# Jurnalul Oficial C 229/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.229.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 229 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 568 august 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.229.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 229

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 568 august 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 229/01 | Invitație de a prezenta observații pe marginea proiectului de regulament al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis | 1 |
| 2013/C 229/02 | Proiect de Regulamentul (UE) nr. .../... al Comisiei din 17 iulie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis
   (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 229/01

Invitație de a prezenta observații pe marginea proiectului de regulament al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis

de minimis

1

2013/C 229/02

Proiect de Regulamentul (UE) nr. .../... al Comisiei din 17 iulie 2013 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis
   (
  1
  )

de minimis

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 229/03 | Rata de schimb a monedei euro | 10 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2013/C 229/04 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 11 |
| 2013/C 229/05 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 11 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2013/C 229/06 | Informații comunicate de statele AELS privind ajutoarele de stat acordate în temeiul actului la care se face referire la punctul 1 litera (j) din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare)] | 12 |
| 2013/C 229/07 | Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE | 16 |
| 2013/C 229/08 | Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE | 17 |
| 2013/C 229/09 | Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat privind finanțarea Sălii de concert Harpa și a Centrului de conferințe Harpa | 18 |
| 2013/C 229/10 | Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, cu privire la unele chestiuni referitoare la acordarea de ajutoare de stat în contextul unui ajutor potențial în beneficiul Nasjonal digital læringsarena (NDLA) | 31 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 229/03

Rata de schimb a monedei euro

10

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2013/C 229/04

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

11

2013/C 229/05

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

11

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2013/C 229/06

Informații comunicate de statele AELS privind ajutoarele de stat acordate în temeiul actului la care se face referire la punctul 1 litera (j) din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare)]

12

2013/C 229/07

Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

16

2013/C 229/08

Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

17

2013/C 229/09

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat privind finanțarea Sălii de concert Harpa și a Centrului de conferințe Harpa

18

2013/C 229/10

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, cu privire la unele chestiuni referitoare la acordarea de ajutoare de stat în contextul unui ajutor potențial în beneficiul Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

31

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 229/11 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind schemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 43 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 229/11

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind schemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/1

---

Invitație de a prezenta observații pe marginea proiectului de regulament al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis

2013/C 229/01

Părțile interesate își pot prezenta observațiile în termen de o lună de la data publicării acestui proiect de regulament, la următoarea adresă:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Ref.: HT.3572 — SAM — de minimis review

Textul este, de asemenea, disponibil pe următorul site internet:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_second_de_minimis/index_en.html

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/1

---

PROIECT DE REGULAMENTUL (UE) NR. .../... AL COMISIEI

din 17 iulie 2013

privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ajutoarelor de minimis

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 229/02

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (1),

după publicarea unui proiect al prezentului regulament (2),

după consultarea Comitetului consultativ privind ajutoarele de stat,

întrucât:

| (1) | Finanțarea din partea statului care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) reprezintă ajutor de stat și trebuie notificată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 109 din tratat, Consiliul poate stabili categoriile de ajutoare care sunt scutite de această cerință de notificare. În conformitate cu articolul 108 alineatul (4) din tratat, Comisia poate adopta regulamente în legătură cu aceste categorii de ajutoare de stat. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 994/98, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 109 din tratat, că ajutoarele de minimis ar putea constitui o astfel de categorie. Pe această bază, se consideră că ajutoarele de minimis, fiind ajutoare acordate aceleiași întreprinderi într-o perioadă de timp dată care nu depășesc o anumită sumă fixă, nu îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din tratat și deci nu fac obiectul procedurii de notificare. |
| --- | --- |

(1)

Finanțarea din partea statului care îndeplinește criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) reprezintă ajutor de stat și trebuie notificată Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 109 din tratat, Consiliul poate stabili categoriile de ajutoare care sunt scutite de această cerință de notificare. În conformitate cu articolul 108 alineatul (4) din tratat, Comisia poate adopta regulamente în legătură cu aceste categorii de ajutoare de stat. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 994/98, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 109 din tratat, că ajutoarele de minimis ar putea constitui o astfel de categorie. Pe această bază, se consideră că ajutoarele de minimis, fiind ajutoare acordate aceleiași întreprinderi într-o perioadă de timp dată care nu depășesc o anumită sumă fixă, nu îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 107 alineatul (1) din tratat și deci nu fac obiectul procedurii de notificare.

| (2) | În numeroase decizii, Comisia a clarificat noțiunea de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Comisia și-a prezentat, de asemenea, politica cu privire la un plafon de minimis, sub care se poate considera că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu se aplică, mai întâi în comunicarea sa privind ajutoarele de stat de minimis
   (3) și, ulterior, în Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei (4) și în Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (5). Din experiența dobândită prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1998/2006, rezultă că este necesară revizuirea anumitor condiții prevăzute în respectivul regulament și înlocuirea acestuia. |
| --- | --- |

(2)

În numeroase decizii, Comisia a clarificat noțiunea de ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Comisia și-a prezentat, de asemenea, politica cu privire la un plafon de minimis, sub care se poate considera că articolul 107 alineatul (1) din tratat nu se aplică, mai întâi în comunicarea sa privind ajutoarele de stat de minimis
   (3) și, ulterior, în Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei (4) și în Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (5). Din experiența dobândită prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1998/2006, rezultă că este necesară revizuirea anumitor condiții prevăzute în respectivul regulament și înlocuirea acestuia.

| (3) | Este oportună menținerea plafonului de 200 000 EUR pentru cuantumul ajutoarelor de minimis pe care o întreprindere unică le poate primi pe o perioadă de trei ani din partea unui stat membru. Acest plafon rămâne necesar pentru a se asigura că o măsură care face obiectul prezentului regulament nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și/sau nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(3)

Este oportună menținerea plafonului de 200 000 EUR pentru cuantumul ajutoarelor de minimis pe care o întreprindere unică le poate primi pe o perioadă de trei ani din partea unui stat membru. Acest plafon rămâne necesar pentru a se asigura că o măsură care face obiectul prezentului regulament nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și/sau nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența.

| (4) | În sensul aplicării normelor de concurență prevăzute în tratat, prin întreprindere se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (6). Curtea de Justiție a hotărât că toate entitățile care sunt controlate (din punct de vedere juridic sau de facto) de către aceeași entitate ar trebui considerate o întreprindere unică (7). În scopul asigurării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative, prezentul regulament ar trebui să prevadă o listă exhaustivă de criterii clare în funcție de care să se stabilească dacă două sau mai multe entități trebuie considerate o singură întreprindere. Din criteriile bine stabilite pentru definirea „întreprinderilor afiliate” în cadrul definiției IMM-urilor din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (8), Comisia a selectat criteriile care sunt adecvate în sensul prezentului regulament. Aceste criterii le sunt deja cunoscute autorităților publice și ar trebui să se aplice, având în vedere domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât IMM-urilor, cât și întreprinderilor mari. |
| --- | --- |

(4)

În sensul aplicării normelor de concurență prevăzute în tratat, prin întreprindere se înțelege orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată (6). Curtea de Justiție a hotărât că toate entitățile care sunt controlate (din punct de vedere juridic sau de facto) de către aceeași entitate ar trebui considerate o întreprindere unică (7). În scopul asigurării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative, prezentul regulament ar trebui să prevadă o listă exhaustivă de criterii clare în funcție de care să se stabilească dacă două sau mai multe entități trebuie considerate o singură întreprindere. Din criteriile bine stabilite pentru definirea „întreprinderilor afiliate” în cadrul definiției IMM-urilor din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (8), Comisia a selectat criteriile care sunt adecvate în sensul prezentului regulament. Aceste criterii le sunt deja cunoscute autorităților publice și ar trebui să se aplice, având în vedere domeniul de aplicare al prezentului regulament, atât IMM-urilor, cât și întreprinderilor mari.

| (5) | Date fiind dimensiunile reduse, în medie, ale întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transportului rutier de mărfuri, este necesar să se stabilească plafonul la 100 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri în contul terților sau contra cost. Furnizarea de servicii integrate, în care transportul propriu-zis reprezintă doar un element, cum ar fi serviciile de mutare, serviciile poștale sau de curierat ori colectarea deșeurilor și serviciile de prelucrare, nu ar trebui considerată un serviciu de transport. Având în vedere supracapacitatea în sectorul transportului rutier de mărfuri și obiectivele politicii de transport în ceea ce privește congestionarea traficului rutier și transportul de mărfuri, ajutoarele acordate întreprinderilor care efectuează transport rutier de mărfuri în contul terților pentru achiziționarea de vehicule care asigură transportul rutier de mărfuri ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Ținând seama de dezvoltarea sectorului de transport rutier de călători, nu mai este necesară aplicarea unui plafon inferior pentru acest sector. |
| --- | --- |

(5)

Date fiind dimensiunile reduse, în medie, ale întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul transportului rutier de mărfuri, este necesar să se stabilească plafonul la 100 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri în contul terților sau contra cost. Furnizarea de servicii integrate, în care transportul propriu-zis reprezintă doar un element, cum ar fi serviciile de mutare, serviciile poștale sau de curierat ori colectarea deșeurilor și serviciile de prelucrare, nu ar trebui considerată un serviciu de transport. Având în vedere supracapacitatea în sectorul transportului rutier de mărfuri și obiectivele politicii de transport în ceea ce privește congestionarea traficului rutier și transportul de mărfuri, ajutoarele acordate întreprinderilor care efectuează transport rutier de mărfuri în contul terților pentru achiziționarea de vehicule care asigură transportul rutier de mărfuri ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Ținând seama de dezvoltarea sectorului de transport rutier de călători, nu mai este necesară aplicarea unui plafon inferior pentru acest sector.

| (6) | Având în vedere normele speciale care se aplică în sectoarele producției primare de produse agricole, al pescuitului și acvaculturii și riscul ca în aceste sectoare ajutoarele care constau în sume aflate sub plafonul stabilit în prezentul regulament să poată totuși îndeplini criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice sectoarelor respective. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere normele speciale care se aplică în sectoarele producției primare de produse agricole, al pescuitului și acvaculturii și riscul ca în aceste sectoare ajutoarele care constau în sume aflate sub plafonul stabilit în prezentul regulament să poată totuși îndeplini criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice sectoarelor respective.

| (7) | Având în vedere similaritățile dintre prelucrarea și comercializarea produselor agricole și a produselor neagricole, prezentul regulament ar trebui să se aplice prelucrării și comercializării produselor agricole, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Nici activitățile care se desfășoară în exploatațiile agricole, necesare în vederea pregătirii unui produs pentru prima vânzare, precum recoltarea, secerișul și treieratul cerealelor sau ambalarea ouălor, și nici prima vânzare către revânzători sau operatori nu ar trebui considerate, în acest sens, activități de prelucrare sau de comercializare. Curtea de Justiție a stabilit (9) că, odată ce Uniunea a legiferat instituirea unei organizări comune a pieței într-un anumit sector agricol, statele membre sunt obligate să se abțină de la adoptarea oricăror măsuri care ar putea aduce atingere sau ar constitui excepții de la aceasta. Din acest motiv, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor a căror valoare este stabilită pe baza prețului sau a cantității de produse cumpărate sau introduse pe piață. În mod similar, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici măsurilor de sprijin care sunt subordonate unei obligații de împărțire a ajutorului cu producătorii primari. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere similaritățile dintre prelucrarea și comercializarea produselor agricole și a produselor neagricole, prezentul regulament ar trebui să se aplice prelucrării și comercializării produselor agricole, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții. Nici activitățile care se desfășoară în exploatațiile agricole, necesare în vederea pregătirii unui produs pentru prima vânzare, precum recoltarea, secerișul și treieratul cerealelor sau ambalarea ouălor, și nici prima vânzare către revânzători sau operatori nu ar trebui considerate, în acest sens, activități de prelucrare sau de comercializare. Curtea de Justiție a stabilit (9) că, odată ce Uniunea a legiferat instituirea unei organizări comune a pieței într-un anumit sector agricol, statele membre sunt obligate să se abțină de la adoptarea oricăror măsuri care ar putea aduce atingere sau ar constitui excepții de la aceasta. Din acest motiv, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor a căror valoare este stabilită pe baza prețului sau a cantității de produse cumpărate sau introduse pe piață. În mod similar, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice nici măsurilor de sprijin care sunt subordonate unei obligații de împărțire a ajutorului cu producătorii primari.

| (8) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor pentru export sau ajutoarelor care favorizează produsele naționale în raport cu cele importate. În mod concret, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor destinate înființării și exploatării unei rețele de distribuție în alte state membre sau țări terțe. Ajutoarele destinate acoperirii costurilor de participare la târguri comerciale sau a costurilor aferente studiilor ori serviciilor de consultanță necesare pentru lansarea unui produs nou sau existent pe o piață nouă nu constituie, în mod normal, ajutoare la export. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor pentru export sau ajutoarelor care favorizează produsele naționale în raport cu cele importate. În mod concret, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutoarelor destinate înființării și exploatării unei rețele de distribuție în alte state membre sau țări terțe. Ajutoarele destinate acoperirii costurilor de participare la târguri comerciale sau a costurilor aferente studiilor ori serviciilor de consultanță necesare pentru lansarea unui produs nou sau existent pe o piață nouă nu constituie, în mod normal, ajutoare la export.

| (9) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice întreprinderilor aflate în dificultate, întrucât nu este oportun să se acorde sprijin financiar întreprinderilor aflate în dificultate în afara unui plan de restructurare. În plus, există dificultăți legate de stabilirea echivalentului subvenție brută al ajutoarelor acordate întreprinderilor de acest tip. Pentru a garanta securitatea juridică, este oportun să se stabilească criterii clare, care nu necesită o evaluare a tuturor particularităților situației în care se află o întreprindere pentru a determina dacă se consideră că o întreprindere este în dificultate în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice întreprinderilor aflate în dificultate, întrucât nu este oportun să se acorde sprijin financiar întreprinderilor aflate în dificultate în afara unui plan de restructurare. În plus, există dificultăți legate de stabilirea echivalentului subvenție brută al ajutoarelor acordate întreprinderilor de acest tip. Pentru a garanta securitatea juridică, este oportun să se stabilească criterii clare, care nu necesită o evaluare a tuturor particularităților situației în care se află o întreprindere pentru a determina dacă se consideră că o întreprindere este în dificultate în sensul prezentului regulament.

