtelennek ítéli azonban azt, ha az alap finanszírozására csupán 6 milliárd eurót fordítanak, és az is részben az Európai Szociális Alap már meglévő keretéből származik. Ráadásul, tekintettel arra, hogy a fiatalok munkaerőpiacról való távolmaradásából eredő veszteség (a túl sok szociális juttatást, az elmaradt bevételeket és a ki nem fizetett adókat tekintve) évi több mint 150 milliárd eurót tesz ki (az EU GDP-jének 1,2 %-át) (6), és mivel az ILO arra a következtetésre jutott, hogy egy 21 milliárd eurós beruházás számottevő változást idézhet elő néhány éven belül (7), az EGSZB úgy véli, hogy az ifjúsági garancia hasznos szociális intézkedés, amely óriási kedvező hatással jár a költség-haszon arányt nézve.

| 3.7 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint az ifjúsági garanciát egy átfogó és egységes rendszerben kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a fiatalok az iskola befejezése vagy a munkanélkülivé válás után négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot, illetve továbbképzési, tanulószerződéses gyakorlati képzési vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak. Az EGSZB megérti, hogy vannak különbségek a tagállamok között, és elismeri annak jelentőségét, hogy ezek szükségleteiknek és lehetőségeiknek megfelelően határozhassák meg a felső korhatárt. Azt ajánlja azonban, hogy amikor csak lehet, növeljék 30 évre a rendszerben való részvétel felső határát, hogy azokra a fiatalokra is kiterjesszék a lehetőséget, akik később fejezik be az egyetemet, vagy még a tanulási és a munkavégzési időszak közötti átmeneti szakaszban állnak, és továbbra is ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy elveszítik a kapcsolatot a munkaerőpiaccal, különösen azokban az országokban, amelyekben a legmagasabb arányú a fiatalok munkanélkülisége. Az ifjúsági garanciának ezenkívül strukturális intézkedéssé kell válnia az EU aktív munkaerő-piaci politikáiban, és nem csupán a jelenlegi válságidőszakban. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon megközelítését, amely szerint az ifjúsági garanciát egy átfogó és egységes rendszerben kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a fiatalok az iskola befejezése vagy a munkanélkülivé válás után négy hónapon belül jó minőségű állásajánlatot, illetve továbbképzési, tanulószerződéses gyakorlati képzési vagy szakmai gyakorlati lehetőséget kapjanak. Az EGSZB megérti, hogy vannak különbségek a tagállamok között, és elismeri annak jelentőségét, hogy ezek szükségleteiknek és lehetőségeiknek megfelelően határozhassák meg a felső korhatárt. Azt ajánlja azonban, hogy amikor csak lehet, növeljék 30 évre a rendszerben való részvétel felső határát, hogy azokra a fiatalokra is kiterjesszék a lehetőséget, akik később fejezik be az egyetemet, vagy még a tanulási és a munkavégzési időszak közötti átmeneti szakaszban állnak, és továbbra is ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy elveszítik a kapcsolatot a munkaerőpiaccal, különösen azokban az országokban, amelyekben a legmagasabb arányú a fiatalok munkanélkülisége. Az ifjúsági garanciának ezenkívül strukturális intézkedéssé kell válnia az EU aktív munkaerő-piaci politikáiban, és nem csupán a jelenlegi válságidőszakban.

| 3.8 | Az EGSZB fontosnak tartja egyértelmű minőségi normák és mutatók kidolgozását az ifjúsági garanciarendszerek európai és tagállami szintű kifejlesztése és megvalósítása tekintetében. Az ifjúsági garanciarendszerek keretében vállalt szakmai gyakorlatoknak összhangban kell állniuk a gyakorlatok minőségi keretével, és lehetővé kell tenniük a fiatalok számára az önálló életvitelt. A tagállamokat arra is bátorítjuk, hogy dolgozzanak ki személyre szabott pályaválasztási tanácsadást és útmutatást, és vezessenek be mechanizmusokat a különböző felkínált lehetőségek figyelemmel kísérésére és annak kiértékelésére, hogy a rendszer milyen hatást gyakorol a kedvezményezettek későbbi munkába állására. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB fontosnak tartja egyértelmű minőségi normák és mutatók kidolgozását az ifjúsági garanciarendszerek európai és tagállami szintű kifejlesztése és megvalósítása tekintetében. Az ifjúsági garanciarendszerek keretében vállalt szakmai gyakorlatoknak összhangban kell állniuk a gyakorlatok minőségi keretével, és lehetővé kell tenniük a fiatalok számára az önálló életvitelt. A tagállamokat arra is bátorítjuk, hogy dolgozzanak ki személyre szabott pályaválasztási tanácsadást és útmutatást, és vezessenek be mechanizmusokat a különböző felkínált lehetőségek figyelemmel kísérésére és annak kiértékelésére, hogy a rendszer milyen hatást gyakorol a kedvezményezettek későbbi munkába állására.

| 3.9 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia kezdeményezést egy olyan aktív munkaerő-piaci stratégia keretébe kellene illeszteni, amelynek célja a fiatalok tartós munkaerő-piaci integrációjának elősegítése, s így autonómiájuk megvalósítása. Egy ilyen stratégia másik fontos eleme a tagországok állami foglalkoztatási szolgálatainak a reformja kell hogy legyen, amelynek szükség esetén törekednie kellene a fiatalok aktív támogatására, és úgy kellene kiigazítania e szolgálatok szolgáltatásait és elvi megközelítéseit, hogy hozzáférhetőbbé váljanak, és tovább kellene javítania az általánosságban a munkanélküliek számára nyújtott szolgáltatásokat. Az állami foglalkoztatási szolgálatoknak együtt kellene működniük az oktatási intézményekkel, közvetlen kapcsolatot teremtve a fiatalokkal és munka- vagy továbbtanulási lehetőséget nyújtva nekik egy proaktív, személyre szabott mentori megközelítés keretében, jóval azelőtt, hogy befejeznék az iskolát. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra ezt az elemet az európai állami foglalkoztatási szolgálatok támogatására irányuló stratégiájában. Ennek kapcsán az EURES-szolgáltatásokat jobban hozzá kellene igazítani a fiatalok igényeihez, és sokkal intenzívebben kellene népszerűsíteni a fiatalabb generációk körében. |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia kezdeményezést egy olyan aktív munkaerő-piaci stratégia keretébe kellene illeszteni, amelynek célja a fiatalok tartós munkaerő-piaci integrációjának elősegítése, s így autonómiájuk megvalósítása. Egy ilyen stratégia másik fontos eleme a tagországok állami foglalkoztatási szolgálatainak a reformja kell hogy legyen, amelynek szükség esetén törekednie kellene a fiatalok aktív támogatására, és úgy kellene kiigazítania e szolgálatok szolgáltatásait és elvi megközelítéseit, hogy hozzáférhetőbbé váljanak, és tovább kellene javítania az általánosságban a munkanélküliek számára nyújtott szolgáltatásokat. Az állami foglalkoztatási szolgálatoknak együtt kellene működniük az oktatási intézményekkel, közvetlen kapcsolatot teremtve a fiatalokkal és munka- vagy továbbtanulási lehetőséget nyújtva nekik egy proaktív, személyre szabott mentori megközelítés keretében, jóval azelőtt, hogy befejeznék az iskolát. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra ezt az elemet az európai állami foglalkoztatási szolgálatok támogatására irányuló stratégiájában. Ennek kapcsán az EURES-szolgáltatásokat jobban hozzá kellene igazítani a fiatalok igényeihez, és sokkal intenzívebben kellene népszerűsíteni a fiatalabb generációk körében.

| 3.10 | Az EGSZB azt is ajánlja, hogy a tagállamok növeljék meg az olyan vállalatok, szövetkezetek és harmadik szektorbeli szervezetek támogatását, amelyek az állami foglalkoztatási szolgálatokkal szorosan együttműködve részt kívánnak venni az ifjúsági garanciarendszerekben. Az olyan mechanizmusok, mint az adóügyi ösztönzők, a fix foglalkoztatási költségek támogatása és a munkahelyi képzések finanszírozásához való hozzáférési lehetőségek fontos elemei annak, hogy a rendszer működőképes legyen, és támogatást kaphassanak azok a vállalkozások, amelyek készek megfelelő és hatékony módon beruházni a fiatalokban rejlő potenciál kiaknázásába. Az ilyen intézkedések alkalmazását minőségi keretek/iránymutatások megvalósításával kellene összekapcsolni, és nyomonkövetési mechanizmusokat is be kellene vezetni. Az EGSZB szerint a színvonalas tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek valamennyi szereplőjének kapacitásépítését támogatni kell. |
| --- | --- |

3.10

Az EGSZB azt is ajánlja, hogy a tagállamok növeljék meg az olyan vállalatok, szövetkezetek és harmadik szektorbeli szervezetek támogatását, amelyek az állami foglalkoztatási szolgálatokkal szorosan együttműködve részt kívánnak venni az ifjúsági garanciarendszerekben. Az olyan mechanizmusok, mint az adóügyi ösztönzők, a fix foglalkoztatási költségek támogatása és a munkahelyi képzések finanszírozásához való hozzáférési lehetőségek fontos elemei annak, hogy a rendszer működőképes legyen, és támogatást kaphassanak azok a vállalkozások, amelyek készek megfelelő és hatékony módon beruházni a fiatalokban rejlő potenciál kiaknázásába. Az ilyen intézkedések alkalmazását minőségi keretek/iránymutatások megvalósításával kellene összekapcsolni, és nyomonkövetési mechanizmusokat is be kellene vezetni. Az EGSZB szerint a színvonalas tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerek valamennyi szereplőjének kapacitásépítését támogatni kell.

| 3.11 | Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális partnereknek alapvető szerepet kell betölteniük a rendszer kialakításában, megvalósításában és nyomon követésében. A hatékony szociális párbeszéd alapvető fontosságú ahhoz, hogy a vállalatokra és a fiatalokra is vonatkozó magas szintű szabványokkal rendelkező ifjúsági garanciarendszereket kínálhassunk a fiataloknak. Ennek kapcsán fontos, hogy a szociális partnereket bevonják az ifjúsági garancia és a különböző rendszerek keretében kínált munkavállalási vagy képzési lehetőségek megvalósításának nyomon követésébe. |
| --- | --- |

3.11

Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális partnereknek alapvető szerepet kell betölteniük a rendszer kialakításában, megvalósításában és nyomon követésében. A hatékony szociális párbeszéd alapvető fontosságú ahhoz, hogy a vállalatokra és a fiatalokra is vonatkozó magas szintű szabványokkal rendelkező ifjúsági garanciarendszereket kínálhassunk a fiataloknak. Ennek kapcsán fontos, hogy a szociális partnereket bevonják az ifjúsági garancia és a különböző rendszerek keretében kínált munkavállalási vagy képzési lehetőségek megvalósításának nyomon követésébe.

| 3.12 | Fontos szerepet játszanak a harmadik szektorbeli szervezetek is, különösen az ifjúsági szervezetek és az őket képviselő platformok, amelyek lényeges részvételi csatornákat jelentenek a fiatalok számára, segítve őket kompetenciáik fejlesztésében és a megfelelő munkakapcsolatok és hozzáállás kialakításában; ezért fontos bevonni őket is a rendszerek kialakításába és megvalósításába. Különböző szociális vállalkozásokat és más fontos szereplőket szintén be lehetne vonni. Az EGSZB felhívja a figyelmet az Ausztriában, (8) Svédországban és Finnországban (9) megvalósuló jó gyakorlatokra az érintettek bevonását illetően. |
| --- | --- |

3.12

Fontos szerepet játszanak a harmadik szektorbeli szervezetek is, különösen az ifjúsági szervezetek és az őket képviselő platformok, amelyek lényeges részvételi csatornákat jelentenek a fiatalok számára, segítve őket kompetenciáik fejlesztésében és a megfelelő munkakapcsolatok és hozzáállás kialakításában; ezért fontos bevonni őket is a rendszerek kialakításába és megvalósításába. Különböző szociális vállalkozásokat és más fontos szereplőket szintén be lehetne vonni. Az EGSZB felhívja a figyelmet az Ausztriában, (8) Svédországban és Finnországban (9) megvalósuló jó gyakorlatokra az érintettek bevonását illetően.

| 3.13 | További prioritásnak kell tekinteni azt is, hogy az ifjúsági szervezetek és harmadik szektorbeli szervezetek könnyebben hozzáférhessenek a rendszerhez. Részvételükkel lehetőségük nyílna arra, hogy helyi közösségük fejlődését szolgáló munkaajánlatokat tegyenek, és ezáltal pozitív szerepet töltenének be a fiatalok és a társadalom számára is. |
| --- | --- |

3.13

További prioritásnak kell tekinteni azt is, hogy az ifjúsági szervezetek és harmadik szektorbeli szervezetek könnyebben hozzáférhessenek a rendszerhez. Részvételükkel lehetőségük nyílna arra, hogy helyi közösségük fejlődését szolgáló munkaajánlatokat tegyenek, és ezáltal pozitív szerepet töltenének be a fiatalok és a társadalom számára is.

| 3.14 | Az EGSZB kulcsfontosságúnak tekinti, hogy a javaslat megfelelő eszközöket is tartalmazzon azon tagállamok és régiók támogatására, amelyek ambiciózus ifjúsági garanciarendszereket vagy gyakorlati képzéssel foglalkozó szövetségeket szeretnének létrehozni. Ennek keretében az EGSZB azt ajánlja, hogy az uniós forrásokat azoknak a rendszereknek osszák szét, amelyek megfelelnek az uniós kezdeményezés és a tagállamok által meghatározott minőségi minimumszabványoknak. |
| --- | --- |

3.14

Az EGSZB kulcsfontosságúnak tekinti, hogy a javaslat megfelelő eszközöket is tartalmazzon azon tagállamok és régiók támogatására, amelyek ambiciózus ifjúsági garanciarendszereket vagy gyakorlati képzéssel foglalkozó szövetségeket szeretnének létrehozni. Ennek keretében az EGSZB azt ajánlja, hogy az uniós forrásokat azoknak a rendszereknek osszák szét, amelyek megfelelnek az uniós kezdeményezés és a tagállamok által meghatározott minőségi minimumszabványoknak.

| 3.15 | Az EGSZB tehát támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanának ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, a többéves pénzügyi kereten belül finanszírozott ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül működtetnének, és amelyhez legalább 6 milliárd eurónyi forrást rendelnének, amelynek a fele az Európai Szociális Alapból származna. Az EGSZB üdvözli az alap létrehozását, de tekintettel arra, hogy csupán olyan régiókat fog segíteni, ahol a fiatalok munkanélkülisége több mint 25 %-os, kiemeli, hogy az általános ESZA-eljárások keretében más régióknak is hozzá kellene jutniuk pénzügyi támogatáshoz. Ez a pénz alapvető forrást fog jelenteni, és a tagállami költségvetésekből történő szükséges beruházásokat egészíti ki. |
| --- | --- |

3.15

Az EGSZB tehát támogatja azt az elképzelést, amely szerint ifjúsági garanciarendszereket alakítanának ki a tagállamokban, amelyeket egy specifikus, a többéves pénzügyi kereten belül finanszírozott ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen keresztül működtetnének, és amelyhez legalább 6 milliárd eurónyi forrást rendelnének, amelynek a fele az Európai Szociális Alapból származna. Az EGSZB üdvözli az alap létrehozását, de tekintettel arra, hogy csupán olyan régiókat fog segíteni, ahol a fiatalok munkanélkülisége több mint 25 %-os, kiemeli, hogy az általános ESZA-eljárások keretében más régióknak is hozzá kellene jutniuk pénzügyi támogatáshoz. Ez a pénz alapvető forrást fog jelenteni, és a tagállami költségvetésekből történő szükséges beruházásokat egészíti ki.

| 3.16 | Ahhoz, hogy a fiatalokat felvértezzük a jövőbeli szakmai életükhöz alapvető fontosságú ismeretekkel, az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok biztosítsák, hogy a fiatalok foglalkoztatásának élénkítése céljából bevezetett intézkedések – különösen a részben vagy teljes egészében az uniós alapok által finanszírozottak – hatékonyabbak és folyamatosak legyenek, így a fiatalok ne szoruljanak további támogatásra egy határozott idejű vagy fizetés nélkül szakmai gyakorlat után. |
| --- | --- |

3.16

Ahhoz, hogy a fiatalokat felvértezzük a jövőbeli szakmai életükhöz alapvető fontosságú ismeretekkel, az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok biztosítsák, hogy a fiatalok foglalkoztatásának élénkítése céljából bevezetett intézkedések – különösen a részben vagy teljes egészében az uniós alapok által finanszírozottak – hatékonyabbak és folyamatosak legyenek, így a fiatalok ne szoruljanak további támogatásra egy határozott idejű vagy fizetés nélkül szakmai gyakorlat után.

| 3.17 | Mivel az ifjúsági garancia létrehozása csak akkor lesz eredményes, ha beépül a növekedésre és munkahelyekre irányuló uniós és tagállami megközelítésekbe, az EGSZB megismétli azt a már több alkalommal hangoztatott felszólítását, hogy új célkitűzéseket kell meghatározni a fiatalok munkanélküliségének csökkentése érdekében. (10) Ennek kulcsfontosságú elemet kell jelentenie az EU 2020 stratégiával kapcsolatos nemzeti reformprogramokban. |
| --- | --- |

3.17

Mivel az ifjúsági garancia létrehozása csak akkor lesz eredményes, ha beépül a növekedésre és munkahelyekre irányuló uniós és tagállami megközelítésekbe, az EGSZB megismétli azt a már több alkalommal hangoztatott felszólítását, hogy új célkitűzéseket kell meghatározni a fiatalok munkanélküliségének csökkentése érdekében. (10) Ennek kulcsfontosságú elemet kell jelentenie az EU 2020 stratégiával kapcsolatos nemzeti reformprogramokban.

4.   Részletes megjegyzések az európai bizottsági javaslatokhoz

4.1   Az ifjúsági garancia

| 4.1.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra tett európai bizottsági javaslat számos fontos elemet tartalmaz, többek között az ifjúsági garancia egyértelmű meghatározását: „a fiatalok a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül kapjanak színvonalas állásajánlatot, illetve részesüljenek további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben”. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap eltelte után történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kellene lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra tett európai bizottsági javaslat számos fontos elemet tartalmaz, többek között az ifjúsági garancia egyértelmű meghatározását: „a fiatalok a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül kapjanak színvonalas állásajánlatot, illetve részesüljenek további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben”. Az EGSZB szerint ugyanakkor a négy hónap eltelte után történő beavatkozás túl késői. Az ifjúsági garanciának minél korábban életbe kellene lépnie, ideális esetben már a munkaügyi központban történő bejelentkezés során.

| 4.1.2 | Fontos elismerni az ifjúsági garanciával kapcsolatos beruházások költséghatékonyságát, mivel az Eurofound szerint (11) az abból eredő veszteségek, hogy sok fiatal nem áll foglalkoztatásban és nem részesül oktatásban vagy képzésben, (a túl sok szociális juttatást, az elmaradt bevételeket és a ki nem fizetett adókat tekintve) jelenleg Európa-szerte éves szinten a GDP 1,2 %-át teszik ki, ami 153 milliárd eurót jelent. Ugyanakkor, ha az ez elleni küzdelembe ruházunk be, a jobb partnerségekre, a kapcsolódó szolgáltatások fejlesztésére és a képzést nyújtó intézmények megerősítésére kell összpontosítanunk. |
| --- | --- |

4.1.2

Fontos elismerni az ifjúsági garanciával kapcsolatos beruházások költséghatékonyságát, mivel az Eurofound szerint (11) az abból eredő veszteségek, hogy sok fiatal nem áll foglalkoztatásban és nem részesül oktatásban vagy képzésben, (a túl sok szociális juttatást, az elmaradt bevételeket és a ki nem fizetett adókat tekintve) jelenleg Európa-szerte éves szinten a GDP 1,2 %-át teszik ki, ami 153 milliárd eurót jelent. Ugyanakkor, ha az ez elleni küzdelembe ruházunk be, a jobb partnerségekre, a kapcsolódó szolgáltatások fejlesztésére és a képzést nyújtó intézmények megerősítésére kell összpontosítanunk.

| 4.1.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelően el kell ismerni a nem formális képzést mint a munkaerőpiacon szükséges kompetenciák érvényesítésének egyik módját. |
| --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelően el kell ismerni a nem formális képzést mint a munkaerőpiacon szükséges kompetenciák érvényesítésének egyik módját.

| 4.1.4 | Az EGSZB felhívja a figyelmet a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő személyek új kategóriáira, valamint arra, hogy azokra a csoportokra is figyelmet kell fordítani, amelyeket hagyományosan nem tekintenek a kirekesztődés által veszélyeztetetteknek, például az olyan frissen végzettekre és fiatalokra, akik már rendelkeznek valamennyi szakmai vagy gyakornoki tapasztalattal, de a munkaerőpiacon még nem tudták megvetni a lábukat. |
| --- | --- |

4.1.4

Az EGSZB felhívja a figyelmet a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő személyek új kategóriáira, valamint arra, hogy azokra a csoportokra is figyelmet kell fordítani, amelyeket hagyományosan nem tekintenek a kirekesztődés által veszélyeztetetteknek, például az olyan frissen végzettekre és fiatalokra, akik már rendelkeznek valamennyi szakmai vagy gyakornoki tapasztalattal, de a munkaerőpiacon még nem tudták megvetni a lábukat.

| 4.1.5 | Foglalkozni kell az olyan magasan képzett és nagy gyakorlattal rendelkező fiatalok növekvő számával is, akik képzettségüknél alacsonyabb szintű munkát végeznek és tehetségük „elpocsékolását” élik meg, mivel ez nemcsak ahhoz vezet, hogy olyan munkákat vállalnak, ahol nem tudják felhasználni képzettségüket és tapasztalataikat, hanem szociális és pszichológiai szempontból is káros hatással van ezekre a fiatalokra. Az egyéni kompetenciák és a munkaerő-piaci szükségletek jobb és megfelelőbb összehangolása enyhíthetné ezt a helyzetet. |
| --- | --- |

4.1.5

Foglalkozni kell az olyan magasan képzett és nagy gyakorlattal rendelkező fiatalok növekvő számával is, akik képzettségüknél alacsonyabb szintű munkát végeznek és tehetségük „elpocsékolását” élik meg, mivel ez nemcsak ahhoz vezet, hogy olyan munkákat vállalnak, ahol nem tudják felhasználni képzettségüket és tapasztalataikat, hanem szociális és pszichológiai szempontból is káros hatással van ezekre a fiatalokra. Az egyéni kompetenciák és a munkaerő-piaci szükségletek jobb és megfelelőbb összehangolása enyhíthetné ezt a helyzetet.

4.2   A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere

| 4.2.1 | Az EGSZB elismeri, hogy a jó minőségű szakmai gyakorlat kedvező szerepet tölthet be a fiatalok foglalkoztatáshoz való hozzáférésének megkönnyítésében, és segítheti a vállalatokat a képzett munkaerő megtalálásában. Az ilyen gyakorlat biztosíthatja, hogy a fiatalok szert tehessenek a szükségleteiknek és korábban szerzett ismereteiknek megfelelő kompetenciákra, ugyanakkor megfelelő kompenzációban és szociális védelemben is részesüljenek, valamint más képzési módokhoz is hozzáférjenek az egész életen át tartó tanulás keretében. Ebben a keretben az egyik olyan terület, amelyre a figyelmet összpontosítani kell, az oktatási rendszeren kívüli, különösen a diplomaszerzés utáni szakmai gyakorlat, amelyet munkahelyi kihelyezésnek kell tekinteni, és ezért a nemzetközileg elfogadott munkaügyi szabványoknak megfelelően védeni kell. |
| --- | --- |

4.2.1

Az EGSZB elismeri, hogy a jó minőségű szakmai gyakorlat kedvező szerepet tölthet be a fiatalok foglalkoztatáshoz való hozzáférésének megkönnyítésében, és segítheti a vállalatokat a képzett munkaerő megtalálásában. Az ilyen gyakorlat biztosíthatja, hogy a fiatalok szert tehessenek a szükségleteiknek és korábban szerzett ismereteiknek megfelelő kompetenciákra, ugyanakkor megfelelő kompenzációban és szociális védelemben is részesüljenek, valamint más képzési módokhoz is hozzáférjenek az egész életen át tartó tanulás keretében. Ebben a keretben az egyik olyan terület, amelyre a figyelmet összpontosítani kell, az oktatási rendszeren kívüli, különösen a diplomaszerzés utáni szakmai gyakorlat, amelyet munkahelyi kihelyezésnek kell tekinteni, és ezért a nemzetközileg elfogadott munkaügyi szabványoknak megfelelően védeni kell.

| 4.2.2 | Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a munkahelyi kihelyezés és a szakmai gyakorlat vonatkozásában magas szintű minőségi normákat határozzanak meg. Ennek kapcsán megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy „kiemelt figyelemmel kíséri és támogatja a szakmai gyakorlatok színvonalának emelését célzó kezdeményezéseket, például a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartát (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), amelyet az Európai Ifjúsági Fórum javasolt azzal a céllal, hogy erősítse az ezzel a területtel kapcsolatos megfelelő szabályok kidolgozásáról szóló civil párbeszédet”. (12) |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzés, a munkahelyi kihelyezés és a szakmai gyakorlat vonatkozásában magas szintű minőségi normákat határozzanak meg. Ennek kapcsán megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy „kiemelt figyelemmel kíséri és támogatja a szakmai gyakorlatok színvonalának emelését célzó kezdeményezéseket, például a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartát (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), amelyet az Európai Ifjúsági Fórum javasolt azzal a céllal, hogy erősítse az ezzel a területtel kapcsolatos megfelelő szabályok kidolgozásáról szóló civil párbeszédet”. (12)

| 4.2.3 | Az EGSZB meggyőződése, hogy a szakmai gyakorlatok minőségének emelését prioritásként kell kezelni, és ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerével kapcsolatos kezdeményezése haladást jelent ezen a téren. Ugyanakkor azonban az EGSZB sürgeti az intézményeket, a tagállamokat és az érintett szociális partnereket, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a jelenlegi konzultációk eredményeit, figyelembe véve a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek, a nagyközönség és számos oktatást nyújtó intézmény által korábban kifejezett támogatást. Az uniós intézményeknek gyorsan kell cselekedniük, és létre kell hozniuk a minőségi szakmai gyakorlatra vonatkozó keretet, valamint biztosítaniuk kell a szociális partnerek mellett a fiatalok és szervezeteik folyamatos, közvetlen bevonását ebbe a folyamatba. Ebben a tekintetben a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai charta (13) minőségi minimumszabványokat javasol annak a szakadéknak az áthidalása érdekében, amely Európa országai között tátong a tanulási folyamatok, a rendelkezésre álló tanácsadás és mentori tevékenység, a szociális és munkaügyi jogok, a képesítések elismerése, a törvényes szerződési rendelkezések, a költségtérítés és díjazás, értékelés és nyomon követés stb. terén. |
| --- | --- |

4.2.3

Az EGSZB meggyőződése, hogy a szakmai gyakorlatok minőségének emelését prioritásként kell kezelni, és ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerével kapcsolatos kezdeményezése haladást jelent ezen a téren. Ugyanakkor azonban az EGSZB sürgeti az intézményeket, a tagállamokat és az érintett szociális partnereket, hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a jelenlegi konzultációk eredményeit, figyelembe véve a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek, a nagyközönség és számos oktatást nyújtó intézmény által korábban kifejezett támogatást. Az uniós intézményeknek gyorsan kell cselekedniük, és létre kell hozniuk a minőségi szakmai gyakorlatra vonatkozó keretet, valamint biztosítaniuk kell a szociális partnerek mellett a fiatalok és szervezeteik folyamatos, közvetlen bevonását ebbe a folyamatba. Ebben a tekintetben a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai charta (13) minőségi minimumszabványokat javasol annak a szakadéknak az áthidalása érdekében, amely Európa országai között tátong a tanulási folyamatok, a rendelkezésre álló tanácsadás és mentori tevékenység, a szociális és munkaügyi jogok, a képesítések elismerése, a törvényes szerződési rendelkezések, a költségtérítés és díjazás, értékelés és nyomon követés stb. terén.

| 4.2.4 | Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja azt is, hogy egy ilyen keret a vállalkozásokat is támogassa abban, hogy minőségi szakmai gyakorlatot kínáljanak a fiataloknak. A keretet ezért tagállami szinten is meg kell valósítani az e célkitűzésre irányuló intézkedések révén. |
| --- | --- |

4.2.4

Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja azt is, hogy egy ilyen keret a vállalkozásokat is támogassa abban, hogy minőségi szakmai gyakorlatot kínáljanak a fiataloknak. A keretet ezért tagállami szinten is meg kell valósítani az e célkitűzésre irányuló intézkedések révén.

4.3   A tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége

| 4.3.1 | Az EGSZB meg van győződve a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének hasznosságáról, mivel az oktatási intézmények, a vállalkozások és a szociális partnerek, valamint a politikai döntéshozók, gyakorlati szakemberek és ifjúsági képviselők közötti szoros együttműködés létfontosságú a szakképzés és -oktatás sikeréhez. Ezt bizonyítja az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszer sikere is. A szövetség létrehozása ösztönözheti az ismeretek és ötletek megosztását, és végső soron segíthet a tagállamokban rendelkezésre álló tanulószerződéses gyakorlati képzési helyek számának és minőségének növelésében, valamint ösztönözheti a fiatalok ilyen rendszerekben való részvételét. |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB meg van győződve a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetségének hasznosságáról, mivel az oktatási intézmények, a vállalkozások és a szociális partnerek, valamint a politikai döntéshozók, gyakorlati szakemberek és ifjúsági képviselők közötti szoros együttműködés létfontosságú a szakképzés és -oktatás sikeréhez. Ezt bizonyítja az egyes tagállamokban alkalmazott duális oktatási rendszer sikere is. A szövetség létrehozása ösztönözheti az ismeretek és ötletek megosztását, és végső soron segíthet a tagállamokban rendelkezésre álló tanulószerződéses gyakorlati képzési helyek számának és minőségének növelésében, valamint ösztönözheti a fiatalok ilyen rendszerekben való részvételét.

| 4.3.2 | A szövetségnek támogatnia kell a szakképzésről kialakított kép megváltoztatására irányuló európai és tagállami kampányokat is, többek között a koppenhágai folyamat kapcsán, és rendszeres vitafórumot kell szerveznie az ilyen gyakorlati képzésre vonatkozó európai stratégia nyomon követéséről, az e téren tevékenykedő érintett európai és tagállami szereplők részvételével. |
| --- | --- |

4.3.2

A szövetségnek támogatnia kell a szakképzésről kialakított kép megváltoztatására irányuló európai és tagállami kampányokat is, többek között a koppenhágai folyamat kapcsán, és rendszeres vitafórumot kell szerveznie az ilyen gyakorlati képzésre vonatkozó európai stratégia nyomon követéséről, az e téren tevékenykedő érintett európai és tagállami szereplők részvételével.

| 4.3.3 | Ösztönzőket kell rendelkezésre bocsátani az olyan határokon átnyúló tevékenységek finanszírozásának megkönnyítése érdekében is, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalatok és szociális partnerek részt vehessenek egy duális rendszer létrehozásában. További javaslatok a találhatók a „Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships” [Lehetőségek teremtése a fiatalok számára: Hogyan javítható a tanulószerződéses gyakorlati képzések minősége és a róluk alkotott kép?] (BusinessEurope, 2012) című kiadványban (14) vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzés minőségi szabványairól szóló spanyol–német szakszervezeti megállapodásban. |
| --- | --- |

4.3.3

Ösztönzőket kell rendelkezésre bocsátani az olyan határokon átnyúló tevékenységek finanszírozásának megkönnyítése érdekében is, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalatok és szociális partnerek részt vehessenek egy duális rendszer létrehozásában. További javaslatok a találhatók a „Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships” [Lehetőségek teremtése a fiatalok számára: Hogyan javítható a tanulószerződéses gyakorlati képzések minősége és a róluk alkotott kép?] (BusinessEurope, 2012) című kiadványban (14) vagy a tanulószerződéses gyakorlati képzés minőségi szabványairól szóló spanyol–német szakszervezeti megállapodásban.