| (10) | Perioada de trei ani care urmează să fie luată în considerare în sensul prezentului regulament ar trebui evaluată în mod constant, astfel încât, pentru fiecare nouă acordare a unui ajutor de minimis, să se ia în considerare suma totală a ajutoarelor de minimis acordate în cursul exercițiului financiar în cauză, precum și în cursul celor două exerciții financiare precedente. |
| --- | --- |

(10)

Perioada de trei ani care urmează să fie luată în considerare în sensul prezentului regulament ar trebui evaluată în mod constant, astfel încât, pentru fiecare nouă acordare a unui ajutor de minimis, să se ia în considerare suma totală a ajutoarelor de minimis acordate în cursul exercițiului financiar în cauză, precum și în cursul celor două exerciții financiare precedente.

| (11) | În cazul în care întreprinderile își desfășoară activitatea atât în sectoare excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, cât și în alte sectoare sau domenii de activitate, prezentul regulament ar trebui să se aplice acestor alte sectoare sau domenii de activitate, cu condiția ca statele membre să se asigure, prin mijloace adecvate, cum ar fi separarea activităților sau o distincție între costuri, că activitățile în sectoarele excluse nu beneficiază de ajutoare de minimis. Același principiu ar trebui să se aplice în cazul întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoare în care se aplică plafoane de minimis mai scăzute. Dacă nu se poate asigura că activitățile corespunzătoare sectoarelor în cazul cărora se aplică plafoanele de minimis mai joase nu beneficiază de ajutoare de minimis decât în limita acestor plafoane mai joase, atunci ar trebui să se aplice plafonul cel mai scăzut tuturor activităților pe care le desfășoară întreprinderea. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care întreprinderile își desfășoară activitatea atât în sectoare excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament, cât și în alte sectoare sau domenii de activitate, prezentul regulament ar trebui să se aplice acestor alte sectoare sau domenii de activitate, cu condiția ca statele membre să se asigure, prin mijloace adecvate, cum ar fi separarea activităților sau o distincție între costuri, că activitățile în sectoarele excluse nu beneficiază de ajutoare de minimis. Același principiu ar trebui să se aplice în cazul întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoare în care se aplică plafoane de minimis mai scăzute. Dacă nu se poate asigura că activitățile corespunzătoare sectoarelor în cazul cărora se aplică plafoanele de minimis mai joase nu beneficiază de ajutoare de minimis decât în limita acestor plafoane mai joase, atunci ar trebui să se aplice plafonul cel mai scăzut tuturor activităților pe care le desfășoară întreprinderea.

| (12) | Prezentul regulament ar trebui să stabilească norme care să asigure că nu este posibilă eludarea intensităților maxime ale ajutoarelor prevăzute în regulamentele specifice sau în deciziile Comisiei. Regulamentul ar trebui să prevadă, de asemenea, norme clare privind cumularea, care să fie ușor de aplicat. |
| --- | --- |

(12)

Prezentul regulament ar trebui să stabilească norme care să asigure că nu este posibilă eludarea intensităților maxime ale ajutoarelor prevăzute în regulamentele specifice sau în deciziile Comisiei. Regulamentul ar trebui să prevadă, de asemenea, norme clare privind cumularea, care să fie ușor de aplicat.

| (13) | Prezentul regulament nu exclude posibilitatea ca o măsură adoptată de un stat membru să nu fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat din alte motive decât cele prevăzute în prezentul regulament, de exemplu, din cauza faptului că măsura respectă principiul investitorului în economia de piață sau a faptului că măsura nu implică un transfer de resurse de stat. |
| --- | --- |

(13)

Prezentul regulament nu exclude posibilitatea ca o măsură adoptată de un stat membru să nu fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat din alte motive decât cele prevăzute în prezentul regulament, de exemplu, din cauza faptului că măsura respectă principiul investitorului în economia de piață sau a faptului că măsura nu implică un transfer de resurse de stat.

| (14) | În scopul transparenței, al tratamentului egal și al monitorizării eficace, prezentul regulament ar trebui să se aplice doar ajutoarelor de minimis în cazul cărora este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută, fără să fie necesară o evaluare a riscurilor („ajutoare transparente”). Un astfel de calcul precis se poate efectua, de exemplu, pentru granturi, subvenții la dobândă, scutiri fiscale plafonate sau alte instrumente care prevăd o limită maximă ce poate să asigure că plafonul aplicabil nu este depășit. Stabilirea unei limite maxime înseamnă că, atât timp cât valoarea exactă a ajutorului nu este (încă) cunoscută, statul membru trebuie să presupună că suma este egală cu limita maximă, pentru a se asigura că mai multe măsuri de ajutor luate împreună nu depășesc plafonul prevăzut în prezentul regulament și să aplice normele privind cumularea. |
| --- | --- |

(14)

În scopul transparenței, al tratamentului egal și al monitorizării eficace, prezentul regulament ar trebui să se aplice doar ajutoarelor de minimis în cazul cărora este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută, fără să fie necesară o evaluare a riscurilor („ajutoare transparente”). Un astfel de calcul precis se poate efectua, de exemplu, pentru granturi, subvenții la dobândă, scutiri fiscale plafonate sau alte instrumente care prevăd o limită maximă ce poate să asigure că plafonul aplicabil nu este depășit. Stabilirea unei limite maxime înseamnă că, atât timp cât valoarea exactă a ajutorului nu este (încă) cunoscută, statul membru trebuie să presupună că suma este egală cu limita maximă, pentru a se asigura că mai multe măsuri de ajutor luate împreună nu depășesc plafonul prevăzut în prezentul regulament și să aplice normele privind cumularea.

| (15) | Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a aplicării corecte a plafonului de minimis, toate statele membre ar trebui să aplice aceeași metodă de calcul. Pentru simplificarea calculelor, valoarea ajutoarelor acordate sub altă formă decât cea a subvențiilor în numerar ar trebui convertită în echivalent subvenție brută. Calcularea echivalentului subvenție brută al altor tipuri de ajutoare transparente decât granturile și ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe necesită folosirea ratelor practicate pe piață în vigoare la data acordării ajutoarelor. În vederea aplicării uniforme, transparente și simple a normelor privind ajutoarele de stat, ratele practicate pe piață aplicabile în sensul prezentului regulament ar trebui să fie ratele de referință, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (10). |
| --- | --- |

(15)

Pentru asigurarea transparenței, a tratamentului egal și a aplicării corecte a plafonului de minimis, toate statele membre ar trebui să aplice aceeași metodă de calcul. Pentru simplificarea calculelor, valoarea ajutoarelor acordate sub altă formă decât cea a subvențiilor în numerar ar trebui convertită în echivalent subvenție brută. Calcularea echivalentului subvenție brută al altor tipuri de ajutoare transparente decât granturile și ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe necesită folosirea ratelor practicate pe piață în vigoare la data acordării ajutoarelor. În vederea aplicării uniforme, transparente și simple a normelor privind ajutoarele de stat, ratele practicate pe piață aplicabile în sensul prezentului regulament ar trebui să fie ratele de referință, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (10).

| (16) | Ajutoarele sub formă de împrumuturi ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente atunci când echivalentul subvenție brută s-a calculat pe baza ratelor dobânzii care predominau pe piață la momentul acordării ajutoarelor. Pentru a se simplifica tratamentul aplicat împrumuturilor mici de scurtă durată, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului, cât și de durata acestuia. Din experiența Comisiei, împrumuturile acoperite prin garanții reale care reprezintă cel puțin 50 % din împrumut, fie că este vorba de împrumuturi de cel mult 1 000 000 EUR, cu o durată de maximum cinci ani, fie de împrumuturi de 500 000 EUR, cu o durată de zece ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută egal cu plafonul de minimis. |
| --- | --- |

(16)

Ajutoarele sub formă de împrumuturi ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente atunci când echivalentul subvenție brută s-a calculat pe baza ratelor dobânzii care predominau pe piață la momentul acordării ajutoarelor. Pentru a se simplifica tratamentul aplicat împrumuturilor mici de scurtă durată, prezentul regulament ar trebui să prevadă o dispoziție clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului, cât și de durata acestuia. Din experiența Comisiei, împrumuturile acoperite prin garanții reale care reprezintă cel puțin 50 % din împrumut, fie că este vorba de împrumuturi de cel mult 1 000 000 EUR, cu o durată de maximum cinci ani, fie de împrumuturi de 500 000 EUR, cu o durată de zece ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută egal cu plafonul de minimis.

| (17) | Ajutoarele care constau în aporturi de capital nu ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazului în care valoarea totală a aportului de capital public este mai mică decât plafonul de minimis. Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital, astfel cum se menționează în [noile orientări privind finanțarea prin capital de risc], nu ar trebui să fie considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazurilor în care măsura în cauză furnizează capital care nu depășește plafonul de minimis pentru fiecare întreprindere vizată. |
| --- | --- |

(17)

Ajutoarele care constau în aporturi de capital nu ar trebui considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazului în care valoarea totală a aportului de capital public este mai mică decât plafonul de minimis. Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital, astfel cum se menționează în [noile orientări privind finanțarea prin capital de risc], nu ar trebui să fie considerate ajutoare de minimis transparente, cu excepția cazurilor în care măsura în cauză furnizează capital care nu depășește plafonul de minimis pentru fiecare întreprindere vizată.

| (18) | Ajutoarele care constau în garanții ar trebui considerate transparente dacă echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” stabilite în comunicarea Comisiei pentru respectivul tip de întreprindere. De exemplu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții (11) menționează nivelurile primelor anuale care, dacă sunt depășite, se va considera că o garanție de stat nu constituie ajutor de stat. Pentru a simplifica modul în care sunt tratate garanțiile de scurtă durată care garantează până la 80 % dintr-un împrumut relativ mic, prezentul regulament ar trebui să prevadă o regulă clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului aferent, cât și de durata garanției. Această regulă nu ar trebui să se aplice garanțiilor aferente operațiunilor subiacente care nu constituie împrumuturi, cum ar fi garanțiile aferente operațiunilor cu capital propriu. Garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 1 500 000 EUR, iar durata garanției nu depășește cinci ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută egal cu plafonul de minimis. Același lucru este valabil și pentru garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 750 000 EUR, iar durata garanției nu depășește zece ani. |
| --- | --- |

(18)

Ajutoarele care constau în garanții ar trebui considerate transparente dacă echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” stabilite în comunicarea Comisiei pentru respectivul tip de întreprindere. De exemplu, pentru întreprinderile mici și mijlocii, Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții (11) menționează nivelurile primelor anuale care, dacă sunt depășite, se va considera că o garanție de stat nu constituie ajutor de stat. Pentru a simplifica modul în care sunt tratate garanțiile de scurtă durată care garantează până la 80 % dintr-un împrumut relativ mic, prezentul regulament ar trebui să prevadă o regulă clară și ușor de aplicat, care să țină seama atât de valoarea împrumutului aferent, cât și de durata garanției. Această regulă nu ar trebui să se aplice garanțiilor aferente operațiunilor subiacente care nu constituie împrumuturi, cum ar fi garanțiile aferente operațiunilor cu capital propriu. Garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 1 500 000 EUR, iar durata garanției nu depășește cinci ani, pot fi considerate ca având un echivalent subvenție brută egal cu plafonul de minimis. Același lucru este valabil și pentru garanțiile care nu depășesc 80 % din împrumutul aferent, în cazul cărora suma garantată nu depășește 750 000 EUR, iar durata garanției nu depășește zece ani.

| (19) | În cazul în care împrumutul sau garanția se acordă pentru o sumă mai mică sau pe o durată mai redusă de timp decât cele precizate la considerentele 16 și 18, echivalentul subvenție brută ar trebui să fie calculat prin înmulțirea cu 200 000 EUR a raportului dintre suma efectivă și suma maximă precizată la considerentele 16 și 18, înmulțit cu raportul dintre durata efectivă și cinci ani. Astfel, de exemplu, s-ar considera că un împrumut de 500 000 EUR pe 2,5 ani are un echivalent subvenție brută de 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(19)

În cazul în care împrumutul sau garanția se acordă pentru o sumă mai mică sau pe o durată mai redusă de timp decât cele precizate la considerentele 16 și 18, echivalentul subvenție brută ar trebui să fie calculat prin înmulțirea cu 200 000 EUR a raportului dintre suma efectivă și suma maximă precizată la considerentele 16 și 18, înmulțit cu raportul dintre durata efectivă și cinci ani. Astfel, de exemplu, s-ar considera că un împrumut de 500 000 EUR pe 2,5 ani are un echivalent subvenție brută de 50 000 EUR.

| (20) | După primirea notificării de la un stat membru, Comisia poate analiza dacă o măsură care nu constă într-o subvenție, într-un împrumut, într-o garanție, într-o injecție de capital sau într-o măsură de finanțare prin capital de risc, dar care ia forma unei investiții de capital sau cvasicapital conduce la un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis și care, prin urmare, ar putea fi reglementat de dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(20)

După primirea notificării de la un stat membru, Comisia poate analiza dacă o măsură care nu constă într-o subvenție, într-un împrumut, într-o garanție, într-o injecție de capital sau într-o măsură de finanțare prin capital de risc, dar care ia forma unei investiții de capital sau cvasicapital conduce la un echivalent subvenție brută care nu depășește plafonul de minimis și care, prin urmare, ar putea fi reglementat de dispozițiile prezentului regulament.

| (21) | Comisia are obligația de a se asigura că normele privind ajutoarele de stat sunt respectate și, în conformitate cu principiul cooperării prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, statele membre ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestei sarcini prin crearea instrumentelor necesare pentru a se asigura că valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice în temeiul normelor de minimis nu depășește plafonul global autorizat. |
| --- | --- |