4.4   A fiatalok mobilitása

| 4.4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fiatal munkavállalók mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak további előrelépéseket kell tenniük a képzettségek és ismeretek kölcsönös elismerése érdekében és a tagállami szociális biztonsági rendszerek – különösen a nyugdíjrendszerek – egymással való kompatibilitása felé, és további beruházásokat kell megvalósítaniuk a nyelvtanulás terén, mivel a nyelvi akadályok áthidalására is szükség van. Az Európai Bizottságnak folytatnia kell a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának megerősítését, annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók egyetlen hónapnyi szociális biztonsági járulékot se „veszítsenek el” amiatt, hogy másik uniós országban dolgoznak. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a fiatal munkavállalók mobilitásának ösztönzése érdekében a tagállamoknak további előrelépéseket kell tenniük a képzettségek és ismeretek kölcsönös elismerése érdekében és a tagállami szociális biztonsági rendszerek – különösen a nyugdíjrendszerek – egymással való kompatibilitása felé, és további beruházásokat kell megvalósítaniuk a nyelvtanulás terén, mivel a nyelvi akadályok áthidalására is szükség van. Az Európai Bizottságnak folytatnia kell a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának megerősítését, annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók egyetlen hónapnyi szociális biztonsági járulékot se „veszítsenek el” amiatt, hogy másik uniós országban dolgoznak.

| 4.4.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós mobilitási programok, pl. az Erasmus és a „Mozgásban az ifjúság” program igen hasznos a fiatalok mobilitása, valamint ismereteik, kompetenciáik és jellemük – az önkéntes tevékenység és más polgári kezdeményezések révén való – fejlődésének támogatása szempontjából. Az EGSZB megfelelő finanszírozást kér a jövőbeli „Erasmus mindenkinek” / „YES Europe” program számára az új többéves pénzügyi keretben, amelyből most az eredeti javaslathoz képest 1 milliárd euró hiányzik. |
| --- | --- |

4.4.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós mobilitási programok, pl. az Erasmus és a „Mozgásban az ifjúság” program igen hasznos a fiatalok mobilitása, valamint ismereteik, kompetenciáik és jellemük – az önkéntes tevékenység és más polgári kezdeményezések révén való – fejlődésének támogatása szempontjából. Az EGSZB megfelelő finanszírozást kér a jövőbeli „Erasmus mindenkinek” / „YES Europe” program számára az új többéves pénzügyi keretben, amelyből most az eredeti javaslathoz képest 1 milliárd euró hiányzik.

| 4.4.3 | Az EGSZB támogatja „Az első EURES-állásod” kezdeményezésbe való beruházást és a program további fejlesztését. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy olyan fejlesztéseket végezzen az EURES-en, amelyek növelik annak felhasználóbarát jellegét, valamint ismertségét és elérhetőségét a fiatalok számára. A fiatalokat a nyelvi és kulturális korlátokból, szervezési ismereteik hiányából és az ismeretlentől való félelmükből eredő akadályok áthidalása érdekében tevékenyen ösztönözni kell a részvételre. Ezt egy olyan fejlett karrier- és személyi tanácsadási rendszer révén lehetne megvalósítani, amely abban támogatná a diákokat, a gyakornokokat (és általában a fiatalokat), hogy jobban megismerjék saját elvárásaikat, képességeiket és munkalehetőségeiket. Ez magában foglalja a munkajogi és társadalmi-politikai környezetre vonatkozó tanácsadást, valamint a munkaadók és munkavállalók jogait és kötelezettségeit illető tanácsadást is. |
| --- | --- |

4.4.3

Az EGSZB támogatja „Az első EURES-állásod” kezdeményezésbe való beruházást és a program további fejlesztését. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy olyan fejlesztéseket végezzen az EURES-en, amelyek növelik annak felhasználóbarát jellegét, valamint ismertségét és elérhetőségét a fiatalok számára. A fiatalokat a nyelvi és kulturális korlátokból, szervezési ismereteik hiányából és az ismeretlentől való félelmükből eredő akadályok áthidalása érdekében tevékenyen ösztönözni kell a részvételre. Ezt egy olyan fejlett karrier- és személyi tanácsadási rendszer révén lehetne megvalósítani, amely abban támogatná a diákokat, a gyakornokokat (és általában a fiatalokat), hogy jobban megismerjék saját elvárásaikat, képességeiket és munkalehetőségeiket. Ez magában foglalja a munkajogi és társadalmi-politikai környezetre vonatkozó tanácsadást, valamint a munkaadók és munkavállalók jogait és kötelezettségeit illető tanácsadást is.

| 4.4.4 | Az EGSZB támogatja az Európai Parlament kezdeményezését a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv aktualizálását illetően. A jelenlegi irányelv elavult, mivel számos szakma igen gyorsan fejlődik. Az irányelv modernizálása ezenkívül magában foglalná egy, a szakemberek képesítéseit és gyakorlatait részletesen tartalmazó elektronikus kártya bevezetését is, így megkönnyítené, hogy az érintettek munkát találjanak és elismertessék képesítéseiket egy másik tagállamban, valamint összehangolná a képzéseket, szakismereteket és gyakorlatokat az EU-ban. Ezenkívül ösztönözné a mobilitást és a szaktudás megosztását is. |
| --- | --- |

4.4.4

Az EGSZB támogatja az Európai Parlament kezdeményezését a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv aktualizálását illetően. A jelenlegi irányelv elavult, mivel számos szakma igen gyorsan fejlődik. Az irányelv modernizálása ezenkívül magában foglalná egy, a szakemberek képesítéseit és gyakorlatait részletesen tartalmazó elektronikus kártya bevezetését is, így megkönnyítené, hogy az érintettek munkát találjanak és elismertessék képesítéseiket egy másik tagállamban, valamint összehangolná a képzéseket, szakismereteket és gyakorlatokat az EU-ban. Ezenkívül ösztönözné a mobilitást és a szaktudás megosztását is.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 21-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  EGSZB-vélemény a 2013. évi növekedési jelentésről (HL C 133., 2013.5.9).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

3

(4)  Konferencia „The Economic Crisis, Education and the Labour Market” [A gazdasági válság, az oktatás és a munkaerőpiac] címmel – Brüsszel, 2012. január 24.; konferencia „From School to Work” [Az iskolából a munkába] címmel az LMO szervezésében – Roskilde (Dánia), 2012. február 4.; konferencia „Quality jobs for youth: are we asking too much?” [Minőségi munkát a fiataloknak: Túl sokat kérünk?] címmel az LMO és az Európai Ifjúsági Fórum szervezésében – 2012. április 20.; a III. Csoport konferenciája „Youth Education and Employment within the Europe 2020 Strategy” [A fiatalok oktatása és foglalkoztatása az Európa 2020 stratégiában] címmel – Szófia, 2012. június 8.; az I. Csoport konferenciája „The Future of Youth in Europe - European Youth: Hope or Despair for the New Generation?” [Az európai fiatalok jövője – európai ifjúság: remény vagy reménytelenség az új generáció számára?] címmel – Versailles, 2012. augusztus 29–30.

4

(5)  HL C 132., 2011.5.3., 55–62. o.; HL C 318., 2011.10.29., 50–55. o.; HL C 68., 2012.3.6., 11–14. o.; HL C 181., 2012.6.21., 143–149. o.; HL C 181., 2012.6.21., 150–153. o.; HL C 68., 2012.3.6., 1–10. o.; HL C 181., 2012.6.21., 154–159. o.;HL C 299., 2012.10.4., 97–102. o.; jelű EGSZB-vélemény: „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” (HL C 11., 2013.1.15., 65. o.).

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) Munkaügyi Tanulmányok Nemzetközi Intézete „EuroZone job crisis: trends and policy responses” [Munkahelyválság az eurózónában: trendek és politikai reakciók] című tanulmányában.

7

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  HL C 143, 2012.5.22., 94–101. o. és Az EGSZB véleménye a foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokról (HL C 133., 2013.5.9).

10

(11)  NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe [Nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő „NEET”–fiatalok: jellemzők, költségek és szakpolitikai válaszlépések Európában], (2012).

11

(12)  HL C 299, 2012.10.4., 97–102. o.

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/73

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról

(COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

2013/C 161/14

Önálló előadó: Lutz RIBBE

Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 19-én, illetve 2012. november 5-én úgy határozott, hogy az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és az uniós hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2013. március 5-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 82 szavazattal 2 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli a rendelet előterjesztését. Először is a Biológiai Sokféleség Egyezmény egyes céljainak végrehajtására szolgáló úgynevezett „Nagojai Jegyzőkönyv” eredményes átültetését nagy lehetőségnek tartja ahhoz, hogy egy bioalapú gazdaságot hozzanak létre az Unióban. Mivel ehhez gyakran genetikai források behozatalára van szükség, az ilyen forrásokhoz való jobb hozzáférés egyértelműen az európai érdeket szolgálja. |
| --- | --- |

1.1.

Az EGSZB üdvözli a rendelet előterjesztését. Először is a Biológiai Sokféleség Egyezmény egyes céljainak végrehajtására szolgáló úgynevezett „Nagojai Jegyzőkönyv” eredményes átültetését nagy lehetőségnek tartja ahhoz, hogy egy bioalapú gazdaságot hozzanak létre az Unióban. Mivel ehhez gyakran genetikai források behozatalára van szükség, az ilyen forrásokhoz való jobb hozzáférés egyértelműen az európai érdeket szolgálja.

| 1.2. | A Nagojai Jegyzőkönyvet azonban nemcsak azzal a céllal kötötték meg, hogy ösztönözzék a bioalapú kutatást és termékfejlesztést, hanem azért is, hogy a genetikai források felhasználásánál és forgalomba hozatalánál biztosítsák az előnyök tisztességes megosztását. Ez hivatott biztosítani, hogy az ezeket a genetikai forrásokat, valamint a kezelésükkel kapcsolatos hagyományos ismereteket rendelkezésre bocsátó országok (illetve bennszülött népek) hasznot húzzanak a forgalomba hozatalból, és maga a forgalmazó gazdasági ágazat is mentesüljön a biokalózkodás vádja alól. |
| --- | --- |

1.2.

A Nagojai Jegyzőkönyvet azonban nemcsak azzal a céllal kötötték meg, hogy ösztönözzék a bioalapú kutatást és termékfejlesztést, hanem azért is, hogy a genetikai források felhasználásánál és forgalomba hozatalánál biztosítsák az előnyök tisztességes megosztását. Ez hivatott biztosítani, hogy az ezeket a genetikai forrásokat, valamint a kezelésükkel kapcsolatos hagyományos ismereteket rendelkezésre bocsátó országok (illetve bennszülött népek) hasznot húzzanak a forgalomba hozatalból, és maga a forgalmazó gazdasági ágazat is mentesüljön a biokalózkodás vádja alól.

| 1.3. | Az EGSZB a szóban forgó rendelettervezetben éppen ezen, a Nagojai Jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások elsődleges célját képező előnymegosztást illetően lát gyenge pontokat. Ezeket sürgősen meg kell szüntetni, azt a néhány pontot pedig, ahol különböző értelmezési lehetőségekre nyílik mozgástér, fel kell oldani. |
| --- | --- |

1.3.

Az EGSZB a szóban forgó rendelettervezetben éppen ezen, a Nagojai Jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások elsődleges célját képező előnymegosztást illetően lát gyenge pontokat. Ezeket sürgősen meg kell szüntetni, azt a néhány pontot pedig, ahol különböző értelmezési lehetőségekre nyílik mozgástér, fel kell oldani.

| 1.4. | Részletesen mindez a következőket érinti:






  — | az előnymegosztás szabályai (3.1–3.6. pont); |
| --- | --- | --- |

1.4.

Részletesen mindez a következőket érinti:

—

az előnymegosztás szabályai (3.1–3.6. pont);

| — | a hatékony ellenőrzési, felügyeleti és szankcionálási rendszer kialakítása (3.7–3.10. pont); |
| --- | --- |

—

a hatékony ellenőrzési, felügyeleti és szankcionálási rendszer kialakítása (3.7–3.10. pont);

| — | az előnymegosztás alkalmazásának kezdő időpontja (4.1. pont); |
| --- | --- |

—

az előnymegosztás alkalmazásának kezdő időpontja (4.1. pont);

| — | a biotechnológia és a származékok (4.2.1–4.2.2. pont) figyelembevétele, továbbá az előnymegosztás során az úgynevezett „hagyományos ismeretek” (4.2.3–4.2.4. pont) figyelembevétele; |
| --- | --- |

—

a biotechnológia és a származékok (4.2.1–4.2.2. pont) figyelembevétele, továbbá az előnymegosztás során az úgynevezett „hagyományos ismeretek” (4.2.3–4.2.4. pont) figyelembevétele;

| — | a hasznosítások kötelező bejelentésének késői időpontja (4.3.1–4.3.5. pont); |
| --- | --- |

—

a hasznosítások kötelező bejelentésének késői időpontja (4.3.1–4.3.5. pont);

| — | annak kérdése, hogy a magánfinanszírozású kutatás és az abból származó termékek bejelentéskötelesek-e (4.3.5. pont); |
| --- | --- |

—

annak kérdése, hogy a magánfinanszírozású kutatás és az abból származó termékek bejelentéskötelesek-e (4.3.5. pont);

| — | a biokalózkodás harmadik felek által bejelentett eseteinek üldözése (4.3.6. pont); |
| --- | --- |

—

a biokalózkodás harmadik felek által bejelentett eseteinek üldözése (4.3.6. pont);

| — | a szankcionálási rendszer hatékonysága (4.3.7. pont). |
| --- | --- |

—

a szankcionálási rendszer hatékonysága (4.3.7. pont).

2.   Bevezetés

| 2.1. | A környezetről és fejlődésről tartott Riói Konferencia keretében 1992-ben megkötötték a Biológiai Sokféleség Egyezményt (Convention on Biological Diversity, CBD), amelyhez időközben 193 ENSZ-tagállam csatlakozott (csak a következő ENSZ-tagok nem csatlakoztak még: Andorra, Vatikán, Dél-Szudán és az USA). |
| --- | --- |

2.1.

A környezetről és fejlődésről tartott Riói Konferencia keretében 1992-ben megkötötték a Biológiai Sokféleség Egyezményt (Convention on Biological Diversity, CBD), amelyhez időközben 193 ENSZ-tagállam csatlakozott (csak a következő ENSZ-tagok nem csatlakoztak még: Andorra, Vatikán, Dél-Szudán és az USA).

| 2.2. | A Biológiai Sokféleség Egyezménynek három célkitűzése van:






  1. | a biológiai sokféleség védelme; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A Biológiai Sokféleség Egyezménynek három célkitűzése van:

1.

a biológiai sokféleség védelme;

| 2. | a biológiai sokféleség fenntartható hasznosítása; valamint |
| --- | --- |

2.

a biológiai sokféleség fenntartható hasznosítása; valamint

| 3. | „a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása”. |
| --- | --- |

3.

„a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása”.

| 2.3. | A Biológiai Sokféleség Egyezmény 15. cikkének (1) bekezdése elismeri „az Államok szuverén jogát a nemzeti erőforrásaik felett”. Az egyes államok felhatalmazást kapnak a genetikai erőforrások hozzáférhetőségének meghatározására. |
| --- | --- |

2.3.

A Biológiai Sokféleség Egyezmény 15. cikkének (1) bekezdése elismeri „az Államok szuverén jogát a nemzeti erőforrásaik felett”. Az egyes államok felhatalmazást kapnak a genetikai erőforrások hozzáférhetőségének meghatározására.

| 2.4. | A Biológiai Sokféleség Egyezmény 15. cikkének (7) bekezdése értelmében minden tagállam köteles „jogi, igazgatási vagy politikai intézkedéseket” tenni, „abból a célból, hogy biztosítsa a kutatás és fejlesztés eredményeinek és a genetikai erőforrások kereskedelmi és más hasznosításából származó haszonnak a méltányos és egyenlő módon történő megosztását azzal a Szerződő Féllel, amelyik ezeket az erőforrásokat biztosítja”. |
| --- | --- |

2.4.

A Biológiai Sokféleség Egyezmény 15. cikkének (7) bekezdése értelmében minden tagállam köteles „jogi, igazgatási vagy politikai intézkedéseket” tenni, „abból a célból, hogy biztosítsa a kutatás és fejlesztés eredményeinek és a genetikai erőforrások kereskedelmi és más hasznosításából származó haszonnak a méltányos és egyenlő módon történő megosztását azzal a Szerződő Féllel, amelyik ezeket az erőforrásokat biztosítja”.

| 2.5. | A 8. cikk j) pontja felszólítja a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleit, hogy nemzeti jogalkotásuk keretében vegyék tekintetbe a „bennszülött és a helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható hasznosítása szempontjából fontos” hagyományos „ismereteit”, és ösztönözzék „az ilyen ismeretek, újítások és módszerek alkalmazásából eredő haszon egyenlő elosztását”. |
| --- | --- |

2.5.

A 8. cikk j) pontja felszólítja a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleit, hogy nemzeti jogalkotásuk keretében vegyék tekintetbe a „bennszülött és a helyi közösségeknek a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható hasznosítása szempontjából fontos” hagyományos „ismereteit”, és ösztönözzék „az ilyen ismeretek, újítások és módszerek alkalmazásából eredő haszon egyenlő elosztását”.

| 2.6. | Mivel ennek az úgynevezett előnymegosztással kapcsolatban 1992-ben elfogadott nemzetközi jogi kötelezettségvállalásnak mindeddig nem tettek eleget, a fenntartható fejlődésről 2002-ben Johannesburgban rendezett világ-csúcstalálkozón az állam- és kormányfők úgy határoztak, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében tárgyalást kezdeményeznek egy olyan nemzetközi rendszerről, amely előmozdítja és garantálja a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztását („international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources” – a végrehajtási terv 42. bekezdésének o) pontja). |
| --- | --- |

2.6.

Mivel ennek az úgynevezett előnymegosztással kapcsolatban 1992-ben elfogadott nemzetközi jogi kötelezettségvállalásnak mindeddig nem tettek eleget, a fenntartható fejlődésről 2002-ben Johannesburgban rendezett világ-csúcstalálkozón az állam- és kormányfők úgy határoztak, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében tárgyalást kezdeményeznek egy olyan nemzetközi rendszerről, amely előmozdítja és garantálja a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztását („international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources” – a végrehajtási terv 42. bekezdésének o) pontja).

| 2.7. | 2004-ben a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő felei a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleinek 7. konferenciáján, Kuala Lumpurban megállapodtak abban, hogy a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és az előnymegosztásról szóló megállapodás (access to genetic resources and benefit-sharing, ABS) keretében a Biológiai Sokféleség Egyezmény valamennyi lényeges elemét ténylegesen végrehajtják. |
| --- | --- |

2.7.

2004-ben a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő felei a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleinek 7. konferenciáján, Kuala Lumpurban megállapodtak abban, hogy a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és az előnymegosztásról szóló megállapodás (access to genetic resources and benefit-sharing, ABS) keretében a Biológiai Sokféleség Egyezmény valamennyi lényeges elemét ténylegesen végrehajtják.

| 2.8. | E munka eredményét 2010 októberében – több mint hatévnyi tárgyalás után – mutatták be és fogadták el a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleinek 10. konferenciáján a japán Nagojában: ez a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló jegyzőkönyv (röviden: Nagojai Jegyzőkönyv). |
| --- | --- |

2.8.

E munka eredményét 2010 októberében – több mint hatévnyi tárgyalás után – mutatták be és fogadták el a Biológiai Sokféleség Egyezmény szerződő feleinek 10. konferenciáján a japán Nagojában: ez a biológiai sokféleségről szóló egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló jegyzőkönyv (röviden: Nagojai Jegyzőkönyv).

| 2.9. | A Biológiai Sokféleség Egyezmény minden szerződő fele ratifikálhatja a Nagojai Jegyzőkönyvet, tizenkét állam ezt már meg is tette (2013. februári helyzet), 92 állam pedig az elfogadás után aláírta a jegyzőkönyvet, köztük az Európai Bizottság, valamint a 27 uniós tagállamból 24 (kivéve Lettországot, Máltát és Szlovákiát. |
| --- | --- |

2.9.

A Biológiai Sokféleség Egyezmény minden szerződő fele ratifikálhatja a Nagojai Jegyzőkönyvet, tizenkét állam ezt már meg is tette (2013. februári helyzet), 92 állam pedig az elfogadás után aláírta a jegyzőkönyvet, köztük az Európai Bizottság, valamint a 27 uniós tagállamból 24 (kivéve Lettországot, Máltát és Szlovákiát.

| 2.10. | Míg a fejlődő országok már 2002-ben a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón is egy nemzetközi jogi erővel bíró jegyzőkönyv mellett emeltek szót, az EU csak röviddel az ABS-munkacsoport utolsó tárgyalási fordulója előtt döntött egy „kötelező jogszabályi erővel bíró és nem kötelező előírásokat” tartalmazó jegyzőkönyv kidolgozása mellett (a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsának 2010. március 15-i határozatával). |
| --- | --- |

2.10.

Míg a fejlődő országok már 2002-ben a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozón is egy nemzetközi jogi erővel bíró jegyzőkönyv mellett emeltek szót, az EU csak röviddel az ABS-munkacsoport utolsó tárgyalási fordulója előtt döntött egy „kötelező jogszabályi erővel bíró és nem kötelező előírásokat” tartalmazó jegyzőkönyv kidolgozása mellett (a Környezetvédelmi Miniszterek Tanácsának 2010. március 15-i határozatával).

| 2.11. | Az Európai Bizottság által előterjesztett rendelettervezet a Nagojai Jegyzőkönyv céljainak végrehajtását hivatott szolgálni. |
| --- | --- |

2.11.

Az Európai Bizottság által előterjesztett rendelettervezet a Nagojai Jegyzőkönyv céljainak végrehajtását hivatott szolgálni.

| 2.12. | Az előterjesztett európai bizottsági dokumentummal összefüggésben a Biológiai Sokféleség Egyezmény mellett meg kell említeni azt is, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete elfogadta a bennszülött népek jogairól szóló nyilatkozatot. A nyilatkozat 31. cikkének (1) bekezdése rögzíti a bennszülött népek genetikai erőforrásainak és hagyományos ismereteinek „megőrzésével, ellenőrzésével, védelmével és továbbfejlesztésével” kapcsolatos jogot, ideértve az ezen ismeretek feletti szellemi tulajdonjogot is. A (2) bekezdés felszólítja az államokat, hogy tegyenek „hatékony intézkedéseket e jogok elismerése és gyakorlásuk védelme érdekében”. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása az ENSZ-nyilatkozat végrehajtására irányuló hatékony intézkedések egyike. |
| --- | --- |

2.12.

Az előterjesztett európai bizottsági dokumentummal összefüggésben a Biológiai Sokféleség Egyezmény mellett meg kell említeni azt is, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete elfogadta a bennszülött népek jogairól szóló nyilatkozatot. A nyilatkozat 31. cikkének (1) bekezdése rögzíti a bennszülött népek genetikai erőforrásainak és hagyományos ismereteinek „megőrzésével, ellenőrzésével, védelmével és továbbfejlesztésével” kapcsolatos jogot, ideértve az ezen ismeretek feletti szellemi tulajdonjogot is. A (2) bekezdés felszólítja az államokat, hogy tegyenek „hatékony intézkedéseket e jogok elismerése és gyakorlásuk védelme érdekében”. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtása az ENSZ-nyilatkozat végrehajtására irányuló hatékony intézkedések egyike.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az előterjesztett rendelettervezet indokolásában az Európai Bizottság kifejti, hogy „a Jegyzőkönyvnek az Unió általi végrehajtása és megerősítése új lehetőségeket fog teremteni a természettudományos kutatásban, és elő fogja mozdítani a bioalapú gazdaság kialakulását”. (1) Az Európai Bizottság emellett azt feltételezi, hogy „az Európai Unió és tagállamai politikailag elkötelezték magukat, hogy a Jegyzőkönyv részes feleivé válnak annak érdekében, hogy az uniós kutatóknak és vállalkozásoknak – a hozzáférésről hozott megbízható határozatok alapján és csekély ügyleti költség árán – hozzáférése nyíljon a genetikai forrásokból vett minőségi mintákhoz”. (2) |
| --- | --- |

3.1.

Az előterjesztett rendelettervezet indokolásában az Európai Bizottság kifejti, hogy „a Jegyzőkönyvnek az Unió általi végrehajtása és megerősítése új lehetőségeket fog teremteni a természettudományos kutatásban, és elő fogja mozdítani a bioalapú gazdaság kialakulását”. (1) Az Európai Bizottság emellett azt feltételezi, hogy „az Európai Unió és tagállamai politikailag elkötelezték magukat, hogy a Jegyzőkönyv részes feleivé válnak annak érdekében, hogy az uniós kutatóknak és vállalkozásoknak – a hozzáférésről hozott megbízható határozatok alapján és csekély ügyleti költség árán – hozzáférése nyíljon a genetikai forrásokból vett minőségi mintákhoz”. (2)

| 3.2. | Az EGSZB is nagy lehetőségnek tartja a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtását ahhoz, hogy egy bioalapú gazdaság jöjjön létre az Unióban. Mindamellett rámutat arra, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv fő célja a Biológiai Sokféleség Egyezmény 3. célkitűzésének, azaz „a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök elosztásának” a megvalósítása. Ennek során az előnymegosztás döntő elemei a genetikai erőforrásokhoz való megfelelő hozzáférés, az idevágó technológiák megfelelő átadása az ezekkel az erőforrásokkal és technológiákkal kapcsolatos valamennyi jog figyelembevétele mellett, valamint a megfelelő finanszírozás. |
| --- | --- |

3.2.

Az EGSZB is nagy lehetőségnek tartja a Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtását ahhoz, hogy egy bioalapú gazdaság jöjjön létre az Unióban. Mindamellett rámutat arra, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv fő célja a Biológiai Sokféleség Egyezmény 3. célkitűzésének, azaz „a genetikai erőforrások hasznosításából származó előnyök elosztásának” a megvalósítása. Ennek során az előnymegosztás döntő elemei a genetikai erőforrásokhoz való megfelelő hozzáférés, az idevágó technológiák megfelelő átadása az ezekkel az erőforrásokkal és technológiákkal kapcsolatos valamennyi jog figyelembevétele mellett, valamint a megfelelő finanszírozás.

| 3.3. | A Nagojai Jegyzőkönyv tehát három pilléren nyugszik:






  — | a genetikai forrásokhoz való hozzáférésre és az azzal összefüggő hagyományos ismeretekre irányuló intézkedések, amelyek biztosítják az átlátható és nem önkényes eljárásokat; |
| --- | --- | --- |

3.3.

A Nagojai Jegyzőkönyv tehát három pilléren nyugszik:

—

a genetikai forrásokhoz való hozzáférésre és az azzal összefüggő hagyományos ismeretekre irányuló intézkedések, amelyek biztosítják az átlátható és nem önkényes eljárásokat;

| — | a genetikai források és az azokkal összefüggő hagyományos ismeretek hasznosításából és forgalomba hozatalából származó előnyök megosztásának biztosítására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

—

a genetikai források és az azokkal összefüggő hagyományos ismeretek hasznosításából és forgalomba hozatalából származó előnyök megosztásának biztosítására irányuló intézkedések;

| — | a mindenekelőtt az előnymegosztás megvalósulását felügyelő hatékony nemzeti rendszerek kiépítésére irányuló intézkedések. |
| --- | --- |

—

a mindenekelőtt az előnymegosztás megvalósulását felügyelő hatékony nemzeti rendszerek kiépítésére irányuló intézkedések.

| 3.4. | Ezzel szemben, amikor az Európai Bizottság a rendeletre irányuló javaslatban megállapítja, hogy „a Jegyzőkönyv két pilléren nyugszik: egyfelől a hozzáférésre, másfelől a felhasználói jogkövetésre vonatkozó rendelkezéseken”, (3) akkor elmulasztja azt, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv alapvető céljaként, a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozó mandátumaként és a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében tett nemzetközi jogi kötelezettségvállalásként kifejezetten hangsúlyozza az előnymegosztást. |
| --- | --- |

3.4.

Ezzel szemben, amikor az Európai Bizottság a rendeletre irányuló javaslatban megállapítja, hogy „a Jegyzőkönyv két pilléren nyugszik: egyfelől a hozzáférésre, másfelől a felhasználói jogkövetésre vonatkozó rendelkezéseken”, (3) akkor elmulasztja azt, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv alapvető céljaként, a fenntartható fejlődésről szóló világ-csúcstalálkozó mandátumaként és a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében tett nemzetközi jogi kötelezettségvállalásként kifejezetten hangsúlyozza az előnymegosztást.

| 3.5. | Így a rendelettervezet azt a benyomást kelti, mintha a Nagojai Jegyzőkönyv célja az uniós tagállamok akadálytalan hozzáférésének biztosítása lenne a fejlődő országok nyersanyagaihoz. |
| --- | --- |

3.5.

Így a rendelettervezet azt a benyomást kelti, mintha a Nagojai Jegyzőkönyv célja az uniós tagállamok akadálytalan hozzáférésének biztosítása lenne a fejlődő országok nyersanyagaihoz.

| 3.6. | Az, hogy kvázi nem veszik figyelembe a Nagojai Jegyzőkönyv lényeges célját, nem csupán egy komoly hiányossága az európai bizottsági javaslatnak: ha nem találnak hatékony és kielégítő megoldást, annak súlyos következményei lehetnek az európai vállalkozásokra nézve. Hiszen az előnymegosztás egyértelmű szabályozása (és annak felügyelete) nélkül csak nehezen lehet mentesülni a biokalózkodás már sokszor felvetett vádja alól. |
| --- | --- |

3.6.

Az, hogy kvázi nem veszik figyelembe a Nagojai Jegyzőkönyv lényeges célját, nem csupán egy komoly hiányossága az európai bizottsági javaslatnak: ha nem találnak hatékony és kielégítő megoldást, annak súlyos következményei lehetnek az európai vállalkozásokra nézve. Hiszen az előnymegosztás egyértelmű szabályozása (és annak felügyelete) nélkül csak nehezen lehet mentesülni a biokalózkodás már sokszor felvetett vádja alól.

| 3.7. | Az Európai Bizottság rendelettervezete a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettség elvére (4. cikk) épül. Ennek értelmében a genetikai források és az azokkal kapcsolatos hagyományos ismeretek felhasználójára hárul az alapvető szerep a hozzáférésre és előnymegosztásra alkalmazandó hazai és külföldi jogszabályok betartása során. |
| --- | --- |

3.7.

Az Európai Bizottság rendelettervezete a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettség elvére (4. cikk) épül. Ennek értelmében a genetikai források és az azokkal kapcsolatos hagyományos ismeretek felhasználójára hárul az alapvető szerep a hozzáférésre és előnymegosztásra alkalmazandó hazai és külföldi jogszabályok betartása során.

| 3.8. | Az EGSZB üdvözli ezt a kutatás és a gazdaság felelősségvállalásán alapuló megközelítést. Mindazonáltal rámutat a Nagojai Jegyzőkönyv ratifikálásához kapcsolódó nemzetközi jogi kötelezettségvállalásra, miszerint „jogi, igazgatási vagy politikai intézkedéseket” kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a genetikai források és az azokkal összefüggő hagyományos ismeretek hasznosításából és forgalomba hozatalából a felhasználó számára jelentkező előnyöket ténylegesen is megosszák a származási országgal vagy a bennszülött és helyi közösségekkel. |
| --- | --- |

3.8.

Az EGSZB üdvözli ezt a kutatás és a gazdaság felelősségvállalásán alapuló megközelítést. Mindazonáltal rámutat a Nagojai Jegyzőkönyv ratifikálásához kapcsolódó nemzetközi jogi kötelezettségvállalásra, miszerint „jogi, igazgatási vagy politikai intézkedéseket” kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a genetikai források és az azokkal összefüggő hagyományos ismeretek hasznosításából és forgalomba hozatalából a felhasználó számára jelentkező előnyöket ténylegesen is megosszák a származási országgal vagy a bennszülött és helyi közösségekkel.

| 3.9. | A rendelettervezet a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségek e fontos elemét is figyelmen kívül hagyja, ezért az EGSZB azt ajánlja a Tanácsnak és a Parlamentnek, hogy a további eljárás során kielégítő módon szabályozzák a felelősségvállalás betartásának ellenőrzését. Ez azt is jelenti, hogy a nemzeti kormányok nem mentesíthetők a szabályok felügyeletének felelőssége alól. |
| --- | --- |

3.9.

A rendelettervezet a Nagojai Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségek e fontos elemét is figyelmen kívül hagyja, ezért az EGSZB azt ajánlja a Tanácsnak és a Parlamentnek, hogy a további eljárás során kielégítő módon szabályozzák a felelősségvállalás betartásának ellenőrzését. Ez azt is jelenti, hogy a nemzeti kormányok nem mentesíthetők a szabályok felügyeletének felelőssége alól.

| 3.10. | Így a rendeletre irányuló javaslat nem elegendő ahhoz, hogy megteremtse az uniós tagállamok, azok kutatói és vállalkozásai, valamint a származási országok közötti bizalom alapját, amely a kétoldalú ABS-megállapodások előmozdításához, valamint a nemzetközi ABS-tárgyalások terén az építő jellegű továbblépéshez szükséges. Az EGSZB attól tart, hogy a javasolt ABS-rendszer inkább az európai kutatás és gazdaság akadályozásához, nem pedig annak előmozdításához járul hozzá. |
| --- | --- |

3.10.

Így a rendeletre irányuló javaslat nem elegendő ahhoz, hogy megteremtse az uniós tagállamok, azok kutatói és vállalkozásai, valamint a származási országok közötti bizalom alapját, amely a kétoldalú ABS-megállapodások előmozdításához, valamint a nemzetközi ABS-tárgyalások terén az építő jellegű továbblépéshez szükséges. Az EGSZB attól tart, hogy a javasolt ABS-rendszer inkább az európai kutatás és gazdaság akadályozásához, nem pedig annak előmozdításához járul hozzá.

4.   Részletes megjegyzések: a rendeletre irányuló javaslat sajátos elemei

4.1.   A szélesebb értelemben vett hatály (2. cikk)

| 4.1.1. | A rendelettervezet 2. cikke rögzíti, hogy az előnymegosztási előírások csak azokra az erőforrásokra és hagyományos ismeretekre vonatkoznak, amelyeket azt követően szereztek meg, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. Az Európai Bizottság elmulasztotta kidolgozni azokat az előnymegosztási szabályokat, amelyek olyan genetikai források és azokkal összefüggő hagyományos ismeretek folyamatban lévő hasznosítására és fogalomba hozatalára alkalmazandók, amelyek már 1993 óta – ABS-megállapodások nélkül – az EU-ba kerültek. |
| --- | --- |

4.1.1.

A rendelettervezet 2. cikke rögzíti, hogy az előnymegosztási előírások csak azokra az erőforrásokra és hagyományos ismeretekre vonatkoznak, amelyeket azt követően szereztek meg, hogy a Nagojai Jegyzőkönyv az Unióra nézve hatályba lépett. Az Európai Bizottság elmulasztotta kidolgozni azokat az előnymegosztási szabályokat, amelyek olyan genetikai források és azokkal összefüggő hagyományos ismeretek folyamatban lévő hasznosítására és fogalomba hozatalára alkalmazandók, amelyek már 1993 óta – ABS-megállapodások nélkül – az EU-ba kerültek.

| 4.1.2. | A rendelettervezet így visszalépést jelent a Nagojai Jegyzőkönyv és a Biológiai Sokféleség Egyezmény szövegéhez képest (IUCN (Természetvédelmi Világszövetség) 2012, 84–85. o.), és figyelmen kívül hagyja, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény 1993-tól nemzetközi jogi kötelezettséggé tette az előnymegosztást. A Nagojai Jegyzőkönyv 3. cikke kifejezetten megerősíti, hogy minden olyan genetikai forrásra a Jegyzőkönyv szabályait kell alkalmazni, amelyek a Biológiai Sokféleség Egyezmény hatálya alá tartoznak. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtását arra kell felhasználni, hogy orvosolják ezt a végrehajtási hiányosságot, és hatékony előírásokat dolgozzanak ki az 1993 óta keletkezett előnyök megosztására. |
| --- | --- |

4.1.2.

A rendelettervezet így visszalépést jelent a Nagojai Jegyzőkönyv és a Biológiai Sokféleség Egyezmény szövegéhez képest (IUCN (Természetvédelmi Világszövetség) 2012, 84–85. o.), és figyelmen kívül hagyja, hogy a Biológiai Sokféleség Egyezmény 1993-tól nemzetközi jogi kötelezettséggé tette az előnymegosztást. A Nagojai Jegyzőkönyv 3. cikke kifejezetten megerősíti, hogy minden olyan genetikai forrásra a Jegyzőkönyv szabályait kell alkalmazni, amelyek a Biológiai Sokféleség Egyezmény hatálya alá tartoznak. A Nagojai Jegyzőkönyv végrehajtását arra kell felhasználni, hogy orvosolják ezt a végrehajtási hiányosságot, és hatékony előírásokat dolgozzanak ki az 1993 óta keletkezett előnyök megosztására.

| 4.1.3. | Az egyéb nemzetközi szerződésekhez való viszonyának meghatározása során a rendelettervezet elmulasztja beépíteni a 4. cikk (4) bekezdésébe a Nagojai Jegyzőkönyv döntő jelentőségű rendelkezését. Ennek értelmében rögzíteni kell, hogy a genetikai források csak akkor rendelhetők egy másik megállapodás szabályai alá, ha ez „összhangban van ezen Egyezmény és e Jegyzőkönyv céljaival, és azokkal nem ellentétes”. A rendelettervezetből hiányzik ez a kiegészítés, ezért a Nagojai Jegyzőkönyv helyes végrehajtása érdekében azt be kell építeni a szövegbe. Azt a döntést, hogy egy másik megállapodás ABS-szabályai alkalmazandók-e bizonyos genetikai forrásokra, az illetékes nemzetközi szervezeteknek és az uniós intézményeknek kell meghozniuk. |
| --- | --- |

4.1.3.

Az egyéb nemzetközi szerződésekhez való viszonyának meghatározása során a rendelettervezet elmulasztja beépíteni a 4. cikk (4) bekezdésébe a Nagojai Jegyzőkönyv döntő jelentőségű rendelkezését. Ennek értelmében rögzíteni kell, hogy a genetikai források csak akkor rendelhetők egy másik megállapodás szabályai alá, ha ez „összhangban van ezen Egyezmény és e Jegyzőkönyv céljaival, és azokkal nem ellentétes”. A rendelettervezetből hiányzik ez a kiegészítés, ezért a Nagojai Jegyzőkönyv helyes végrehajtása érdekében azt be kell építeni a szövegbe. Azt a döntést, hogy egy másik megállapodás ABS-szabályai alkalmazandók-e bizonyos genetikai forrásokra, az illetékes nemzetközi szervezeteknek és az uniós intézményeknek kell meghozniuk.

| 4.1.4. | Az EGSZB számára ez azt jelenti, hogy a rendelettervezet 2. cikke nem egyértelműen ülteti át a Nagojai Jegyzőkönyv központi elemeit, ezért azt át kell dolgozni, illetve ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

4.1.4.

Az EGSZB számára ez azt jelenti, hogy a rendelettervezet 2. cikke nem egyértelműen ülteti át a Nagojai Jegyzőkönyv központi elemeit, ezért azt át kell dolgozni, illetve ki kell egészíteni.

4.2.   Fogalommeghatározások (3. cikk)

| 4.2.1. | Az Európai Bizottság rendeletre irányuló javaslata jelentősen eltér a Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének szövegétől. Az Európai Bizottság elmulasztotta beépíteni a tervezetbe a Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének c) pontjában foglalt fontos elvet, miszerint a genetikai források hasznosítása felöleli a Biológiai Sokféleség Egyezmény „2. cikke szerinti biotechnológia alkalmazást”. E fogalommeghatározásnak az előnymegosztás összefüggésében óriási jelentősége van. A genetikai forrásokon alapuló sikeres termékfejlesztés – például gyógyszerek és kozmetikumok fejlesztése – során szinte minden esetben nemcsak magát az erőforrást, hanem a biotechnológia alkalmazásával kifejlesztett kivonatokat és összetevőket („származékokat”) is nyereségesen értékesítik. Ebben az összefüggésben a rendelettervezetnek is fel kell vennie a fogalommeghatározások közé a „származékok” Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének e) pontjában meghatározott fogalmát. |
| --- | --- |

4.2.1.

Az Európai Bizottság rendeletre irányuló javaslata jelentősen eltér a Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének szövegétől. Az Európai Bizottság elmulasztotta beépíteni a tervezetbe a Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének c) pontjában foglalt fontos elvet, miszerint a genetikai források hasznosítása felöleli a Biológiai Sokféleség Egyezmény „2. cikke szerinti biotechnológia alkalmazást”. E fogalommeghatározásnak az előnymegosztás összefüggésében óriási jelentősége van. A genetikai forrásokon alapuló sikeres termékfejlesztés – például gyógyszerek és kozmetikumok fejlesztése – során szinte minden esetben nemcsak magát az erőforrást, hanem a biotechnológia alkalmazásával kifejlesztett kivonatokat és összetevőket („származékokat”) is nyereségesen értékesítik. Ebben az összefüggésben a rendelettervezetnek is fel kell vennie a fogalommeghatározások közé a „származékok” Nagojai Jegyzőkönyv 2. cikkének e) pontjában meghatározott fogalmát.

| 4.2.2. | A fogalommeghatározásoknak e hiányossága súlyosan hat majd az előnymegosztási kötelezettségekre. Hiszen a származékok hasznosításából származó előnyöket így nem kellene megosztani. Itt figyelembe kell venni, hogy éppen az ilyen származékok – izolált biokémiai anyagok, például gyógyhatású anyagok, kozmetikai összetevők – termelnek nyereséget a genetikai források hasznosításával kifejlesztett termékek forgalomba hozatala során. |
| --- | --- |

4.2.2.

A fogalommeghatározásoknak e hiányossága súlyosan hat majd az előnymegosztási kötelezettségekre. Hiszen a származékok hasznosításából származó előnyöket így nem kellene megosztani. Itt figyelembe kell venni, hogy éppen az ilyen származékok – izolált biokémiai anyagok, például gyógyhatású anyagok, kozmetikai összetevők – termelnek nyereséget a genetikai források hasznosításával kifejlesztett termékek forgalomba hozatala során.

| 4.2.3. | Üdvözlendő, hogy a rendelettervezet sok szempontból egyenlő értékűként kezeli a genetikai forrásokat és az azokkal összefüggő hagyományos ismereteket. A rendelettervezet ugyan meghatározza a hagyományos ismereteket (3. cikk (8) bekezdés), azonban csak abban a kontextusban, hogy milyen jelentősége van a genetikai forrásokkal folytatott kutatás és fejlesztés segédeszközeként. A rendelet szerint a részleteket később, a felhasználók és a bennszülött népek és helyi közösségek között megkötendő szerződésekben kell majd rögzíteni. |
| --- | --- |

4.2.3.

Üdvözlendő, hogy a rendelettervezet sok szempontból egyenlő értékűként kezeli a genetikai forrásokat és az azokkal összefüggő hagyományos ismereteket. A rendelettervezet ugyan meghatározza a hagyományos ismereteket (3. cikk (8) bekezdés), azonban csak abban a kontextusban, hogy milyen jelentősége van a genetikai forrásokkal folytatott kutatás és fejlesztés segédeszközeként. A rendelet szerint a részleteket később, a felhasználók és a bennszülött népek és helyi közösségek között megkötendő szerződésekben kell majd rögzíteni.

| 4.2.4. | Az EGSZB számára nem világos, hogy ez a szabályozás a Nagojai Jegyzőkönyv idevágó cikkével összefüggésben miként biztosítja és szabályozza kielégítő módon az előnymegosztást. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a Parlamentet, hogy a további eljárás során tisztázza ezt a tényállást. |
| --- | --- |

4.2.4.

Az EGSZB számára nem világos, hogy ez a szabályozás a Nagojai Jegyzőkönyv idevágó cikkével összefüggésben miként biztosítja és szabályozza kielégítő módon az előnymegosztást. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, a Tanácsot és a Parlamentet, hogy a további eljárás során tisztázza ezt a tényállást.

4.3.   A kellő gondosságra vonatkozó kötelezettség betartásának felügyelete (7., 9. és 11. cikk)

| 4.3.1. | A rendelettervezet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a genetikai források és az azokkal összefüggő ismeretek hasznosítását csak a forgalomba hozatal engedélyeztetésekor vagy a termék fogalomba hozatalakor kell bejelenteni. Tehát az első időpont, amikor a felhasználónak tájékoztatnia kell a hatóságot, a hasznosítás befejezése után van (a Nagojai Jegyzőkönyv értelmében a hasznosítás a kutatás és a fejlesztés, és éppen nem a forgalomba hozatal). A kutatás és fejlesztés logikus módon megelőzi a piaci bevezetést. |
| --- | --- |

4.3.1.

A rendelettervezet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a genetikai források és az azokkal összefüggő ismeretek hasznosítását csak a forgalomba hozatal engedélyeztetésekor vagy a termék fogalomba hozatalakor kell bejelenteni. Tehát az első időpont, amikor a felhasználónak tájékoztatnia kell a hatóságot, a hasznosítás befejezése után van (a Nagojai Jegyzőkönyv értelmében a hasznosítás a kutatás és a fejlesztés, és éppen nem a forgalomba hozatal). A kutatás és fejlesztés logikus módon megelőzi a piaci bevezetést.

| 4.3.2. | A kutatási és fejlesztési célú hasznosításoknak köztudottan csak egy része eredményez forgalomba hozható termékeket. A dolgok természetéből fakad, hogy a tisztán tudományos célú hasznosítás nem a termékfejlesztési célokat követi. Mindez ahhoz vezetne, hogy az illetékes hatóságok a hasznosítások többségéről sosem szereznének tudomást, ha a bejelentési kötelezettség nem a hasznosítást kezdetétől, azaz a kutatástól és fejlesztéstől kezdve alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.3.2.

A kutatási és fejlesztési célú hasznosításoknak köztudottan csak egy része eredményez forgalomba hozható termékeket. A dolgok természetéből fakad, hogy a tisztán tudományos célú hasznosítás nem a termékfejlesztési célokat követi. Mindez ahhoz vezetne, hogy az illetékes hatóságok a hasznosítások többségéről sosem szereznének tudomást, ha a bejelentési kötelezettség nem a hasznosítást kezdetétől, azaz a kutatástól és fejlesztéstől kezdve alkalmazandó.

| 4.3.3. | Ez a rendelkezés magának a rendelettervezet politikai célkitűzésének is ellentmond. A (8) preambulumbekezdés szerint „a jogellenesen szerzett genetikai forrásoknak vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteknek az Unióban történő használatát” meg kell akadályozni. (4) Ha a bejelentési kötelezettséget olyan időpontra időzítik, amikor a kutatási és fejlesztési szakasz már lezárult, akkor már nem lehet megakadályozni a jogszerűtlen vagy szerződésszegő hasznosítást, csupán utólagos szankcionálásra van lehetőség. |
| --- | --- |

4.3.3.

Ez a rendelkezés magának a rendelettervezet politikai célkitűzésének is ellentmond. A (8) preambulumbekezdés szerint „a jogellenesen szerzett genetikai forrásoknak vagy genetikai forrásokhoz kapcsolódó hagyományos ismereteknek az Unióban történő használatát” meg kell akadályozni. (4) Ha a bejelentési kötelezettséget olyan időpontra időzítik, amikor a kutatási és fejlesztési szakasz már lezárult, akkor már nem lehet megakadályozni a jogszerűtlen vagy szerződésszegő hasznosítást, csupán utólagos szankcionálásra van lehetőség.

| 4.3.4. | Nem állhat sem a kutatás, sem pedig az ipar érdekében az, hogy egy olyan jogi keretben működjenek, amely nem tesz eleget alapvető feladatának, azaz a biokalózkodás megakadályozásának. |
| --- | --- |

4.3.4.

Nem állhat sem a kutatás, sem pedig az ipar érdekében az, hogy egy olyan jogi keretben működjenek, amely nem tesz eleget alapvető feladatának, azaz a biokalózkodás megakadályozásának.

| 4.3.5. | Az EGSZB megállapítja továbbá, hogy a rendelettervezet 7. cikkének (1) bekezdése az értelmezés terén némi mozgásteret enged, amit az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek sürgősen tisztáznia kell. A rendelet szövege értelmezhető úgy, mintha a magánfinanszírozású felhasználók mentesülnének a bejelentési kötelezettség alól. Ha ez az értelmezés helytálló lenne, akkor a 7. cikk (2) bekezdése szerinti késői bejelentési határidővel összefüggésben a genetikai források és az azokkal összefüggő ismeretek összes hasznosításának és fogalomba hozatalának túlnyomó részét az illetékes hatóságok bárminemű tudomásulvétele nélkül végezhetnék el. Így lehetetlenné válna, hogy a hatóságok a magánfinanszírozású kutatás és fejlesztés, valamint az abból eredő kereskedelmi hasznosítás esetén ellenőrizzék az előnymegosztás betartását. |
| --- | --- |

4.3.5.

Az EGSZB megállapítja továbbá, hogy a rendelettervezet 7. cikkének (1) bekezdése az értelmezés terén némi mozgásteret enged, amit az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek sürgősen tisztáznia kell. A rendelet szövege értelmezhető úgy, mintha a magánfinanszírozású felhasználók mentesülnének a bejelentési kötelezettség alól. Ha ez az értelmezés helytálló lenne, akkor a 7. cikk (2) bekezdése szerinti késői bejelentési határidővel összefüggésben a genetikai források és az azokkal összefüggő ismeretek összes hasznosításának és fogalomba hozatalának túlnyomó részét az illetékes hatóságok bárminemű tudomásulvétele nélkül végezhetnék el. Így lehetetlenné válna, hogy a hatóságok a magánfinanszírozású kutatás és fejlesztés, valamint az abból eredő kereskedelmi hasznosítás esetén ellenőrizzék az előnymegosztás betartását.

| 4.3.6. | A rendelettervezet 9. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes hatóságok szabadon dönthetnek arról, hogy harmadik felek megalapozott aggályai – például nem kormányzati szervezetek vagy bennszülött népek biokalózkodásról tett bejelentései – esetén ellenőrzik-e az adott felhasználót. Ez a rendelkezés is ellentmond a rendelet politikai célkitűzésének, ezért kötelező erejű megfogalmazássá kell átalakítani. |
| --- | --- |

4.3.6.

A rendelettervezet 9. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes hatóságok szabadon dönthetnek arról, hogy harmadik felek megalapozott aggályai – például nem kormányzati szervezetek vagy bennszülött népek biokalózkodásról tett bejelentései – esetén ellenőrzik-e az adott felhasználót. Ez a rendelkezés is ellentmond a rendelet politikai célkitűzésének, ezért kötelező erejű megfogalmazássá kell átalakítani.

| 4.3.7. | A kellő gondosságra vonatkozó kötelezettség megszegése szankcionálható (11. cikk), és kiterjedhet egészen „a jogellenesen szerzett genetikai források” elkobzására. Ezek a javaslatok hivatottak biztosítani, hogy „kizárólag jogszerűen beszerzett genetikai források felhasználására kerüljön sor”. Ezek a szankciók azonban csak a kutatási és fejlesztési hasznosítás szakaszában alkalmazandók, a kereskedelmi hasznosítás szakaszában nem. Mivel a 7. cikk (2) bekezdése szerint javasolt ellenőrzési rendszer csak a kereskedelmi hasznosítás szakaszában képes kibontakoztatni teljes hatását, ott is csak részben, e szankcionálhatóság teljes mértékben eredménytelennek értékelendő. Az EGSZB attól tart, hogy a rendelettervezet olyan helyzetet tesz lehetővé az Unióban, hogy a jogszerűtlen vagy szerződésszegő hasznosításokkal létrehozott termékek zavartalanul forgalomba hozhatók. |
| --- | --- |

4.3.7.

A kellő gondosságra vonatkozó kötelezettség megszegése szankcionálható (11. cikk), és kiterjedhet egészen „a jogellenesen szerzett genetikai források” elkobzására. Ezek a javaslatok hivatottak biztosítani, hogy „kizárólag jogszerűen beszerzett genetikai források felhasználására kerüljön sor”. Ezek a szankciók azonban csak a kutatási és fejlesztési hasznosítás szakaszában alkalmazandók, a kereskedelmi hasznosítás szakaszában nem. Mivel a 7. cikk (2) bekezdése szerint javasolt ellenőrzési rendszer csak a kereskedelmi hasznosítás szakaszában képes kibontakoztatni teljes hatását, ott is csak részben, e szankcionálhatóság teljes mértékben eredménytelennek értékelendő. Az EGSZB attól tart, hogy a rendelettervezet olyan helyzetet tesz lehetővé az Unióban, hogy a jogszerűtlen vagy szerződésszegő hasznosításokkal létrehozott termékek zavartalanul forgalomba hozhatók.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 576 final, 4. o.

1

(2)  COM(2012) 576 final, 5. o.

2

(3)  COM(2012) 576 final, 3. o.

3

(4)  COM(2012) 576 final, 8. o.

4

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/77

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról – „Jólét bolygónk felélése nélkül”

(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

2013/C 161/15

Előadó: Lutz RIBBE

2012. december 10-én az Európai Parlament, 2012. december 12-én pedig a Tanács, úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (3) bekezdése értelmében kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról – „Jólét bolygónk felélése nélkül”

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2013. március 5-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a 2013. március 20-i ülésnapon) 82 szavazattal 4 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli a hetedik környezetvédelmi cselekvési program tervezetét. A cselekvési program tanácsi és parlamenti elfogadásával környezetpolitikai konszenzus jön létre a meghatározó európai intézmények között arról, hogy milyen súlyos továbbra is az ökológiai helyzet, hogy az európai környezetvédelmi jogszabályok átültetése mélyreható hiányosságokat mutat, hogy a fennálló és kezelendő problémák megoldását célzó eddigi próbálkozások elégtelenek voltak, valamint arról is, hogy 2020-ig milyen környezetpolitikai intézkedések meghozatalára van szükség. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli a hetedik környezetvédelmi cselekvési program tervezetét. A cselekvési program tanácsi és parlamenti elfogadásával környezetpolitikai konszenzus jön létre a meghatározó európai intézmények között arról, hogy milyen súlyos továbbra is az ökológiai helyzet, hogy az európai környezetvédelmi jogszabályok átültetése mélyreható hiányosságokat mutat, hogy a fennálló és kezelendő problémák megoldását célzó eddigi próbálkozások elégtelenek voltak, valamint arról is, hogy 2020-ig milyen környezetpolitikai intézkedések meghozatalára van szükség.

| 1.2 | A tervezet megerősíti az EGSZB által már többször megfogalmazott álláspontot, mely szerint az európai környezetvédelmi problémák nem a kellő ismeretek vagy a megoldást célzó kezdeményezések, hanem az átültetésre irányuló politikai akarat hiányára vezethetők vissza. |
| --- | --- |

1.2

A tervezet megerősíti az EGSZB által már többször megfogalmazott álláspontot, mely szerint az európai környezetvédelmi problémák nem a kellő ismeretek vagy a megoldást célzó kezdeményezések, hanem az átültetésre irányuló politikai akarat hiányára vezethetők vissza.

| 1.3 | Mindenesetre a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tervezete általánosságban és a konkrétumokat tekintve is meglehetősen hiányos és homályos. Ha valaki egy program címében a „jólétről” beszél „bolygónk felélése nélkül”, akkor legalább jelzésértékűen meg kellene említeni, hogy mit jelent bolygónk felélése, és részletesebben le kellene írni, hogy a konkrétan tervezett politikai intézkedések milyen kapcsolatban állnak a társadalmi és gazdasági tevékenységekre gyakorolt hatásokkal Európában. A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban sajnos nyoma sincs ennek. |
| --- | --- |

1.3

Mindenesetre a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tervezete általánosságban és a konkrétumokat tekintve is meglehetősen hiányos és homályos. Ha valaki egy program címében a „jólétről” beszél „bolygónk felélése nélkül”, akkor legalább jelzésértékűen meg kellene említeni, hogy mit jelent bolygónk felélése, és részletesebben le kellene írni, hogy a konkrétan tervezett politikai intézkedések milyen kapcsolatban állnak a társadalmi és gazdasági tevékenységekre gyakorolt hatásokkal Európában. A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban sajnos nyoma sincs ennek.

| 1.4 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program így nem több egy környezeti helyzetjelentésnél, amely semmiképp nem tekinthető valódi stratégiai politikai dokumentumnak vagy politikai-operatív cselekvési tervnek. |
| --- | --- |

1.4

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program így nem több egy környezeti helyzetjelentésnél, amely semmiképp nem tekinthető valódi stratégiai politikai dokumentumnak vagy politikai-operatív cselekvési tervnek.

| 1.5 | Az EGSZB szerint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési program nem foglal elég világosan állást a környezetpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges gazdasági és társadalmi változások tekintetében. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság még az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés előterjesztésekor hangsúlyozta, hogy csak akkor lehet elérni a szükséges változásokat, ha a technológiai előrelépéseken, illetve a megváltozott gyártói és fogyasztói magatartáson túl jelentős mértékben átalakulnak az energia-, ipari, mezőgazdasági és közlekedési rendszerek is. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB szerint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési program nem foglal elég világosan állást a környezetpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges gazdasági és társadalmi változások tekintetében. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság még az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés előterjesztésekor hangsúlyozta, hogy csak akkor lehet elérni a szükséges változásokat, ha a technológiai előrelépéseken, illetve a megváltozott gyártói és fogyasztói magatartáson túl jelentős mértékben átalakulnak az energia-, ipari, mezőgazdasági és közlekedési rendszerek is.

| 1.6 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program igen találóan elemzi az eddigi uniós környezetvédelmi cselekvési programok átültetésében tapasztalt hiányosságokat, ugyanakkor alig ad támpontokat ahhoz, hogy az átültetésben tapasztalt hiányosságokat miként lehetne csökkenteni, illetve feloldani. A természetet és a környezetet érintő szinte valamennyi pozitív változás hátterében a civil társadalom áll. Az EGSZB megítélése szerint a civil szervezetek a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program átültetésében központi szerepet játszanak. Egy, a meglévőkhöz hozzáadandó kiemelt célkitűzés keretében határozottan előtérbe kellene állítani és meg kellene erősíteni a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban betöltött szerepüket. |
| --- | --- |

1.6

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program igen találóan elemzi az eddigi uniós környezetvédelmi cselekvési programok átültetésében tapasztalt hiányosságokat, ugyanakkor alig ad támpontokat ahhoz, hogy az átültetésben tapasztalt hiányosságokat miként lehetne csökkenteni, illetve feloldani. A természetet és a környezetet érintő szinte valamennyi pozitív változás hátterében a civil társadalom áll. Az EGSZB megítélése szerint a civil szervezetek a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program átültetésében központi szerepet játszanak. Egy, a meglévőkhöz hozzáadandó kiemelt célkitűzés keretében határozottan előtérbe kellene állítani és meg kellene erősíteni a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban betöltött szerepüket.

| 1.7 | Egy célirányos 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program szerepe az kellene, hogy legyen, hogy sokkal világosabban leírja a hagyományos, egyfajta technikai utókezelést biztosító környezetpolitikáról a fenntartható fejlődésre való áttérés menetét. Ennek a cselekvési programnak a végén lezárul az Európa 2020 stratégiához rendelt időkeret is. Az EGSZB többször utalt arra, hogy az Európa 2020 stratégia nem helyettesíthet egy olyan európai fenntarthatósági stratégiát, amely hosszú távú tervezési időszakkal és a gazdasági, szociális és környezeti vetület kiegyensúlyozott figyelembevételével meghatározza a fenntartható fejlődés céljait és stratégiáit Európában. Azt kérjük a Tanácstól és az Európai Parlamenttől, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban fektessék le egy magasabb szintű uniós fenntarthatósági stratégia elindítását, amint azt az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó Rio+20 konferenciájának záró következtetéseiben a környezetvédelmi miniszterek tanácsa is követelte (a Rió+20-ról szóló következtetések 3. pontja: A 2012-es UCSD csúcs eredményei és nyomon követése; a Környezetvédelmi Tanács 3 194. ülése, Luxembourg, 2012. október 25.). Ez valóban többletértéket kölcsönözne a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programnak. |
| --- | --- |

1.7

Egy célirányos 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program szerepe az kellene, hogy legyen, hogy sokkal világosabban leírja a hagyományos, egyfajta technikai utókezelést biztosító környezetpolitikáról a fenntartható fejlődésre való áttérés menetét. Ennek a cselekvési programnak a végén lezárul az Európa 2020 stratégiához rendelt időkeret is. Az EGSZB többször utalt arra, hogy az Európa 2020 stratégia nem helyettesíthet egy olyan európai fenntarthatósági stratégiát, amely hosszú távú tervezési időszakkal és a gazdasági, szociális és környezeti vetület kiegyensúlyozott figyelembevételével meghatározza a fenntartható fejlődés céljait és stratégiáit Európában. Azt kérjük a Tanácstól és az Európai Parlamenttől, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban fektessék le egy magasabb szintű uniós fenntarthatósági stratégia elindítását, amint azt az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó Rio+20 konferenciájának záró következtetéseiben a környezetvédelmi miniszterek tanácsa is követelte (a Rió+20-ról szóló következtetések 3. pontja: A 2012-es UCSD csúcs eredményei és nyomon követése; a Környezetvédelmi Tanács 3 194. ülése, Luxembourg, 2012. október 25.). Ez valóban többletértéket kölcsönözne a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programnak.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A hetvenes évek kezdete óta az eddigi hat környezetvédelmi cselekvési program döntően hozzájárult az uniós környezetpolitika fejlesztéséhez és alakításához. A 6. uniós környezetvédelmi cselekvési program 2012 júliusában ért véget. A Tanács és az Európai Parlament az Európai Bizottságot egy utódprogram benyújtására szólította fel. |
| --- | --- |

2.1

A hetvenes évek kezdete óta az eddigi hat környezetvédelmi cselekvési program döntően hozzájárult az uniós környezetpolitika fejlesztéséhez és alakításához. A 6. uniós környezetvédelmi cselekvési program 2012 júliusában ért véget. A Tanács és az Európai Parlament az Európai Bizottságot egy utódprogram benyújtására szólította fel.

| 2.2 | Az Európai Bizottság szerint a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslat azt célozza, hogy erősödjön a környezetpolitika hozzájárulása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdasági rendszerre való átálláshoz, a természeti tőke megőrzéséhez, valamint az emberi egészség védelméhez. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság szerint a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslat azt célozza, hogy erősödjön a környezetpolitika hozzájárulása az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdasági rendszerre való átálláshoz, a természeti tőke megőrzéséhez, valamint az emberi egészség védelméhez.

| 2.3 | A javaslat tartalmaz egy ökológiai helyzetjelentést is, amely külön kitér a természeti tőke, és azon belül a biológiai sokféleség folyamatos leépülésének a problémájára. Emellett aggódva látja a természeti erőforrásoknak a továbbra is alacsony hatékonyságú felhasználás miatti pazarlását, valamint az állandósuló lég- és vízszennyezést, illetve a környezet veszélyes anyagokkal való terhelését. |
| --- | --- |

2.3

A javaslat tartalmaz egy ökológiai helyzetjelentést is, amely külön kitér a természeti tőke, és azon belül a biológiai sokféleség folyamatos leépülésének a problémájára. Emellett aggódva látja a természeti erőforrásoknak a továbbra is alacsony hatékonyságú felhasználás miatti pazarlását, valamint az állandósuló lég- és vízszennyezést, illetve a környezet veszélyes anyagokkal való terhelését.

| 2.4 | A problémák alapvető okát a meglévő környezeti jogszabályok és lefektetett szabványok tagállami átültetésének hiányában látja. |
| --- | --- |

2.4

A problémák alapvető okát a meglévő környezeti jogszabályok és lefektetett szabványok tagállami átültetésének hiányában látja.

| 2.5 | Az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy „egyes jelek arra utalnak, hogy a biológiai sokféleség, az éghajlatváltozás és a nitrogénkörforgás tekintetében máris túlléptük bolygónk tűrőképességét”. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy „egyes jelek arra utalnak, hogy a biológiai sokféleség, az éghajlatváltozás és a nitrogénkörforgás tekintetében máris túlléptük bolygónk tűrőképességét”.

| 2.6 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program a fenti ténnyel szembeállítja a 2050-es évre szóló vízióját „a bolygónk felélése nélküli jólétről”, valamint egy 2020-ig tartó környezetpolitikai cselekvési keretet állít fel, amely kilenc kiemelt célkitűzésre összpontosít. |
| --- | --- |

2.6

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program a fenti ténnyel szembeállítja a 2050-es évre szóló vízióját „a bolygónk felélése nélküli jólétről”, valamint egy 2020-ig tartó környezetpolitikai cselekvési keretet állít fel, amely kilenc kiemelt célkitűzésre összpontosít.

| 2.7 | A dán elnökség kérésére elkészített feltáró véleményével az EGSZB már a folyamat kezdetén részt vett a hetedik környezetvédelmi cselekvési programról folytatott vitában. (1) Ebben rámutatott arra, hogy az Európát jelenleg sújtó környezeti problémák az átültetésre vonatkozó politikai akarat hiányára vezethetők vissza. Úgy vélte, nem világos, hogy egy 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program milyen viszonyban is álljon az Európa 2020 stratégiával és az erőforrás-hatékony Európát célzó kiemelt kezdeményezéssel és menetrenddel. Az EGSZB azt szorgalmazta, hogy adjanak új lendületet a fenntarthatósági stratégiának, és ennek környezetpolitikai végrehajtási stratégiájaként válasszák a végrehajtás-orientált hetedik környezetvédelmi cselekvési programot, integrálják a stratégiába az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezést és annak valamennyi egyéni kezdeményezését, valamint gondoskodjanak a környezet- és gazdaságpolitikai megfontolások szoros és koordinált összehangolásáról. |
| --- | --- |

2.7

A dán elnökség kérésére elkészített feltáró véleményével az EGSZB már a folyamat kezdetén részt vett a hetedik környezetvédelmi cselekvési programról folytatott vitában. (1) Ebben rámutatott arra, hogy az Európát jelenleg sújtó környezeti problémák az átültetésre vonatkozó politikai akarat hiányára vezethetők vissza. Úgy vélte, nem világos, hogy egy 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program milyen viszonyban is álljon az Európa 2020 stratégiával és az erőforrás-hatékony Európát célzó kiemelt kezdeményezéssel és menetrenddel. Az EGSZB azt szorgalmazta, hogy adjanak új lendületet a fenntarthatósági stratégiának, és ennek környezetpolitikai végrehajtási stratégiájaként válasszák a végrehajtás-orientált hetedik környezetvédelmi cselekvési programot, integrálják a stratégiába az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezést és annak valamennyi egyéni kezdeményezését, valamint gondoskodjanak a környezet- és gazdaságpolitikai megfontolások szoros és koordinált összehangolásáról.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB szerint a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program politikai többletértéke abban áll, hogy a jelenlegi európai bizottsági környezetvédelmi stratégiákkal, iránymutatásokkal és menetrendekkel ellentétben a Tanács és az Európai Parlament határoz róla. Ezáltal egyfajta környezetpolitikai konszenzus jön létre a meghatározó uniós intézmények között arról, hogy 2020-ig milyen intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB szerint a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program politikai többletértéke abban áll, hogy a jelenlegi európai bizottsági környezetvédelmi stratégiákkal, iránymutatásokkal és menetrendekkel ellentétben a Tanács és az Európai Parlament határoz róla. Ezáltal egyfajta környezetpolitikai konszenzus jön létre a meghatározó uniós intézmények között arról, hogy 2020-ig milyen intézkedésekre van szükség.

| 3.2 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tehát kiindulási alapot teremt uniós intézmények és uniós szintű politikai döntéshozók jövőbeli döntéseihez, de ugyanúgy igaz ez a tagállamokra nézve is, hiszen rájuk éppúgy érvényes a program. |
| --- | --- |

3.2

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tehát kiindulási alapot teremt uniós intézmények és uniós szintű politikai döntéshozók jövőbeli döntéseihez, de ugyanúgy igaz ez a tagállamokra nézve is, hiszen rájuk éppúgy érvényes a program.

| 3.3 | Az EGSZB azért is üdvözli a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program előterjesztését, mert a róla szóló kötelező érvényű határozattal a Tanács és az Európai Parlament is egyértelművé teszi, hogy milyen súlyos még mindig az ökológiai helyzet, és hogy az európai környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása terén komoly hiányosságok mutatkoznak, valamint hogy a jelenlegi és a várható problémák megoldására szolgáló módszerek közül sok nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB azért is üdvözli a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program előterjesztését, mert a róla szóló kötelező érvényű határozattal a Tanács és az Európai Parlament is egyértelművé teszi, hogy milyen súlyos még mindig az ökológiai helyzet, és hogy az európai környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása terén komoly hiányosságok mutatkoznak, valamint hogy a jelenlegi és a várható problémák megoldására szolgáló módszerek közül sok nem volt megfelelő.

| 3.4 | Tartalmát tekintve azonban a program lényegében ugyanazt ismétli meg, amit környezetvédelmi közleményeiben, stratégiáiban, iránymutatásaiban és menetrendjeiben az Európai Bizottság már egyszer rögzített. A tanácsi és európai parlamenti határozat révén viszont ezek politikai értelemben jelentősen felértékelődnek. |
| --- | --- |

3.4

Tartalmát tekintve azonban a program lényegében ugyanazt ismétli meg, amit környezetvédelmi közleményeiben, stratégiáiban, iránymutatásaiban és menetrendjeiben az Európai Bizottság már egyszer rögzített. A tanácsi és európai parlamenti határozat révén viszont ezek politikai értelemben jelentősen felértékelődnek.