(21)

Comisia are obligația de a se asigura că normele privind ajutoarele de stat sunt respectate și, în conformitate cu principiul cooperării prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, statele membre ar trebui să faciliteze îndeplinirea acestei sarcini prin crearea instrumentelor necesare pentru a se asigura că valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate unei întreprinderi unice în temeiul normelor de minimis nu depășește plafonul global autorizat.

| (22) | Înainte de a acorda un ajutor de minimis, fiecare stat membru ar trebui să se asigure că, în cazul său, acordarea noului ajutor de minimis nu va duce la depășirea plafonului de minimis și că sunt respectate celelalte condiții din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(22)

Înainte de a acorda un ajutor de minimis, fiecare stat membru ar trebui să se asigure că, în cazul său, acordarea noului ajutor de minimis nu va duce la depășirea plafonului de minimis și că sunt respectate celelalte condiții din prezentul regulament.

| (23) | Pentru a asigura că statele membre beneficiază de date precise, fiabile și complete care să garanteze faptul că, prin acordarea unui nou ajutor de minimis, plafonul care se aplică în cazul întreprinderii în cauză nu este depășit, fiecare stat membru ar trebui să aibă obligația de a institui un registru central al ajutoarelor de minimis care să cuprindă informații privind toate ajutoarele de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament de către toate autoritățile din statul membru respectiv. Fiecare stat membru ar trebui să fie liber să își conceapă propriul registru și să decidă asupra mecanismului adecvat de creare a acestuia, în conformitate cu structura sa constituțională și administrativă, cu condiția ca statul membru să garanteze că registrul permite tuturor autorităților publice din statul membru respectiv să verifice valoarea ajutoarelor de minimis primite de fiecare întreprindere. Statele membre ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a institui un astfel de registru. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura că statele membre beneficiază de date precise, fiabile și complete care să garanteze faptul că, prin acordarea unui nou ajutor de minimis, plafonul care se aplică în cazul întreprinderii în cauză nu este depășit, fiecare stat membru ar trebui să aibă obligația de a institui un registru central al ajutoarelor de minimis care să cuprindă informații privind toate ajutoarele de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament de către toate autoritățile din statul membru respectiv. Fiecare stat membru ar trebui să fie liber să își conceapă propriul registru și să decidă asupra mecanismului adecvat de creare a acestuia, în conformitate cu structura sa constituțională și administrativă, cu condiția ca statul membru să garanteze că registrul permite tuturor autorităților publice din statul membru respectiv să verifice valoarea ajutoarelor de minimis primite de fiecare întreprindere. Statele membre ar trebui să aibă la dispoziție suficient timp pentru a institui un astfel de registru.

| (24) | Atât timp cât un stat membru nu a instituit un registru central care să corespundă unei perioade de trei ani, statul membru ar trebui să informeze întreprinderea în cauză cu privire la valoarea ajutorului de minimis acordat și la caracterul de minimis al acestuia și ar trebui să facă o trimitere expresă la prezentul regulament. În plus, înainte de acordarea unui astfel de ajutor, statul membru în cauză ar trebui să obțină de la întreprinderea respectivă o declarație referitoare la alte ajutoare de minimis care fac obiectul prezentului regulament sau al altor regulamente de minimis și de care a beneficiat în cursul exercițiului financiar respectiv și în cele două exerciții financiare precedente. |
| --- | --- |

(24)

Atât timp cât un stat membru nu a instituit un registru central care să corespundă unei perioade de trei ani, statul membru ar trebui să informeze întreprinderea în cauză cu privire la valoarea ajutorului de minimis acordat și la caracterul de minimis al acestuia și ar trebui să facă o trimitere expresă la prezentul regulament. În plus, înainte de acordarea unui astfel de ajutor, statul membru în cauză ar trebui să obțină de la întreprinderea respectivă o declarație referitoare la alte ajutoare de minimis care fac obiectul prezentului regulament sau al altor regulamente de minimis și de care a beneficiat în cursul exercițiului financiar respectiv și în cele două exerciții financiare precedente.

| (25) | Pentru a permite Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a prezentului regulament și să identifice eventualele denaturări ale concurenței, ar trebui să se solicite statelor membre să furnizeze anual informații de bază cu privire la sumele acordate în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care statul membru a informat Comisia cu privire la adresele la care au fost puse la dispoziția publicului toate datele care trebuie introduse în rapoarte, statul membru nu ar trebui să fie obligat să prezinte un raport Comisiei. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a permite Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a prezentului regulament și să identifice eventualele denaturări ale concurenței, ar trebui să se solicite statelor membre să furnizeze anual informații de bază cu privire la sumele acordate în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care statul membru a informat Comisia cu privire la adresele la care au fost puse la dispoziția publicului toate datele care trebuie introduse în rapoarte, statul membru nu ar trebui să fie obligat să prezinte un raport Comisiei.

| (26) | Având în vedere experiența Comisiei și, în special, frecvența cu care este, în general, necesar să se revizuiască politica ajutoarelor de stat, perioada de aplicare a prezentului regulament ar trebui să se reducă. În cazul în care prezentul regulament expiră și nu se mai prelungește, statele membre ar trebui să beneficieze de o perioadă de adaptare de șase luni în ceea ce privește ajutoarele de minimis care fac obiectul prezentului regulament, |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere experiența Comisiei și, în special, frecvența cu care este, în general, necesar să se revizuiască politica ajutoarelor de stat, perioada de aplicare a prezentului regulament ar trebui să se reducă. În cazul în care prezentul regulament expiră și nu se mai prelungește, statele membre ar trebui să beneficieze de o perioadă de adaptare de șase luni în ceea ce privește ajutoarele de minimis care fac obiectul prezentului regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică ajutoarelor acordate întreprinderilor din toate sectoarele, cu excepția:

| (a) | ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoarele pescuitului și acvaculturii, astfel cum sunt reglementate de Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (12); |
| --- | --- |

(a)

ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoarele pescuitului și acvaculturii, astfel cum sunt reglementate de Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (12);

| (b) | ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în domeniul producției primare de produse agricole; |
| --- | --- |

(b)

ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în domeniul producției primare de produse agricole;

| (c) | ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării și comercializării produselor agricole, în următoarele cazuri:






  (i) | atunci când valoarea ajutoarelor este stabilită pe baza prețului sau a cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau introduse pe piață de întreprinderile respective; |
| --- | --- | --- |

(c)

ajutoarelor acordate întreprinderilor care își desfășoară activitatea în domeniul prelucrării și comercializării produselor agricole, în următoarele cazuri:

(i)

atunci când valoarea ajutoarelor este stabilită pe baza prețului sau a cantității unor astfel de produse achiziționate de la producători primari sau introduse pe piață de întreprinderile respective;

| (ii) | atunci când ajutoarele sunt condiționate de transferarea lor parțială sau integrală către producătorii primari; |
| --- | --- |

(ii)

atunci când ajutoarele sunt condiționate de transferarea lor parțială sau integrală către producătorii primari;

| (d) | ajutoarelor destinate activităților legate de export către țări terțe sau către alte state membre, respectiv ajutoarelor direct legate de cantitățile exportate, ajutoarelor destinate înființării și funcționării unei rețele de distribuție sau destinate altor cheltuieli curente legate de activitatea de export; |
| --- | --- |

(d)

ajutoarelor destinate activităților legate de export către țări terțe sau către alte state membre, respectiv ajutoarelor direct legate de cantitățile exportate, ajutoarelor destinate înființării și funcționării unei rețele de distribuție sau destinate altor cheltuieli curente legate de activitatea de export;

| (e) | ajutoarelor condiționate de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate; |
| --- | --- |

(e)

ajutoarelor condiționate de utilizarea preferențială a produselor naționale față de produsele importate;

| (f) | ajutoarelor acordate întreprinderilor aflate în dificultate astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (e). |
| --- | --- |

(f)

ajutoarelor acordate întreprinderilor aflate în dificultate astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (e).

(2)   În cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea atât în sectoarele menționate la alineatul (1) literele (a), (b) sau (c), cât și în sectoare incluse în domeniul de aplicare a prezentului regulament, prezentul regulament se aplică ajutoarelor acordate pentru aceste ultime sectoare sau activități, cu condiția ca statele membre să se asigure, prin mijloace corespunzătoare, precum separarea activităților sau o distincție între costuri, că activitățile desfășurate în sectoarele excluse nu beneficiază de ajutoare de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| (a) | „produse agricole” înseamnă produsele enumerate în anexa I la tratat, cu excepția produselor obținute din pescuit și acvacultură enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. [neadoptat încă; a se vedea Propunerea Comisiei COM(2011) 416] privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și acvacultură; |
| --- | --- |

(a)

„produse agricole” înseamnă produsele enumerate în anexa I la tratat, cu excepția produselor obținute din pescuit și acvacultură enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. [neadoptat încă; a se vedea Propunerea Comisiei COM(2011) 416] privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și acvacultură;

| (b) | „prelucrarea produselor agricole” înseamnă orice operațiune efectuată asupra unui produs agricol care are drept rezultat un produs care este tot un produs agricol, cu excepția activităților desfășurate în exploatațiile agricole, necesare în vederea pregătirii unui produs de origine animală sau vegetală pentru prima vânzare; |
| --- | --- |

(b)

„prelucrarea produselor agricole” înseamnă orice operațiune efectuată asupra unui produs agricol care are drept rezultat un produs care este tot un produs agricol, cu excepția activităților desfășurate în exploatațiile agricole, necesare în vederea pregătirii unui produs de origine animală sau vegetală pentru prima vânzare;

| (c) | „comercializarea produselor agricole” înseamnă deținerea sau expunerea unui produs agricol în vederea vânzării, a punerii în vânzare, a livrării sau a oricărei alte forme de introducere pe piață, cu excepția primei vânzări de către un producător primar către revânzători sau prelucrători și a oricărei alte activități de pregătire a produsului pentru această primă vânzare; o vânzare efectuată de un producător primar către consumatori finali este considerată comercializare în cazul în care se desfășoară în localuri distincte, rezervate acestei activități; |
| --- | --- |

(c)

„comercializarea produselor agricole” înseamnă deținerea sau expunerea unui produs agricol în vederea vânzării, a punerii în vânzare, a livrării sau a oricărei alte forme de introducere pe piață, cu excepția primei vânzări de către un producător primar către revânzători sau prelucrători și a oricărei alte activități de pregătire a produsului pentru această primă vânzare; o vânzare efectuată de un producător primar către consumatori finali este considerată comercializare în cazul în care se desfășoară în localuri distincte, rezervate acestei activități;

| (d) | „întreprindere unică” în sensul prezentului regulament înseamnă totalitatea entităților între care există cel puțin una dintre relațiile următoare:






  (i) | o entitate deține majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților unei alte entități; |
| --- | --- | --- |

(d)

„întreprindere unică” în sensul prezentului regulament înseamnă totalitatea entităților între care există cel puțin una dintre relațiile următoare:

(i)

o entitate deține majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților unei alte entități;

| (ii) | o entitate are dreptul de a numi sau revoca majoritatea membrilor organelor de administrare, conducere sau supraveghere ale unei alte entități; |
| --- | --- |

(ii)

o entitate are dreptul de a numi sau revoca majoritatea membrilor organelor de administrare, conducere sau supraveghere ale unei alte entități;

| (iii) | o entitate are dreptul de a exercita o influență dominantă asupra altei entități în temeiul unui contract încheiat cu entitatea în cauză sau în temeiul unei prevederi din contractul de societate sau din statutul acesteia; |
| --- | --- |

(iii)

o entitate are dreptul de a exercita o influență dominantă asupra altei entități în temeiul unui contract încheiat cu entitatea în cauză sau în temeiul unei prevederi din contractul de societate sau din statutul acesteia;

| (iv) | o entitate care este acționar sau membru al unei alte entități și care controlează singură, în baza unui acord cu alți acționari sau membri ai acelei entități, majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților entității respective. |
| --- | --- |

(iv)

o entitate care este acționar sau membru al unei alte entități și care controlează singură, în baza unui acord cu alți acționari sau membri ai acelei entități, majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților entității respective.

Entitățile între care există oricare dintre relațiile descrise mai sus prin intermediul uneia sau a mai multor entități sunt considerate, de asemenea, o întreprindere unică;

| (e) | „întreprindere în dificultate” înseamnă o întreprindere care îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:






  (i) | în cazul unei societăți cu răspundere limitată, mai mult de jumătate din capitalul său subscris a dispărut ca urmare a pierderilor acumulate; acesta este cazul în care scăderea pierderilor acumulate din rezerve (și toate celelalte elemente considerate, în general, ca făcând parte din fondurile proprii ale societății) duce la un rezultat negativ care depășește jumătate din capitalul social subscris; |
| --- | --- | --- |

(e)

„întreprindere în dificultate” înseamnă o întreprindere care îndeplinește cel puțin una dintre următoarele condiții:

(i)

în cazul unei societăți cu răspundere limitată, mai mult de jumătate din capitalul său subscris a dispărut ca urmare a pierderilor acumulate; acesta este cazul în care scăderea pierderilor acumulate din rezerve (și toate celelalte elemente considerate, în general, ca făcând parte din fondurile proprii ale societății) duce la un rezultat negativ care depășește jumătate din capitalul social subscris;

| (ii) | în cazul unei societăți în care cel puțin o parte dintre asociați au răspundere nelimitată pentru datoriile societății, mai mult de jumătate din capitalul propriu, așa cum este înscris în conturile societății, a dispărut ca urmare a pierderilor acumulate; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul unei societăți în care cel puțin o parte dintre asociați au răspundere nelimitată pentru datoriile societății, mai mult de jumătate din capitalul propriu, așa cum este înscris în conturile societății, a dispărut ca urmare a pierderilor acumulate;

| (iii) | întreprinderea face obiectul unei proceduri colective de insolvență sau îndeplinește criteriile prevăzute în dreptul intern pentru ca o procedură colectivă de insolvență să fie deschisă la cererea creditorilor săi; |
| --- | --- |

(iii)

întreprinderea face obiectul unei proceduri colective de insolvență sau îndeplinește criteriile prevăzute în dreptul intern pentru ca o procedură colectivă de insolvență să fie deschisă la cererea creditorilor săi;

| (iv) | raportul contabil datorii/fonduri proprii al întreprinderii este mai mare de 7,5; |
| --- | --- |

(iv)

raportul contabil datorii/fonduri proprii al întreprinderii este mai mare de 7,5;

| (v) | rata de acoperire a dobânzii a câștigurilor întreprinderii înainte de dobânzi și impozite a fost mai mică de 1,0 pentru ultimii doi ani; |
| --- | --- |

(v)

rata de acoperire a dobânzii a câștigurilor întreprinderii înainte de dobânzi și impozite a fost mai mică de 1,0 pentru ultimii doi ani;

| (vi) | în cazul în cel puțin o agenție de rating înregistrată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 (13) acordă societății un rating echivalent cu CCC + („capacitatea de plată depinde de existența unor condiții favorabile durabile”) sau inferior. |
| --- | --- |

(vi)

în cazul în cel puțin o agenție de rating înregistrată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 (13) acordă societății un rating echivalent cu CCC + („capacitatea de plată depinde de existența unor condiții favorabile durabile”) sau inferior.