| 3.5 | Mindenesetre a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tervezete általánosságban és a konkrétumokat tekintve is meglehetősen hiányos. Ha valaki egy program címében a „jólétről” beszél „bolygónk felélése nélkül”, akkor legalább jelzésértékűen meg kellene említeni, hogy mit jelent bolygónk felélése, és részletesebben le kellene írni, hogy a konkrétan tervezett politikai intézkedések milyen kapcsolatban állnak a társadalmi és gazdasági tevékenységekre gyakorolt hatásokkal Európában. A programban sajnos nyoma sincs ennek. |
| --- | --- |

3.5

Mindenesetre a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program tervezete általánosságban és a konkrétumokat tekintve is meglehetősen hiányos. Ha valaki egy program címében a „jólétről” beszél „bolygónk felélése nélkül”, akkor legalább jelzésértékűen meg kellene említeni, hogy mit jelent bolygónk felélése, és részletesebben le kellene írni, hogy a konkrétan tervezett politikai intézkedések milyen kapcsolatban állnak a társadalmi és gazdasági tevékenységekre gyakorolt hatásokkal Európában. A programban sajnos nyoma sincs ennek.

| 3.6 | Azokban a pontokban, ahol kicsit konkrétabban fogalmaznak, nem határoznak meg konkrét felelősségi köröket és ellenőrzési kritériumokat, amelyekkel nyomon követhető lenne, hogy sikerült-e elérni a célokat és végrehajtani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.6

Azokban a pontokban, ahol kicsit konkrétabban fogalmaznak, nem határoznak meg konkrét felelősségi köröket és ellenőrzési kritériumokat, amelyekkel nyomon követhető lenne, hogy sikerült-e elérni a célokat és végrehajtani az intézkedéseket.

| 3.7 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program így nem több egy környezeti helyzetjelentésnél, amely semmiképp nem tekinthető valódi stratégiai politikai dokumentumnak vagy politikai-operatív cselekvési tervnek. Mindez csalódottsággal tölti el az EGSZB-t, amely a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programról írt feltáró véleményében, de már egy 2004-ben „Az uniós fenntartható fejlődési stratégia értékelése” címmel írt feltáró véleményében (2) is ilyen konkrét és nyomon követhető, iránymutató programokat szorgalmazott. |
| --- | --- |

3.7

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program így nem több egy környezeti helyzetjelentésnél, amely semmiképp nem tekinthető valódi stratégiai politikai dokumentumnak vagy politikai-operatív cselekvési tervnek. Mindez csalódottsággal tölti el az EGSZB-t, amely a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programról írt feltáró véleményében, de már egy 2004-ben „Az uniós fenntartható fejlődési stratégia értékelése” címmel írt feltáró véleményében (2) is ilyen konkrét és nyomon követhető, iránymutató programokat szorgalmazott.

| 3.8 | Bírálatként kell megjegyezni azt is, hogy hiába lenne feltétlenül szükséges, a program környezetpolitikai értelemben alig tekint ki a 2020-as év utáni időszakra. Az energia- és az éghajlat-politikában már most is egyértelmű, hogy a 2020-ig szóló tervezés túl rövid. A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programból nem derül ki, hogy vajon a 2020-ra tervezett célok és intézkedések alkalmasak és elégségesek-e ahhoz, hogy valóban reális lehessen a „jólét bolygónk felélése nélkül” jövőkép 2050-re. Ehhez legalább egy előzetes tervezésre szükség lenne arról, hogy a 2050-es jövőkép eléréséhez vezető út részeként a 2030-as és 2040-es években milyen következő lépések várhatók. A 2020-ig szóló kitekintés azért is túl rövid, mert ilyen időtávban nem lehet megfelelő biztonsággal hosszú távú beruházásokat tervezni a zöld gazdaságban. |
| --- | --- |

3.8

Bírálatként kell megjegyezni azt is, hogy hiába lenne feltétlenül szükséges, a program környezetpolitikai értelemben alig tekint ki a 2020-as év utáni időszakra. Az energia- és az éghajlat-politikában már most is egyértelmű, hogy a 2020-ig szóló tervezés túl rövid. A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programból nem derül ki, hogy vajon a 2020-ra tervezett célok és intézkedések alkalmasak és elégségesek-e ahhoz, hogy valóban reális lehessen a „jólét bolygónk felélése nélkül” jövőkép 2050-re. Ehhez legalább egy előzetes tervezésre szükség lenne arról, hogy a 2050-es jövőkép eléréséhez vezető út részeként a 2030-as és 2040-es években milyen következő lépések várhatók. A 2020-ig szóló kitekintés azért is túl rövid, mert ilyen időtávban nem lehet megfelelő biztonsággal hosszú távú beruházásokat tervezni a zöld gazdaságban.

| 3.9 | Alapvetően üdvözlendő, hogy a környezetvédelmi cselekvés tervezésére vonatkozó időtávot összehangolják az Európa 2020 stratégiával és az ahhoz elfogadott kiemelt kezdeményezésekkel. Az időtartam ráadásul még a következő, 2014–2020-as pénzügyi terv időkeretével is összhangban van, ami komoly előnyt jelentene, ha meg tudnák teremteni a programok szükséges egymásra épülését. A bemutatott kilenc prioritás egyike azt célozza ugyan, hogy biztosítani lehessen a környezetvédelmi intézkedésekhez szükséges beruházásokat, a követelmények ismertetésénél viszont nagyon homályosan utalnak csak az EU középtávú pénzügyi tervezésére – eltekintve persze attól, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program egyébként is túl későn jelent meg ahhoz, hogy ráhatással lehessen ez utóbbira. |
| --- | --- |

3.9

Alapvetően üdvözlendő, hogy a környezetvédelmi cselekvés tervezésére vonatkozó időtávot összehangolják az Európa 2020 stratégiával és az ahhoz elfogadott kiemelt kezdeményezésekkel. Az időtartam ráadásul még a következő, 2014–2020-as pénzügyi terv időkeretével is összhangban van, ami komoly előnyt jelentene, ha meg tudnák teremteni a programok szükséges egymásra épülését. A bemutatott kilenc prioritás egyike azt célozza ugyan, hogy biztosítani lehessen a környezetvédelmi intézkedésekhez szükséges beruházásokat, a követelmények ismertetésénél viszont nagyon homályosan utalnak csak az EU középtávú pénzügyi tervezésére – eltekintve persze attól, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program egyébként is túl későn jelent meg ahhoz, hogy ráhatással lehessen ez utóbbira.

| 3.10 | A programban kiválasztott kilenc kiemelt célkitűzés kritikára ad okot. A „városi környezet” megfogalmazással egy olyan szakterületet választottak, amely már korábbi uniós környezetvédelmi cselekvési programokban is többször előfordult. Bár a „városi környezetpolitika” nagy jelentőségű kérdés, az EU meglehetősen csekély befolyással rendelkezik ezen a területen. Igen komolyak viszont az uniós jogkörök a közlekedéspolitika terén, és az Európai Bizottság többször ki is hangsúlyozta, hogy ez a terület milyen fontos az éghajlatvédelem szempontjából. A közlekedéspolitika ennek ellenére jószerivel meg sem jelenik a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra tett javaslatban. |
| --- | --- |

3.10

A programban kiválasztott kilenc kiemelt célkitűzés kritikára ad okot. A „városi környezet” megfogalmazással egy olyan szakterületet választottak, amely már korábbi uniós környezetvédelmi cselekvési programokban is többször előfordult. Bár a „városi környezetpolitika” nagy jelentőségű kérdés, az EU meglehetősen csekély befolyással rendelkezik ezen a területen. Igen komolyak viszont az uniós jogkörök a közlekedéspolitika terén, és az Európai Bizottság többször ki is hangsúlyozta, hogy ez a terület milyen fontos az éghajlatvédelem szempontjából. A közlekedéspolitika ennek ellenére jószerivel meg sem jelenik a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra tett javaslatban.

| 3.11 | Az EGSZB szerint célszerű lenne, ha a civil társadalom stratégiai integrációja önálló kiemelt célkitűzésként jelenne meg az uniós környezetvédelmi cselekvési programban (lásd a 4.4.9. pontot). |
| --- | --- |

3.11

Az EGSZB szerint célszerű lenne, ha a civil társadalom stratégiai integrációja önálló kiemelt célkitűzésként jelenne meg az uniós környezetvédelmi cselekvési programban (lásd a 4.4.9. pontot).

| 3.12 | A külkereskedelmi politika szintén van olyan fontos az európai környezet- és fenntarthatósági politika szempontjából, hogy ez a terület is legalább akkora hangsúlyt érdemelt volna, mint a „városi környezet”. (3) |
| --- | --- |

3.12

A külkereskedelmi politika szintén van olyan fontos az európai környezet- és fenntarthatósági politika szempontjából, hogy ez a terület is legalább akkora hangsúlyt érdemelt volna, mint a „városi környezet”. (3)

| 3.13 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság még az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés előterjesztésekor hangsúlyozta, hogy csak akkor lehet elérni a szükséges változásokat, ha a technológiai előrelépéseken, illetve a megváltozott gyártói és fogyasztói magatartáson túl jelentős mértékben átalakulnak az energia-, ipari, mezőgazdasági és közlekedési rendszerek is. Nem elegendő, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program ismét szorgalmazza ugyan a környezetvédelmi követelmények beépítését más politikaterületekbe, de nem tér ki arra, hogy bizonyos gazdasági ágazatokban a fenntartható gazdasági modell és életmód irányába mutató „alapvető átállásra” van szükség. |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság még az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés előterjesztésekor hangsúlyozta, hogy csak akkor lehet elérni a szükséges változásokat, ha a technológiai előrelépéseken, illetve a megváltozott gyártói és fogyasztói magatartáson túl jelentős mértékben átalakulnak az energia-, ipari, mezőgazdasági és közlekedési rendszerek is. Nem elegendő, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program ismét szorgalmazza ugyan a környezetvédelmi követelmények beépítését más politikaterületekbe, de nem tér ki arra, hogy bizonyos gazdasági ágazatokban a fenntartható gazdasági modell és életmód irányába mutató „alapvető átállásra” van szükség.

| 3.14 | A program azt is elmulasztja, hogy pontosabban bemutassa, milyen fontos az erőforrások és a környezet védelme a gazdasági fejlődés és a minőségi munkahelyteremtés szempontjából. Az EGSZB ezzel kapcsolatban utal többek között korábbi véleményeire. (4) Sokkal jobban ki kellene emelni, hogy a környezet-, a szociál-, a fejlesztés- és a gazdaságpolitika, azaz a fenntarthatóság fő elemei, szorosan kapcsolódnak egymáshoz. |
| --- | --- |

3.14

A program azt is elmulasztja, hogy pontosabban bemutassa, milyen fontos az erőforrások és a környezet védelme a gazdasági fejlődés és a minőségi munkahelyteremtés szempontjából. Az EGSZB ezzel kapcsolatban utal többek között korábbi véleményeire. (4) Sokkal jobban ki kellene emelni, hogy a környezet-, a szociál-, a fejlesztés- és a gazdaságpolitika, azaz a fenntarthatóság fő elemei, szorosan kapcsolódnak egymáshoz.

| 3.15 | Ezzel az is egyértelművé válik, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program lényege és szerepe az kellene hogy legyen, hogy sokkal világosabban leírja a hagyományos, egyfajta utókezelő környezetpolitikáról a fenntartható fejlődésre való áttérés menetét. Ennek a cselekvési programnak a végén lezárul az Európa 2020 stratégiához rendelt időkeret is. Az EGSZB többször utalt arra, hogy az Európa 2020 stratégia nem helyettesíthet egy olyan európai fenntarthatósági stratégiát, amely hosszú távú tervezési időszakkal és a gazdasági, szociális és környezeti vetület kiegyensúlyozott figyelembevételével meghatározza a fenntartható fejlődés céljait és stratégiáit Európában. Arra kérjük a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program keretében adjon megbízást egy új, átfogó uniós fenntarthatósági stratégia kidolgozására, ahogy azt az uniós környezetvédelmi miniszterek tanácsa a fenntartható fejlődésről tartott Rio+20 ENSZ-konferenciát követő következtetéseiben kérte (a Rió+20-ról szóló következtetések 3. pontja: A 2012-es UCSD csúcs eredményei és nyomon követése; a Környezetvédelmi Tanács 3 194. ülése, Luxembourg, 2012. október 25.). Ez valóban többletértékkel ruházná fel a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programot. |
| --- | --- |

3.15

Ezzel az is egyértelművé válik, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program lényege és szerepe az kellene hogy legyen, hogy sokkal világosabban leírja a hagyományos, egyfajta utókezelő környezetpolitikáról a fenntartható fejlődésre való áttérés menetét. Ennek a cselekvési programnak a végén lezárul az Európa 2020 stratégiához rendelt időkeret is. Az EGSZB többször utalt arra, hogy az Európa 2020 stratégia nem helyettesíthet egy olyan európai fenntarthatósági stratégiát, amely hosszú távú tervezési időszakkal és a gazdasági, szociális és környezeti vetület kiegyensúlyozott figyelembevételével meghatározza a fenntartható fejlődés céljait és stratégiáit Európában. Arra kérjük a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési program keretében adjon megbízást egy új, átfogó uniós fenntarthatósági stratégia kidolgozására, ahogy azt az uniós környezetvédelmi miniszterek tanácsa a fenntartható fejlődésről tartott Rio+20 ENSZ-konferenciát követő következtetéseiben kérte (a Rió+20-ról szóló következtetések 3. pontja: A 2012-es UCSD csúcs eredményei és nyomon követése; a Környezetvédelmi Tanács 3 194. ülése, Luxembourg, 2012. október 25.). Ez valóban többletértékkel ruházná fel a 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programot.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   Az EGSZB a 9 kiemelt célkitűzés közül most csak azokhoz fűz észrevételeket, amelyek szerinte különösen fontosak:

4.2   1. kiemelt célkitűzés: az uniós természeti tőke védelme, megőrzése és fejlesztése

| 4.2.1 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban egyértelművé kellene tenni, hogy a KAP és a közös halászati politika reformjai kapcsán a mezőgazdaság és a halászat környezetbarátabbá válását célzó európai bizottsági javaslatok végrehajtása rendkívül fontos a természeti tőke megőrzéséhez. |
| --- | --- |

4.2.1

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programban egyértelművé kellene tenni, hogy a KAP és a közös halászati politika reformjai kapcsán a mezőgazdaság és a halászat környezetbarátabbá válását célzó európai bizottsági javaslatok végrehajtása rendkívül fontos a természeti tőke megőrzéséhez.

| 4.2.2 | A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra tett javaslatban nagyon helyesen szorgalmazzák a hatékonyabb talajvédelmet is. Továbbra is aggodalomra adnak okot az Európában a talajszennyezés, a talajdegradáció és a területhasználat terén megfigyelhető tendenciák. Az EGSZB szerint európai szintű jogi lépésekre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen fordítani ezt a folyamatot. A Tanácsnak ezért mielőbb újra kellene nyitnia a talajvédelmi irányelvről szóló vitát. Az Európai Bizottságnak egy tematikus stratégiával arra is ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a közlekedés és a települések révén történő jelentős területhasználat csökkentésére, illetve a mezőgazdasági és erdészeti területek védelme érdekében. |
| --- | --- |

4.2.2

A 7. uniós környezetvédelmi cselekvési programra tett javaslatban nagyon helyesen szorgalmazzák a hatékonyabb talajvédelmet is. Továbbra is aggodalomra adnak okot az Európában a talajszennyezés, a talajdegradáció és a területhasználat terén megfigyelhető tendenciák. Az EGSZB szerint európai szintű jogi lépésekre van szükség ahhoz, hogy meg lehessen fordítani ezt a folyamatot. A Tanácsnak ezért mielőbb újra kellene nyitnia a talajvédelmi irányelvről szóló vitát. Az Európai Bizottságnak egy tematikus stratégiával arra is ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a közlekedés és a települések révén történő jelentős területhasználat csökkentésére, illetve a mezőgazdasági és erdészeti területek védelme érdekében.

4.3   2. kiemelt célkitűzés: erőforrás-hatékony, környezetbarát és versenyképes uniós gazdaság kialakítása

| 4.3.1 | Az Európai Bizottság az erőforrás-hatékony Európa megteremtését célzó kiemelt kezdeményezésével politikájának központi témájává tette a természetes erőforrások felhasználási hatékonyságának növelését, és a megfelelő ütemtervben a 2020-as évig meghatározta az ehhez vezető alapvető mérföldköveket. Sajnálatos, hogy a 41. bekezdésben szereplő célmeghatározások egyes fontos mérföldköveket nem tükröznek megfelelőképpen. |
| --- | --- |

4.3.1

Az Európai Bizottság az erőforrás-hatékony Európa megteremtését célzó kiemelt kezdeményezésével politikájának központi témájává tette a természetes erőforrások felhasználási hatékonyságának növelését, és a megfelelő ütemtervben a 2020-as évig meghatározta az ehhez vezető alapvető mérföldköveket. Sajnálatos, hogy a 41. bekezdésben szereplő célmeghatározások egyes fontos mérföldköveket nem tükröznek megfelelőképpen.

| 4.3.2 | Mindenekelőtt a gazdasági növekedés és a negatív környezeti hatások egymástól való (teljes) függetlenítését és azt a szándékot kellene a célkitűzések közé felvenni, hogy 2020-ig ambiciózus célokban kell megállapodni az erőforrás-hatékonyságot illetően, megbízható mutatószámokkal együtt, amelyek az állami és magánszférabeli döntéshozók számára az erőforrás-hatékony gazdálkodási módra való áttérés során útmutatást adnak. (5) Az EGSZB emellett emlékeztet arra a követelésére, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet használják fel arra, hogy a nem fenntartható termékeket a gazdaság vérkeringéséből kikapcsolják, és az irányelvet ennek érdekében ne csupán az energiahatékonyság, hanem az anyagi erőforrások hatékonyságának javítása szempontjából is alkalmazzák. (6) |
| --- | --- |

4.3.2

Mindenekelőtt a gazdasági növekedés és a negatív környezeti hatások egymástól való (teljes) függetlenítését és azt a szándékot kellene a célkitűzések közé felvenni, hogy 2020-ig ambiciózus célokban kell megállapodni az erőforrás-hatékonyságot illetően, megbízható mutatószámokkal együtt, amelyek az állami és magánszférabeli döntéshozók számára az erőforrás-hatékony gazdálkodási módra való áttérés során útmutatást adnak. (5) Az EGSZB emellett emlékeztet arra a követelésére, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelvet használják fel arra, hogy a nem fenntartható termékeket a gazdaság vérkeringéséből kikapcsolják, és az irányelvet ennek érdekében ne csupán az energiahatékonyság, hanem az anyagi erőforrások hatékonyságának javítása szempontjából is alkalmazzák. (6)

4.4   4. kiemelt célkitűzés: az uniós környezetpolitika hasznának maximalizálása

| 4.4.1 | A 6. környezetvédelmi cselekvési program értékeléséből világosan kitűnt, hogy a meglévő környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának hiányosságai jelentik a legnagyobb akadályt az előtt, hogy a környezet védelme terén megtegyük a szükséges előrelépéseket. Üdvözlendő ezért, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program kiemelt prioritásként kezeli az uniós környezetvédelmi jogszabályok jobb tagállami alkalmazását. |
| --- | --- |

4.4.1

A 6. környezetvédelmi cselekvési program értékeléséből világosan kitűnt, hogy a meglévő környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának hiányosságai jelentik a legnagyobb akadályt az előtt, hogy a környezet védelme terén megtegyük a szükséges előrelépéseket. Üdvözlendő ezért, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program kiemelt prioritásként kezeli az uniós környezetvédelmi jogszabályok jobb tagállami alkalmazását.

| 4.4.2 | A környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtását azonban az Európai Bizottság már a múltban is nyomatékosan követelte, anélkül hogy ennek átütő eredménye lett volna. Abból kell tehát kiindulni, hogy olyan, alapvető akadályok állnak fenn, amelyek nem oldhatók meg pusztán a környezetvédelmi jogszabályokról nyújtott tájékoztatás, az ellenőrzési mechanizmusok és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javasolt javításai révén. |
| --- | --- |

4.4.2

A környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtását azonban az Európai Bizottság már a múltban is nyomatékosan követelte, anélkül hogy ennek átütő eredménye lett volna. Abból kell tehát kiindulni, hogy olyan, alapvető akadályok állnak fenn, amelyek nem oldhatók meg pusztán a környezetvédelmi jogszabályokról nyújtott tájékoztatás, az ellenőrzési mechanizmusok és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javasolt javításai révén.

| 4.4.3 | A döntő inkább az, hogy számos tagállamban hiányzik a politikai szándék ahhoz, hogy a környezetvédelmi jogszabályok hatékony végrehajtását ugyanolyan fontos politikai prioritásként kezeljék, és a végrehajtó szervek számára ennek megfelelően elegendő forrást és képzett szakembereket, továbbá konfliktusok esetén megfelelő politikai támogatást biztosítsanak. |
| --- | --- |

4.4.3

A döntő inkább az, hogy számos tagállamban hiányzik a politikai szándék ahhoz, hogy a környezetvédelmi jogszabályok hatékony végrehajtását ugyanolyan fontos politikai prioritásként kezeljék, és a végrehajtó szervek számára ennek megfelelően elegendő forrást és képzett szakembereket, továbbá konfliktusok esetén megfelelő politikai támogatást biztosítsanak.

| 4.4.4 | Kínálkozik a párhuzam a pénzügyi válsággal. Ugyanúgy, ahogy a pénzügyi válságot az idézte elő, hogy a Maastrichti Szerződésben a közös valuta stabilitására vonatkozóan rögzített kritériumok be nem tartása következtében nem bántak fenntartható módon a gazdasági erőforrásokkal, a környezeti problémák oka is az erőforrások, jelen esetben a föld, víz, levegő, éghajlat, a véges ásványi és fosszilis erőforrások stb. túlzott igénybevételében rejlik. |
| --- | --- |

4.4.4

Kínálkozik a párhuzam a pénzügyi válsággal. Ugyanúgy, ahogy a pénzügyi válságot az idézte elő, hogy a Maastrichti Szerződésben a közös valuta stabilitására vonatkozóan rögzített kritériumok be nem tartása következtében nem bántak fenntartható módon a gazdasági erőforrásokkal, a környezeti problémák oka is az erőforrások, jelen esetben a föld, víz, levegő, éghajlat, a véges ásványi és fosszilis erőforrások stb. túlzott igénybevételében rejlik.

| 4.4.5 | Az EGSZB hiányolja, hogy a környezeti válságra nem reagáltak úgy, mint ahogy a pénzügyire, a költségvetési paktumban rögzített, a válság leküzdését szolgáló intézkedésekkel – azaz világos előírásokkal, egyértelmű mutatókkal, ellenőrzésekkel és szankciókkal. A 7. környezetvédelmi cselekvési programban mindebből semmi sem található. Az ebben felvázolt megközelítések nem alkalmasak arra, hogy a végrehajtás ismertetett strukturális hiányosságait valóban megszüntessék. A jogszabályok jobb alkalmazására vonatkozó, 2020-ig javasolt célok igen homályosak és nem ellenőrizhetők. |
| --- | --- |

4.4.5

Az EGSZB hiányolja, hogy a környezeti válságra nem reagáltak úgy, mint ahogy a pénzügyire, a költségvetési paktumban rögzített, a válság leküzdését szolgáló intézkedésekkel – azaz világos előírásokkal, egyértelmű mutatókkal, ellenőrzésekkel és szankciókkal. A 7. környezetvédelmi cselekvési programban mindebből semmi sem található. Az ebben felvázolt megközelítések nem alkalmasak arra, hogy a végrehajtás ismertetett strukturális hiányosságait valóban megszüntessék. A jogszabályok jobb alkalmazására vonatkozó, 2020-ig javasolt célok igen homályosak és nem ellenőrizhetők.

| 4.4.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jogszabályi előírások betartásához független szervek általi, hatékony ellenőrzésre, valamint arra van szükség, hogy egyértelműen látni lehessen, hogy a hatóságok szükség esetén készek szankciókat alkalmazni, illetve az érintettek azokat elfogadni. Az EGSZB ezért azt várja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programban az EU teljes környezetvédelmi joganyaga tekintetében rögzítsék a hatékony tagállami ellenőrzés és felügyelet kötelező kritériumainak kibővítését és uniós szinten megfelelő kiegészítő kapacitások kiépítését. |
| --- | --- |

4.4.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a jogszabályi előírások betartásához független szervek általi, hatékony ellenőrzésre, valamint arra van szükség, hogy egyértelműen látni lehessen, hogy a hatóságok szükség esetén készek szankciókat alkalmazni, illetve az érintettek azokat elfogadni. Az EGSZB ezért azt várja, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési programban az EU teljes környezetvédelmi joganyaga tekintetében rögzítsék a hatékony tagállami ellenőrzés és felügyelet kötelező kritériumainak kibővítését és uniós szinten megfelelő kiegészítő kapacitások kiépítését.

| 4.4.7 | Emellett az ökológiai célkitűzések végrehajtásában elért előrelépések nyomon követésének az európai szemeszterbe való, a 82. f) pontban említett beépítése is alkalmas arra, hogy az uniós és tagállami szintű politikai vezetés figyelmét jobban a kérdésre irányítsa. Az Európai Bizottság mindemellett rámutat arra, hogy makrogazdasági szempontból is milyen káros hatásai lehetnek a fokozódó környezeti terheléseknek. Az éghajlatváltozás gazdasági következményeiről szóló 2006-os Stern-jelentés, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági vonatkozásairól szóló TEEB kezdeményezésről készült 2010-es összefoglaló jelentés egyértelműen bizonyítja ezt. |
| --- | --- |

4.4.7

Emellett az ökológiai célkitűzések végrehajtásában elért előrelépések nyomon követésének az európai szemeszterbe való, a 82. f) pontban említett beépítése is alkalmas arra, hogy az uniós és tagállami szintű politikai vezetés figyelmét jobban a kérdésre irányítsa. Az Európai Bizottság mindemellett rámutat arra, hogy makrogazdasági szempontból is milyen káros hatásai lehetnek a fokozódó környezeti terheléseknek. Az éghajlatváltozás gazdasági következményeiről szóló 2006-os Stern-jelentés, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági vonatkozásairól szóló TEEB kezdeményezésről készült 2010-es összefoglaló jelentés egyértelműen bizonyítja ezt.

| 4.4.8 | A 7. környezetvédelmi cselekvési programot olyan intézkedésekkel kellene kiegészíteni, amelyek pozitív ösztönzőket nyújtanak a környezetvédelmi jogszabályok betartásához. Különösen azt tartja a jogkövetést hatásosan motiváló eszköznek, ha az uniós pénzügyi eszközök tagállamoknak és magánszervezeteknek való juttatását a vonatkozó környezetvédelmi jogi előírások betartásának igazolásához kötik. Az EGSZB azt is fontosnak tartja, hogy kooperatív stratégiákkal, illetve bevált gyakorlatok megismertetésével ösztönözzék a gazdaság szereplőit arra, hogy ők is tevékenyen vegyenek részt a környezet állapotának javításában. |
| --- | --- |

4.4.8

A 7. környezetvédelmi cselekvési programot olyan intézkedésekkel kellene kiegészíteni, amelyek pozitív ösztönzőket nyújtanak a környezetvédelmi jogszabályok betartásához. Különösen azt tartja a jogkövetést hatásosan motiváló eszköznek, ha az uniós pénzügyi eszközök tagállamoknak és magánszervezeteknek való juttatását a vonatkozó környezetvédelmi jogi előírások betartásának igazolásához kötik. Az EGSZB azt is fontosnak tartja, hogy kooperatív stratégiákkal, illetve bevált gyakorlatok megismertetésével ösztönözzék a gazdaság szereplőit arra, hogy ők is tevékenyen vegyenek részt a környezet állapotának javításában.

| 4.4.9 | Végül pedig a környezetvédelem hatékony megvalósításának feltétele a civil társadalom aktív szerepvállalása is, melynek keretében a polgárok aktív ellenőrző szerepet tudnak betölteni. Ennek eszközei – amelyek mindenekelőtt az Aarhusi Egyezmény alapján kerültek be az európai környezetvédelmi jogba – többek közt a környezeti információkhoz való szabad hozzáférés vagy a civil szervezetek környezetjogi döntési eljárásokban való részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A 7. környezetvédelmi cselekvési program megemlíti ezeket az eszközöket, nem foglalkozik viszont a civil szervezeteknek a környezetvédelmi jog végrehajtásában játszott szerepével, és ezen túlmenő javaslatok sem szerepelnek benne. A természetet és a környezetet érintő szinte valamennyi pozitív változás hátterében a civil társadalom áll. Az EGSZB megítélése szerint a civil szervezetek a 7. környezetvédelmi cselekvési program átültetésében központi szerepet játszanak. Szerepüket a 7. környezetvédelmi cselekvési programban egy további elsőbbségi célkitűzés keretében határozottan előtérbe kellene állítani és meg kellene erősíteni, és az intézkedések közé fel kellene venni a civil szerepvállalások (pl. helyi Agenda 21-szövetségek és hasonló fórumok) támogatását, a partnerségek kialakítását, valamint a szervezett civil társadalom környezetvédelmi tanácsokba és fenntarthatósági tanácsokba való fokozottabb bevonását szolgáló kezdeményezéseket is. |
| --- | --- |

4.4.9

Végül pedig a környezetvédelem hatékony megvalósításának feltétele a civil társadalom aktív szerepvállalása is, melynek keretében a polgárok aktív ellenőrző szerepet tudnak betölteni. Ennek eszközei – amelyek mindenekelőtt az Aarhusi Egyezmény alapján kerültek be az európai környezetvédelmi jogba – többek közt a környezeti információkhoz való szabad hozzáférés vagy a civil szervezetek környezetjogi döntési eljárásokban való részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A 7. környezetvédelmi cselekvési program megemlíti ezeket az eszközöket, nem foglalkozik viszont a civil szervezeteknek a környezetvédelmi jog végrehajtásában játszott szerepével, és ezen túlmenő javaslatok sem szerepelnek benne. A természetet és a környezetet érintő szinte valamennyi pozitív változás hátterében a civil társadalom áll. Az EGSZB megítélése szerint a civil szervezetek a 7. környezetvédelmi cselekvési program átültetésében központi szerepet játszanak. Szerepüket a 7. környezetvédelmi cselekvési programban egy további elsőbbségi célkitűzés keretében határozottan előtérbe kellene állítani és meg kellene erősíteni, és az intézkedések közé fel kellene venni a civil szerepvállalások (pl. helyi Agenda 21-szövetségek és hasonló fórumok) támogatását, a partnerségek kialakítását, valamint a szervezett civil társadalom környezetvédelmi tanácsokba és fenntarthatósági tanácsokba való fokozottabb bevonását szolgáló kezdeményezéseket is.

4.5   6. kiemelt célkitűzés: a környezet- és éghajlat-politikai beruházások és a megfelelő árképzés biztosítása

| 4.5.1 | A környezet- és éghajlatvédelmi politika terén történő beruházások támogatását szolgáló intézkedések, valamint a környezeti költségek árképzésbe való beépítése alapvetően fontosak az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés biztosításához. Üdvözlendő ezért, hogy az Európai Bizottság a 7. környezetvédelmi cselekvési tervre vonatkozó javaslatában ezt a kérdéskört a kiemelt célok közé emelte. A 2020-ra előirányzott célok (82. pont a) és b) bekezdés) azonban itt is nagyon körülhatárolatlanok, és nem alkalmasak az eredmények ellenőrizhető felmérésére. |
| --- | --- |

4.5.1

A környezet- és éghajlatvédelmi politika terén történő beruházások támogatását szolgáló intézkedések, valamint a környezeti költségek árképzésbe való beépítése alapvetően fontosak az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés biztosításához. Üdvözlendő ezért, hogy az Európai Bizottság a 7. környezetvédelmi cselekvési tervre vonatkozó javaslatában ezt a kérdéskört a kiemelt célok közé emelte. A 2020-ra előirányzott célok (82. pont a) és b) bekezdés) azonban itt is nagyon körülhatárolatlanok, és nem alkalmasak az eredmények ellenőrizhető felmérésére.

| 4.5.2 | Ködös formában itt is szó esik a környezetre káros támogatások leépítéséről, ami már pl. a 2006-os fenntarthatósági stratégiában is téma volt, amikor ígéret született egy ilyen jellegű lista előterjesztésére. Ha az ismételt bejelentéseket nem követi végrehajtás, az EU környezetvédelmi politikája könnyen hiteltelenné válhat. Ez érvényes arra a sokszor hangoztatott alapelvre is, hogy a külső költségeket internalizálni kell, vagy hogy az adóztatás súlypontját a munkáról a korlátozottan terhelhető környezetre kell áthelyezni. |
| --- | --- |

4.5.2

Ködös formában itt is szó esik a környezetre káros támogatások leépítéséről, ami már pl. a 2006-os fenntarthatósági stratégiában is téma volt, amikor ígéret született egy ilyen jellegű lista előterjesztésére. Ha az ismételt bejelentéseket nem követi végrehajtás, az EU környezetvédelmi politikája könnyen hiteltelenné válhat. Ez érvényes arra a sokszor hangoztatott alapelvre is, hogy a külső költségeket internalizálni kell, vagy hogy az adóztatás súlypontját a munkáról a korlátozottan terhelhető környezetre kell áthelyezni.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A hetedik környezetvédelmi cselekvési program és a hatodik környezetvédelmi cselekvési program nyomon követése,
  HL C 191., 2012.6.29., 1–6. o.

1

A hetedik környezetvédelmi cselekvési program és a hatodik környezetvédelmi cselekvési program nyomon követése,

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az uniós fenntartható fejlődési stratégia értékelése, HL C 117., 2004.4.30., 22–37. o.

2

Az uniós fenntartható fejlődési stratégia értékelése

(3)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban:Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme, HL C 43., 2012.2.15., 73–78. o.

3

Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme

(4)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban:Út a munkahelyteremtő fellendülés felé, HL C 11., 2013.1.15., 65–70. o.

4

Út a munkahelyteremtő fellendülés felé

(5)  COM(2011) 571 final, 3.1.2. és 6.1. mérföldkövek, HL C 181., 2012.6.21., 163–168. o..