În sensul literei (e) de la primul paragraf, o IMM înființată în urmă cu mai puțin de trei ani nu este considerată în dificultate dacă nu îndeplinește condiția prevăzută la punctul (iii) de la litera respectivă.

Articolul 3

Ajutoare de minimis

(1)   Se consideră că ajutoarele nu îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, sunt scutite de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat în cazul în care îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatele (2)-(8) din prezentul articol și la articolele 4 și 5.

(2)   Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate, în conformitate cu articolul 2 litera (d), într-un stat membru unei întreprinderi unice nu depășește suma de 200 000 EUR pe durata a trei exerciții financiare.

Valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate, în conformitate cu articolul 2 litera (d), într-un stat membru unei întreprinderi unice care efectuează transport de mărfuri în contul terților sau contra cost nu depășește suma de 100 000 EUR pe durata a trei exerciții financiare. Ajutoarele de minimis nu pot fi utilizate pentru achiziționarea de vehicule pentru transportul rutier de mărfuri.

(3)   În cazul în care o întreprindere efectuează transport rutier de mărfuri în numele unor terți sau contra cost și desfășoară și alte activități, pentru care se aplică plafonul de 200 000 EUR, în cazul întreprinderii respective se aplică plafonul de 200 000 EUR, cu condiția ca statele membre să asigure, prin mijloace adecvate, cum ar fi separarea activităților sau distincția între costuri, că suma de care beneficiază activitatea de transport rutier de mărfuri nu depășește 100 000 EUR și că ajutoarele de minimis nu se folosesc pentru achiziționarea de vehicule pentru transportul rutier de mărfuri.

(4)   Ajutoarele de minimis se acordă în momentul în care dreptul legal de a beneficia de acest ajutor este conferit întreprinderii în conformitate cu legislația națională aplicabilă.

(5)   Plafoanele prevăzute la alineatul (2) se aplică indiferent de forma ajutorului de minimis sau de obiectivul urmărit și indiferent dacă ajutorul acordat de statul membru este finanțat în totalitate sau parțial din resurse care provin din Uniune. Perioada de trei exerciții financiare se stabilește prin raportare la exercițiile financiare folosite de către întreprinderea din statul membru în cauză.

(6)   Plafoanele prevăzute la alineatul (2) se exprimă ca subvenție în numerar. Toate sumele utilizate sunt brute, adică înainte de deducerea impozitelor sau a taxelor. În cazul în care ajutorul este acordat sub altă formă decât cea a unei subvenții, valoarea ajutorului este egală cu echivalentul subvenție brută al ajutorului.

Ajutoarele care pot fi plătite în mai multe tranșe se actualizează la valoarea lor în momentul în care sunt acordate. Rata dobânzii care trebuie aplicată la actualizare este rata de actualizare aplicabilă la data acordării ajutoarelor.

(7)   În cazul în care plafonul de minimis prevăzut la alineatul (2) ar fi depășit prin acordarea unui nou ajutor de minimis, în cazul acestuia din urmă nu se poate aplica prezentul regulament.

(8)   În cazul fuziunilor sau al achizițiilor, atunci când se stabilește dacă un nou ajutor de minimis acordat unei întreprinderi noi sau întreprinderii care face achiziția depășește plafonul, se iau în considerare toate ajutoarele de minimis anterioare acordate uneia dintre întreprinderile care fuzionează, fără a se pune în discuție ajutoarele de minimis acordate legal înainte de fuziune sau de achiziție.

În cazul în care o întreprindere se împarte în două sau mai multe întreprinderi separate, ajutoarele de minimis acordate înainte de separare se alocă întreprinderii care a beneficiat de acestea, aceasta fiind, în principiu, întreprinderea care preia activitățile pentru care au fost utilizate ajutoarele de minimis. În cazul în care o astfel de alocare nu este posibilă, ajutoarele de minimis se alocă proporțional pe baza valorii contabile a capitalului social al noilor întreprinderi.

Articolul 4

Calcularea echivalentului subvenție brută

(1)   Prezentul regulament se aplică numai ajutoarelor pentru care este posibilă calcularea ex ante cu exactitate a echivalentului subvenție brută pentru ajutoare, fără a fi necesară efectuarea unei evaluări a riscurilor („ajutoare transparente”). În mod concret, măsurile de ajutor menționate la alineatele (2)-(6) sunt considerate ajutoare transparente.

(2)   Ajutoarele care constau în împrumuturi sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă:

| (a) | împrumutul este garantat de garanții reale care acoperă cel puțin 50 % din împrumut și nu depășește fie 1 000 000 EUR (sau 500 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), pe o durată de cinci ani, fie 500 000 EUR (sau 250 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), pe o durată de zece ani. Dacă un împrumut este mai mic decât aceste sume și/sau se acordă pentru o perioadă de mai puțin de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al împrumutului se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul aplicabil prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(a)

împrumutul este garantat de garanții reale care acoperă cel puțin 50 % din împrumut și nu depășește fie 1 000 000 EUR (sau 500 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), pe o durată de cinci ani, fie 500 000 EUR (sau 250 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), pe o durată de zece ani. Dacă un împrumut este mai mic decât aceste sume și/sau se acordă pentru o perioadă de mai puțin de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al împrumutului se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul aplicabil prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau

| (b) | echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza ratei de referință aplicabile în momentul acordării subvenției. |
| --- | --- |

(b)

echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza ratei de referință aplicabile în momentul acordării subvenției.

(3)   Ajutoarele care constau în aporturi de capital sunt considerate ajutoare de minimis transparente numai dacă suma totală a aportului de capital din sectorul public este mai mică decât plafonul de minimis.

(4)   Ajutoarele care constau în măsuri de finanțare prin capital de risc care iau forma unor investiții de capital sau cvasicapital sunt considerate ajutoare de minimis transparente, în ceea ce privește întreprinderea vizată, numai dacă măsura în cauză furnizează capital în limita plafonului de minimis pentru fiecare întreprindere vizată.

(5)   Ajutoarele care constau în garanții sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă:

| (a) | garanția nu depășește 80 % din împrumutul aferent și, fie suma garantată nu depășește 1 500 000 EUR (sau 750 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), iar durata garanției nu depășește cinci ani, fie suma garantată nu depășește 750 000 EUR (sau 375 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), iar durata garanției nu depășește zece ani. Dacă suma garantată este mai mică decât aceste sume și/sau garanția se acordă pentru o perioadă mai mică de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al respectivei garanții se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul aplicabil prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(a)

garanția nu depășește 80 % din împrumutul aferent și, fie suma garantată nu depășește 1 500 000 EUR (sau 750 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), iar durata garanției nu depășește cinci ani, fie suma garantată nu depășește 750 000 EUR (sau 375 000 EUR pentru întreprinderile care efectuează transport rutier de mărfuri), iar durata garanției nu depășește zece ani. Dacă suma garantată este mai mică decât aceste sume și/sau garanția se acordă pentru o perioadă mai mică de cinci, respectiv zece ani, echivalentul subvenție brută al respectivei garanții se calculează ca procentaj corespunzător din plafonul aplicabil prevăzut la articolul 3 alineatul (2); sau

| (b) | echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” prevăzute într-o comunicare a Comisiei (14); sau |
| --- | --- |

(b)

echivalentul subvenție brută a fost calculat pe baza primelor „safe-harbour” prevăzute într-o comunicare a Comisiei (14); sau

| (c) | înainte de a fi pusă în aplicare, metoda utilizată pentru calcularea echivalentului subvenție brută al garanției a fost acceptată după ce aceasta a fost notificată Comisiei, în temeiul unui regulament adoptat de către Comisie în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la acel moment, iar metoda aprobată vizează în mod explicit tipul de garanții și tipul de tranzacții aferente în cauză în contextul aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

înainte de a fi pusă în aplicare, metoda utilizată pentru calcularea echivalentului subvenție brută al garanției a fost acceptată după ce aceasta a fost notificată Comisiei, în temeiul unui regulament adoptat de către Comisie în domeniul ajutoarelor de stat aplicabil la acel moment, iar metoda aprobată vizează în mod explicit tipul de garanții și tipul de tranzacții aferente în cauză în contextul aplicării prezentului regulament.

(6)   Ajutoarele sub forma altor instrumente sunt considerate ajutoare de minimis transparente dacă instrumentul respectiv prevede o limită maximă care să garanteze că nu se depășește plafonul aplicabil.

Articolul 5

Cumulare

(1)   Ajutoarele de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament pot fi cumulate cu ajutoarele de minimis acordate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 360/2012 al Comisiei (15) în limita plafoanelor stabilite în regulamentul respectiv. Acestea pot fi cumulate cu ajutoare de minimis acordate în conformitate cu alte regulamente de minimis în limita plafonului prevăzut la articolul 3 alineatul (2).

(2)   Ajutoarele de minimis nu se cumulează cu ajutoare de stat acordate pentru aceleași costuri eligibile sau cu ajutoare de stat acordate pentru aceeași măsură de finanțare prin capital de risc, dacă un astfel de cumul ar depăși intensitatea maximă sau valoarea maximă a ajutorului stabilită pentru condițiile specifice ale fiecărui caz de un regulament sau de o decizie de exceptare pe categorii adoptată de Comisie.

Articolul 6

Monitorizare și raportare

(1)   Statele membre instituie un registru central al ajutoarelor de minimis până la 31 decembrie 2015. Registrul central conține informații despre fiecare beneficiar [inclusiv dacă este vorba de o întreprindere mică, mijlocie sau mare și sectorul economic (codul NACE la nivel de diviziune (16)) în care se înscrie activitatea sa principală], data acordării și echivalentul subvenție brută pentru fiecare măsură de ajutor de minimis acordată în conformitate cu prezentul regulament de o autoritate din statul membru respectiv. Registrul include toate măsurile de minimis acordate în conformitate cu prezentul regulament începând cu 1 ianuarie 2016.

(2)   Alineatul (3) se aplică atât timp cât un stat membru nu a instituit un registru central care să acopere o perioadă de trei ani.

(3)   În cazul în care un stat membru are în vedere acordarea, în conformitate cu prezentul regulament, a unui ajutor de minimis unei întreprinderi, acesta informează în scris întreprinderea în cauză cu privire la valoarea potențială a ajutorului (exprimată în echivalent subvenție brută), precum și la caracterul de minimis al acestuia, făcând în mod explicit trimitere la prezentul regulament și menționând titlul acestuia și trimiterea la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În cazul în care se acordă, în conformitate cu prezentul regulament, ajutoare de minimis unor întreprinderi diferite în baza unei scheme și în cadrul acesteia se acordă întreprinderilor respective ajutoare individuale de valori diferite, statul membru în cauză poate alege să îndeplinească obligația sus-menționată prin informarea întreprinderilor cu privire la o sumă fixă corespunzătoare valorii maxime a ajutorului care se acordă în cadrul schemei respective. În acest caz, suma fixă se folosește pentru a determina dacă plafonul stabilit la articolul 3 alineatul (2) este respectat. Înainte de acordarea ajutoarelor, statul membru obține o declarație, pe hârtie sau în format electronic, de la întreprinderea respectivă cu privire la orice alt ajutor de minimis primit în precedentele două exerciții financiare și în exercițiul financiar în curs, în cazul căruia se aplică prezentul regulament sau alte regulamente de minimis.

(4)   Un stat membru acordă noi ajutoare de minimis în conformitate cu prezentul regulament doar după ce se asigură că acest lucru nu va face ca suma totală a ajutoarelor de minimis acordate întreprinderii respective să depășească plafoanele stabilite la articolul 3 alineatul (2) și că se respectă toate condițiile prevăzute la articolele 1-5.

(5)   Statele membre înregistrează și adună toate informațiile referitoare la aplicarea prezentului regulament. Registrele astfel constituite conțin toate informațiile necesare pentru a demonstra că au fost respectate condițiile prevăzute în prezentul regulament. Registrele privind ajutoarele de minimis individuale se păstrează timp de 10 exerciții financiare de la data acordării ajutorului. Registrele privind o schemă de ajutoare de minimis se păstrează timp de 10 ani de la data acordării ultimului ajutor individual în cadrul schemei respective. La cererea scrisă a Comisiei, statul membru în cauză îi furnizează acesteia, în termen de 20 de zile lucrătoare sau într-un termen mai lung stabilit în cerere, toate informațiile pe care Comisia le consideră necesare pentru a evalua dacă au fost respectate condițiile prevăzute în prezentul regulament, în special valoarea totală a ajutorului de minimis primit de o întreprindere în conformitate cu prezentul regulament și cu alte regulamente de minimis.