5

(6)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A fenntartható termelés és fogyasztás ösztönzése az EU-ban, HL C 191., 2012.6.29., 6–11. o.

6

A fenntartható termelés és fogyasztás ösztönzése az EU-ban

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/82

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében

(COM(2012) 446 final)

2013/C 161/16

Előadó: José María ZUFIAUR NARVAIZA

2012. október 12-én kelt levele alapján az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében

COM(2012) 446 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2013. február 21-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 102 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Észrevételek és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kedvezően értékeli az Európai Bizottság „Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében” (1) című közleményét és az Európai Unió Tanácsának e tárgyra vonatkozó következtetéseit, (2) és a következő észrevételeket és ajánlásokat fogalmazza meg: |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kedvezően értékeli az Európai Bizottság „Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében” (1) című közleményét és az Európai Unió Tanácsának e tárgyra vonatkozó következtetéseit, (2) és a következő észrevételeket és ajánlásokat fogalmazza meg:

| 1.2 | Aggodalmának ad hangot amiatt, hogy mivel az EU fejlesztési együttműködésének programtervezése három területre korlátozódik, a szociális védelem programozása és végrehajtása háttérbe szorul. Felkéri tehát az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a szociális védelem részét képezze a fejlesztési együttműködés programozásának és tényleges végrehajtásának. |
| --- | --- |

1.2

Aggodalmának ad hangot amiatt, hogy mivel az EU fejlesztési együttműködésének programtervezése három területre korlátozódik, a szociális védelem programozása és végrehajtása háttérbe szorul. Felkéri tehát az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a szociális védelem részét képezze a fejlesztési együttműködés programozásának és tényleges végrehajtásának.

| 1.3 | Támogatja, hogy az összes uniós támogatás legalább 20 %-át a társadalmi befogadásra és az emberi fejlődésre fordítsák, és hogy az e területek támogatását a más területeken fel nem használt források átcsoportosításával növeljék. Aggodalmának ad hangot továbbá amiatt, hogy ez a százalékos részarány az oktatás, az egészségügy és a szociális védelem ágazatát – területenkénti forráselosztás nélkül – együttesen foglalja magában, így nincs arra garancia, hogy a szociális védelem nem szorul háttérbe. A szociális védelem fogalma az egészségügyet magában foglalhatja, az oktatást azonban csak nehezen, kivéve, ha az bizonyos szociális védelmi programok alapját vagy kiegészítő elemét képezi. Következésképpen meg kellene találni azt az egyensúlyt, amely lehetővé tenné e három alapvető tényező összehangolását. |
| --- | --- |

1.3

Támogatja, hogy az összes uniós támogatás legalább 20 %-át a társadalmi befogadásra és az emberi fejlődésre fordítsák, és hogy az e területek támogatását a más területeken fel nem használt források átcsoportosításával növeljék. Aggodalmának ad hangot továbbá amiatt, hogy ez a százalékos részarány az oktatás, az egészségügy és a szociális védelem ágazatát – területenkénti forráselosztás nélkül – együttesen foglalja magában, így nincs arra garancia, hogy a szociális védelem nem szorul háttérbe. A szociális védelem fogalma az egészségügyet magában foglalhatja, az oktatást azonban csak nehezen, kivéve, ha az bizonyos szociális védelmi programok alapját vagy kiegészítő elemét képezi. Következésképpen meg kellene találni azt az egyensúlyt, amely lehetővé tenné e három alapvető tényező összehangolását.

| 1.4 | Egyetért a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a szociális védelmi minimumra (3) vonatkozó 202. ajánlásával, amely a tisztességes munkára, a szociális védelem egyik pillérére is kiterjed. A szociális védelmi minimum elveit a javítást szolgáló küszöbkritériumnak kell tekinteni, amelynek alapján a jövőben olyan rendszerek épülnek ki, amelyek megfelelnek az ILO 102. számú egyezményében (4) foglalt paramétereknek. |
| --- | --- |

1.4

Egyetért a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a szociális védelmi minimumra (3) vonatkozó 202. ajánlásával, amely a tisztességes munkára, a szociális védelem egyik pillérére is kiterjed. A szociális védelmi minimum elveit a javítást szolgáló küszöbkritériumnak kell tekinteni, amelynek alapján a jövőben olyan rendszerek épülnek ki, amelyek megfelelnek az ILO 102. számú egyezményében (4) foglalt paramétereknek.

| 1.5 | Úgy véli, hogy a szociális védelmet a társadalmi kohéziót és az inkluzív és fenntartható fejlődést szolgáló alapvető befektetésként kell felfogni. A fejlesztési együttműködési politika keretében ezért stratégiai figyelmet kell fordítani azokra a tényezőkre, amelyekre a szociális védelmi rendszerek támaszkodnak: a tisztességes munka (ezen belül a nemek közötti egyenlőséggel és a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos kérdések), a javak megoszlása, a népesség növekedése, a szolgáltatások és a társadalmi szolgáltatások egyetemes jellege, valamint az államnak az e célkitűzések elérésében játszott döntő szerepe. |
| --- | --- |

1.5

Úgy véli, hogy a szociális védelmet a társadalmi kohéziót és az inkluzív és fenntartható fejlődést szolgáló alapvető befektetésként kell felfogni. A fejlesztési együttműködési politika keretében ezért stratégiai figyelmet kell fordítani azokra a tényezőkre, amelyekre a szociális védelmi rendszerek támaszkodnak: a tisztességes munka (ezen belül a nemek közötti egyenlőséggel és a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos kérdések), a javak megoszlása, a népesség növekedése, a szolgáltatások és a társadalmi szolgáltatások egyetemes jellege, valamint az államnak az e célkitűzések elérésében játszott döntő szerepe.

| 1.6 | Szükségesnek tartja, hogy a fejlesztési együttműködés támogassa a szokványos munkavállalókat – köztük a bizonytalan helyzetűeket, az önálló vállalkozókat, a gazdaságilag függő és a mezőgazdaságban dolgozó munkavállalókat – szolgáló szociális védelmi rendszerek, valamint a teljes lakosságra, és ezen belül az informális gazdaságra is kiterjedő támogatási rendszerek létrehozását. Kiáll ezért a járulékfizetésen alapuló rendszerek és az adók révén fedezett, nem járulékfizetésen alapuló rendszerek összeegyeztetése mellett. E célból a fejlesztési együttműködésnek fokoznia kell az államok intézményi és adóztatási kapacitását, hogy azok rendelkezzenek a szociális kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges elegendő forrással. |
| --- | --- |

1.6

Szükségesnek tartja, hogy a fejlesztési együttműködés támogassa a szokványos munkavállalókat – köztük a bizonytalan helyzetűeket, az önálló vállalkozókat, a gazdaságilag függő és a mezőgazdaságban dolgozó munkavállalókat – szolgáló szociális védelmi rendszerek, valamint a teljes lakosságra, és ezen belül az informális gazdaságra is kiterjedő támogatási rendszerek létrehozását. Kiáll ezért a járulékfizetésen alapuló rendszerek és az adók révén fedezett, nem járulékfizetésen alapuló rendszerek összeegyeztetése mellett. E célból a fejlesztési együttműködésnek fokoznia kell az államok intézményi és adóztatási kapacitását, hogy azok rendelkezzenek a szociális kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges elegendő forrással.

| 1.7 | Hangsúlyozza a szociális védelmi rendszerek hasznosságát a kockázatok megelőzésében és csökkentésében, többek között a természeti katasztrófákat és a konfliktusokat követő helyzetek kezelésében. Ennek megfelelően a fejlesztési együttműködés ilyen célú alkalmazását kéri. |
| --- | --- |

1.7

Hangsúlyozza a szociális védelmi rendszerek hasznosságát a kockázatok megelőzésében és csökkentésében, többek között a természeti katasztrófákat és a konfliktusokat követő helyzetek kezelésében. Ennek megfelelően a fejlesztési együttműködés ilyen célú alkalmazását kéri.

| 1.8 | Úgy véli, hogy elsődlegesen a partnerállamok feladata szociális védelmi rendszereik megtervezése és alkalmazása, míg az uniós együttműködésnek a partnerországok intézményi, behajtási és irányítási kapacitásának megerősítéséhez kell hozzájárulnia, hogy el lehessen érni az önálló rendszerműködtetést, és fenntartható és tartós állami rendszereket lehessen kiépíteni. |
| --- | --- |

1.8

Úgy véli, hogy elsődlegesen a partnerállamok feladata szociális védelmi rendszereik megtervezése és alkalmazása, míg az uniós együttműködésnek a partnerországok intézményi, behajtási és irányítási kapacitásának megerősítéséhez kell hozzájárulnia, hogy el lehessen érni az önálló rendszerműködtetést, és fenntartható és tartós állami rendszereket lehessen kiépíteni.

| 1.9 | Ennek ellenére nem ellenzi, hogy az alacsony jövedelmű országok szociális védelmi minimumainak megerősítése céljából a partnerállamok közvetlen átutalás révén többéves pénzügyi támogatásban részesüljenek, amelyek felügyeletét megfelelő ellenőrző rendszerek biztosítanák. |
| --- | --- |

1.9

Ennek ellenére nem ellenzi, hogy az alacsony jövedelmű országok szociális védelmi minimumainak megerősítése céljából a partnerállamok közvetlen átutalás révén többéves pénzügyi támogatásban részesüljenek, amelyek felügyeletét megfelelő ellenőrző rendszerek biztosítanák.

| 1.10 | Úgy véli, hogy noha a fejlesztési együttműködésnek a szociális védelem tekintetében mindenekelőtt az alacsony jövedelmű országokra kell irányulnia, nem szabad figyelmen kívül hagyni a közepes jövedelmű országokat, amelyekben továbbra is fennállnak – és bizonyos esetekben fokozódnak – a szegénység és az egyenlőtlenség súlyos belső problémái. Jelenleg a világ szegényeinek 75 %-a a közepes jövedelmű országokban él. Az uniós támogatásnak, különösen ágazati és tematikus programok segítségével, a már meglévő rendszerek általi lefedettség kiterjesztésére és e rendszerek hatékonyságának az állami intézményi kapacitás megerősítésével megvalósuló növelésére kell irányulnia. Továbbá egyedi programokat kell kidolgozni azon területek számára, amelyeknek jelentős migrációs áramlásokkal kell megbirkózniuk. |
| --- | --- |

1.10

Úgy véli, hogy noha a fejlesztési együttműködésnek a szociális védelem tekintetében mindenekelőtt az alacsony jövedelmű országokra kell irányulnia, nem szabad figyelmen kívül hagyni a közepes jövedelmű országokat, amelyekben továbbra is fennállnak – és bizonyos esetekben fokozódnak – a szegénység és az egyenlőtlenség súlyos belső problémái. Jelenleg a világ szegényeinek 75 %-a a közepes jövedelmű országokban él. Az uniós támogatásnak, különösen ágazati és tematikus programok segítségével, a már meglévő rendszerek általi lefedettség kiterjesztésére és e rendszerek hatékonyságának az állami intézményi kapacitás megerősítésével megvalósuló növelésére kell irányulnia. Továbbá egyedi programokat kell kidolgozni azon területek számára, amelyeknek jelentős migrációs áramlásokkal kell megbirkózniuk.

| 1.11 | Kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdése az uniós fejlesztési együttműködés egyik alapvető, fő eleme legyen, lehetővé téve, hogy a nők könnyebben hozzáférjenek a szociális védelemhez, miáltal az egyének és a családok szegénysége csökkenthető lehetne. |
| --- | --- |

1.11

Kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdése az uniós fejlesztési együttműködés egyik alapvető, fő eleme legyen, lehetővé téve, hogy a nők könnyebben hozzáférjenek a szociális védelemhez, miáltal az egyének és a családok szegénysége csökkenthető lehetne.

| 1.12 | Azt javasolja, hogy az uniós fejlesztési együttműködés programjai – elegendő eszközzel ellátva – terjedjenek ki a fogyatékkal élők társadalmi és munkaerő-piaci beilleszkedésére, és foglalják magukban az e személyek megfelelő szociális védelmének megteremtését. E célból az EGSZB szorgalmazza, hogy az uniós fejlesztési együttműködés célkitűzései között szerepeljen az, hogy a partnerországok ratifikálják és megfelelően hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt. (5) |
| --- | --- |

1.12

Azt javasolja, hogy az uniós fejlesztési együttműködés programjai – elegendő eszközzel ellátva – terjedjenek ki a fogyatékkal élők társadalmi és munkaerő-piaci beilleszkedésére, és foglalják magukban az e személyek megfelelő szociális védelmének megteremtését. E célból az EGSZB szorgalmazza, hogy az uniós fejlesztési együttműködés célkitűzései között szerepeljen az, hogy a partnerországok ratifikálják és megfelelően hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt. (5)

| 1.13 | Kéri, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keret programozása során a fejlesztési együttműködésre szánt tételeken belül vegyék figyelembe és kezeljék prioritásként a szociális védelmet. |
| --- | --- |

1.13

Kéri, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keret programozása során a fejlesztési együttműködésre szánt tételeken belül vegyék figyelembe és kezeljék prioritásként a szociális védelmet.

| 1.14 | Úgy véli, hogy az EU-nak mind technikai, mind gazdasági tekintetben elő kell segítenie a szociális védelemmel kapcsolatos jó gyakorlatok Dél–Dél közötti cseréjét. |
| --- | --- |

1.14

Úgy véli, hogy az EU-nak mind technikai, mind gazdasági tekintetben elő kell segítenie a szociális védelemmel kapcsolatos jó gyakorlatok Dél–Dél közötti cseréjét.

| 1.15 | Kéri, hogy az EU által aláírt társulási, kereskedelmi, stabilizációs és gazdasági partnerségi megállapodások tartalmazzanak egy szociális védelemre vonatkozó fejezetet. |
| --- | --- |

1.15

Kéri, hogy az EU által aláírt társulási, kereskedelmi, stabilizációs és gazdasági partnerségi megállapodások tartalmazzanak egy szociális védelemre vonatkozó fejezetet.

| 1.16 | Úgy véli, hogy a szociális védelem területén célszerű elősegíteni regionális jellegű fejlesztési partnerségek létrehozását. |
| --- | --- |

1.16

Úgy véli, hogy a szociális védelem területén célszerű elősegíteni regionális jellegű fejlesztési partnerségek létrehozását.

| 1.17 | Azt javasolja, hogy a szakértők bevonása érdekében hozzanak létre a szociális védelemmel foglalkozó, európai hatókörű szakértői hálózatot (a nemzeti minisztériumok, fejlesztési ügynökségek és a civil társadalom képviselőiből), és ehhez használjanak fel olyan eszközöket, mint a technikai segítségnyújtás és információcsere (angol betűszóval TAIEX). E hálózat első feladata az EU által a szociális védelem céljaira nyújtott támogatás térképének elkészítése lenne. A kezdeményezés előmozdítaná a jó gyakorlatok cseréjét és megkönnyítené a munkamegosztást, ugyanakkor nyilvánvalóvá tenné a hiányosságokat és a párhuzamosságokat, és rávilágítana a lehetséges komparatív előnyökre. |
| --- | --- |

1.17

Azt javasolja, hogy a szakértők bevonása érdekében hozzanak létre a szociális védelemmel foglalkozó, európai hatókörű szakértői hálózatot (a nemzeti minisztériumok, fejlesztési ügynökségek és a civil társadalom képviselőiből), és ehhez használjanak fel olyan eszközöket, mint a technikai segítségnyújtás és információcsere (angol betűszóval TAIEX). E hálózat első feladata az EU által a szociális védelem céljaira nyújtott támogatás térképének elkészítése lenne. A kezdeményezés előmozdítaná a jó gyakorlatok cseréjét és megkönnyítené a munkamegosztást, ugyanakkor nyilvánvalóvá tenné a hiányosságokat és a párhuzamosságokat, és rávilágítana a lehetséges komparatív előnyökre.

| 1.18 | Emlékeztet ajánlására, miszerint a civil szervezetek vegyenek részt az együttműködési programok és stratégiák meghatározásának, megtervezésének és felügyeletének folyamatában. Kéri e célból, hogy a szociális védelem kérdését illesszék be a civil szervezetekkel való együttműködés ütemterveibe, amelyekről az Európai Bizottság A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei
   (6) című közleménye rendelkezik. Hangsúlyozza továbbá, hogy a szociális partnereknek és a civil társadalom egyéb szervezeteinek jellegüktől függően ténylegesen részt kell venniük a szociális védelem – járulékfizetésen alapuló vagy nem járulékfizetésen alapuló – intézményeihez tartozó konzultatív vagy irányító szervek munkájában. |
| --- | --- |

1.18

Emlékeztet ajánlására, miszerint a civil szervezetek vegyenek részt az együttműködési programok és stratégiák meghatározásának, megtervezésének és felügyeletének folyamatában. Kéri e célból, hogy a szociális védelem kérdését illesszék be a civil szervezetekkel való együttműködés ütemterveibe, amelyekről az Európai Bizottság A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei
   (6) című közleménye rendelkezik. Hangsúlyozza továbbá, hogy a szociális partnereknek és a civil társadalom egyéb szervezeteinek jellegüktől függően ténylegesen részt kell venniük a szociális védelem – járulékfizetésen alapuló vagy nem járulékfizetésen alapuló – intézményeihez tartozó konzultatív vagy irányító szervek munkájában.

2.   Háttér

| 2.1 | Az Európai Unió fejlesztési együttműködésében megvalósuló szociális védelemről szóló európai bizottsági közlemény, összhangban a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében létrejött puszani partnerségben, (7) az Európai Bizottság Változtatási program
   (8) című közleményében és az ILO-nak a szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. ajánlásában megfogalmazott közös elvekkel, minőségi előrelépést jelent az európai fejlesztési együttműködésben. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Unió fejlesztési együttműködésében megvalósuló szociális védelemről szóló európai bizottsági közlemény, összhangban a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében létrejött puszani partnerségben, (7) az Európai Bizottság Változtatási program
   (8) című közleményében és az ILO-nak a szociális védelmi minimumra vonatkozó 202. ajánlásában megfogalmazott közös elvekkel, minőségi előrelépést jelent az európai fejlesztési együttműködésben.

| 2.2 | A puszani közös célok egybeesnek azzal a célkitűzéssel, hogy az EU-nak az emberi fejlődésre vonatkozó általánosabb, az Európai Bizottság Változtatási program című közleményével összhangban álló megközelítést kellene elfogadnia, mely közlemény kiemeli az egészségügy, az oktatás és a tisztességes munka, valamint a szociális védelmet erősítő és az esélyek egyenlőtlenségét csökkentő rendszerek támogatását. |
| --- | --- |

2.2

A puszani közös célok egybeesnek azzal a célkitűzéssel, hogy az EU-nak az emberi fejlődésre vonatkozó általánosabb, az Európai Bizottság Változtatási program című közleményével összhangban álló megközelítést kellene elfogadnia, mely közlemény kiemeli az egészségügy, az oktatás és a tisztességes munka, valamint a szociális védelmet erősítő és az esélyek egyenlőtlenségét csökkentő rendszerek támogatását.

| 2.3 | E cselekvési irány egybevág továbbá az ILO-nak a szociális védelmi minimumra vonatkozó ajánlásával, amely a szociális biztonság négy alapvető garanciáját jelöli meg, ezek: a gyermekkori, az aktív életszakasz alatti és az időskori jövedelembiztonságnak – az egyes országok által meghatározott – minimális szintje, valamint az alapvető egészségügyi ellátáshoz elérhető áron való hozzáférés. |
| --- | --- |

2.3

E cselekvési irány egybevág továbbá az ILO-nak a szociális védelmi minimumra vonatkozó ajánlásával, amely a szociális biztonság négy alapvető garanciáját jelöli meg, ezek: a gyermekkori, az aktív életszakasz alatti és az időskori jövedelembiztonságnak – az egyes országok által meghatározott – minimális szintje, valamint az alapvető egészségügyi ellátáshoz elérhető áron való hozzáférés.

| 2.4 | Ezt a megközelítést mindemellett a Tanács következtetései is megerősítik, amelyekben a Tanács síkraszáll a javak egyenlő megoszlásával jellemzett növekedés, a teljes foglalkoztatottság és az alapvető szociális szolgáltatásokhoz, így az egészségügyi ellátáshoz és az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés mellett. Az említett következtetések szerint „a szociális védelmi szakpolitikák az egyenlőség és a társadalmi befogadás előmozdításával, valamint a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd révén hozzájárulhatnak a társadalom átformálásához”. |
| --- | --- |

2.4

Ezt a megközelítést mindemellett a Tanács következtetései is megerősítik, amelyekben a Tanács síkraszáll a javak egyenlő megoszlásával jellemzett növekedés, a teljes foglalkoztatottság és az alapvető szociális szolgáltatásokhoz, így az egészségügyi ellátáshoz és az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés mellett. Az említett következtetések szerint „a szociális védelmi szakpolitikák az egyenlőség és a társadalmi befogadás előmozdításával, valamint a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd révén hozzájárulhatnak a társadalom átformálásához”.

| 2.5 | Mindezek a nyilatkozatok, megállapodások és következtetések hangsúlyozzák, hogy a szociális védelmet az inkluzív és fenntartható fejlődés koncepciója jegyében – azaz meghaladva a GDP-ben mért mennyiségi gazdasági növekedés kritériumát – az EU fejlesztési együttműködésének részévé kell tenni. |
| --- | --- |

2.5

Mindezek a nyilatkozatok, megállapodások és következtetések hangsúlyozzák, hogy a szociális védelmet az inkluzív és fenntartható fejlődés koncepciója jegyében – azaz meghaladva a GDP-ben mért mennyiségi gazdasági növekedés kritériumát – az EU fejlesztési együttműködésének részévé kell tenni.

| 2.6 | Megjegyzendő továbbá, hogy az EU polgárai szintén egyetértenek azzal, hogy folytatni kell az európai fejlesztési együttműködési szakpolitika keretében kifejtett erőfeszítéseket. Az Eurobarométer felmérése (9) szerint az európai polgárok többsége (85 %-a) a gazdasági válság ellenére támogatja a fejlődő országoknak juttatott támogatások fenntartását, és jelentős hányaduk (61 %) pártolja a támogatások növelését, hogy minél többen megszabadulhassanak a szegénységtől. |
| --- | --- |

2.6

Megjegyzendő továbbá, hogy az EU polgárai szintén egyetértenek azzal, hogy folytatni kell az európai fejlesztési együttműködési szakpolitika keretében kifejtett erőfeszítéseket. Az Eurobarométer felmérése (9) szerint az európai polgárok többsége (85 %-a) a gazdasági válság ellenére támogatja a fejlődő országoknak juttatott támogatások fenntartását, és jelentős hányaduk (61 %) pártolja a támogatások növelését, hogy minél többen megszabadulhassanak a szegénységtől.

3.   A szociális védelemmel összefüggő kihívás kezelése a globalizáció kontextusában

| 3.1 | Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának (10) 1948. évi elfogadása óta a globális GDP a tízszeresére, az egy főre jutó jövedelem pedig a 2,6-szorosára nőtt. Ennek ellenére a szociális védelem terén alig került sor lényeges változásra, ha a világ népességének nagy többségét tekintjük, amely valójában mindmáig szociális védelem nélkül él. A következő adatok (11) igen sokatmondóak. |
| --- | --- |

3.1

Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának (10) 1948. évi elfogadása óta a globális GDP a tízszeresére, az egy főre jutó jövedelem pedig a 2,6-szorosára nőtt. Ennek ellenére a szociális védelem terén alig került sor lényeges változásra, ha a világ népességének nagy többségét tekintjük, amely valójában mindmáig szociális védelem nélkül él. A következő adatok (11) igen sokatmondóak.

| 3.1.1 | A világ népességének közel harmada, 1 milliárd 750 millió ember többdimenziós szegénységben él, amelyet a jövedelem, a tisztességes munkalehetőségek és az egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférés hiánya jellemez. |
| --- | --- |

3.1.1

A világ népességének közel harmada, 1 milliárd 750 millió ember többdimenziós szegénységben él, amelyet a jövedelem, a tisztességes munkalehetőségek és az egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférés hiánya jellemez.

| 3.1.2 | Évente összesen 9,2 millió öt évesnél fiatalabb gyermek hal meg olyan problémák miatt, amelyek megelőző intézkedésekkel elkerülhetők lennének. |
| --- | --- |

3.1.2

Évente összesen 9,2 millió öt évesnél fiatalabb gyermek hal meg olyan problémák miatt, amelyek megelőző intézkedésekkel elkerülhetők lennének.

| 3.1.3 | Mintegy 5 milliárd 100 millió ember, azaz a világ népességének 75 %-a nem rendelkezik megfelelő társadalombiztosítással. |
| --- | --- |

3.1.3

Mintegy 5 milliárd 100 millió ember, azaz a világ népességének 75 %-a nem rendelkezik megfelelő társadalombiztosítással.

| 3.1.4 | A világ gazdaságilag aktív népességének kevesebb mint 30 %-a rendelkezik munkanélküli biztosítással, és a munkanélkülieknek mindössze 15 %-a részesül ilyen juttatásban. |
| --- | --- |

3.1.4

A világ gazdaságilag aktív népességének kevesebb mint 30 %-a rendelkezik munkanélküli biztosítással, és a munkanélkülieknek mindössze 15 %-a részesül ilyen juttatásban.

| 3.1.5 | A világ munkaképes korú népességének csupán 20 %-a fér hozzá teljes körű társadalombiztosítási rendszerhez. Az informális szektorban és a mezőgazdaságban dolgozó munkavállalók, valamint az önálló vállalkozók számos országban semmilyen szociális védelemben nem részesülnek. |
| --- | --- |

3.1.5

A világ munkaképes korú népességének csupán 20 %-a fér hozzá teljes körű társadalombiztosítási rendszerhez. Az informális szektorban és a mezőgazdaságban dolgozó munkavállalók, valamint az önálló vállalkozók számos országban semmilyen szociális védelemben nem részesülnek.

| 3.1.6 | Ezzel szemben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó legfejlettebb országokban a szegénység és az egyenlőtlenség szintje megközelítőleg a fele annak, ami szociális védelmi rendszerek hiányában lenne várható. |
| --- | --- |

3.1.6

Ezzel szemben a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezethez tartozó legfejlettebb országokban a szegénység és az egyenlőtlenség szintje megközelítőleg a fele annak, ami szociális védelmi rendszerek hiányában lenne várható.

4.   A szociális védelemben rejlő lehetőségek az inkluzív és fenntartható fejlődés szolgálatában

| 4.1 | E vélemény a szociális védelem szélesebben értelmezett fogalmát tárgyalja, amely mind a szűkebb értelemben vett társadalombiztosítást, mind a szociális támogatást magában foglalja. A szociális védelemhez tartozónak minősíthetők azok a szakpolitikák és intézkedések is, amelyek fokozni kívánják valamennyi személy és különösen a kiszolgáltatott csoportok képességét arra, hogy elkerüljék a szegénységet vagy kikerüljenek belőle, valamint azok is, amelyek garantálhatják a jövedelmek biztonságát, elősegíthetik az alapvető egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést az emberek egész élete során, és előmozdíthatják az egyenlőséget és az emberi méltóságot. |
| --- | --- |

4.1

E vélemény a szociális védelem szélesebben értelmezett fogalmát tárgyalja, amely mind a szűkebb értelemben vett társadalombiztosítást, mind a szociális támogatást magában foglalja. A szociális védelemhez tartozónak minősíthetők azok a szakpolitikák és intézkedések is, amelyek fokozni kívánják valamennyi személy és különösen a kiszolgáltatott csoportok képességét arra, hogy elkerüljék a szegénységet vagy kikerüljenek belőle, valamint azok is, amelyek garantálhatják a jövedelmek biztonságát, elősegíthetik az alapvető egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést az emberek egész élete során, és előmozdíthatják az egyenlőséget és az emberi méltóságot.

| 4.2 | Következésképpen figyelembe vesszük a készpénzben és természetben nyújtott, betegséggel, anyasággal, időskorral, fogyatékossággal, munkahelyi balesettel és foglalkozási megbetegedésekkel, özvegységgel, családi és munkanélküli juttatásokkal kapcsolatos társadalombiztosítási szolgáltatásokat, valamint azokat a szociális támogatási szolgáltatásokat, amelyek célja védelem biztosítása az általános vagy különös szükséghelyzetekben, függetlenül az azokat kiváltó okoktól. |
| --- | --- |

4.2

Következésképpen figyelembe vesszük a készpénzben és természetben nyújtott, betegséggel, anyasággal, időskorral, fogyatékossággal, munkahelyi balesettel és foglalkozási megbetegedésekkel, özvegységgel, családi és munkanélküli juttatásokkal kapcsolatos társadalombiztosítási szolgáltatásokat, valamint azokat a szociális támogatási szolgáltatásokat, amelyek célja védelem biztosítása az általános vagy különös szükséghelyzetekben, függetlenül az azokat kiváltó okoktól.

| 4.3 | Ily módon az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében foglalt alapelvekhez tartjuk magunkat; e cikk kimondja, hogy: „Minden személynek joga van [...] orvosi gondozáshoz, valamint a szükséges szociális szolgáltatásokhoz, joga van a munkanélküliség, betegség, rokkantság, özvegység, öregség esetére szóló, valamint mindazon más esetekre szóló biztosításhoz, amikor létfenntartási eszközeit akaratától független körülmények miatt elveszíti. Az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosít fel. Minden gyermek, akár házasságból, akár házasságon kívül született, ugyanabban a szociális védelemben részesül”. |
| --- | --- |

4.3

Ily módon az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikkében foglalt alapelvekhez tartjuk magunkat; e cikk kimondja, hogy: „Minden személynek joga van [...] orvosi gondozáshoz, valamint a szükséges szociális szolgáltatásokhoz, joga van a munkanélküliség, betegség, rokkantság, özvegység, öregség esetére szóló, valamint mindazon más esetekre szóló biztosításhoz, amikor létfenntartási eszközeit akaratától független körülmények miatt elveszíti. Az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosít fel. Minden gyermek, akár házasságból, akár házasságon kívül született, ugyanabban a szociális védelemben részesül”.

| 4.4 | Európában sem a szociális biztonság, sem pedig a tágabb értelemben vett szociális védelem nem foglalja magában az oktatást, noha elismerik, hogy ez utóbbi alapvető közpolitika. Ezzel szemben egyes sikeres programokban – például a brazíliai „Bolsa Familia” programban – a családi juttatások (szociális védelem) folyósítását az iskoláztatási programokban való részvételhez kötik (oktatáspolitika). |
| --- | --- |

4.4

Európában sem a szociális biztonság, sem pedig a tágabb értelemben vett szociális védelem nem foglalja magában az oktatást, noha elismerik, hogy ez utóbbi alapvető közpolitika. Ezzel szemben egyes sikeres programokban – például a brazíliai „Bolsa Familia” programban – a családi juttatások (szociális védelem) folyósítását az iskoláztatási programokban való részvételhez kötik (oktatáspolitika).

| 4.5 | E tapasztalatokat és a szociális védelmi minimum tágabb fogalma alá besorolható, eltérő jellegű egyéb tapasztalatokat célszerű ugyan kihasználni, sőt, kibővíteni, ha azonban az oktatás a szociális védelem alkotóelemévé válik, az azzal járhat, hogy az EU fejlesztési együttműködési operatív programjaiban csökkennek a szociális védelemhez rendelt források. Ezenkívül összekeveredhetnek a támogató és a szociális védelmi intézkedések, és az egész egy része azonossá válhat az egésszel. |
| --- | --- |

4.5

E tapasztalatokat és a szociális védelmi minimum tágabb fogalma alá besorolható, eltérő jellegű egyéb tapasztalatokat célszerű ugyan kihasználni, sőt, kibővíteni, ha azonban az oktatás a szociális védelem alkotóelemévé válik, az azzal járhat, hogy az EU fejlesztési együttműködési operatív programjaiban csökkennek a szociális védelemhez rendelt források. Ezenkívül összekeveredhetnek a támogató és a szociális védelmi intézkedések, és az egész egy része azonossá válhat az egésszel.

| 4.6 | A támogató szakpolitikák és a szociális védelmi rendszerek egyértelműbb elkülönítésére volna szükség. Ez utóbbiak az egyetemes védelem strukturális elemei. Az előbbiek viszont valamely oktatási cél elérése érdekében, mint a brazíliai példában, alkalmazhatják a szociális védelem elemeit, például a pénzügyi juttatásokat, és ily módon kapcsolódhatnak a szociális védelmi minimumhoz. |
| --- | --- |

4.6

A támogató szakpolitikák és a szociális védelmi rendszerek egyértelműbb elkülönítésére volna szükség. Ez utóbbiak az egyetemes védelem strukturális elemei. Az előbbiek viszont valamely oktatási cél elérése érdekében, mint a brazíliai példában, alkalmazhatják a szociális védelem elemeit, például a pénzügyi juttatásokat, és ily módon kapcsolódhatnak a szociális védelmi minimumhoz.

| 4.7 | A szociális védelem a gazdasági növekedés időszakaiban alapvető szerepet játszhat, válság idején pedig gazdasági stabilizáló szerepet tölthet be. Ahogyan arra az Európai Bizottság közleménye rámutat, a szociális védelem növeli a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, az embereket ellátja a kockázatok kezeléséhez szükséges eszközökkel, elősegíti a jövedelemstabilitást és a keresletet, makrogazdasági stabilizátorként működik, csökkenti az egyenlőtlenséget, hozzájárulva az inkluzív és fenntartható növekedéshez, elősegíti a nemzedékek közötti kapcsolatokat, és hathatósan hozzájárulhat a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához. |
| --- | --- |

4.7

A szociális védelem a gazdasági növekedés időszakaiban alapvető szerepet játszhat, válság idején pedig gazdasági stabilizáló szerepet tölthet be. Ahogyan arra az Európai Bizottság közleménye rámutat, a szociális védelem növeli a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést, az embereket ellátja a kockázatok kezeléséhez szükséges eszközökkel, elősegíti a jövedelemstabilitást és a keresletet, makrogazdasági stabilizátorként működik, csökkenti az egyenlőtlenséget, hozzájárulva az inkluzív és fenntartható növekedéshez, elősegíti a nemzedékek közötti kapcsolatokat, és hathatósan hozzájárulhat a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához.

| 4.8 | A szociális védelem tehát inkább befektetést, mint kiadást jelent. Nem egy egyszerű jövedelem-újraelosztó rendszer, amely a javakat létrehozó mechanizmusoktól elszigetelten működik. Éppen ellenkezőleg: a szociális védelem a javak gyarapodásához hozzájáruló lényeges termelési tényező. Legalább olyan fontos eszköz, mint a monetáris vagy az innovációs politikák, különösképpen a mai világban, amikor – főleg a nagy fejlődő országokban – a lakosság elöregedése jelentősen fel fog gyorsulni és a jövőben olyan központi kihívást fog jelenteni, amely szociális védelmi rendszerek híján drámai is lehet. |
| --- | --- |

4.8

A szociális védelem tehát inkább befektetést, mint kiadást jelent. Nem egy egyszerű jövedelem-újraelosztó rendszer, amely a javakat létrehozó mechanizmusoktól elszigetelten működik. Éppen ellenkezőleg: a szociális védelem a javak gyarapodásához hozzájáruló lényeges termelési tényező. Legalább olyan fontos eszköz, mint a monetáris vagy az innovációs politikák, különösképpen a mai világban, amikor – főleg a nagy fejlődő országokban – a lakosság elöregedése jelentősen fel fog gyorsulni és a jövőben olyan központi kihívást fog jelenteni, amely szociális védelmi rendszerek híján drámai is lehet.

5.   Gondolatok az Európai Bizottság javaslataival kapcsolatban

| 5.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális védelemnek a fejlesztési együttműködés központi elemeként történő elismerése összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződésben (12) és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (13) foglalt értékekkel és elvekkel. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális védelemnek a fejlesztési együttműködés központi elemeként történő elismerése összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződésben (12) és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (13) foglalt értékekkel és elvekkel.

| 5.2 | Helyes döntésnek tartjuk, hogy az Európai Bizottság a szociális védelmet az uniós fejlesztési együttműködési politika részévé tette, ahogyan azt különböző intézmények – köztük az EGSZB (14) – kérték. |
| --- | --- |

5.2

Helyes döntésnek tartjuk, hogy az Európai Bizottság a szociális védelmet az uniós fejlesztési együttműködési politika részévé tette, ahogyan azt különböző intézmények – köztük az EGSZB (14) – kérték.

| 5.3 | Az EGSZB alapvetően egyetért a közlemény tartalmával. Ki kell emelni, hogy a közlemény felismeri a kirekesztéssel és a marginalizálódással összefüggő szegénység felszámolását gátló strukturális akadályok jelentőségét, nagy értéket tulajdonít a tisztességes munkának és a megfelelő adózási rendszereknek, a szociális védelemhez való egyetemes és egyenlő hozzáférésre törekszik, a szociális védelmet összekapcsolja az inkluzív és fenntartható fejlődéssel, a fejlesztési együttműködésnek mind a kevésbé fejlett, mind a közepes jövedelmű országokban szerepet szán, foglalkozik a nemek közötti egyenlőség és a szociális védelmi minimum kérdésével, valamint támogatja a civil társadalom részvételét, és jelentőséget tulajdonít a szociális partnereknek és a szociális párbeszédnek. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB alapvetően egyetért a közlemény tartalmával. Ki kell emelni, hogy a közlemény felismeri a kirekesztéssel és a marginalizálódással összefüggő szegénység felszámolását gátló strukturális akadályok jelentőségét, nagy értéket tulajdonít a tisztességes munkának és a megfelelő adózási rendszereknek, a szociális védelemhez való egyetemes és egyenlő hozzáférésre törekszik, a szociális védelmet összekapcsolja az inkluzív és fenntartható fejlődéssel, a fejlesztési együttműködésnek mind a kevésbé fejlett, mind a közepes jövedelmű országokban szerepet szán, foglalkozik a nemek közötti egyenlőség és a szociális védelmi minimum kérdésével, valamint támogatja a civil társadalom részvételét, és jelentőséget tulajdonít a szociális partnereknek és a szociális párbeszédnek.

| 5.4 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési együttműködéséért felelős szervezetek és a fejlesztési együttműködés valamennyi szereplője, köztük a nemzetközi szervezetek és szervek közötti jobb összehangolásra van szükség, továbbá nagyobb koherenciát kell teremteni a fejlesztési együttműködési politika és az EU többi szakpolitikája között. Továbbá, mivel az EU fejlesztési együttműködése a szociális védelemmel összefüggő új megközelítésekkel gazdagodott (rugalmas alkalmazkodás, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentése stb.), e kérdések pontosabb meghatározása és az azokból fakadó szinergiák jobb kihasználása terén előrelépésre van szükség. |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU fejlesztési együttműködéséért felelős szervezetek és a fejlesztési együttműködés valamennyi szereplője, köztük a nemzetközi szervezetek és szervek közötti jobb összehangolásra van szükség, továbbá nagyobb koherenciát kell teremteni a fejlesztési együttműködési politika és az EU többi szakpolitikája között. Továbbá, mivel az EU fejlesztési együttműködése a szociális védelemmel összefüggő új megközelítésekkel gazdagodott (rugalmas alkalmazkodás, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentése stb.), e kérdések pontosabb meghatározása és az azokból fakadó szinergiák jobb kihasználása terén előrelépésre van szükség.

| 5.5 | Az EGSZB kiemeli azt a célt, hogy a szociális védelem az országok saját politikái révén a nemzeti fejlesztési stratégiák középpontjába kerüljön. Ezenfelül meg kell erősíteni a partnerországok intézményi kapacitását, amihez az EU technikai együttműködése hasznos segítséget nyújt. Meg kell említeni továbbá a szociális védelemhez fűződő jogok nemzetközi összehangolásának szükségességét. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB kiemeli azt a célt, hogy a szociális védelem az országok saját politikái révén a nemzeti fejlesztési stratégiák középpontjába kerüljön. Ezenfelül meg kell erősíteni a partnerországok intézményi kapacitását, amihez az EU technikai együttműködése hasznos segítséget nyújt. Meg kell említeni továbbá a szociális védelemhez fűződő jogok nemzetközi összehangolásának szükségességét.

| 5.6 | Úgy véljük, hogy az „átalakító hatású szociális védelem” közleményben említett fogalma úgy értelmezendő, mint amely módot ad a szociális védelem kedvezményezettjei és különösen a szegénységtől és a társadalmi kirekesztéstől legjobban szenvedő kiszolgáltatott személyek felelősségvállalásának és önállósulásának elősegítésére, megfelelő eszközöket biztosítva ehhez számukra. |
| --- | --- |

5.6

Úgy véljük, hogy az „átalakító hatású szociális védelem” közleményben említett fogalma úgy értelmezendő, mint amely módot ad a szociális védelem kedvezményezettjei és különösen a szegénységtől és a társadalmi kirekesztéstől legjobban szenvedő kiszolgáltatott személyek felelősségvállalásának és önállósulásának elősegítésére, megfelelő eszközöket biztosítva ehhez számukra.

| 5.7 | Az EGSZB kívánatosnak tartotta volna, hogy az állami és a magánszektor közötti társulások tárgyalásakor az Európai Bizottság hangsúlyozza az állam elengedhetetlen szerepét a szociális védelmi rendszerek kidolgozásában és végrehajtásában. A magánszektor együttműködése szintén szükséges, különösen a kiegészítő szociális védelem területén. (15) Az EGSZB nem tartja alapvető jelentőségűnek az önkéntes jellegű vállalati társadalmi felelősségvállalást egy olyan területen – a szociális védelem területén –, amelynek kötelező erejű előírásokon és szakpolitikákon kell alapulnia. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB kívánatosnak tartotta volna, hogy az állami és a magánszektor közötti társulások tárgyalásakor az Európai Bizottság hangsúlyozza az állam elengedhetetlen szerepét a szociális védelmi rendszerek kidolgozásában és végrehajtásában. A magánszektor együttműködése szintén szükséges, különösen a kiegészítő szociális védelem területén. (15) Az EGSZB nem tartja alapvető jelentőségűnek az önkéntes jellegű vállalati társadalmi felelősségvállalást egy olyan területen – a szociális védelem területén –, amelynek kötelező erejű előírásokon és szakpolitikákon kell alapulnia.

| 5.8 | Az EGSZB sajnálattal állapítja meg ezenkívül, hogy az „Európa 2020” stratégia célkitűzéseire való hivatkozásnál a közlemény nem jelzi, hogy a „belső leértékelési” politikák és az EU részéről szorgalmazott strukturális reformok nem állnak összhangban az említett célkitűzésekkel. A ténylegesen végrehajtott politikáknak kevés közük van az említett stratégia célkitűzéseihez: növelték a munkanélküliséget, a szegénységet, az egyenlőtlenséget és a társadalmi kirekesztést. A véghezvitt reformok nem az EU versenyképességének növelését és kohéziójának erősítését eredményezték, hanem fokozták a foglalkoztatási viszonyok bizonytalanságát, és a közszolgáltatások színvonalának romlását idézték elő. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB sajnálattal állapítja meg ezenkívül, hogy az „Európa 2020” stratégia célkitűzéseire való hivatkozásnál a közlemény nem jelzi, hogy a „belső leértékelési” politikák és az EU részéről szorgalmazott strukturális reformok nem állnak összhangban az említett célkitűzésekkel. A ténylegesen végrehajtott politikáknak kevés közük van az említett stratégia célkitűzéseihez: növelték a munkanélküliséget, a szegénységet, az egyenlőtlenséget és a társadalmi kirekesztést. A véghezvitt reformok nem az EU versenyképességének növelését és kohéziójának erősítését eredményezték, hanem fokozták a foglalkoztatási viszonyok bizonytalanságát, és a közszolgáltatások színvonalának romlását idézték elő.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  A Tanács következtetései az Európai Unió fejlesztési együttműködésében megvalósuló szociális védelemről, 2012. október 15., 14538/12.

2

A Tanács következtetései az Európai Unió fejlesztési együttműködésében megvalósuló szociális védelemről

(3)  A nemzeti szinten meghatározott szociális védelmi minimumról szóló 202. ajánlás, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 101. ülésszaka, Genf, 2012. június 14.

3

A nemzeti szinten meghatározott szociális védelmi minimumról szóló 202. ajánlás

(4)  102. számú Egyezmény a társadalombiztosítás minimális normáiról, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 35. ülésszaka, Genf, 1952. június 28.

4

102. számú Egyezmény a társadalombiztosítás minimális normáiról

(5)  A Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló Egyezmény, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése, New York, 2006. december 13.

5

A Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló Egyezmény

(6)  Az Európai Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című közleménye. COM(2012) 492 final.

6

(7)  A segélyhatékonysággal foglalkozó negyedik magas szintű fórum, Puszan, 2011. november 29. – december 1.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Special Eurobarometer 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development, (Az egész Földet átfogó szolidaritás: az európaiak és a fejlődés) 2012. október.

9

Special Eurobarometer 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development, (Az egész Földet átfogó szolidaritás: az európaiak és a fejlődés)

(10)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése, 1948. december.

10

(11)  A Világbank, az UNPD, a FAO, az ENSZ HABITAT, az UNESCO, az UNICEF, a WHO és az ILO adatai.

11

(12)  Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata, HL C 83., 2010.3.30., 1. o.

12

Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata

(13)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája, HL C 83., 2010.3.30., 389. o.

13

Az Európai Unió Alapjogi Chartája

(14)  Az EGSZB véleménye: Az uniós szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziója, 1.10. pont, HL C 11., 2013.1.15., 71–76. o.

14

Az uniós szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziója

(15)  Az EGSZB kéri, hogy a nemzetközi szervezetek által a multinacionális vállalatokra vonatkozóan kiadott iránymutatások alapján a magánszektor teljesítse a szociális védelem finanszírozásával kapcsolatos jogszabályi kötelezettségeit.

15

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/87

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kék növekedés: a fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei

(COM(2012) 494 final)

2013/C 161/17

Előadó: Christos POLYZOGOPOULOS

2012. szeptember 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Kék növekedés – A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei

COM(2012) 494 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2013. február 27-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. március 20–21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 100 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy az itt vizsgált közlemény logikus és szükséges folytatása az integrált tengerpolitika Európai Unión belüli végrehajtása érdekében végzett erőfeszítéseknek. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB úgy véli, hogy az itt vizsgált közlemény logikus és szükséges folytatása az integrált tengerpolitika Európai Unión belüli végrehajtása érdekében végzett erőfeszítéseknek.

| 1.2 | Az EGSZB általában véve úgy véli, hogy a közlemény értékes hozzájárulást jelent az EU integrált tengerpolitikájához, hivatkozik az Európa 2020 stratégiára, célkitűzése pedig Európa gazdaságának a tengergazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása révén történő fellendítése a munkahelyteremtés, valamint a versenyképesség és a társadalmi kohézió serkentése érdekében. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB általában véve úgy véli, hogy a közlemény értékes hozzájárulást jelent az EU integrált tengerpolitikájához, hivatkozik az Európa 2020 stratégiára, célkitűzése pedig Európa gazdaságának a tengergazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása révén történő fellendítése a munkahelyteremtés, valamint a versenyképesség és a társadalmi kohézió serkentése érdekében.

| 1.3 | Ebből a nézőpontból tekintve a kérdést, az EGSZB kedvezően fogadja a közleményt, különösen a gazdasági válsággal fémjelzett jelenlegi kritikus helyzetben, mely nehéz gazdasági kilátásokat teremt Európában, és károsan hat a tengergazdasággal kapcsolatos tevékenységi ágazatokra is. |
| --- | --- |

1.3

Ebből a nézőpontból tekintve a kérdést, az EGSZB kedvezően fogadja a közleményt, különösen a gazdasági válsággal fémjelzett jelenlegi kritikus helyzetben, mely nehéz gazdasági kilátásokat teremt Európában, és károsan hat a tengergazdasággal kapcsolatos tevékenységi ágazatokra is.

| 1.4 | Az EGSZB szerint az integrált tengerpolitikának a közlemény által kívánt fellendítése a javasolt új kerethez igazodva a meglévő pozitív kezdeményezések és fellépések koherens alkalmazását és fejlesztését igényli annak érdekében, hogy az EU ne szalassza el ezt az alkalmat a magas szintű normáknak megfelelő, minőségi tengerpolitika kifejlesztésére. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB szerint az integrált tengerpolitikának a közlemény által kívánt fellendítése a javasolt új kerethez igazodva a meglévő pozitív kezdeményezések és fellépések koherens alkalmazását és fejlesztését igényli annak érdekében, hogy az EU ne szalassza el ezt az alkalmat a magas szintű normáknak megfelelő, minőségi tengerpolitika kifejlesztésére.

| 1.5 | Mivel úgy véli, hogy a kék növekedés sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen a folytonosság és a koherencia, az EGSZB szerint világosan le kell szögezni, hogy a „Tanulmány a kék növekedésről: az óceánokhoz, tengerekhez és partvidékekhez kötődő fenntartható fejlődés forgatókönyvei és tényezői” (2012, lásd https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) című, a kék növekedésről szóló tanulmányban felsorolt öt elsőbbségi terület a már hagyományosan meglévő fellépési területekhez hozzáadódik, és nem helyettesíti őket. |
| --- | --- |

1.5

Mivel úgy véli, hogy a kék növekedés sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen a folytonosság és a koherencia, az EGSZB szerint világosan le kell szögezni, hogy a „Tanulmány a kék növekedésről: az óceánokhoz, tengerekhez és partvidékekhez kötődő fenntartható fejlődés forgatókönyvei és tényezői” (2012, lásd https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) című, a kék növekedésről szóló tanulmányban felsorolt öt elsőbbségi terület a már hagyományosan meglévő fellépési területekhez hozzáadódik, és nem helyettesíti őket.

| 1.6 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy amennyiben a kék gazdaságot a még kiaknázatlan értékek kimeríthetetlen forrásának tekintjük és a kék növekedést olyan meggyőződéssel hívjuk segítségül, mintha az európai gazdaság minden baját orvosolni képes csodaszer volna, akkor fennáll annak a kockázata, hogy az EU tengerpartjaira és tengereire már amúgy is nehezedő sokféle nyomást csak tovább fokozzuk. Lankadatlan éberséget javasol, hogy megtalálhassuk az egyensúlyt egyrészt a gazdasági célkitűzések, másrészt pedig a fenntartható fejlődés elvei között. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy amennyiben a kék gazdaságot a még kiaknázatlan értékek kimeríthetetlen forrásának tekintjük és a kék növekedést olyan meggyőződéssel hívjuk segítségül, mintha az európai gazdaság minden baját orvosolni képes csodaszer volna, akkor fennáll annak a kockázata, hogy az EU tengerpartjaira és tengereire már amúgy is nehezedő sokféle nyomást csak tovább fokozzuk. Lankadatlan éberséget javasol, hogy megtalálhassuk az egyensúlyt egyrészt a gazdasági célkitűzések, másrészt pedig a fenntartható fejlődés elvei között.

| 1.7 | Az EGSZB részletesen kitért az emberi tényező fontosságára a tengergazdálkodásban, és javasolta, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet a kérdés szociális oldalára is a fenntartható, integrált tengerpolitika gazdasági, társadalmi és környezeti vetületei közötti egyensúly keresése során. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB részletesen kitért az emberi tényező fontosságára a tengergazdálkodásban, és javasolta, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet a kérdés szociális oldalára is a fenntartható, integrált tengerpolitika gazdasági, társadalmi és környezeti vetületei közötti egyensúly keresése során.

| 1.8 | Az EGSZB szerint a kék növekedésnek hozzá kell járulnia a senkit sem kizáró társadalmi integrációhoz, amennyiben foglalkoztatási, képzési és teljes részvételi lehetőséget nyújt a helyi és part menti közösségek számára azok sajátosságai és szükségletei szerint, különösen a távol eső és gyéren lakott területek esetében. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB szerint a kék növekedésnek hozzá kell járulnia a senkit sem kizáró társadalmi integrációhoz, amennyiben foglalkoztatási, képzési és teljes részvételi lehetőséget nyújt a helyi és part menti közösségek számára azok sajátosságai és szükségletei szerint, különösen a távol eső és gyéren lakott területek esetében.

| 1.9 | Emlékeztetve a tengerkutatással és a tengerhasznosítási célú kutatással kapcsolatban megfogalmazott lényegbevágó észrevételeire (1), az EGSZB aláhúzza a kutatás és az innováció kulcsszerepét abban, hogy Európa számára erős versenyhelyzetet biztosítsunk az új feltörekvő ágazatokban, miközben hangsúlyozza az alapkutatások és az újító alkalmazásokra irányuló, magasabb szintű kutatások jelentőségét, valamint az ipari ágazat és az egyetemi közösség közötti együttműködést elősegítő lehető leghatékonyabb módszertan fontosságát is. |
| --- | --- |

1.9

Emlékeztetve a tengerkutatással és a tengerhasznosítási célú kutatással kapcsolatban megfogalmazott lényegbevágó észrevételeire (1), az EGSZB aláhúzza a kutatás és az innováció kulcsszerepét abban, hogy Európa számára erős versenyhelyzetet biztosítsunk az új feltörekvő ágazatokban, miközben hangsúlyozza az alapkutatások és az újító alkalmazásokra irányuló, magasabb szintű kutatások jelentőségét, valamint az ipari ágazat és az egyetemi közösség közötti együttműködést elősegítő lehető leghatékonyabb módszertan fontosságát is.

| 1.10 | Az EGSZB különösen nagy jelentőséget tulajdonít az oktatás kérdésének, és egy olyan megfelelő és újító oktatási keret kidolgozására ösztönzi az Európai Bizottságot, amely képes a magas szintű képzésben részesült diákokat a tengeri ágazatokkal kapcsolatos pályákhoz vonzani. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB különösen nagy jelentőséget tulajdonít az oktatás kérdésének, és egy olyan megfelelő és újító oktatási keret kidolgozására ösztönzi az Európai Bizottságot, amely képes a magas szintű képzésben részesült diákokat a tengeri ágazatokkal kapcsolatos pályákhoz vonzani.

| 1.11 | Mivel a kék növekedés útjára való rátérés hatalmas kihatással járó, valamint különösen nagyratörő és összetett vállalkozást jelent, az EGSZB rámutat arra, hogy a kék növekedés megvalósítása során még körültekintőbben kell eljárni. Jelen véleményében pedig felsorol olyan kulcsfontosságú kérdéseket és egyéb sajátos problémákat, melyek nagy figyelmet érdemelnek annak érdekében, hogy az elvárások és a valós lehetőségek közötti szakadék ne nőjön tovább. |
| --- | --- |

1.11

Mivel a kék növekedés útjára való rátérés hatalmas kihatással járó, valamint különösen nagyratörő és összetett vállalkozást jelent, az EGSZB rámutat arra, hogy a kék növekedés megvalósítása során még körültekintőbben kell eljárni. Jelen véleményében pedig felsorol olyan kulcsfontosságú kérdéseket és egyéb sajátos problémákat, melyek nagy figyelmet érdemelnek annak érdekében, hogy az elvárások és a valós lehetőségek közötti szakadék ne nőjön tovább.

2.   Bevezető

| 2.1 | A vizsgált közlemény a hangsúlyt a „kék növekedés” fogalmára helyezi. Ez utóbbi azon a meggyőződésen alapul, hogy a tengerpartok, a tengerek és az óceánok segíthetik Európát az előtte tornyosuló feszültségekkel és problémákkal való szembenézésben, valamint a gazdaság fellendítésében. |
| --- | --- |

2.1

A vizsgált közlemény a hangsúlyt a „kék növekedés” fogalmára helyezi. Ez utóbbi azon a meggyőződésen alapul, hogy a tengerpartok, a tengerek és az óceánok segíthetik Európát az előtte tornyosuló feszültségekkel és problémákkal való szembenézésben, valamint a gazdaság fellendítésében.

| 2.2 | Az Európai Bizottság szerint a kék növekedés „intelligens, fenntartható, inkluzív és innováción alapuló növekedést” céloz meg, valamint megnyitja az utat a kék gazdaság felértékelésének folyamata előtt, amely így a tagállamok, a régiók, a vállalatok és a civil társadalom érdeklődésének a középpontjába kerülhet. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság szerint a kék növekedés „intelligens, fenntartható, inkluzív és innováción alapuló növekedést” céloz meg, valamint megnyitja az utat a kék gazdaság felértékelésének folyamata előtt, amely így a tagállamok, a régiók, a vállalatok és a civil társadalom érdeklődésének a középpontjába kerülhet.

| 2.3 | A közlemény bemutatja, miként támogatják jelenleg a tagállamok és az Európai Unió a kék gazdaságot. A fent említett (lásd az 1.5. pontot), ide vonatkozó tanulmány szerint a tevékenységek összességén belül öt olyan elsőbbségi területet lehet megkülönböztetni, melyek növekedési potenciállal bírnak, és amelyeken célzott intézkedésekkel további fejlődést lehetne elérni: i) a tengeri turizmus, a partvidéki turizmus és a tengeri körutazásokkal kapcsolatos idegenforgalom; ii) a kék energia; iii) a tengeri ásványkincsek; iv) az akvakultúra és v) a kék biotechnológia. |
| --- | --- |

2.3

A közlemény bemutatja, miként támogatják jelenleg a tagállamok és az Európai Unió a kék gazdaságot. A fent említett (lásd az 1.5. pontot), ide vonatkozó tanulmány szerint a tevékenységek összességén belül öt olyan elsőbbségi területet lehet megkülönböztetni, melyek növekedési potenciállal bírnak, és amelyeken célzott intézkedésekkel további fejlődést lehetne elérni: i) a tengeri turizmus, a partvidéki turizmus és a tengeri körutazásokkal kapcsolatos idegenforgalom; ii) a kék energia; iii) a tengeri ásványkincsek; iv) az akvakultúra és v) a kék biotechnológia.

| 2.4 | A kék gazdaság ágazatait vagy értékláncait már kiforrott hagyományos ágazatokra (tengeri szállítás, tengeri turizmus, partvidéki turizmus), fejlődésben levő ágazatokra (akvakultúra, tengerfelügyelet) és feltörekvőben levő ágazatokra (megújuló óceáni energia, kék biotechnológia) lehet felosztani. |
| --- | --- |

2.4

A kék gazdaság ágazatait vagy értékláncait már kiforrott hagyományos ágazatokra (tengeri szállítás, tengeri turizmus, partvidéki turizmus), fejlődésben levő ágazatokra (akvakultúra, tengerfelügyelet) és feltörekvőben levő ágazatokra (megújuló óceáni energia, kék biotechnológia) lehet felosztani.

| 2.5 | Az integrált tengerpolitika „reaktiválása” az elmúlt év októberében történt meg hivatalosan a fenti intézkedést politikailag támogató és megerősítő Limaszoli Nyilatkozat (2) elfogadása révén, amely politikai irányvonalakat állít fel az elkövetkező évek kék növekedése érdekében a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó program meghatározása mellett. |
| --- | --- |

2.5

Az integrált tengerpolitika „reaktiválása” az elmúlt év októberében történt meg hivatalosan a fenti intézkedést politikailag támogató és megerősítő Limaszoli Nyilatkozat (2) elfogadása révén, amely politikai irányvonalakat állít fel az elkövetkező évek kék növekedése érdekében a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó program meghatározása mellett.

| 2.6 | Hosszú távú stratégia lévén a kék növekedés az ágazati politikák és a különböző tevékenységi körök közötti szinergiákra és kölcsönhatásokra igyekszik rámutatni, nem feledkezve meg a tengeri környezetre és a biológiai sokféleségre gyakorolt lehetséges következményekről sem. |
| --- | --- |

2.6

Hosszú távú stratégia lévén a kék növekedés az ágazati politikák és a különböző tevékenységi körök közötti szinergiákra és kölcsönhatásokra igyekszik rámutatni, nem feledkezve meg a tengeri környezetre és a biológiai sokféleségre gyakorolt lehetséges következményekről sem.

| 2.7 | Emellett a hosszú távon jelentős növekedési potenciállal rendelkező intézkedések számbavételét és támogatását is célozza a kutatás-fejlesztési beruházások elősegítése és az oktatás és képzés révén történő kompetenciajavítás útján. |
| --- | --- |

2.7

Emellett a hosszú távon jelentős növekedési potenciállal rendelkező intézkedések számbavételét és támogatását is célozza a kutatás-fejlesztési beruházások elősegítése és az oktatás és képzés révén történő kompetenciajavítás útján.

| 2.8 | Széles körű konzultációt követően az Európai Bizottság intézkedések sorozatát fogja elindítani az ágazat növekedési dinamikájának feltérképezése céljából. Ennek során közleményeket dolgoznak ki a következő témákról: partvidéki és tengeri turizmus, kék energia, kék biotechnológia, ásványkincsek tengeri bányászata, valamint az akvakultúrára vonatkozó stratégiai iránymutatások. |
| --- | --- |

2.8

Széles körű konzultációt követően az Európai Bizottság intézkedések sorozatát fogja elindítani az ágazat növekedési dinamikájának feltérképezése céljából. Ennek során közleményeket dolgoznak ki a következő témákról: partvidéki és tengeri turizmus, kék energia, kék biotechnológia, ásványkincsek tengeri bányászata, valamint az akvakultúrára vonatkozó stratégiai iránymutatások.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Korábbi véleményeiben (3) – a tengergazdaság fenntartható fejlődésére, valamint a tengeri környezet fokozott védelmére utalva – az EGSZB fontos megjegyzései révén számos kérdést hozott felszínre a kék növekedéssel kapcsolatban, valamint kedvezően nyilatkozott arról, ahogyan az Európai Bizottság az integrált tengerpolitikát annak 2007-es elindítása (4) óta megvalósítja. |
| --- | --- |

3.1

Korábbi véleményeiben (3) – a tengergazdaság fenntartható fejlődésére, valamint a tengeri környezet fokozott védelmére utalva – az EGSZB fontos megjegyzései révén számos kérdést hozott felszínre a kék növekedéssel kapcsolatban, valamint kedvezően nyilatkozott arról, ahogyan az Európai Bizottság az integrált tengerpolitikát annak 2007-es elindítása (4) óta megvalósítja.

| 3.2 | Az EGSZB tudatában van annak, hogy javasolt formájában a kék növekedés óriási kihatással járó összetett és merész vállalkozás, melynek megvalósítási kerete a következőkre terjed ki: a) a hat tengeri medencére (Balti-tenger, Fekete-tenger, Északi-tenger, Északkeleti Atlanti-óceán, Jeges-tenger, valamint az európai legkülső régiók) azok saját jellegzetességeivel és szükségleteivel gazdasági, társadalmi, környezeti, földrajzi, éghajlati és intézményi szempontból; b) saját, eltérő fejlettségi szintet elért és egyenként eltérő fajsúllyal és jellegzetességekkel bíró különböző ágazatok és tevékenységek együttesére; c) az egyes tengeri régiók és az egyes ágazatok erős oldalaira támaszkodó és azok gyöngeségeit ellensúlyozni kívánó növekedési stratégiákra. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB tudatában van annak, hogy javasolt formájában a kék növekedés óriási kihatással járó összetett és merész vállalkozás, melynek megvalósítási kerete a következőkre terjed ki: a) a hat tengeri medencére (Balti-tenger, Fekete-tenger, Északi-tenger, Északkeleti Atlanti-óceán, Jeges-tenger, valamint az európai legkülső régiók) azok saját jellegzetességeivel és szükségleteivel gazdasági, társadalmi, környezeti, földrajzi, éghajlati és intézményi szempontból; b) saját, eltérő fejlettségi szintet elért és egyenként eltérő fajsúllyal és jellegzetességekkel bíró különböző ágazatok és tevékenységek együttesére; c) az egyes tengeri régiók és az egyes ágazatok erős oldalaira támaszkodó és azok gyöngeségeit ellensúlyozni kívánó növekedési stratégiákra.

| 3.3 | Ismeretes, hogy az EGSZB valamennyi érintett szereplő ágazatközi és határokon átnyúló együttműködése mellett szállt síkra Európa versenyképességének erősítése és a tengeri gazdaság optimális növekedési feltételeinek biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.3

Ismeretes, hogy az EGSZB valamennyi érintett szereplő ágazatközi és határokon átnyúló együttműködése mellett szállt síkra Európa versenyképességének erősítése és a tengeri gazdaság optimális növekedési feltételeinek biztosítása érdekében.

| 3.4 | Az EGSZB támogatja a kék növekedés funkcionális földrajzi megközelítését, amely az európai tengeri medencék sajátosságainak figyelembe vételén alapuló stratégiákat jelent a különböző tengeri gazdasági tevékenységek, partnerségek, szinergiák, valamint az EU határain belüli és kívüli feszültségek szempontjából. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB támogatja a kék növekedés funkcionális földrajzi megközelítését, amely az európai tengeri medencék sajátosságainak figyelembe vételén alapuló stratégiákat jelent a különböző tengeri gazdasági tevékenységek, partnerségek, szinergiák, valamint az EU határain belüli és kívüli feszültségek szempontjából.

| 3.5 | Az EGSZB a tengerrel kapcsolatos klaszterek megerősítését és az innovációra jótékony hatással levő partnerségek előmozdítását, valamint a gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos új elgondolások kifejlesztését javasolja. A hatóságok, magánvállalkozások és NGO-k partnerségét elősegítő regionális eszközök, valamint a regionális tengeri egyezmények és a tengeri medencékkel kapcsolatos tanulmányok révén válik lehetővé – a határokon átívelő együttműködésnek és az európai programoknak köszönhetően – a tengergazdaság szétaprózódásának megelőzése. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB a tengerrel kapcsolatos klaszterek megerősítését és az innovációra jótékony hatással levő partnerségek előmozdítását, valamint a gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos új elgondolások kifejlesztését javasolja. A hatóságok, magánvállalkozások és NGO-k partnerségét elősegítő regionális eszközök, valamint a regionális tengeri egyezmények és a tengeri medencékkel kapcsolatos tanulmányok révén válik lehetővé – a határokon átívelő együttműködésnek és az európai programoknak köszönhetően – a tengergazdaság szétaprózódásának megelőzése.

| 3.6 | A partvidéki régiók, a szigetek és a legkülső régiók helyi közösségeit illetően az EGSZB óv a sablonos megközelítések alkalmazásától, és inkább a helyi szükségletekre szabott stratégiákat ösztönzi, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal, a helyi közösségekkel és a civil társadalom helyi szereplőivel való együttműködést pártolja a kulturális örökség, valamint a termelés és foglalkoztatás hagyományos formáinak megőrzése és a természeti források védelme céljából. |
| --- | --- |

3.6

A partvidéki régiók, a szigetek és a legkülső régiók helyi közösségeit illetően az EGSZB óv a sablonos megközelítések alkalmazásától, és inkább a helyi szükségletekre szabott stratégiákat ösztönzi, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal, a helyi közösségekkel és a civil társadalom helyi szereplőivel való együttműködést pártolja a kulturális örökség, valamint a termelés és foglalkoztatás hagyományos formáinak megőrzése és a természeti források védelme céljából.

| 3.7 | Az EGSZB megítélése szerint határozottabban érvényesíteni kell azt az álláspontot, hogy a kék növekedésnek az integrált tengerpolitika keretén belül történő előmozdítása nem kizárólag európai ügy, a tengeri ökoszisztémák és a tengergazdaság pedig átnyúlnak az országhatárokon. A nemzetközi együttműködés és az összehangolt fellépés az egyetlen módja annak, hogy némely jelentős kihívással hatékonyan szembenézhessünk. Ez a megállapítás egyaránt érvényes olyan egyetemes jelentőségű kihívások esetében, amilyen például a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség eltűnése, a jóhiszemű verseny a tengerfuvarozás és a hajógyártás ágazataiban és a tisztességes munkakörülmények elősegítése ezekben az ágazatokban, illetve az olyan kérdéskörök esetében is, amelyek inkább regionális szinten jelentkeznek, amilyen a környezetvédelem szükségessége a Földközi-tenger vagy a Balti-tenger térségében. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB megítélése szerint határozottabban érvényesíteni kell azt az álláspontot, hogy a kék növekedésnek az integrált tengerpolitika keretén belül történő előmozdítása nem kizárólag európai ügy, a tengeri ökoszisztémák és a tengergazdaság pedig átnyúlnak az országhatárokon. A nemzetközi együttműködés és az összehangolt fellépés az egyetlen módja annak, hogy némely jelentős kihívással hatékonyan szembenézhessünk. Ez a megállapítás egyaránt érvényes olyan egyetemes jelentőségű kihívások esetében, amilyen például a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség eltűnése, a jóhiszemű verseny a tengerfuvarozás és a hajógyártás ágazataiban és a tisztességes munkakörülmények elősegítése ezekben az ágazatokban, illetve az olyan kérdéskörök esetében is, amelyek inkább regionális szinten jelentkeznek, amilyen a környezetvédelem szükségessége a Földközi-tenger vagy a Balti-tenger térségében.

| 3.8 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy az EU hét legkülső régióját, tehát a Kanári-szigetek spanyol autonóm közösségét, Madeira és az Azori-szigetek portugál autonóm régióját, valamint a négy francia tengerentúli megyét (Guadeloupe, Guyana, Martinique és Réunion) – mivel ezek az EU előretolt hídfőállásait képezik az adott régiókban (5) – helyezze az integrált tengerpolitika nemzetközi vetületének középpontjába, a megerősített partnerségre vonatkozó prioritások figyelembevételével (6), valamint készítsen elő a kék növekedésre vonatkozó regionális stratégiákat e régiók számára, mivel ez utóbbiak képezik az EU szempontjából a világ legszélesebb kizárólagos gazdasági övezetét. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy az EU hét legkülső régióját, tehát a Kanári-szigetek spanyol autonóm közösségét, Madeira és az Azori-szigetek portugál autonóm régióját, valamint a négy francia tengerentúli megyét (Guadeloupe, Guyana, Martinique és Réunion) – mivel ezek az EU előretolt hídfőállásait képezik az adott régiókban (5) – helyezze az integrált tengerpolitika nemzetközi vetületének középpontjába, a megerősített partnerségre vonatkozó prioritások figyelembevételével (6), valamint készítsen elő a kék növekedésre vonatkozó regionális stratégiákat e régiók számára, mivel ez utóbbiak képezik az EU szempontjából a világ legszélesebb kizárólagos gazdasági övezetét.

| 3.9 | Az EGSZB pozitívan értékeli azt, hogy a közlemény utal a foglalkoztatás, a képzés és a készségek témájára, ugyanakkor úgy véli, hogy az így megjelölt szociális dimenziót integrálni kell majd a tengergazdasági és tengergazdálkodási ágazatban megvalósítandó növekedésért és foglalkoztatásért felelős új, 2012. október 8-án elindított programmal fémjelzett, az Európa 2020 stratégiára támaszkodó szakpolitikákba, valamint elő kell irányozni az élet- és munkakörülményeket, továbbá a képzési feltételeket – különösen a szociális partnerek hangsúlyos részvételével – javítani hivatott intézkedéseket. |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB pozitívan értékeli azt, hogy a közlemény utal a foglalkoztatás, a képzés és a készségek témájára, ugyanakkor úgy véli, hogy az így megjelölt szociális dimenziót integrálni kell majd a tengergazdasági és tengergazdálkodási ágazatban megvalósítandó növekedésért és foglalkoztatásért felelős új, 2012. október 8-án elindított programmal fémjelzett, az Európa 2020 stratégiára támaszkodó szakpolitikákba, valamint elő kell irányozni az élet- és munkakörülményeket, továbbá a képzési feltételeket – különösen a szociális partnerek hangsúlyos részvételével – javítani hivatott intézkedéseket.

| 3.10 | Minthogy a közlemény rámutat arra, hogy a szakképzettség hiánya erőteljesen akadályozza a kék növekedést, az EGSZB szerint – függetlenül attól a kérdéstől, hogy a tengerrel kapcsolatos szakmák munkavállalóinak alacsony-e a képzettsége (7) – nélkülözhetetlen a szakmai ismeretek és tapasztalatok fejlesztése ahhoz, hogy a feltörekvő ágazatokban e magas szintű új készségek iránt jelentkező igényeknek meg lehessen felelni. Ezért a szakpolitikák és a fellépések szakirányúvá tételét és kiterjesztését ajánlja, mivel a tengerészeti oktatás főként a meglévő, már kiforrott tevékenységekre (halászat, tengerhajózás) összpontosít. |
| --- | --- |

3.10

Minthogy a közlemény rámutat arra, hogy a szakképzettség hiánya erőteljesen akadályozza a kék növekedést, az EGSZB szerint – függetlenül attól a kérdéstől, hogy a tengerrel kapcsolatos szakmák munkavállalóinak alacsony-e a képzettsége (7) – nélkülözhetetlen a szakmai ismeretek és tapasztalatok fejlesztése ahhoz, hogy a feltörekvő ágazatokban e magas szintű új készségek iránt jelentkező igényeknek meg lehessen felelni. Ezért a szakpolitikák és a fellépések szakirányúvá tételét és kiterjesztését ajánlja, mivel a tengerészeti oktatás főként a meglévő, már kiforrott tevékenységekre (halászat, tengerhajózás) összpontosít.