(6)   Statele membre prezintă anual Comisiei un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. Rapoartele cuprind:

| (a) | valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate în statul membru în cauză în conformitate cu prezentul regulament în anul calendaristic anterior, defalcată în funcție de sectorul economic și de dimensiunea beneficiarilor (întreprinderi mici, mijlocii sau mari); |
| --- | --- |

(a)

valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate în statul membru în cauză în conformitate cu prezentul regulament în anul calendaristic anterior, defalcată în funcție de sectorul economic și de dimensiunea beneficiarilor (întreprinderi mici, mijlocii sau mari);

| (b) | numărul total al beneficiarilor de ajutoare de minimis acordate în statul membru în cauză în conformitate cu prezentul regulament în anul calendaristic anterior, defalcat în funcție de sectorul economic și de dimensiunea beneficiarilor (întreprinderi mici, mijlocii sau mari); |
| --- | --- |

(b)

numărul total al beneficiarilor de ajutoare de minimis acordate în statul membru în cauză în conformitate cu prezentul regulament în anul calendaristic anterior, defalcat în funcție de sectorul economic și de dimensiunea beneficiarilor (întreprinderi mici, mijlocii sau mari);

| (c) | orice altă informație referitoare la aplicarea prezentului regulament solicitată de Comisie și furnizată în timp util, înainte de prezentarea raportului. |
| --- | --- |

(c)

orice altă informație referitoare la aplicarea prezentului regulament solicitată de Comisie și furnizată în timp util, înainte de prezentarea raportului.

Primul raport se prezintă până la data de 30 iunie 2017 și acoperă anul calendaristic 2016. În cazul în care toate datele care trebuie introduse în rapoarte sunt făcute publice de către statul membru, statul membru nu este obligat să prezinte un raport Comisiei. În fiecare an, Comisia publică o sinteză a informațiilor cuprinse în rapoartele anuale, inclusiv valoarea totală a ajutoarelor de minimis acordate de fiecare stat membru în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 7

Dispoziții tranzitorii

(1)   Se consideră că un ajutor individual de minimis care a fost acordat între 2 februarie 2001 și 30 iunie 2007 și care respectă condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 69/2001 nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, este scutit de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

(2)   Se consideră că un ajutor individual de minimis care este acordat între 1 ianuarie 2007 și 30 iunie 2014 și care respectă condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, este scutit de obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

(3)   La sfârșitul perioadei de valabilitate a prezentului regulament, ajutoarele de minimis care îndeplinesc condițiile prevăzute în prezentul regulament pot fi puse în aplicare în mod valabil pentru o perioadă suplimentară de șase luni.

Articolul 8

Intrare în vigoare și valabilitate

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2014 și se aplică de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 iulie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

[...] [...]

---

(1)  JO L 142, 14.5.1998, p. 1.

1

(2)  JO C 229, 8.8.2013, p. 1.

2

(3)  JO C 68, 6.3.1996, p. 9.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutoarelor de minimis (JO L 10, 13.1.2001, p. 30).

4

de minimis

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de minimis (JO L 379, 28.12.2006, p. 5).

5

de minimis

(6)  Cauza C-222/04, Ministero dell’Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Rec., 2006, p. I-289.

6

(7)  Cauza C-382/99, Țările de Jos/Comisia, Rec., 2002, p. I-5163.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare drept compatibile cu piața comună privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

8

(9)  Cauza C-456/00, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-11949.

9

(10)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

10

(11)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (JO L 17, 21.1.2000, p. 22).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind agențiile de rating de credit (JO L 302, 17.11.2009, p. 1).

13

(14)  În prezent, Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții, JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 360/2012 al Comisiei din 25 aprilie 2012 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (JO L 114, 26.4.2012, p. 8).

15

de minimis

(16)  În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (b) și anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (Text cu relevanță pentru SEE) (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

16

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

7 august 2013

2013/C 229/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3305 |
| JPY | yen japonez | 129,21 |
| DKK | coroana daneză | 7,4571 |
| GBP | lira sterlină | 0,85955 |
| SEK | coroana suedeză | 8,7261 |
| CHF | franc elvețian | 1,2321 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8995 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,978 |
| HUF | forint maghiar | 299,52 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7025 |
| PLN | zlot polonez | 4,2170 |
| RON | leu românesc nou | 4,4330 |
| TRY | lira turcească | 2,5713 |
| AUD | dolar australian | 1,4878 |
| CAD | dolar canadian | 1,3868 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3197 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6826 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6868 |
| KRW | won sud-coreean | 1 486,17 |
| ZAR | rand sud-african | 13,2109 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1416 |
| HRK | kuna croată | 7,4975 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 683,68 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3301 |
| PHP | peso Filipine | 58,258 |
| RUB | rubla rusească | 43,9480 |
| THB | baht thailandez | 41,831 |
| BRL | real brazilian | 3,0641 |
| MXN | peso mexican | 16,8685 |
| INR | rupie indiană | 81,4960 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3305

JPY

yen japonez

129,21

DKK

coroana daneză

7,4571

GBP

lira sterlină

0,85955

SEK

coroana suedeză

8,7261

CHF

franc elvețian

1,2321

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8995

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,978

HUF

forint maghiar

299,52

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7025

PLN

zlot polonez

4,2170

RON

leu românesc nou

4,4330

TRY

lira turcească

2,5713

AUD

dolar australian

1,4878

CAD

dolar canadian

1,3868

HKD

dolar Hong Kong

10,3197

NZD

dolar neozeelandez

1,6826

SGD

dolar Singapore

1,6868

KRW

won sud-coreean

1 486,17

ZAR

rand sud-african

13,2109

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1416

HRK

kuna croată

7,4975

IDR

rupia indoneziană

13 683,68

MYR

ringgit Malaiezia

4,3301

PHP

peso Filipine

58,258

RUB

rubla rusească

43,9480

THB

baht thailandez

41,831

BRL

real brazilian

3,0641

MXN

peso mexican

16,8685

INR

rupie indiană

81,4960

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/11

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

2013/C 229/04

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării | 4.7.2013 |
| --- | --- |
| Durată | 4.7.2013-31.12.2013 |
| Statul membru | Portugalia |
| Stoc sau grup de stocuri | BFT/AE45WM |
| Specie | Ton roșu (Thunnus thynnus) |
| Zonă | Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și Marea Mediterană |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 16/TQ40 |

Data și ora încetării

4.7.2013

Durată

4.7.2013-31.12.2013

Statul membru

Portugalia

Stoc sau grup de stocuri

BFT/AE45WM

Specie

Ton roșu (Thunnus thynnus)

Zonă

Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45° longitudine vestică, și Marea Mediterană

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

16/TQ40

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/11

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

2013/C 229/05

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încetare a activităților de pescuit, prezentată în tabelul următor:

| Data și ora încetării | 4.7.2013 |
| --- | --- |
| Durată | 4.7.2013-31.12.2013 |
| Statul membru | Regatul Unit |
| Stoc sau grup de stocuri | SAN/2A3A4. și zonele de gestionare
  SAN/123_1, _2, _3, _4, _6 |
| Specie | Uvă și capturi accidentale asociate (Ammodytes spp.) |
| Zonă | Apele UE din zonele IIa, IIIa și IV și apele UE din zonele de gestionare a uvei 1, 2, 3, 4 și 6 (cu excepția apelor situate în limita a șase mile maritime de la liniile de bază ale Regatului Unit la Shetland, Fair Isle și Foula) |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | 17/TQ40 |

Data și ora încetării

4.7.2013

Durată

4.7.2013-31.12.2013

Statul membru

Regatul Unit

Stoc sau grup de stocuri

SAN/2A3A4. și zonele de gestionare

SAN/123_1, _2, _3, _4, _6

Specie

Uvă și capturi accidentale asociate (Ammodytes spp.)

Zonă

Apele UE din zonele IIa, IIIa și IV și apele UE din zonele de gestionare a uvei 1, 2, 3, 4 și 6 (cu excepția apelor situate în limita a șase mile maritime de la liniile de bază ale Regatului Unit la Shetland, Fair Isle și Foula)

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

17/TQ40

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/12

---

Informații comunicate de statele AELS privind ajutoarele de stat acordate în temeiul actului la care se face referire la punctul 1 litera (j) din anexa XV la Acordul privind SEE [Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare)]

2013/C 229/06

PARTEA I

| Ajutor nr. | GBER 8/13/REG |
| --- | --- |
| Statul AELS | Norvegia |
| Regiune | Toate regiunile din România | Statutul de ajutor regional |
| Autoritatea care acordă ajutorul | Denumire | Innovation Norway |
| Adresă | PO Box 448 Sentrum |
| 0104 Oslo |
| NORWAY |

Ajutor nr.

GBER 8/13/REG

Statul AELS

Norvegia

Regiune

Toate regiunile din România

Statutul de ajutor regional

Autoritatea care acordă ajutorul

Denumire

Innovation Norway

Adresă

PO Box 448 Sentrum

0104 Oslo

NORWAY

Pagină web

http://www.innovationnorway.no

Titlul măsurii de ajutor

Mecanismul financiar norvegian pentru perioada 2009-2014

Program privind inovarea în domeniul industriei ecologice din ROMÂNIA

Temeiul juridic național (trimitere la publicația oficială națională relevantă)

Prop. 1 S (2012-2013) „Ministerul Afacerilor Externe” paginile 85-95

http://www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/regpubl/prop/2012-2013/prop-1-s-20122013.html?id=703276

Link către textul integral al măsurii de ajutor

http://www.norwaygrants-greeninnovation.no

Tipul măsurii

Schemă

Da

Ajutor ad-hoc

Nu se aplică

Durată

Schemă

12.3.2013-30.4.2016

Sectorul (sectoarele) economic(e) vizat(e)

Toate sectoarele economice eligibile pentru a primi ajutoare

Toate sectoarele economice

Tipul de beneficiar

IMM-uri

Da

Întreprinderi mari

Da

Microîntreprinderi

Da

ONG-uri

Da

Buget

Valoarea totală anuală a bugetului prevăzut în cadrul schemei

Suma totală (2013-2016) 21 768 200 EUR

Instrumentul de ajutor (articolul 5)

Subvenție

Da

PARTEA II

| Obiective generale (listă) | Obiective (listă) | Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în NOK | IMM-uri – prime în % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă
  (articolul 13) | Schemă | Intensitatea ajutorului exprimată în echivalent subvenție brută nu depășește pragul pentru ajutoarele regionale care este în vigoare la data acordării ajutorului în regiunea asistată în cauză din România. | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor
  (articolul 15) | | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii | |
| Ajutoare pentru protecția mediului
  (articolele 17-25) | Ajutoare pentru investiții care le permit întreprinderilor să aplice standarde de protecție a mediului mai stricte decât cele comunitare sau să îmbunătățească nivelul de protecție a mediului în absența standardelor comunitare
  (articolul 18)
  Vă rugăm să furnizați o trimitere specifică la standardul relevant | 35 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| | Ajutoare pentru achiziționarea de noi vehicule de transport care respectă standarde mai stricte decât cele comunitare sau îmbunătățesc nivelul de protecție a mediului în absența standardelor comunitare
  (articolul 19) | 35 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| | Ajutoare pentru IMM-uri în vederea adaptării din timp la viitoarele standarde comunitare
  (articolul 20) | 15 % pentru întreprinderile mici și 10 % pentru întreprinderile mijlocii, în cazul în care punerea în aplicare și finalizarea au loc cu mai mult de trei ani înainte de data intrării în vigoare a standardului (10 % pentru întreprinderile mici în cazul în care punerea în aplicare și finalizarea au loc în mai puțin de trei ani) | |
| | Ajutoare de mediu pentru investiții în măsuri de economisire a energiei
  (articolul 21) | 60 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| | Ajutoare de mediu pentru investiții în cogenerare cu randament ridicat
  (articolul 22) | 45 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| | Ajutoare de mediu pentru investiții în promovarea producției de energie din surse regenerabile de energie
  (articolul 23) | 45 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| | Ajutoare pentru studii în domeniul mediului
  (articolul 24) | 50 % | 20 % în cazul întreprinderilor mici
  10 % în cazul întreprinderilor mijlocii |
| Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor și pentru participarea IMM-urilor la târguri
  (articolele 26-27) | Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor
  (articolul 26) | 50 % | |
| | Ajutoare pentru participarea IMM-urilor la târguri
  (articolul 27) | 50 % | |
| Ajutoare pentru cercetare și dezvoltare și inovare
  (articolele 30-37) | Ajutoare pentru proiecte de cercetare și dezvoltare
  (articolul 31) | Cercetare fundamentală
  [articolul 31 alineatul (2) litera (a)] | 100 % | |
| | | Cercetare industrială
  [articolul 31 alineatul (2) litera (b)] | 50 % | 10 % în cazul întreprinderilor mijlocii
  20 % în cazul întreprinderilor mici
  O primă de 15 % poate fi adăugată până la o intensitate maximă a ajutorului de 80 %, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 31 alineatul (4) litera (b) |
| | | Dezvoltare experimentală
  [articolul 31 alineatul (2) litera (c)] | 25 % | 10 % în cazul întreprinderilor mijlocii
  20 % în cazul întreprinderilor mici
  O primă de 15 % poate fi adăugată până la o intensitate maximă a ajutorului de 80 %, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 31 alineatul (4) litera (b) |
| | Ajutoare pentru studii de fezabilitate tehnice
  (articolul 32) | 75 % (cercetare industrială) și 50 % (dezvoltare experimentală) pentru IMM-uri
  65 % (cercetare industrială) și 40 % (dezvoltare experimentală) pentru întreprinderile mari | |
| | Ajutoare pentru acoperirea costurilor aferente drepturilor de proprietate industrială ale IMM-urilor
  (articolul 33) | Intensitatea ajutorului nu depășește intensitatea ajutorului pentru proiecte de cercetare și dezvoltare
  [articolul 31 alineatele (3) și (4)] | |
| | Ajutoare pentru întreprinderi nou-create inovatoare
  (articolul 35) | 1 milion EUR | |
| | Ajutoare pentru serviciile de consultanță în domeniul inovării și serviciile de sprijinire a inovării
  (articolul 36) | 200 000 EUR pentru fiecare beneficiar, în cursul oricărei perioade de trei ani | |
| | Ajutoare pentru închirierea de personal cu înaltă calificare
  (articolul 37) | | |
| Ajutoare pentru formare
  (articolele 38-39) | Formare specifică
  [articolul 38 alineatul (1)] | 25 % | 10 % în cazul întreprinderilor mijlocii
  20 % în cazul întreprinderilor mici |
| | Formare generală
  [articolul 38 alineatul (2)] | 60 % | 10 % în cazul întreprinderilor mijlocii
  20 % în cazul întreprinderilor mici |

Obiective generale (listă)

Obiective (listă)

Intensitatea maximă a ajutorului în % sau valoarea maximă a ajutorului în NOK

IMM-uri – prime în %

Ajutoare regionale pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă

(articolul 13)

Schemă

Intensitatea ajutorului exprimată în echivalent subvenție brută nu depășește pragul pentru ajutoarele regionale care este în vigoare la data acordării ajutorului în regiunea asistată în cauză din România.