4.   Gazdasági dimenzió

| 4.1 | A közlemény leírja a tengergazdasági és tengergazdálkodási ágazat gazdasági dimenzióját és foglalkoztatási adatait. Az ágazat Európában már most 5,4 millió embernek ad munkát, az általa létrehozott bruttó hozzáadott érték pedig a katonai tevékenységek kizárásával mintegy 500 milliárd eurót tesz ki évente. Egészében véve – tonnakilométerben kifejezett mennyiség szerint – az EU külkereskedelmének 75 %-a, belkereskedelmének pedig 37 %-a zajlik tengeri úton. Ez a tevékenység elsősorban Európa part menti területeire összpontosul. Emellett a tengerparttal nem rendelkező országok közül is jó néhány végez a tengerrel kapcsolatos jelentős gazdasági tevékenységet, például a tengerészeti berendezések gyártása révén. |
| --- | --- |

4.1

A közlemény leírja a tengergazdasági és tengergazdálkodási ágazat gazdasági dimenzióját és foglalkoztatási adatait. Az ágazat Európában már most 5,4 millió embernek ad munkát, az általa létrehozott bruttó hozzáadott érték pedig a katonai tevékenységek kizárásával mintegy 500 milliárd eurót tesz ki évente. Egészében véve – tonnakilométerben kifejezett mennyiség szerint – az EU külkereskedelmének 75 %-a, belkereskedelmének pedig 37 %-a zajlik tengeri úton. Ez a tevékenység elsősorban Európa part menti területeire összpontosul. Emellett a tengerparttal nem rendelkező országok közül is jó néhány végez a tengerrel kapcsolatos jelentős gazdasági tevékenységet, például a tengerészeti berendezések gyártása révén.

| 4.2 | A kék gazdaságnak a bruttó hozzáadott értékre és a foglalkoztatásra vonatkozó értékláncai kedvező kilátásokkal kecsegtetnek, hiszen mától 2020-ig az érintett ágazatok 7 millió munkahelyet és összesen 600 milliárd eurós éves bruttó hozzáadott értéket jelenthetnek. |
| --- | --- |

4.2

A kék gazdaságnak a bruttó hozzáadott értékre és a foglalkoztatásra vonatkozó értékláncai kedvező kilátásokkal kecsegtetnek, hiszen mától 2020-ig az érintett ágazatok 7 millió munkahelyet és összesen 600 milliárd eurós éves bruttó hozzáadott értéket jelenthetnek.

| 4.3 | A közlemény emellett a kék növekedésre vonatkozó, fent (lásd az 1.5. pontot) említett tanulmány alapján mind az öt elsőbbségi terület dinamikáját és lehetséges jövőbeli orientációját megvizsgálja, az innovációra és az új munkahelyekre, valamint különösen a következő elemekre téve a hangsúlyt:






  4.3.1 | A tengeri és tengerparti turizmus – amely a bruttó hozzáadott érték és a foglalkoztatás szempontjából a legfontosabb – 2,35 millió embert foglalkoztat, azaz az EU teljes foglalkoztatottságának az 1,1 %-át jelenti, miközben az érintett cégek több mint 90 %-a 10 személynél kevesebb munkavállalóval működik. A várt növekedés mától 2020-ig 2–3 %-ot tesz ki, miközben egyedül a tengeri körutazások ágazata 100 000 további munkahelyet teremthet 2010 és 2020 között. A vitorlázás piaca a European Cruise Council (Üdülési Célú Hajózás Európai Tanácsa) szerint várhatóan évi 2-3 %-kal nő (8) (http://download.ecorys.com/fuu/downloads/Europe_cruise_industry_markets_2011_ecc_jun11.pdf). |
| --- | --- | --- |

4.3

A közlemény emellett a kék növekedésre vonatkozó, fent (lásd az 1.5. pontot) említett tanulmány alapján mind az öt elsőbbségi terület dinamikáját és lehetséges jövőbeli orientációját megvizsgálja, az innovációra és az új munkahelyekre, valamint különösen a következő elemekre téve a hangsúlyt:

4.3.1

A tengeri és tengerparti turizmus – amely a bruttó hozzáadott érték és a foglalkoztatás szempontjából a legfontosabb – 2,35 millió embert foglalkoztat, azaz az EU teljes foglalkoztatottságának az 1,1 %-át jelenti, miközben az érintett cégek több mint 90 %-a 10 személynél kevesebb munkavállalóval működik. A várt növekedés mától 2020-ig 2–3 %-ot tesz ki, miközben egyedül a tengeri körutazások ágazata 100 000 további munkahelyet teremthet 2010 és 2020 között. A vitorlázás piaca a European Cruise Council (Üdülési Célú Hajózás Európai Tanácsa) szerint várhatóan évi 2-3 %-kal nő (8) (http://download.ecorys.com/fuu/downloads/Europe_cruise_industry_markets_2011_ecc_jun11.pdf).

| 4.3.2 | 2011-ben a nyílttengeri szélenergia a felállított szélenergia-kapacitás 10 %-át tette ki, miközben Európa-szerte 35 000 embernek adott közvetlenül vagy közvetve munkát, és 3,8 GW-os összkapacitás mellett 2,4 milliárd eurós éves beruházási összeget tett ki. A megújuló energiaforrásokra vonatkozó tagállami cselekvési tervek alapján a szélerőművekből nyert energia 2020-ban 494,6 TWh lesz, és ebből 133,3 TWh-t a tengereken állítanak majd elő. A foglalkoztatásra vonatkozó előrejelzések 170 000 munkahelyről szólnak 2020-ra, 2030-ra pedig 300 000-ről. Emellett a fejlődésnek még kezdeti szakaszában lévő tevékenységi ágazatokban is vannak ígéretes kilátások. Ilyen az apály-dagály erejét felhasználó energiatermelés, melyhez a hullámok erejére alapozott energiatermelést is hozzá kell adni. Ezeken a területeken egyes tagállamok már jelentős beruházásokat eszközöltek. |
| --- | --- |

4.3.2

2011-ben a nyílttengeri szélenergia a felállított szélenergia-kapacitás 10 %-át tette ki, miközben Európa-szerte 35 000 embernek adott közvetlenül vagy közvetve munkát, és 3,8 GW-os összkapacitás mellett 2,4 milliárd eurós éves beruházási összeget tett ki. A megújuló energiaforrásokra vonatkozó tagállami cselekvési tervek alapján a szélerőművekből nyert energia 2020-ban 494,6 TWh lesz, és ebből 133,3 TWh-t a tengereken állítanak majd elő. A foglalkoztatásra vonatkozó előrejelzések 170 000 munkahelyről szólnak 2020-ra, 2030-ra pedig 300 000-ről. Emellett a fejlődésnek még kezdeti szakaszában lévő tevékenységi ágazatokban is vannak ígéretes kilátások. Ilyen az apály-dagály erejét felhasználó energiatermelés, melyhez a hullámok erejére alapozott energiatermelést is hozzá kell adni. Ezeken a területeken egyes tagállamok már jelentős beruházásokat eszközöltek.

| 4.3.3 | Globális szinten a tengeri ásványkincsek bányászatának éves forgalma a kék növekedésről szóló tanulmányban megkérdezett ipari szereplők becslése alapján az elkövetkezendő 10 évben szinte a nulláról várhatóan 5 milliárd euróra emelkedhet. 2030-ra a forgalom 10 milliárd euróra rúghat. Bolygónk egészét nézve lehetséges, hogy 2020-ban a kobalthoz, a rézhez és a cinkhez hasonló ásványkincsek már 5 %-át az óceán mélyéről bányásszák majd elő, 2030-ig pedig ez az arány 10 %-ra nőhet. 2000 és 2010 között – a WTO adatai szerint (PRESS/628, 2011. április 7.) – számos nem energetikai célú nyersanyag árának mintegy évi 15 %-os növekedését tapasztalhattuk, főként a feltörekvő piacokról származó kereslet miatt. Ugyanakkor, a homoktól és a sódertől eltekintve a tengeri ásványkincsek kiaknázása és bányászata még gyerekcipőben jár, és csak sekély vízben történik. |
| --- | --- |

4.3.3

Globális szinten a tengeri ásványkincsek bányászatának éves forgalma a kék növekedésről szóló tanulmányban megkérdezett ipari szereplők becslése alapján az elkövetkezendő 10 évben szinte a nulláról várhatóan 5 milliárd euróra emelkedhet. 2030-ra a forgalom 10 milliárd euróra rúghat. Bolygónk egészét nézve lehetséges, hogy 2020-ban a kobalthoz, a rézhez és a cinkhez hasonló ásványkincsek már 5 %-át az óceán mélyéről bányásszák majd elő, 2030-ig pedig ez az arány 10 %-ra nőhet. 2000 és 2010 között – a WTO adatai szerint (PRESS/628, 2011. április 7.) – számos nem energetikai célú nyersanyag árának mintegy évi 15 %-os növekedését tapasztalhattuk, főként a feltörekvő piacokról származó kereslet miatt. Ugyanakkor, a homoktól és a sódertől eltekintve a tengeri ásványkincsek kiaknázása és bányászata még gyerekcipőben jár, és csak sekély vízben történik.

| 4.3.4 | 2010-ben az akvakultúrával kapcsolatos teljes uniós termelés majdnem elérte az 1,3 millió tonnát, ami 80 000 munkahelyet biztosítva mintegy 3,2 milliárd eurós értéket képvisel. Az EU akvakultúrában tevékenykedő vállalatainak több mint 90 %-át kkv-k teszik ki. A FAO 2010. évi jelentése (The State of World Fisheries and Aquaculture, („A halászat és az akvakultúra helyzete a világban”) szerint világszinten az akvakultúra éves növekedése 6,6 %-os, termelési volumene pedig 2002 és 2009 között 40-ről 53 millió tonnára emelkedett, ami az állati eredetű élelmiszereket előállító ágazatok között a legerősebb növekedést jelenti. Bár világszinten nő a kereslet, az európai termelés stagnál, az EU halszükségletét pedig importból fedezik, amely a teljes európai fogyasztás 60–65 %-át teszi ki. Az akvakultúra-ágazat fejlődésének érdekében az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a vonatkozó finanszírozási politikát, amely a 2014–2020-as időszakra a támogatásokat közvetlen kifizetésekre cserélte. |
| --- | --- |

4.3.4

2010-ben az akvakultúrával kapcsolatos teljes uniós termelés majdnem elérte az 1,3 millió tonnát, ami 80 000 munkahelyet biztosítva mintegy 3,2 milliárd eurós értéket képvisel. Az EU akvakultúrában tevékenykedő vállalatainak több mint 90 %-át kkv-k teszik ki. A FAO 2010. évi jelentése (The State of World Fisheries and Aquaculture, („A halászat és az akvakultúra helyzete a világban”) szerint világszinten az akvakultúra éves növekedése 6,6 %-os, termelési volumene pedig 2002 és 2009 között 40-ről 53 millió tonnára emelkedett, ami az állati eredetű élelmiszereket előállító ágazatok között a legerősebb növekedést jelenti. Bár világszinten nő a kereslet, az európai termelés stagnál, az EU halszükségletét pedig importból fedezik, amely a teljes európai fogyasztás 60–65 %-át teszi ki. Az akvakultúra-ágazat fejlődésének érdekében az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a vonatkozó finanszírozási politikát, amely a 2014–2020-as időszakra a támogatásokat közvetlen kifizetésekre cserélte.

| 4.3.5 | A kék biotechnológia feltörekvő ágazata jelenleg az európai foglalkoztatás kis százalékát adja, bruttó hozzáadott értékét pedig 0,8 milliárd euróra becsülik. Az ágazat rövid időn belül olyan réspiaccá válhat, amely nagy hozzáadott értékű termékekkel látja el az egészségügyi, kozmetikai és iparibioanyag-ágazatot. Az élelmiszer-, takarmány- és vegyipar számára alapanyagként előállított metabolitok és elsődleges vegyületek (zsírok, cukrok, polimerek, fehérjék) piacára való bejutása révén 2020-ra közepes méretű piaccá alakulhat. Hosszú távon, és amennyiben megtörténik a technológiai áttörés, a kék biotechnológia a magas hozzáadott értékkel rendelkező specializált termékek tömeges előállításának irányában fejlődhetne. |
| --- | --- |

4.3.5

A kék biotechnológia feltörekvő ágazata jelenleg az európai foglalkoztatás kis százalékát adja, bruttó hozzáadott értékét pedig 0,8 milliárd euróra becsülik. Az ágazat rövid időn belül olyan réspiaccá válhat, amely nagy hozzáadott értékű termékekkel látja el az egészségügyi, kozmetikai és iparibioanyag-ágazatot. Az élelmiszer-, takarmány- és vegyipar számára alapanyagként előállított metabolitok és elsődleges vegyületek (zsírok, cukrok, polimerek, fehérjék) piacára való bejutása révén 2020-ra közepes méretű piaccá alakulhat. Hosszú távon, és amennyiben megtörténik a technológiai áttörés, a kék biotechnológia a magas hozzáadott értékkel rendelkező specializált termékek tömeges előállításának irányában fejlődhetne.

| 4.4 | Az EGSZB rámutat, hogy az öt csúcságazat gazdasági kilátásai számos feltételtől függenek, dinamizmusuk pedig technológiai, környezetvédelmi, kutatási, beruházási, intézményi és versenyszempontból olyan összetett kihívásoknak van alárendelve, amelyek gyakran az integrált tengerpolitika nemzetközi dimenziójával és a nemzetközi gazdasági vagy egyéb fejleményekkel kapcsolatosak, így például a nemzetközi vizekben való bányászatra vonatkozó engedélyek megszerzéséhez vagy a kőolaj árfolyammozgásaihoz kötődnek. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB rámutat, hogy az öt csúcságazat gazdasági kilátásai számos feltételtől függenek, dinamizmusuk pedig technológiai, környezetvédelmi, kutatási, beruházási, intézményi és versenyszempontból olyan összetett kihívásoknak van alárendelve, amelyek gyakran az integrált tengerpolitika nemzetközi dimenziójával és a nemzetközi gazdasági vagy egyéb fejleményekkel kapcsolatosak, így például a nemzetközi vizekben való bányászatra vonatkozó engedélyek megszerzéséhez vagy a kőolaj árfolyammozgásaihoz kötődnek.

| 4.5 | A kék növekedés megvalósításának üteme meghatározó mértékben függ attól, hogy hosszú távon milyen kereteket szabnak neki. A fenntartható és stabil növekedés pályája nyújthatja számára a legjobb támogatást, miközben egy lehangoló nemzetközi mutatókkal párosuló törékeny gazdasági fellendülés könnyen megakaszthatja a fejlődését. |
| --- | --- |

4.5

A kék növekedés megvalósításának üteme meghatározó mértékben függ attól, hogy hosszú távon milyen kereteket szabnak neki. A fenntartható és stabil növekedés pályája nyújthatja számára a legjobb támogatást, miközben egy lehangoló nemzetközi mutatókkal párosuló törékeny gazdasági fellendülés könnyen megakaszthatja a fejlődését.

| 4.6 | Az EGSZB ugyanakkor megjegyzi, hogy a közlemény mintha nem venné kellően figyelembe a jelenlegi gazdasági válság általános és egyedi hatását, ez utóbbi ugyanis nehézzé teszi a rövid és hosszú távú, európai és világszinten jelentkező kihívásoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB ugyanakkor megjegyzi, hogy a közlemény mintha nem venné kellően figyelembe a jelenlegi gazdasági válság általános és egyedi hatását, ez utóbbi ugyanis nehézzé teszi a rövid és hosszú távú, európai és világszinten jelentkező kihívásoknak való megfelelést.

| 4.7 | Az új és eredendően kockázatos piacokon az európai vállalatok versenyképességét meghatározza az, hogy megfelelő keretek között hozzá tudnak-e jutni kellő finanszírozáshoz, mert csak így képesek átlátható körülmények között vonzani a beruházásokat. A kkv-k számára életfontosságú a kockázati tőkéhez való hozzájutás, a kék növekedés mozgatórugóivá válni képes mikro-vállalkozásokra való odafigyelés pedig elengedhetetlen. |
| --- | --- |

4.7

Az új és eredendően kockázatos piacokon az európai vállalatok versenyképességét meghatározza az, hogy megfelelő keretek között hozzá tudnak-e jutni kellő finanszírozáshoz, mert csak így képesek átlátható körülmények között vonzani a beruházásokat. A kkv-k számára életfontosságú a kockázati tőkéhez való hozzájutás, a kék növekedés mozgatórugóivá válni képes mikro-vállalkozásokra való odafigyelés pedig elengedhetetlen.

| 4.8 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a kizárólagos gazdasági övezetekkel rendelkező tagállamok számára különösen fontos a tengeri gazdaság, valamint arra, hogy a tengeri gazdasági klasztereket tovább kell fejleszteni a növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásuk megerősítése révén. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a kizárólagos gazdasági övezetekkel rendelkező tagállamok számára különösen fontos a tengeri gazdaság, valamint arra, hogy a tengeri gazdasági klasztereket tovább kell fejleszteni a növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásuk megerősítése révén.

| 4.9 | Végül pedig mivel mindenképp azt szeretné, ha a várakozások és a valóság között nem jönne létre szakadék, az EGSZB szerint komolyan számot kell vetni a mai nehéz gazdasági konjunktúrával és az európai és világgazdaságra vonatkozó, általában borúlátó előrejelzésekkel, valamint reálisan kell a kék növekedésre tekinteni, kellő pontossággal felvázolva azt. |
| --- | --- |

4.9

Végül pedig mivel mindenképp azt szeretné, ha a várakozások és a valóság között nem jönne létre szakadék, az EGSZB szerint komolyan számot kell vetni a mai nehéz gazdasági konjunktúrával és az európai és világgazdaságra vonatkozó, általában borúlátó előrejelzésekkel, valamint reálisan kell a kék növekedésre tekinteni, kellő pontossággal felvázolva azt.

5.   Irányítás és a szabályozási kerethez kapcsolódó kérdések

| 5.1 | A közlemény hivatkozik a meglévő szakpolitikákra és a kék gazdaság terén megvalósuló tagállami és uniós stratégiai beruházásokra. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a tagállamok fenti kezdeményezései és fellépései továbbra sem felelnek meg a kék növekedés nagyratörő célkitűzéseinek, és nem érik el a kék növekedés megszilárdításához szükséges kritikus tömeget. |
| --- | --- |

5.1

A közlemény hivatkozik a meglévő szakpolitikákra és a kék gazdaság terén megvalósuló tagállami és uniós stratégiai beruházásokra. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a tagállamok fenti kezdeményezései és fellépései továbbra sem felelnek meg a kék növekedés nagyratörő célkitűzéseinek, és nem érik el a kék növekedés megszilárdításához szükséges kritikus tömeget.

| 5.2 | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy létrejöjjön az a kritikus tömeg, amely a kék növekedést a foglalkoztatás és a vállalkozások motorjává teszi a válság közepette, hatékony irányítási struktúrákkal kell rendelkezni. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB szerint ahhoz, hogy létrejöjjön az a kritikus tömeg, amely a kék növekedést a foglalkoztatás és a vállalkozások motorjává teszi a válság közepette, hatékony irányítási struktúrákkal kell rendelkezni.

| 5.3 | Megjegyezzük, hogy a működőképes irányítási struktúrák felállításához előzetesen meg kell oldani a konzultációs eljárás során azonosított szabályozási problémákat és adminisztratív akadályokat. |
| --- | --- |

5.3

Megjegyezzük, hogy a működőképes irányítási struktúrák felállításához előzetesen meg kell oldani a konzultációs eljárás során azonosított szabályozási problémákat és adminisztratív akadályokat.

| 5.4 | Mivel a tenger kiaknázásának újabb és újabb módjai fejlődnek ki folyamatosan, fontos, hogy a tagállamok tartós szabályozási és tervezési rendszereket állítsanak fel, melyek bátorítják a hosszú távú beruházásokat, a határokon átnyúló kohéziót és az innovációra épülő partnerségek közötti szinergiákat. |
| --- | --- |

5.4

Mivel a tenger kiaknázásának újabb és újabb módjai fejlődnek ki folyamatosan, fontos, hogy a tagállamok tartós szabályozási és tervezési rendszereket állítsanak fel, melyek bátorítják a hosszú távú beruházásokat, a határokon átnyúló kohéziót és az innovációra épülő partnerségek közötti szinergiákat.

| 5.5 | Különösen az olyan feltörekvő ágazatokban, mint a tengeri biotechnológia kellene haladéktalanul bevezetni a jelenleg még hiányzó uniós szintű koherens szakpolitikát. Jelenleg ugyanis az európai szintű erőfeszítések elaprózódnak, mert inkább a nemzeti szükségleteken alapulnak, mintsem az Unió egésze számára közös prioritásokon és szükségleteken. |
| --- | --- |

5.5

Különösen az olyan feltörekvő ágazatokban, mint a tengeri biotechnológia kellene haladéktalanul bevezetni a jelenleg még hiányzó uniós szintű koherens szakpolitikát. Jelenleg ugyanis az európai szintű erőfeszítések elaprózódnak, mert inkább a nemzeti szükségleteken alapulnak, mintsem az Unió egésze számára közös prioritásokon és szükségleteken.

| 5.6 | Az EGSZB ezért kulcsfontosságúnak tartja a szabályozási hézagok megszüntetését, valamint a jogszabályi keret összetettségéből és ingadozásából eredő akadályok kiküszöbölését. Az összetett és ingadozó jogszabályi keret különösen a 2020 utáni időszakra vonatkozó szabályozási bizonytalanságban (a tengeri szélerőművek ágazata) vagy az uniós szabályozás egyes tevékenységek (a tengerfenék erőforrásainak kiaknázása, tengeri akvakultúra és a tengeri szélenergia-termelés) esetében tapasztalható hiányában nyilvánul meg. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB ezért kulcsfontosságúnak tartja a szabályozási hézagok megszüntetését, valamint a jogszabályi keret összetettségéből és ingadozásából eredő akadályok kiküszöbölését. Az összetett és ingadozó jogszabályi keret különösen a 2020 utáni időszakra vonatkozó szabályozási bizonytalanságban (a tengeri szélerőművek ágazata) vagy az uniós szabályozás egyes tevékenységek (a tengerfenék erőforrásainak kiaknázása, tengeri akvakultúra és a tengeri szélenergia-termelés) esetében tapasztalható hiányában nyilvánul meg.

| 5.7 | Konkrétabban fogalmazva rámutatunk, hogy strukturált válaszra van szükség az olyan alapvető kérdések esetében, mint amilyen – különösen az akvakultúra és az úszó tengeri szélerőművek vonatkozásában – az integrált tengeri területtervezés hiánya, az engedélyezési és jóváhagyási eljárások útvesztője (tengeri szélerőművek, kék biotechnológia) vagy a kísérleti gazdaságok létrehozását vagy finanszírozását gátló akadályok, de ide tartoznak azok a súrlódások is, amelyek a tengeri hajózás és az óceánra telepített megújuló energiatermelő berendezések (árapályenergia-termelés, tengeri hőenergia kinyerése, hullámenergia hasznosítása) között lépnek fel. |
| --- | --- |

5.7

Konkrétabban fogalmazva rámutatunk, hogy strukturált válaszra van szükség az olyan alapvető kérdések esetében, mint amilyen – különösen az akvakultúra és az úszó tengeri szélerőművek vonatkozásában – az integrált tengeri területtervezés hiánya, az engedélyezési és jóváhagyási eljárások útvesztője (tengeri szélerőművek, kék biotechnológia) vagy a kísérleti gazdaságok létrehozását vagy finanszírozását gátló akadályok, de ide tartoznak azok a súrlódások is, amelyek a tengeri hajózás és az óceánra telepített megújuló energiatermelő berendezések (árapályenergia-termelés, tengeri hőenergia kinyerése, hullámenergia hasznosítása) között lépnek fel.

6.   Környezetvédelmi dimenzió

| 6.1 | Az EGSZB felszólít a „tengervédelmi stratégiáról szóló” keretirányelvnek (9) a fenntartható fejlődés alappilléreként történő elismerésére, mivel ez képezi az integrált tengerpolitika politika környezetvédelmi alapját, valamint egy olyan koherens szakpolitika bevezetését javasolja, amely a tengeri környezet állandó védelmét és fenntartását célozza a káros hatások kiküszöbölése mellett. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB felszólít a „tengervédelmi stratégiáról szóló” keretirányelvnek (9) a fenntartható fejlődés alappilléreként történő elismerésére, mivel ez képezi az integrált tengerpolitika politika környezetvédelmi alapját, valamint egy olyan koherens szakpolitika bevezetését javasolja, amely a tengeri környezet állandó védelmét és fenntartását célozza a káros hatások kiküszöbölése mellett.

| 6.2 | Az EGSZB szerint a Limaszoli Nyilatkozatba és a jövőbeli szakpolitikai dokumentumokba is bele kell foglalni – az integrált tengerpolitika és a kék növekedés szerves részeként – egyrészt azt a célkitűzést, hogy 2020-ig el kell érni vagy meg kell tartani az EU tengeri vizeinek jó ökológiai állapotát, másrészt pedig az elővigyázatosság elvét |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB szerint a Limaszoli Nyilatkozatba és a jövőbeli szakpolitikai dokumentumokba is bele kell foglalni – az integrált tengerpolitika és a kék növekedés szerves részeként – egyrészt azt a célkitűzést, hogy 2020-ig el kell érni vagy meg kell tartani az EU tengeri vizeinek jó ökológiai állapotát, másrészt pedig az elővigyázatosság elvét

| 6.3 | A munkahelyek teremtésére képes, fenntartható tengeri tevékenységek olyan hosszú távú koherens megközelítést feltételeznek, amely a gazdasági növekedés célkitűzése és a környezeti kihívások közötti stabil egyensúlyt célozza, valamint a helyi, nemzeti, nemzetközi és európai szakpolitikák részéről a fenntartható fejlődés elvein alapuló megfelelő támogatottságot igényel. |
| --- | --- |

6.3

A munkahelyek teremtésére képes, fenntartható tengeri tevékenységek olyan hosszú távú koherens megközelítést feltételeznek, amely a gazdasági növekedés célkitűzése és a környezeti kihívások közötti stabil egyensúlyt célozza, valamint a helyi, nemzeti, nemzetközi és európai szakpolitikák részéről a fenntartható fejlődés elvein alapuló megfelelő támogatottságot igényel.

| 6.4 | Az EGSZB rámutat, hogy bármennyire is jelentősek a tengeri erőforrások, mégsem kiapadhatatlanok. Felhívja a figyelmet annak kockázatára, hogy veszélybe kerülhet a kék növekedés fenntarthatósága és további terhet rovunk a környezetre, ha a korábbi fejlesztésekhez kapcsolódó kezdeményezések mintájára ismételten elkövetjük az erőforrások túlzott kiaknázásával és a túlzott ingatlanfejlesztésekkel jellemzett súlyos hibákat. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB rámutat, hogy bármennyire is jelentősek a tengeri erőforrások, mégsem kiapadhatatlanok. Felhívja a figyelmet annak kockázatára, hogy veszélybe kerülhet a kék növekedés fenntarthatósága és további terhet rovunk a környezetre, ha a korábbi fejlesztésekhez kapcsolódó kezdeményezések mintájára ismételten elkövetjük az erőforrások túlzott kiaknázásával és a túlzott ingatlanfejlesztésekkel jellemzett súlyos hibákat.

| 6.5 | Bár felismeri a környezetvédelmi kihívást, a közlemény mintha nem venne tudomást arról, hogy az elmúlt évtizedek során a talaj, a tengervizek és a levegő szennyeződése, valamint az óceánok elsavasodása, a túlzott kitermelés, a pusztító halászati módszerek és az éghajlatváltozás miatt leromlott az európai tengerek és óceánok állapota. A „kék növekedés határairól” a közelmúltban készült tanulmányok (Limits to Blue Growth, 2012 – A kék növekedés határai 2012-ben. http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) szerint a tengeri és parti ökoszisztémák, valamint a biológiai sokféleség leromlása figyelhető meg a Balti-tengeren, a Fekete-tengeren, a Földközi-tengeren, az Atlanti óceán észak-keleti részén, valamint az Jeges-tengeren. Egy, a Stockholmi Környezetvédelmi Intézet (Stockholm Environment Institute – SEI) által készített újító jellegű tanulmány számokban fejezi ki a hosszú távon folytatott tengeri szennyezés költségeit, amelyeket gyakran annak ellenére figyelmen kívül hagynak a szakpolitikák kidolgozása során, hogy nyugtalanító méreteket ölthetnek, ha semmilyen intézkedés nem történik az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében (lásd http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

Bár felismeri a környezetvédelmi kihívást, a közlemény mintha nem venne tudomást arról, hogy az elmúlt évtizedek során a talaj, a tengervizek és a levegő szennyeződése, valamint az óceánok elsavasodása, a túlzott kitermelés, a pusztító halászati módszerek és az éghajlatváltozás miatt leromlott az európai tengerek és óceánok állapota. A „kék növekedés határairól” a közelmúltban készült tanulmányok (Limits to Blue Growth, 2012 – A kék növekedés határai 2012-ben. http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) szerint a tengeri és parti ökoszisztémák, valamint a biológiai sokféleség leromlása figyelhető meg a Balti-tengeren, a Fekete-tengeren, a Földközi-tengeren, az Atlanti óceán észak-keleti részén, valamint az Jeges-tengeren. Egy, a Stockholmi Környezetvédelmi Intézet (Stockholm Environment Institute – SEI) által készített újító jellegű tanulmány számokban fejezi ki a hosszú távon folytatott tengeri szennyezés költségeit, amelyeket gyakran annak ellenére figyelmen kívül hagynak a szakpolitikák kidolgozása során, hogy nyugtalanító méreteket ölthetnek, ha semmilyen intézkedés nem történik az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében (lásd http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | A fenntarthatóságra nézve nagy kockázatot jelentő tengeri gazdasági tevékenységek a tengeri olaj- vagy gázkitermelő berendezésekre, az akvakultúrára, a part menti turizmusra és a körutazást végző turistahajókra, a széndioxid megkötésére és tárolására, valamint a part menti szállításra vonatkoznak, de idetartozik a fosszilis tüzelőanyagok tengerből való kinyerése is, amely tevékenység összeegyeztethetetlen a fenntartható fejlődés bármely fogalmával. |
| --- | --- |

6.6

A fenntarthatóságra nézve nagy kockázatot jelentő tengeri gazdasági tevékenységek a tengeri olaj- vagy gázkitermelő berendezésekre, az akvakultúrára, a part menti turizmusra és a körutazást végző turistahajókra, a széndioxid megkötésére és tárolására, valamint a part menti szállításra vonatkoznak, de idetartozik a fosszilis tüzelőanyagok tengerből való kinyerése is, amely tevékenység összeegyeztethetetlen a fenntartható fejlődés bármely fogalmával.

| 6.7 | A fenti tevékenységek által kifejtett hatás intenzitását és hatósugarát még nem térképezték föl világosan, főként a megújuló kék energia, a tengeri ásványkincsek, az akvakultúra és a kék biotechnológia vonatkozásában, mivel a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek ahhoz, hogy az óceánokban és a mélytengerekben lejátszódó kölcsönhatások bonyolult együttesét megértsük. |
| --- | --- |

6.7

A fenti tevékenységek által kifejtett hatás intenzitását és hatósugarát még nem térképezték föl világosan, főként a megújuló kék energia, a tengeri ásványkincsek, az akvakultúra és a kék biotechnológia vonatkozásában, mivel a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek ahhoz, hogy az óceánokban és a mélytengerekben lejátszódó kölcsönhatások bonyolult együttesét megértsük.

| 6.8 | Az EGSZB véleménye szerint a tengeri területtervezést és a parti övezetek integrált kezelését, amelyeket az Európai Bizottság a tengeri területek és erőforrások kezelésének legfőbb eszközeként hirdet, olyan egyéb beavatkozási módszerekkel együtt kell használni, amilyen a stratégiai környezeti állapotfelmérés, a védett övezetek meghatározása vagy a környezeti költségek internalizálása. Mindezt az ökoszisztémán és a különböző intenzív és egymással ellentétes használati módok harmonikus együttélésén alapuló megközelítés keretében kell végezni. |
| --- | --- |

6.8

Az EGSZB véleménye szerint a tengeri területtervezést és a parti övezetek integrált kezelését, amelyeket az Európai Bizottság a tengeri területek és erőforrások kezelésének legfőbb eszközeként hirdet, olyan egyéb beavatkozási módszerekkel együtt kell használni, amilyen a stratégiai környezeti állapotfelmérés, a védett övezetek meghatározása vagy a környezeti költségek internalizálása. Mindezt az ökoszisztémán és a különböző intenzív és egymással ellentétes használati módok harmonikus együttélésén alapuló megközelítés keretében kell végezni.

| 6.9 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – különösen a harmadik országokból származó tengeri termékek behozatalának vonatkozásában – a környezetvédelmi, közegészségügyi és minőségi uniós szabványok tiszteletben tartását illetően fokozott éberséggel lépjen fel a fogyasztók EU-n belüli védelme és az ágazat vállalkozásainak az esetleges tisztességtelen versennyel szembeni megóvása érdekében. |
| --- | --- |

6.9

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy – különösen a harmadik országokból származó tengeri termékek behozatalának vonatkozásában – a környezetvédelmi, közegészségügyi és minőségi uniós szabványok tiszteletben tartását illetően fokozott éberséggel lépjen fel a fogyasztók EU-n belüli védelme és az ágazat vállalkozásainak az esetleges tisztességtelen versennyel szembeni megóvása érdekében.