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă acordate IMM-urilor

(articolul 15)

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru protecția mediului

(articolele 17-25)

Ajutoare pentru investiții care le permit întreprinderilor să aplice standarde de protecție a mediului mai stricte decât cele comunitare sau să îmbunătățească nivelul de protecție a mediului în absența standardelor comunitare

(articolul 18)

Vă rugăm să furnizați o trimitere specifică la standardul relevant

35 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru achiziționarea de noi vehicule de transport care respectă standarde mai stricte decât cele comunitare sau îmbunătățesc nivelul de protecție a mediului în absența standardelor comunitare

(articolul 19)

35 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru IMM-uri în vederea adaptării din timp la viitoarele standarde comunitare

(articolul 20)

15 % pentru întreprinderile mici și 10 % pentru întreprinderile mijlocii, în cazul în care punerea în aplicare și finalizarea au loc cu mai mult de trei ani înainte de data intrării în vigoare a standardului (10 % pentru întreprinderile mici în cazul în care punerea în aplicare și finalizarea au loc în mai puțin de trei ani)

Ajutoare de mediu pentru investiții în măsuri de economisire a energiei

(articolul 21)

60 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare de mediu pentru investiții în cogenerare cu randament ridicat

(articolul 22)

45 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare de mediu pentru investiții în promovarea producției de energie din surse regenerabile de energie

(articolul 23)

45 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru studii în domeniul mediului

(articolul 24)

50 %

20 % în cazul întreprinderilor mici

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor și pentru participarea IMM-urilor la târguri

(articolele 26-27)

Ajutoare pentru consultanță în favoarea IMM-urilor

(articolul 26)

50 %

Ajutoare pentru participarea IMM-urilor la târguri

(articolul 27)

50 %

Ajutoare pentru cercetare și dezvoltare și inovare

(articolele 30-37)

Ajutoare pentru proiecte de cercetare și dezvoltare

(articolul 31)

Cercetare fundamentală

[articolul 31 alineatul (2) litera (a)]

100 %

Cercetare industrială

[articolul 31 alineatul (2) litera (b)]

50 %

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

20 % în cazul întreprinderilor mici

O primă de 15 % poate fi adăugată până la o intensitate maximă a ajutorului de 80 %, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 31 alineatul (4) litera (b)

Dezvoltare experimentală

[articolul 31 alineatul (2) litera (c)]

25 %

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

20 % în cazul întreprinderilor mici

O primă de 15 % poate fi adăugată până la o intensitate maximă a ajutorului de 80 %, dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 31 alineatul (4) litera (b)

Ajutoare pentru studii de fezabilitate tehnice

(articolul 32)

75 % (cercetare industrială) și 50 % (dezvoltare experimentală) pentru IMM-uri

65 % (cercetare industrială) și 40 % (dezvoltare experimentală) pentru întreprinderile mari

Ajutoare pentru acoperirea costurilor aferente drepturilor de proprietate industrială ale IMM-urilor

(articolul 33)

Intensitatea ajutorului nu depășește intensitatea ajutorului pentru proiecte de cercetare și dezvoltare

[articolul 31 alineatele (3) și (4)]

Ajutoare pentru întreprinderi nou-create inovatoare

(articolul 35)

1 milion EUR

Ajutoare pentru serviciile de consultanță în domeniul inovării și serviciile de sprijinire a inovării

(articolul 36)

200 000 EUR pentru fiecare beneficiar, în cursul oricărei perioade de trei ani

Ajutoare pentru închirierea de personal cu înaltă calificare

(articolul 37)

Ajutoare pentru formare

(articolele 38-39)

Formare specifică

[articolul 38 alineatul (1)]

25 %

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

20 % în cazul întreprinderilor mici

Formare generală

[articolul 38 alineatul (2)]

60 %

10 % în cazul întreprinderilor mijlocii

20 % în cazul întreprinderilor mici

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/16

---

Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

2013/C 229/07

Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că măsura următoare nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE:

| Data adoptării deciziei | : | 10 aprilie 2013 |
| --- | --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | : | 69933 |
| Numărul deciziei | : | 144/13/COL |
| Statul AELS | : | Norvegia |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Tipul măsurii | : | Nu constituie ajutor |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | : | Bergen Kirkelige Fellesråd |
| Bjørns gate 1 |
| 5008 Bergen |
| NORWAY |

Data adoptării deciziei

:

10 aprilie 2013

Numărul de referință al ajutorului

:

69933

Numărul deciziei

:

144/13/COL

Statul AELS

:

Norvegia

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Tipul măsurii

:

Nu constituie ajutor

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

:

Bergen Kirkelige Fellesråd

Bjørns gate 1

5008 Bergen

NORWAY

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, se găsește pe site-ul internet al Autorității AELS de Supraveghere:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/17

---

Absența unui ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

2013/C 229/08

Autoritatea AELS de Supraveghere consideră că măsura următoare nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE:

| Data adoptării deciziei | : | 10 aprilie 2013 |
| --- | --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | : | 70521 |
| Numărul deciziei | : | 145/13/COL |
| Statul AELS | : | Islanda |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | : | Presupus ajutor de stat în favoarea Landsbankinn prin renunțarea la un profit preconizat din fonduri publice |
| Temeiul juridic | : | Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE |
| Tipul măsurii | : | Nu constituie ajutor |
| Sectoare economice | : | Servicii financiare |

Data adoptării deciziei

:

10 aprilie 2013

Numărul de referință al ajutorului

:

70521

Numărul deciziei

:

145/13/COL

Statul AELS

:

Islanda

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

:

Presupus ajutor de stat în favoarea Landsbankinn prin renunțarea la un profit preconizat din fonduri publice

Temeiul juridic

:

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE

Tipul măsurii

:

Nu constituie ajutor

Sectoare economice

:

Servicii financiare

Textul deciziei în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, se găsește pe site-ul internet al Autorității AELS de Supraveghere:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/18

---

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitoare la ajutorul de stat privind finanțarea Sălii de concert Harpa și a Centrului de conferințe Harpa

2013/C 229/09

Prin Decizia nr. 128/13/COL din 20 martie 2013, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Autoritatea AELS de Supraveghere a inițiat procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție. Autoritățile islandeze au primit, spre informare, o copie a deciziei respective.

Prin prezenta, Autoritatea AELS de Supraveghere invită statele AELS, statele membre ale UE și părțile interesate să își transmită observațiile cu privire la măsura în cauză în termen de o lună de la data publicării prezentei notificări, la următoarea adresă:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Observațiile vor fi comunicate autorităților islandeze. Există posibilitatea nedivulgării identității părții interesate care prezintă observațiile, în urma unei solicitări formulate în scris, în care se prezintă motivele acestei cereri.

REZUMAT

Procedura

În septembrie 2011, Autoritatea AELS de Supraveghere („Autoritatea”) a primit o plângere privind o presupusă subvenționare de către statul islandez și municipalitatea orașului Reykjavík a unor servicii de conferințe și de catering în Sala de concerte Harpa și în Centrul de conferințe Harpa. Ulterior, Autoritatea a transmis două cereri de informații, la care autoritățile islandeze au răspuns.

Descrierea măsurii

În 2004, statul islandez și municipalitatea orașului Reykjavík au inițiat o procedură de ofertare pentru un parteneriat public-privat privind construirea, proiectarea și funcționarea unei săli de concerte și a unui centru de conferințe, care acoperă o suprafață de 28 000 m2. La 12 ianuarie 2007, după ce s-a stabilit care era oferta cea mai favorabilă, a început construirea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa. Din cauza colapsului financiar din Islanda, construcția complexului Harpa a fost suspendată în 2008. La scurt timp după aceea, primarul orașului Reykjavík și ministrul educației au ajuns la un acord care a permis continuarea construirii proiectului de către stat și municipalitate, fără partenerul privat. Clădirea a fost inaugurată oficial la 20 august 2011.

Complexul Harpa este menit să găzduiască servicii și activități diverse. Orchestra simfonică și opera islandeză au încheiat contracte pe termen lung pentru utilizarea anumitor facilități din Harpa. În plus, complexul găzduiește conferințe, în cadrul acestuia existând patru săli de conferință de mărimi diferite. Harpa găzduiește, de asemenea, diverse alte evenimente artistice, precum concerte pop și rock ale unor artiști islandezi și străini. Alte activități din complexul Harpa, cum ar fi serviciile de catering, restaurantele, un magazin de muzică și un magazin de mobilă, sunt desfășurate de societăți private care închiriază instalațiile din Harpa. Acestea sunt închiriate unor operatori privați în condițiile pieței și au făcut obiectul unor licitații publice în cadrul cărora au fost acceptate cele mai bune oferte.

Complexul Harpa este deținut integral de statul islandez (54 %) și de municipalitatea Reykjavík (46 %), care furnizează contribuții anuale substanțiale în conformitate cu cota de participare la proiect. De la deschiderea sa, complexul a fost exploatat înregistrându-se un deficit anual considerabil, care a fost acoperit de la bugetul statului islandez și al orașului Reykjavík.

Observații din partea autorităților islandeze

Potrivit autorităților islandeze, finanțarea complexului Harpa nu implică ajutor de stat, întrucât acestea s-au asigurat în mod corespunzător că există conturi separate pentru diferitele activități din sala de concerte și din centrul de conferințe. În sprijinul acestei afirmații, autoritățile islandeze au prezentat rapoarte efectuate de două firme de contabilitate privind separarea conturilor societăților implicate în exploatarea complexului Harpa. De asemenea, autoritățile islandeze au furnizat analize de preț în care au comparat prețurile unor facilități de conferință comparabile din Reykjavik, pe baza dimensiunii și capacității. Mai mult, autoritățile islandeze continuă să susțină că activitatea de organizare de conferințe contribuie în mod pozitiv la alte activități din complexul Harpa și că fără aceasta, costurile care ar trebui să fie suportate pentru alte activități ar fi mult mai mari.

Prezența ajutorului de stat

Avantaje care implică faptul că unei întreprinderi i s-au acordat resurse de stat

Dat fiind că statul islandez și orașul Reykjavík acoperă împreună deficitul anual al funcționării complexului Harpa contribuind anual cu o anumită sumă din bugetele proprii, sunt implicate resurse de stat în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE.

Autoritatea este de părere că atât construirea, cât și exploatarea unei infrastructuri constituie o activitate economică în sine dacă această infrastructură este sau va fi utilizată pentru a oferi bunuri sau servicii pe piață (1). Unele dintre activitățile care se desfășoară în complexul Harpa, în special conferințe, reprezentații teatrale, concerte de muzică ușoară etc., pot atrage un număr semnificativ de clienți, fiind în concurență cu centre de conferințe și teatre sau cu alte săli de concerte din sectorul privat. Prin urmare, opinia preliminară a Autorității este că societățile implicate în exploatarea complexului Harpa, în măsura în care desfășoară activități comerciale, pot fi considerate întreprinderi.

În plus, Autoritatea consideră că finanțarea publică a construcției complexului Harpa ar constitui un avantaj economic și, prin urmare, ajutor, întrucât, în mod cert, proiectul nu ar fi fost realizat în absența unei astfel de finanțări. În plus, este conferit un avantaj societăților implicate în exploatarea complexului Harpa, sub formă de beneficiu nerealizat, atunci când statul și municipalitatea nu pretind un randament al investiției lor în sala de concerte și în centrul de conferințe, în măsura în care aceste societăți desfășoară activități comerciale, cum ar fi găzduirea de conferințe sau de alte evenimente artistice. Evaluarea preliminară a Autorității evidențiază astfel că, la orice nivel (construcție, funcționare și utilizare), un avantaj economic selectiv nu poate fi exclus.

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante

Întrucât piața din sectorul organizării de acțiuni internaționale, cum sunt conferințele și evenimentele, este o piață deschisă concurenței între furnizorii de infrastructuri și organizatorii de evenimente, care, în general, se implică în activități care fac obiectul schimburilor comerciale dintre statele SEE, se poate presupune că există un efect asupra acestor schimburi. În acest caz, probabilitatea existenței unui efect asupra schimburilor comerciale dintre anumite state SEE vecine este și mai mare, din cauza naturii activităților din sectorul organizării de conferințe (2). Prin urmare, în opinia preliminară a Autorității, măsura amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale din cadrul SEE.

Compatibilitatea ajutorului

În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, astfel cum a fost interpretat de către Autoritate și dezvoltat de Comisia Europeană în cadrul fostului articol 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE care a devenit articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE, ajutoarele pentru promovarea culturii și conservării patrimoniului pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE atunci când acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale și de concurență în SEE într-o măsură care să contravină interesului comun. Autoritățile islandeze au declarat că obiectivul principal al măsurii în cauză a fost de a promova cultura prin construirea unei săli de concerte care ar putea găzdui atât orchestra simfonică islandeză, cât și opera islandeză. Autoritatea a acceptat că, având în vedere obiectivul cultural, construcția și funcționarea unei facilități pentru concerte simfonice și spectacole de operă s-ar putea califica drept ajutor pentru promovarea culturii.