7.   Részletes megjegyzések

| 7.1 | Az EGSZB megjegyzi, hogy bár a közlemény – főként a feltörekvő és fejlődő ágazatok vonatkozásában – céloz a kutatás fontos szerepére a kék növekedés megszilárdításában, ugyanakkor általában véve homályos marad, és nagyrészt a Horizont 2020 jövőbeli programjára való hivatkozásra szorítkozik. |
| --- | --- |

7.1

Az EGSZB megjegyzi, hogy bár a közlemény – főként a feltörekvő és fejlődő ágazatok vonatkozásában – céloz a kutatás fontos szerepére a kék növekedés megszilárdításában, ugyanakkor általában véve homályos marad, és nagyrészt a Horizont 2020 jövőbeli programjára való hivatkozásra szorítkozik.

| 7.2 | Európában jelenleg a közkiadások csökkentésének időszakát éljük, ami a lehető legtöbb eredmény korlátozott eszközökkel való elérésére kényszerít. A tőkehiányt tetézi a közszféra által a kutatásra fordított összegek ebből következő csökkenése is, ami miatt fennáll annak a veszélye is, hogy gyengül a kkv-knak az új termékek és új technológiák kifejlesztése révén a tengeri gazdaságban betöltött kulcsfontosságú szerepe. |
| --- | --- |

7.2

Európában jelenleg a közkiadások csökkentésének időszakát éljük, ami a lehető legtöbb eredmény korlátozott eszközökkel való elérésére kényszerít. A tőkehiányt tetézi a közszféra által a kutatásra fordított összegek ebből következő csökkenése is, ami miatt fennáll annak a veszélye is, hogy gyengül a kkv-knak az új termékek és új technológiák kifejlesztése révén a tengeri gazdaságban betöltött kulcsfontosságú szerepe.

| 7.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár Európa alapos ismeretekkel rendelkezik az új típusú, illetve a hagyományos energiafajtákat, valamint az akvakultúrát illetően, és e területek kutatásában is az élen áll, mégis késésben van az új, feltörekvő ágazatokban megvalósítandó gyakorlati innováció vagy kereskedelmi forgalmazás terén, itt ugyanis az európai szereplők jelenleg még nem képesek megállni a helyüket a nemzetközi versenytársakkal szemben. Ez látható a sótalanítás, a tengerpartok védelme, az algatenyésztés vagy a kék biotechnológia terén bejegyzett európai szabadalmaknak az ázsiai vagy egyesült államokbeli szabadalmakhoz viszonyított kisebb számában. |
| --- | --- |

7.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár Európa alapos ismeretekkel rendelkezik az új típusú, illetve a hagyományos energiafajtákat, valamint az akvakultúrát illetően, és e területek kutatásában is az élen áll, mégis késésben van az új, feltörekvő ágazatokban megvalósítandó gyakorlati innováció vagy kereskedelmi forgalmazás terén, itt ugyanis az európai szereplők jelenleg még nem képesek megállni a helyüket a nemzetközi versenytársakkal szemben. Ez látható a sótalanítás, a tengerpartok védelme, az algatenyésztés vagy a kék biotechnológia terén bejegyzett európai szabadalmaknak az ázsiai vagy egyesült államokbeli szabadalmakhoz viszonyított kisebb számában.

| 7.4 | Ezért az EGSZB azt tartaná helyénvalónak, ha gyorsan orvosolnák a tengeri biotechnológiához és a többi új ágazathoz kötődő kutatási területek és tevékenységek széles spektruma miatt előállt helyzetet, amely azzal jellemezhető, hogy a kutatás nem kellően célzott és nem elég látható a kívülálló számára. |
| --- | --- |

7.4

Ezért az EGSZB azt tartaná helyénvalónak, ha gyorsan orvosolnák a tengeri biotechnológiához és a többi új ágazathoz kötődő kutatási területek és tevékenységek széles spektruma miatt előállt helyzetet, amely azzal jellemezhető, hogy a kutatás nem kellően célzott és nem elég látható a kívülálló számára.

| 7.5 | Több fellépés is hozzájárulhat az összes elsőbbségi területen jelentkező tudás- vagy technológiaátadási szakadék áthidalásához: így például a tudományos kutatást összeköttetésbe lehet hozni az iparral és az oktatással, az ipart és az egyetemeket együttműködésre lehet buzdítani, javítani lehet a szellemi tulajdon kezelését, egy adott projekt kereskedelmi megalapozottságának megállapítása céljából demonstrációs projektekbe lehet beruházni vagy akár nagy köz-magán partnerségeket lehet létrehozni a kék növekedéshez szükséges kritikus tömeg elérése céljából. |
| --- | --- |

7.5

Több fellépés is hozzájárulhat az összes elsőbbségi területen jelentkező tudás- vagy technológiaátadási szakadék áthidalásához: így például a tudományos kutatást összeköttetésbe lehet hozni az iparral és az oktatással, az ipart és az egyetemeket együttműködésre lehet buzdítani, javítani lehet a szellemi tulajdon kezelését, egy adott projekt kereskedelmi megalapozottságának megállapítása céljából demonstrációs projektekbe lehet beruházni vagy akár nagy köz-magán partnerségeket lehet létrehozni a kék növekedéshez szükséges kritikus tömeg elérése céljából.

| 7.6 | A kék növekedés 21. századi jövője szorosan függ majd attól, hogy a tudósok képesek lesznek-e más kutatási területektől kölcsönzött készségeket és fogalmakat átvevő interdiszciplináris programok elindítására, vagy az ilyen programokban való részvételre. A jövő tudósnemzedékének képzését interdiszciplináris és globális megközelítésre kell alapozni annak érdekében, hogy megfelelhessünk a tengeri organizmusokra és környezetre irányuló kutatás során a technológia és a verseny terén jelentkező összetett kihívásoknak. |
| --- | --- |

7.6

A kék növekedés 21. századi jövője szorosan függ majd attól, hogy a tudósok képesek lesznek-e más kutatási területektől kölcsönzött készségeket és fogalmakat átvevő interdiszciplináris programok elindítására, vagy az ilyen programokban való részvételre. A jövő tudósnemzedékének képzését interdiszciplináris és globális megközelítésre kell alapozni annak érdekében, hogy megfelelhessünk a tengeri organizmusokra és környezetre irányuló kutatás során a technológia és a verseny terén jelentkező összetett kihívásoknak.

| 7.7 | Az EGSZB szerint sürgősen orvosolni kell a tengeri környezettel kapcsolatos adatok szétaprózódását, melyek Európa-szerte több száz különböző szervezet birtokában vannak, ami komoly problémát jelent a hozzáférés, a felhasználás és az adatgyűjtés terén egyaránt. Arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal ezen ismeretek hozzáférhetősége érdekében, valamint azért, hogy megállapítsák, milyen többlet-pénzforrásokra és egyéb forrásokra van szükség az információk, bevált gyakorlatok és adatok cseréjét lehetővé tevő közös tér kialakítása céljából a kutatás és az innováció megerősítése és a környezetvédelem javítása érdekében. |
| --- | --- |

7.7

Az EGSZB szerint sürgősen orvosolni kell a tengeri környezettel kapcsolatos adatok szétaprózódását, melyek Európa-szerte több száz különböző szervezet birtokában vannak, ami komoly problémát jelent a hozzáférés, a felhasználás és az adatgyűjtés terén egyaránt. Arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal ezen ismeretek hozzáférhetősége érdekében, valamint azért, hogy megállapítsák, milyen többlet-pénzforrásokra és egyéb forrásokra van szükség az információk, bevált gyakorlatok és adatok cseréjét lehetővé tevő közös tér kialakítása céljából a kutatás és az innováció megerősítése és a környezetvédelem javítása érdekében.

| 7.8 | Kívánatos, hogy az európai vizek tengerfenék-területeinek új digitális térképe interoperábilis szabvánnyal készüljön el és szabadon felhasználható legyen a kutatás támogatása érdekében, amennyiben ez utóbbi számára oceanográfiai előrejelzéseket és adatokat szolgáltat az emberi tevékenységek hatásáról, hogy ezáltal a tagállamok maximálisan ki tudják használni a tengeri környezettel kapcsolatos saját megfigyelési, mintavételi és vizsgálati potenciáljukat. |
| --- | --- |

7.8

Kívánatos, hogy az európai vizek tengerfenék-területeinek új digitális térképe interoperábilis szabvánnyal készüljön el és szabadon felhasználható legyen a kutatás támogatása érdekében, amennyiben ez utóbbi számára oceanográfiai előrejelzéseket és adatokat szolgáltat az emberi tevékenységek hatásáról, hogy ezáltal a tagállamok maximálisan ki tudják használni a tengeri környezettel kapcsolatos saját megfigyelési, mintavételi és vizsgálati potenciáljukat.

| 7.9 | Európa tengeri határainak védelme és a tengerek hatékony felügyelete (10) komoly kihívás a tagállamok számára a kék növekedés előmozdításának sikeressége szempontjából. A schengeni térség külső határellenőrzésének megerősítése és egy információcserét lehetővé tevő rendszer létrehozása révén a tagállamok határellenőrző szervei képesek lesznek csökkenteni a tengerbe veszettek számát, valamint küzdeni az olyan jelenségek ellen, mint az EU-ba irányuló illegális bevándorlás vagy akár a tengeri kalózkodás (11). |
| --- | --- |

7.9

Európa tengeri határainak védelme és a tengerek hatékony felügyelete (10) komoly kihívás a tagállamok számára a kék növekedés előmozdításának sikeressége szempontjából. A schengeni térség külső határellenőrzésének megerősítése és egy információcserét lehetővé tevő rendszer létrehozása révén a tagállamok határellenőrző szervei képesek lesznek csökkenteni a tengerbe veszettek számát, valamint küzdeni az olyan jelenségek ellen, mint az EU-ba irányuló illegális bevándorlás vagy akár a tengeri kalózkodás (11).

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 46–50. o.

1

(2)  Ezt a 2012. október 7-i, nicosiai (Ciprus) informális miniszteri találkozó során fogadták el az integrált tengerpolitikáért felelős európai miniszterek és az Európai Bizottság.

2

(3)  Lásd HL C 299., 2012.10.4., 133–140. o.; HL C 255., 2010.9.22., 103–109. o.; HL C 267., 2010.10.1., 39–45. o.; HL C 306., 2009.12.16., 46–50. o.; HL C 211., 2008.8.19., 31–36. o.; HL C 172., 2008.7.5., 34–40. o.; HL C 168., 2007.7.20., 50–56. o.; HL C 146., 2007.6.30., 19–26. o.; HL C 206., 2006.8.29., 5–9. o.; HL C 185, 2006.8.8., 20–24. o.; HL C 157., 2005.6.28., 141–146. o..

3

(4)  COM(2007) 575 final.

4

(5)  COM(2004)343.

5

(6)  HL C 294., 2005.11.25., 21–25. o.

6

(7)  HL C 43., 2012.2.15., 69–72. o.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  HL L 164., 2008.6.25., 19–40. o.

9

(10)  HL C 44., 2011.2.11., 173–177. o.

10

(11)  HL C 76., 2013.03.14., 15. o.

11

---

| 6.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/93

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

2013/C 161/18

Előadó: dr. Anna BREDIMA

2013. január 15-én a Tanács és az Európai Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke alapján úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2013. február 27-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2013. március 20-21-én tartott, 488. plenáris ülésén (a március 20-i ülésnapon) 113 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság tengerészeti felszerelésekről szóló új irányelvjavaslatát (a „MED”-et), és támogatja általános céljait. A javaslat biztosítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szóban forgó felszerelésekre vonatkozó előírásainak összehangolt végrehajtását, és garantálja a tengerészeti felszerelések belső piacának megfelelő működését, egyúttal erősítve a tengerbiztonságot és a környezetszennyezés megelőzését is. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság tengerészeti felszerelésekről szóló új irányelvjavaslatát (a „MED”-et), és támogatja általános céljait. A javaslat biztosítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) szóban forgó felszerelésekre vonatkozó előírásainak összehangolt végrehajtását, és garantálja a tengerészeti felszerelések belső piacának megfelelő működését, egyúttal erősítve a tengerbiztonságot és a környezetszennyezés megelőzését is.

| 1.2 | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az irányelvnek azzal a megközelítésével, amely a) előírja, hogy az uniós lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén elhelyezett tengerészeti felszerelések megfeleljenek az IMO-eszközök előírásainak; b) hatálya alá vonja az összes olyan egyéb felszerelést, amely az uniós jogszabályok hatálya alá tartozhat; c) rendelkezik az előírásoknak megfelelő felszerelések kölcsönös elismeréséről és az egyenértékű felszerelések elfogadásáról; d) biztosítja a tengerészeti felszerelések szabad mozgását az EU-n belül és a kereskedelem technikai jellegű akadályainak megszüntetését a belső piacon; valamint e) egyszerűsíti és egyértelműsíti az IMO-előírások módosításainak átültetését az európai és nemzeti jogi keretekbe. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB teljes mértékben egyetért az irányelvnek azzal a megközelítésével, amely a) előírja, hogy az uniós lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén elhelyezett tengerészeti felszerelések megfeleljenek az IMO-eszközök előírásainak; b) hatálya alá vonja az összes olyan egyéb felszerelést, amely az uniós jogszabályok hatálya alá tartozhat; c) rendelkezik az előírásoknak megfelelő felszerelések kölcsönös elismeréséről és az egyenértékű felszerelések elfogadásáról; d) biztosítja a tengerészeti felszerelések szabad mozgását az EU-n belül és a kereskedelem technikai jellegű akadályainak megszüntetését a belső piacon; valamint e) egyszerűsíti és egyértelműsíti az IMO-előírások módosításainak átültetését az európai és nemzeti jogi keretekbe.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az IMO már jóval a hajók fedélzetén történő kötelező elhelyezésüket megelőzően előírásokat és tesztelési eljárásokat dolgoz ki a tengerészeti felszerelések tekintetében. A tagállamok IMO-eljárás keretében megvalósuló közös fellépése biztosítja majd az irányelv célkitűzéseinek tiszteletben tartását anélkül, hogy olyan egyoldalú, átmeneti uniós előírásokhoz kellene folyamodni, amelyek végső soron nem biztos, hogy megfelelnek az IMO-előírásoknak, és így helyettesítésre vagy szerzett jogi záradék („grandfather clause”) alkalmazására szorulnak. Az IMO-előírások eltérő alkalmazásán alapuló regionális normák létezése hátráltathatja az EU flottájának versenyképességét, és csökkentheti a biztonság és a környezetvédelem színvonalát. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az IMO már jóval a hajók fedélzetén történő kötelező elhelyezésüket megelőzően előírásokat és tesztelési eljárásokat dolgoz ki a tengerészeti felszerelések tekintetében. A tagállamok IMO-eljárás keretében megvalósuló közös fellépése biztosítja majd az irányelv célkitűzéseinek tiszteletben tartását anélkül, hogy olyan egyoldalú, átmeneti uniós előírásokhoz kellene folyamodni, amelyek végső soron nem biztos, hogy megfelelnek az IMO-előírásoknak, és így helyettesítésre vagy szerzett jogi záradék („grandfather clause”) alkalmazására szorulnak. Az IMO-előírások eltérő alkalmazásán alapuló regionális normák létezése hátráltathatja az EU flottájának versenyképességét, és csökkentheti a biztonság és a környezetvédelem színvonalát.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy pontosításokra van szükség az irányelv bizonyos rendelkezéseinek hatályát és alkalmazását illetően a felszerelések kölcsönös elismerésére és elfogadására vonatkozó követelményekkel kapcsolatban, a hajók Közösségen belüli átlajstromozásáról szóló 613/91/EGK rendeletben, a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló rendeletben, valamint az Egyesült Államok és az EU között 2004-ben kötött, a tengerészeti felszerelésekre vonatkozó megfelelőségi tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásban foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy pontosításokra van szükség az irányelv bizonyos rendelkezéseinek hatályát és alkalmazását illetően a felszerelések kölcsönös elismerésére és elfogadására vonatkozó követelményekkel kapcsolatban, a hajók Közösségen belüli átlajstromozásáról szóló 613/91/EGK rendeletben, a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló rendeletben, valamint az Egyesült Államok és az EU között 2004-ben kötött, a tengerészeti felszerelésekre vonatkozó megfelelőségi tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásban foglaltaknak megfelelően.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | Az Európai Bizottság négy olyan területet azonosított, ahol a tengerészeti felszerelésekről szóló 96/98/EK irányelv célkitűzései nem valósulnak meg maradéktalanul. Az érintett felek közé tartoznak a tengerészeti berendezések európai gyártói, többek között kkv-k, hajógyárak, a hajók utasai és személyzete, közigazgatási szervek. Az Európai Bizottság specifikus javaslatokat vázol fel az irányelv hiányosságainak helyesbítésére, és hatályon kívül helyezi azt. Az új irányelvjavaslat előnye kettős: jelentősen javítja majd az IMO-előírások végrehajtását az EU-ban, csökkenti a biztonsági kockázatokat, és elősegíti a tengerészeti felszerelések belső piacának zavartalan működését a szóban forgó előírások módosításainak átültetésére vonatkozó eljárások meggyorsítása és egyszerűsítése révén. Az irányelv ezzel párhuzamosan egyszerűsíti majd a szabályozási környezetet, és serkenti az EU tengerészeti felszerelésekkel foglalkozó ágazatát. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság négy olyan területet azonosított, ahol a tengerészeti felszerelésekről szóló 96/98/EK irányelv célkitűzései nem valósulnak meg maradéktalanul. Az érintett felek közé tartoznak a tengerészeti berendezések európai gyártói, többek között kkv-k, hajógyárak, a hajók utasai és személyzete, közigazgatási szervek. Az Európai Bizottság specifikus javaslatokat vázol fel az irányelv hiányosságainak helyesbítésére, és hatályon kívül helyezi azt. Az új irányelvjavaslat előnye kettős: jelentősen javítja majd az IMO-előírások végrehajtását az EU-ban, csökkenti a biztonsági kockázatokat, és elősegíti a tengerészeti felszerelések belső piacának zavartalan működését a szóban forgó előírások módosításainak átültetésére vonatkozó eljárások meggyorsítása és egyszerűsítése révén. Az irányelv ezzel párhuzamosan egyszerűsíti majd a szabályozási környezetet, és serkenti az EU tengerészeti felszerelésekkel foglalkozó ágazatát.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A tengerészeti felszerelésekkel foglalkozó ágazat komoly többletértéket képviselő, húzó ágazat, amely nettó exportáló szektorként magas szintű kutatási és fejlesztési beruházásokkal, 5 000–6 000 vállalattal és 300 000 munkahellyel rendelkezik. Az irányelvjavaslat fokozott biztonságot jelent az EU hajói, valamint ezek személyzete számára, és – munkahelyeket és növekedést teremtve – ösztönzőként hat majd a tengerészeti felszerelések ágazatára. |
| --- | --- |

3.1

A tengerészeti felszerelésekkel foglalkozó ágazat komoly többletértéket képviselő, húzó ágazat, amely nettó exportáló szektorként magas szintű kutatási és fejlesztési beruházásokkal, 5 000–6 000 vállalattal és 300 000 munkahellyel rendelkezik. Az irányelvjavaslat fokozott biztonságot jelent az EU hajói, valamint ezek személyzete számára, és – munkahelyeket és növekedést teremtve – ösztönzőként hat majd a tengerészeti felszerelések ágazatára.

| 3.2 | Tengerészeti felszerelés alatt minden olyan, hajófedélzeten található felszerelést értünk, amelyet a hajógyártás során vagy egy későbbi időpontban szereltek fel a hajóra. A nyílt tengeri tevékenységekre is vonatkozik, és a termékek széles skálája tartozik ide, a navigációs felszerelésektől a rakománnyal kapcsolatos felszereléseken át a tűzoltó és életmentő felszerelésekig, illetve a környezetvédelmi célokat szolgáló speciális felszerelésekig: ilyenek például a ballasztvíz-kezelési felszerelések vagy az SOx-kibocsátásokat csökkentő tisztítóberendezések. A tengerészeti berendezések értéke az új hajók értékének 40-80 %-át teszi ki. A javaslat csökkenteni fogja az ágazati költségeket, és erősíti az EU iparának versenyképességét. |
| --- | --- |

3.2

Tengerészeti felszerelés alatt minden olyan, hajófedélzeten található felszerelést értünk, amelyet a hajógyártás során vagy egy későbbi időpontban szereltek fel a hajóra. A nyílt tengeri tevékenységekre is vonatkozik, és a termékek széles skálája tartozik ide, a navigációs felszerelésektől a rakománnyal kapcsolatos felszereléseken át a tűzoltó és életmentő felszerelésekig, illetve a környezetvédelmi célokat szolgáló speciális felszerelésekig: ilyenek például a ballasztvíz-kezelési felszerelések vagy az SOx-kibocsátásokat csökkentő tisztítóberendezések. A tengerészeti berendezések értéke az új hajók értékének 40-80 %-át teszi ki. A javaslat csökkenteni fogja az ágazati költségeket, és erősíti az EU iparának versenyképességét.

| 3.3 | Az EGSZB emlékeztet a tengerészeti felszerelésekről szóló 96/98/EK irányelvjavaslattal (1) kapcsolatban kibocsátott véleményére, amely határozottan támogatta ugyanazokat az alapvető célkitűzéseket, amelyek most ebben a javaslatban is megfogalmazásra kerülnek. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB emlékeztet a tengerészeti felszerelésekről szóló 96/98/EK irányelvjavaslattal (1) kapcsolatban kibocsátott véleményére, amely határozottan támogatta ugyanazokat az alapvető célkitűzéseket, amelyek most ebben a javaslatban is megfogalmazásra kerülnek.

| 3.4 | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az irányelvjavaslat megközelítésével, és támogatja célkitűzéseit, melyek erősíteni fogják a hatályos szabályozási rendszert, és legfőképpen megkönnyítik majd az IMO-előírások módosításainak uniós jogszabályokba való időben történő átültetését. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB teljes mértékben egyetért az irányelvjavaslat megközelítésével, és támogatja célkitűzéseit, melyek erősíteni fogják a hatályos szabályozási rendszert, és legfőképpen megkönnyítik majd az IMO-előírások módosításainak uniós jogszabályokba való időben történő átültetését.

| 3.5 | Az EGSZB üdvözli, hogy – a hajózás globális természetének megfelelően – a tengeri biztonsággal kapcsolatos nemzetközi rendelkezések prioritást élveznek. Az irányelv célkitűzéseit tovább segítik majd azok a rendelkezések, amelyek felhatalmazzák az Európai Bizottságot arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogszabályok frissítése érdekében, közös kritériumokat és eljárásokat vezessen be a szóban forgó követelmények és előírások alkalmazásának tekintetében, és közzétegye a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB üdvözli, hogy – a hajózás globális természetének megfelelően – a tengeri biztonsággal kapcsolatos nemzetközi rendelkezések prioritást élveznek. Az irányelv célkitűzéseit tovább segítik majd azok a rendelkezések, amelyek felhatalmazzák az Európai Bizottságot arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogszabályok frissítése érdekében, közös kritériumokat és eljárásokat vezessen be a szóban forgó követelmények és előírások alkalmazásának tekintetében, és közzétegye a vonatkozó információkat.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   2. cikk – Fogalommeghatározások

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a nemzetközi egyezmények listájába felvegyék a hajók ballasztvizének és az üledékeknek a kezelésére és ellenőrzésére vonatkozó 2004. évi nemzetközi egyezményt, amely várhatóan a közeljövőben lép hatályba. Javasolja ugyanakkor, hogy töröljék a listáról a merülésvonalakról szóló 1966. évi nemzetközi egyezményt, mivel az nem rendelkezik felszerelésekről.

4.2   3. cikk – Alkalmazási kör

| 4.2.1 | A jogi érthetőség miatt ésszerű lenne egyértelműen tisztázni, hogy az irányelv nem vonatkozik az olyan felszerelésekre, amelyeket a szóban forgó irányelv hatálybalépésének időpontjában már elhelyeztek a hajófedélzeten. |
| --- | --- |

4.2.1

A jogi érthetőség miatt ésszerű lenne egyértelműen tisztázni, hogy az irányelv nem vonatkozik az olyan felszerelésekre, amelyeket a szóban forgó irányelv hatálybalépésének időpontjában már elhelyeztek a hajófedélzeten.

| 4.2.2 | Az EGSZB érti, hogy a 2. pont igen ésszerű rendelkezése, amely szerint a tengerészeti berendezések kizárólag az új irányelv hatálya alá tartoznak majd, megfelelőségi szempontokra vonatkozik. Tisztázni kellene azonban, hogy ez az egyértelmű megállapítás a felszerelések kölcsönös elismerésével és elfogadásával kapcsolatos szempontokra is vonatkozik-e a hajók Közösségen belüli átlajstromozásáról szóló 613/91/EGK rendeletben és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló rendeletben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB érti, hogy a 2. pont igen ésszerű rendelkezése, amely szerint a tengerészeti berendezések kizárólag az új irányelv hatálya alá tartoznak majd, megfelelőségi szempontokra vonatkozik. Tisztázni kellene azonban, hogy ez az egyértelmű megállapítás a felszerelések kölcsönös elismerésével és elfogadásával kapcsolatos szempontokra is vonatkozik-e a hajók Közösségen belüli átlajstromozásáról szóló 613/91/EGK rendeletben és a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló rendeletben foglaltaknak megfelelően.

4.3   4. cikk A tengerészeti felszerelésekre vonatkozó követelmények

Az IMO-egyezmények és más eszközök naprakész verzióban történő automatikus alkalmazásáról szóló rendelkezés miatt nincs többé szükség az irányelv módosításaira és az A.I és A.II mellékletben jelenleg szereplő felszerelési listák figyelembevételére.

4.4   5. cikk – Alkalmazás

A „tengerészeti felszerelések megfeleljenek azon nemzetközi jogi eszközöknek, amelyek a fedélzeten már elhelyezett felszerelések esetében alkalmazandók” kifejezés félreértelmezésének elkerülése érdekében egyértelművé kellene tenni, hogy ott olyan követelményekről van szó, amelyek az elhelyezés időpontjában hatályosak, kivéve, ha az IMO által később elfogadott követelmények a fedélzeten már elhelyezett felszerelésekre alkalmazandók.

4.5   6. cikk – A belső piac működése

Ez a cikk a tengeri felszerelések EU-n belüli szabad mozgását biztosítja azon az alapon, hogy a tagállamok kölcsönösen elismerik az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő felszereléseket. A cikk rendelkezik a tengerészeti felszerelések európai uniós hajók fedélzetén való elhelyezéséről is, vélhetőleg az EU-n kívül is. Azonban ezt a koncepciót esetleg gyengítheti a 7. cikk (2) pontjának (nem megfelelő felszerelés kicserélése), a 32. cikk (6) pontjának (a befogadó államnak jogában áll az innovatív felszerelés vizsgálatát megismételni) és a 34. cikk (4) pontjának (lehetőség az EU-n kívül kicserélt ugyanolyan felszerelés elutasítására) az alkalmazása.

4.6   7. cikk – A hajók átvezetése egy tagállam lajstromába

A (2) pont előírja, hogy a felszerelést ki kell cserélni, ha a hatóság nem tekinti egyenértékűnek. Az EGSZB felteszi a kérdést, hogy ilyen esetekben – figyelembe véve az igazolások kölcsönös elismeréséről szóló IMO-rendelkezéseket is – célszerű lenne-e, hogy a befogadó tagállamok az 1991/613 rendelet 5. cikkében felvázolt eljárást kövessék (az Európai Bizottság előzetes értesítése hajók tagállamok közötti átlajstromozásáról).

4.7   8. cikk – A tengerészeti felszerelésekre vonatkozó előírások

Az EGSZB-ben felmerül a kérdés, hogy valóban az EU-nak és nem inkább a tagállamoknak kellene-e szorgalmazniuk a nemzetközi IMO-szabványok kidolgozását. Az IMO mindenesetre már jóval a hajók fedélzetén történő kötelező elhelyezésüket megelőzően előírásokat és tesztelési eljárásokat dolgoz ki a tengerészeti felszerelések tekintetében. A tagállamok IMO-eljárás keretében megvalósuló közös fellépése biztosítja majd az irányelv célkitűzéseinek tiszteletben tartását anélkül, hogy olyan egyoldalú, átmeneti uniós előírásokhoz kellene folyamodni, amelyek végső soron nem biztos, hogy megfelelnek az IMO-előírásoknak, és így helyettesítésre vagy szerzett jogi záradék („grandfather clause”) alkalmazására szorulnak.

4.8   9–11. cikk – A hajókormány-embléma

A hajófedélzeten elhelyezett, jóváhagyott tengerészeti felszerelések az összes tagállamban szabadon közlekedhetnek majd, mivel viselik a közösségi emblémát – a hajókormány-emblémát –, amely igazolja az IMO/MED-követelményeknek való megfelelésüket. Az EGSZB támogatja annak lehetőségét, hogy a hajókormány-emblémát elektronikus címkével egészítsék ki vagy helyettesítsék, ami megkönnyíti az uniós kikötőkbe befutó hajók ellenőrzését, és segít a hamisítás elleni küzdelemben.

4.9   26. cikk – A bejelentett szervezetek koordinálása

Az EGSZB támogatja a „bejelentett szervezetek” ágazati csoportjának létrehozására irányuló javaslatot, amely hasonlóképpen működhetne, mint a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége, amelynek az EU-ban elismert szervezetei szintén a bejelentett szervezetek feladatkörét látják el.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Staffan NILSSON

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Javaslat tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről, HL C 97., 1996.4.1., 22 o.; az EGSZB véleménye a hajók átlajstromozásáról, HL C 80., 2004.3.30., 88–91. o.

1

Javaslat tanácsi irányelvre a tengerészeti felszerelésekről

hajók átlajstromozásáról

---