Autoritatea acceptă că o infrastructură precum complexul Harpa ar putea fi, de asemenea, utilizată pentru a găzdui diverse activități comerciale, precum restaurante, cafenele, magazine, conferințe și concerte populare. Cu toate acestea, pentru a nu denatura concurența, trebuie instituite garanții pentru a se asigura că nu există subvenții încrucișate între activitățile comerciale și activitățile culturale care fac obiectul unor subvenții. Autoritatea nu consideră că autoritățile islandeze au instituit garanțiile necesare pentru a asigura că nu au loc astfel de subvenții încrucișate. În consecință, în urma evaluării sale preliminare, Autoritatea are îndoieli cu privire la faptul că exploatarea și construcția complexului Harpa ar putea fi considerate compatibile în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

Concluzie

Având în vedere considerațiile anterioare, Autoritatea a hotărât să inițieze procedura oficială de investigare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, referitor la finanțarea Sălii de concerte Harpa și a Centrului de conferințe Harpa. Părțile interesate sunt invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la publicarea prezentei notificări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

În conformitate cu articolul 14 din Protocolul 3, toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiari.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 128/13/COL

of 20 March 2013

to initiate the formal investigation procedure into potential State aid involved in the financing of the Harpa Concert Hall and Conference Centre

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’),

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Article 4(4) and Articles 6 and 13 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3). |
| --- | --- |

(1)

On 19 September 2011, the Authority received a complaint, dated 13 September 2011 (Event No 608967), concerning the alleged subsidising by the Icelandic State and the City of Reykjavík (‘the City’) of conference services and restaurant/catering services in the Harpa Concert Hall and Conference Centre (‘Harpa’) (3).

| (2) | By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information. |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 14 October 2011, the Authority requested additional information from the Icelandic authorities (Event No 609736). By a letter dated 30 November 2011 (Event No 617042), the Icelandic authorities replied to the request and provided the Authority with the relevant information.

| (3) | The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues. |
| --- | --- |

(3)

The case was the subject of discussions between the Authority and the Icelandic authorities as well as the lawyer representing the holding company responsible for Harpa’s operations, at the package meeting in Reykjavík on 5 June 2012. Shortly after the meeting, the Authority sent a follow up letter, dated 9 July 2012 (Event No 637627), to the Icelandic authorities inviting them to provide information on certain outstanding issues.

| (4) | By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC. |
| --- | --- |

(4)

By letter dated 21 August 2012 (Event No 644771), the Icelandic authorities submitted additional information. By letter dated 27 September 2012 (Event No 648320), the Icelandic authorities submitted a memorandum concerning the separation of accounts as well as a statement from the accounting firm PWC.

| (5) | Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434). |
| --- | --- |

(5)

Finally, the Icelandic authorities submitted information by e-mail dated 11 February 2013 (Event No 662444) and by letter dated 7 March 2013 (Event No 665434).

2.   The complaint

| (6) | The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010. |
| --- | --- |

(6)

The complainant has alleged that unlawful State aid is being provided by the Icelandic State and the City to the companies involved in the operation of Harpa. The complainant referred to the State budget for the year 2011 where the Ministry of Finance allocated ISK 419 400 000 to the operation of Harpa and additional ISK 44 200 000 for building costs and maintenance. The Municipality’s budget foresaw a substantial allocation of funds to the Harpa project for the year 2011 amounting to a total of ISK 391 526 000. Furthermore, the Municipality contributed a substantial amount to the project in the years 2009-2010.

| (7) | The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(7)

The complainant claims that the contribution from both the Icelandic Government and the City is partly being used to subsidise the conference service and the restaurant/catering services in the music hall and conference centre. The contributions in question are fairly high and according to the complainant, there is no transparency in how they are being used. The complainant maintains that this State aid affects the market for the conference business in the European Economic Area (‘EEA’) as a whole and is not limited to competitors on the Icelandic market. It therefore constitutes an infringement of Article 61 of the EEA Agreement.

| (8) | The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts. |
| --- | --- |

(8)

The complainant provided the Authority with extracts from the Icelandic State budget for the year 2011 as well as an extract from the City’s budget for the same year. Furthermore, the complainant provided a purchase agreement for Harpa and general information on the conference market in Iceland. However, the complainant noted that due to the lack of transparency it was difficult to gather detailed information on the obligations of the Icelandic State and the City to contribute funds to the companies involved in the operation of Harpa as well as information on Harpa’s business model and on the separation of accounts.

3.   Harpa Concert Hall and Conference Centre

3.1.   Background

| (9) | In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project. |
| --- | --- |

(9)

In 1999, the Mayor of Reykjavík along with representatives of the Icelandic Government announced that a concert and conference centre would be constructed in the centre of Reykjavík. In late 2002, the Icelandic State and the City signed an agreement regarding the project and the following year the company Austurhöfn-TR ehf. was founded with the purpose of overseeing the project.

| (10) | In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007. |
| --- | --- |

(10)

In 2004, the Icelandic State and the City initiated a public-private partnership (‘PPP’) bid concerning the construction, design and operation of the concert hall and conference centre. There were four companies that bid for the contract. In 2005, the evaluation committee of Austurhöfn-TR ehf. concluded that the offer from Portus ehf. was the most favourable one and subsequently the Icelandic State and the City entered into a contract with Portus ehf. for the construction and operation of a concert and conference centre (4). The construction of Harpa began on 12 January 2007.

| (11) | Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík. |
| --- | --- |

(11)

Due to the financial collapse in Iceland in October 2008, the construction of Harpa was put on hold. However, shortly after the collapse, the Mayor of Reykjavík and the Minister for Education reached an agreement which entailed that the State and the City would continue with the construction of Harpa without the private partner. After an amended and restated project agreement was concluded, the construction project continued (hereinafter referred to as ‘the project agreement’) (5). On 20 August 2011, Harpa was formally opened. The building is 28 000 square meters and is located at Austurbakki 2, 101 Reykjavík.

| (12) | Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists. |
| --- | --- |

(12)

Harpa is meant to accommodate various services and operations. Both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera have entered into long-term contracts for the use of certain facilities within Harpa. Moreover, Harpa accommodates conferences and there are four conference halls of different sizes. Harpa also houses various other events such as pop and rock concerts with both Icelandic and foreign artists.

| (13) | Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted. |
| --- | --- |

(13)

Other activities in Harpa such as catering, restaurants, a music shop and a furniture shop are operated by private companies who rent the facilities. According to the Icelandic authorities, these facilities are leased on market terms and were subject to public tenders, where the most favourable offers were accepted.

3.2.   The ownership and corporate structure of Harpa

| (14) | Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6). |
| --- | --- |

(14)

Harpa Concert Hall and Conference Centre is owned by the Icelandic State (54 %) and Reykjavík City (46 %) and therefore constitutes a public undertaking. The entire Harpa project has been overseen by Austurhöfn-TR ehf. which is a limited liability company, established by the Ministry of Finance on behalf of the Icelandic State and the City in order to take over the construction and running of the Harpa project (6).

| (15) | Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area. |
| --- | --- |

(15)

Until recently there were several limited liability companies involved in Harpa's operations, namely: Portus ehf., which was responsible for Harpa real estate and operations, and Situs ehf., which was responsible for other buildings planned in the same area. Portus had two subsidiaries: Totus ehf., which owned the real estate itself, and Ago ehf., which was responsible for all operations in Harpa and leased the property from Totus. Situs also had two subsidies: Hospes ehf., which would have owned and operated a hotel which is to be constructed in the area, and Custos ehf., which was to own and operate any other buildings in the area.

| (16) | However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable. |
| --- | --- |

(16)

However, in order to minimise operational costs and increase efficiency, the board of Austurhöfn-TR ehf. decided in December 2012 to simplify the operational structure of Harpa by merging most of the limited liability companies involved in its operations into one company. The State and the City therefore founded the company Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. which is to oversee all of Harpa's operations. Simplifying the infrastructure of Harpa is a part of a long-term plan to make Harpa’s operations sustainable.

| (17) | The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7): |
| --- | --- |

(17)

The following chart explains in broad terms the organisational structure of Harpa after the changes to its corporate structure entered into effect (7):

Image

3.3.   The financing of Harpa’s operations

| (18) | As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index. |
| --- | --- |

(18)

As previously noted, Harpa is fully owned by the Icelandic State and the City through Austurhöfn-TR ehf. The obligations of the State and the City are regulated by Article 13 of the project agreement from 2006 (8). The annual payments of the State and the City are covered by their respective budgets. According to the State budget for 2011, the annual State contribution was expected to amount to ISK 424,4 million. For the year 2012, the expected amount to be contributed by the State was ISK 553,6 million. In the year 2013, there is expected to be an increase in the public funding of Harpa as the City and the State have approved an additional ISK 160 million contribution. All public contributions to Harpa are borne in accordance with the participation in the project, i.e. the State pays 54 % and the City 46 %. The contributions are also indexed with the consumer price index.

| (19) | In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9). |
| --- | --- |

(19)

In addition to the contribution provided for in the State and the City’s budgets, the Government and the City have undertaken an obligation to grant a short-term loan for the operation of Harpa until long-term financing necessary to fully cover the cost of the project is completed. As from 2013, the total amount of the loan was ISK 794 million with an interest rate of 5 % and a 200 bp premium. The Icelandic authorities have however announced their intention to convert the loan into share capital in the companies operating Harpa (9).

| (20) | The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10). |
| --- | --- |

(20)

The State and the City allocate funds on a monthly basis in order pay off loan obligations in connection with Harpa. Since the project is meant to be self-sustainable, the profits must cover all operational costs. The funds from the owners are therefore, according to the Icelandic authorities, only meant to cover outstanding loans (10).

| (21) | According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities: |
| --- | --- |

(21)

According to the project agreement, there is to be a financial separation between the different companies involved in the operation of Harpa and between the different operations and activities:

| (22) | 13.11.1 | The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances. |
| --- | --- | --- |

(22)

13.11.1

The private partner will at all times ensure that there is financial separation between the real estate company, the operation company, Hringur and the private partner. Each entity shall be managed and operated separately with regards to finances.

| (23) | 13.11.2 | The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists. |
| --- | --- | --- |

(23)

13.11.2

The private partner will at all times ensure that there is sufficient financial separation, i.e. separation in book-keeping, between the paid for work and other operations and activities within the CC. The private partner shall at all times during the term be able to demonstrate, upon request from the client, that such financial separation exists.

| (24) | The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11). |
| --- | --- |

(24)

The operations of Harpa are divided into several categories: 1. the Icelandic Symphony Orchestra; 2. the Icelandic Opera; 3. other art events; 4. conference department; 5. operations; 6. ticket sales; 7. operating of facilities; 8. management cost. All these cost categories now fall under Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. and the revenue and costs attributed to each of these categories are included in the budget under the relevant category. Common operational costs such as salary, housing (heating and electricity) and administrative costs are divided among the categories according to a cost allocation model (11).

| (25) | According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12). |
| --- | --- |

(25)

According to the projected annual account of Austurhöfn-TR ehf. for the year 2012, the company was expected to sustain a significant operating loss corresponding to a total negative EBITDA of ISK 406,5 million. The conference part of Harpa's operation was run at a negative EBITDA of ISK 120 million in 2012 and the same goes for ‘other art events’ (negative EBITDA of ISK 131 million). The projected annual accounts and earning analysis for the year 2013 also foresee a considerable operating loss, a total negative EBITDA of around ISK 348 million, with both the conference activities and ‘other art events’ operating at a loss (12).

| (26) | As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million. |
| --- | --- |

(26)

As previously noted, the operation in Harpa is now overseen by a single company, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., which is devoted to making the Harpa project as profitable as possible. According to the Icelandic authorities, the overall aim is to make the operations gradually sustainable. Nevertheless, Harpa has since its opening been operated with an annual deficit that has been covered over the budgets of the Icelandic State and Reykjavík City (13). According to projections submitted by the Icelandic authorities, the conference activities in Harpa are expected to become gradually sustainable and by the year 2016 the authorities project that Harpa’s conference operations will run at a positive EBITDA of ISK 3,5 million (14). However, by the year 2016 the ‘other art events’ are still expected to run at a negative EBITDA of around ISK 93 million.

4.   Comments by the Icelandic authorities

| (27) | The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre. |
| --- | --- |

(27)

The Icelandic authorities argue that the financing of the companies involved in the operation of Harpa does not involve State aid since they have properly ensured that the companies keep separate accounts for the different activities within the concert hall and the conference centre.

| (28) | The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012. |
| --- | --- |

(28)

The Icelandic authorities have claimed that revenues from conference and concert activities have been accounted for separately from other activities, while costs had not been accounted for separately up until now. The Icelandic authorities have acknowledged the need for accounting for conference activities separately from concert activities, as well as costs associated with these activities, and they aimed at having such a separation functional in January 2012.

| (29) | Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the Icelandic authorities claim that there is now a sufficient separation of accounts. In order to validate this claim, they have put forward statements from two accounting firms, PWC and KPMG. According to PWC, the separation of accounts for the companies involved in the operation of Harpa is sufficient. The profits are attributed to the relevant operational category and the common operational costs are divided between all operational categories. According to the report from KPMG, the property management team of Harpa has divided the building’s square meters based on function and usage and the related costs are allocated accordingly.

| (30) | With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities. |
| --- | --- |

(30)

With regard to the conference operations, according to the Icelandic authorities, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. is not itself active on the conference market. The company however leases conference rooms either to one-off conference organisers or to specialised conference businesses. Furthermore, the Icelandic authorities have noted that that there are no competing conference centres in Iceland capable of hosting large-scale conferences like Harpa. According to the Icelandic authorities, the conference business positively contributes to other activities in Harpa. If Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf. would not operate the conference business, the costs other activities would have to carry would be considerably higher. In order to show that the conference aspect of Harpa is not being subsidised, the Icelandic authorities submitted a pricing analysis from KPMG where they compared the prices of comparable conference facilities, based on size and capacity. According to KPMG’s analysis, the price for a full day, the price per guest and the price per square meter are on average much higher for the facilities in Harpa than for comparable facilities offered in competing conference facilities.

| (31) | Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect. |
| --- | --- |

(31)

Lastly, the Icelandic authorities maintain that the financial contributions from the State and the City are fully allocated for payment of outstanding loans and are not used in order to subsidise the conference hosting aspect.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

| (32) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows: |
| --- | --- |

(32)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

| (33) | ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(33)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between contracting parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (34) | In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria. |
| --- | --- |

(34)

In the following chapters the financing of the companies involved in the operation of Harpa Concert Hall and Conference Centre will be assessed with respect to these criteria.

1.1.   State resources

State resources

| (35) | According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid. |
| --- | --- |

(35)

According to Article 61(1) of the EEA Agreement, a measure must be granted by the State or through State resources in order to constitute State aid.

| (36) | At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16). |
| --- | --- |

(36)

At the outset, the Authority notes that both local and regional authorities are considered to be equivalent to the State (15). Consequently, the state for the purpose of Article 61(1) covers all bodies of the State administration, from the central government to the City level or the lowest administrative level as well as public undertakings and bodies. Furthermore, municipal resources are considered to be State resources within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement (16).

15

16

| (37) | Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled. |
| --- | --- |

(37)

Since the Icelandic State and the City of Reykjavík cover jointly the annual deficit of the companies involved in the operation of Harpa by annually contributing a certain amount from their budgets, State resources are involved. Furthermore, the converting of loans into share capital also entails a transfer of State resources since the State and the City would forgo their entitlement to receive a full repayment of the outstanding loans. Therefore, the first criterion of Article 61(1) of the EEA Agreement is fulfilled.

1.2.   Undertaking

Undertaking

| (38) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings. |
| --- | --- |

(38)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 61 of the EEA Agreement, the measure must confer an advantage upon an undertaking. Undertakings are entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (17). Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (18). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods and services on a given market do not constitute undertakings.

17

18

| (39) | The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21). |
| --- | --- |

(39)

The Authority is of the opinion that both the construction and operation of an infrastructure constitute an economic activity in itself (and are thus subject to State aid rules) if that infrastructure is, or will be used, to provide goods or services on the market (19). In this case, the conference hall and concert centre is intended for e.g. hosting conferences as well as music, culture and ‘other art events’ on a commercial basis, i.e. for the provision of services on the market. This view has been confirmed by the Court of Justice of the European Union in the Leipzig/Halle case (20). Consequently, in infrastructure cases, aid may be granted at several levels: construction, operation and use of the facilities (21).

19

Leipzig/Halle

20

21

| (40) | As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard. |
| --- | --- |

(40)

As previously noted, Harpa Concert Hall and Conference Centre hosts concerts by the Icelandic Symphony Orchestra, the Icelandic Opera, various other art events as well as conferences. In the view of the Icelandic authorities, only the conference aspect of Harpa’s operation constitutes an economic activity. All other activities should therefore be classified as non-economic. However, the Authority has certain doubts in this regard.

| (41) | Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland. |
| --- | --- |

(41)

Some of the activities taking place in Harpa, notably conferences, theatre performances, popular music concerts etc., can attract significant numbers of customers while they are in competition with private conference centres, theatres or other music venues. Therefore, the Authority takes the view that the Harpa Concert Hall and Conference Centre and the companies involved in its operation, in so far as they engage in commercial activities, qualify as an undertaking (22). The companies involved in the operation of Harpa must be regarded as vehicles for pursuing the common interest of its owners, that is to support cultural activities in Iceland.

22

1.3.   Advantage

Advantage

| (42) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient. |
| --- | --- |

(42)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must confer an economic advantage on the recipient.

| (43) | Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole. |
| --- | --- |

(43)

Regarding the financing of the construction of Harpa, State aid can only be excluded if it is in conformity with the market economy investor principle (‘MEIP’) (23). According to the Icelandic authorities, the State and the City had initially hoped that a private investor would finance the realisation of the project. However, due to the financial crisis, it became impossible to carry out the project without public funding. The direct grant by the State and the City is thus claimed to be necessary, as without it there were not enough funds to finance the project. The Authority therefore considers, at this stage, that the public financing of the construction of Harpa would constitute an economic advantage and thus aid, since the project would admittedly not have been realised in the absence of public funding and the participation by the State and the City was essential to the Harpa project as a whole.

23

| (44) | It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply. |
| --- | --- |

(44)

It follows from the Authority’s decisional practice that when an entity carries out both commercial and non-commercial activities, a cost-accounting system that ensures that the commercial activities are not financed through State resources allocated to the non-profit making activities must be in place (24). This principle is also laid down in the Transparency Directive (25). The Directive does not apply directly to the case at hand. However, the Authority is of the opinion that the principles of operating economic activities on commercial terms with separate accounts, and a clear establishment of the cost accounting principles according to which separate accounts are maintained, still apply.

24

25

| (45) | As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities. |
| --- | --- |

(45)

As described in Section I.3 above, the operations of Harpa are divided into several categories, e.g. hosting the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera as well as other art events and conferences, which can be divided into economic and non-economic activities (i.e. cultural activities). The Icelandic authorities have however not properly ensured, through either amending the organisational structure of Harpa or by other administrative action, that there is a clear and consistent separation of the accounts for the different activities of the concert hall and conference centre. Simply dividing the losses associated with the operation of the building and common administrative costs between the different activities of Harpa, both the economic and non-economic, based on estimated usage and other criteria cannot be seen as a clear separation of accounts under EEA law. This situation therefore may lead to cross-subsidisation between non-economic and economic activities.

| (46) | Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26). |
| --- | --- |

(46)

Additionally, an advantage is conferred on the companies involved in the operation of Harpa in the form of foregone profits when the State and the City do not require a return on their investment in the concert hall and conference centre, in so far as those companies engage in commercial activities, such as the hosting of conferences or ‘other art events’. Any business owner or investor will normally require a return on its investment in a commercial undertaking. Such a requirement effectively represents an expense for the undertaking. If a State- and municipally-owned undertaking is not required to generate a normal rate of return for its owner this effectively means that the undertaking benefits from an advantage whenever the owner foregoes that profit (26).

26

| (47) | The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not. |
| --- | --- |

(47)

The Authority considers that the announced conversion of loans, in the amount of ISK 904 million, could also constitute an advantage, should the conversion not be concluded on market terms. However, since the Authority has not received a detailed description of the loan conversion agreement it is not in the position to assess whether an advantage is present or not.

| (48) | The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use). |
| --- | --- |

(48)

The preliminary assessment of the Authority thus shows that an economic advantage cannot be excluded at any level (construction, operation and use).

1.4.   Selectivity

Selectivity

| (49) | In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective. |
| --- | --- |

(49)

In order to constitute State aid within the meaning of Article 6l of the EEA Agreement, the measure must be selective.

| (50) | The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere. |
| --- | --- |

(50)

The Icelandic authorities provide funding to the companies involved in the operation of Harpa. The funding is used to cover the losses stemming from the different activities within Harpa, including economic activities such as the hosting of conferences. This system of compensation, under which cross-subsidisation may occur, is not available to other companies that are active on the conference market in Iceland or elsewhere.

| (51) | In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market. |
| --- | --- |

(51)

In light of the above, it is the Authority’s preliminary view that the companies involved in the operation of Harpa receive a selective economic advantage compared to their competitors on the market.

1.5.   Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

Distortion of competition and effect on trade between contracting parties

| (52) | The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(52)

The measure must be liable to distort competition and affect trade between the contracting parties to the EEA Agreement to be considered State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

| (53) | According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market. |
| --- | --- |

(53)

According to settled case law, the mere fact that a measure strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade is considered to be sufficient in order to conclude that the measure is likely to affect trade between contracting parties and distort competition between undertakings established in other EEA States (27). The State resources allocated to the companies involved in the operation of Harpa, in order to cover their losses, constitute an advantage that strengthens Harpa’s position compared to that of other undertakings competing in the same market.

27

| (54) | As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28). |
| --- | --- |

(54)

As the market for organising international events is open to competition between venue providers and event organisers, which generally engage in activities which are subject to trade between EEA States, the effect on trade can be assumed. In this case, the effect on trade between certain neighbouring EEA States is even more likely due to the nature of the conference industry. Moreover, the General Court has recently, in its Order concerning the Ahoy complex in the Netherlands, held that there was no reason to limit the market to the territory of that Member State (28).

28

| (55) | Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA. |
| --- | --- |

(55)

Therefore, in the preliminary view of the Authority, the measure threatens to distort competition and affect trade within the EEA.

1.6.   Conclusion with regard to the presence of State aid

Conclusion with regard to the presence of State aid

| (56) | With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market. |
| --- | --- |

(56)

With reference to the above considerations the Authority cannot, at this stage and based on its preliminary assessment, exclude that the measure under assessment includes elements of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Under the conditions referred to above, it is thus necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.

2.   Compatibility assessment

Compatibility assessment

| (57) | The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid. |
| --- | --- |

(57)

The Icelandic authorities have not put forward any arguments demonstrating that the State aid involved in the financing of the companies involved in the operation of Harpa could be considered as compatible State aid.

| (58) | Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition. |
| --- | --- |

(58)

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) or Article 59(2) of the EEA Agreement and are necessary, proportional and do not cause undue distortion of competition.

| (59) | The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(59)

The derogation in Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Further, the aid under assessment in this case cannot be considered to qualify as public service compensation within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

| (60) | The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29). |
| --- | --- |

(60)

The EEA Agreement does not include a provision corresponding to Article 107(3)(d) of the Treaty on the Functioning of the European Union. The Authority nevertheless acknowledges that State aid measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement (29).

29

| (61) | On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(61)

On the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, aid to promote culture and heritage conservation may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement, where such aid does not affect trading conditions and competition in the EEA to the extent that is considered to be contrary to the common interest. The Authority must therefore assess whether granting aid to the various activities in Harpa can be justified as aid to promote culture on the grounds of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.

| (62) | It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31). |
| --- | --- |

(62)

It should be noted that the principles laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement have been applied to cases somewhat similar to the case at stake (30). The Icelandic authorities have stated that the primary objective of the measure in question was to promote culture through the construction of a concert hall that could house both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Similar multipurpose cultural centres already exist in most other European cities. Harpa is to be Iceland’s national concert hall, providing a necessary cultural infrastructure that was missing in Iceland and it will act as the focal point for the development and advancement of those performance arts in Iceland. The concert centre will therefore contribute to the development of cultural knowledge and bring access to cultural educational and recreational values to the public (31).

30

31

| (63) | In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately. |
| --- | --- |

(63)

In view of the above, the Authority considers that, given its cultural purpose, the construction and operation of a Symphony and Opera facility would qualify as aid to promote culture within the meaning of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. However, the Authority has doubts as to whether aid granted to subsidise conference and other art events, on a commercial basis, can be justified under Article 61(3)(c) and this aid must therefore be assessed separately.

| (64) | Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa. |
| --- | --- |

(64)

Concerning necessity, proportionality and whether the measure is likely to distort competition, the Authority has the following observations. As previously noted the main reason for constructing Harpa was the apparent need for a suitable concert hall to accommodate both the Icelandic Symphony Orchestra and the Icelandic Opera. Given the scale of the project it is understandable that an infrastructure such as Harpa would also be used to house various commercial activities such as restaurants, coffee shops, stores, conferences and popular concerts. However, in order not to distort competition, safeguards must be put in place to ensure that there is no cross subsidisation between the commercial activities and the heavily subsidised cultural activities. This can be achieved by either tendering out facilities for the commercial activities, thereby ensuring that the economic operator pays market price for the facilities and does not benefit from cross subsidisation, or by sufficiently separating the economic activities from the non-commercial activities by establishing a separate legal entity or a sufficient system of cost allocation and separate accounts that ensures a reasonable return on investment. The Icelandic authorities have already taken the former approach with regard to the restaurants, catering services and shops within Harpa. The same approach has however not been taken with regard to the hosting of conference and ‘other art events’ which are currently overseen by a company owned by the State and the City, Harpa — tónlistar- og ráðstefnuhús ehf., and run at a considerable negative EBITDA. The Authority therefore cannot see that the Icelandic authorities have put the necessary safeguards in place to ensure that cross subsidisation does not occur between the cultural and the purely commercial activities within Harpa.

| (65) | Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above. |
| --- | --- |

(65)

Consequently, following its preliminary assessment, the Authority has doubts whether the proposed project could be deemed compatible under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, at this stage at all three levels of possible aid (construction, operation and use) in accordance with the above.

| (66) | At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments. |
| --- | --- |

(66)

At this stage, the Authority has not carried out an assessment with respect to other possible derogations, under which the measure could be found compatible with the functioning of the EEA Agreement. In this respect, the Icelandic authorities have not brought forward any further specific arguments.

3.   Procedural requirements

Procedural requirements

| (67) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(67)

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘[t]he EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until th[e] procedure has resulted in a final decision.’

| (68) | The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful. |
| --- | --- |

(68)

The Icelandic authorities did not notify the aid measures to the Authority. Moreover, the Icelandic authorities have, by constructing and operating Harpa, put those measures into effect before the Authority has adopted a final decision. The Authority therefore concludes that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of any aid involved is therefore unlawful.

4.   Opening of the formal investigation procedure

Opening of the formal investigation procedure

| (69) | Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(69)

Based on the information submitted by the complainant and the Icelandic authorities, the Authority, after carrying out the preliminarily assessment, is of the opinion that the financing of the companies involved in the operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre — within the context of the project as outlined above — might constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, as outlined above, the Authority has doubts as regards the compatibility of the potential State aid with the functioning of the EEA Agreement.

| (70) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(70)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure.

| (71) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid. |
| --- | --- |

(71)

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute aid.

| (72) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets. |
| --- | --- |

(72)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the Harpa project on relevant markets.

| (73) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(73)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Icelandic authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

all documents, information and data

| (74) | The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. |
| --- | --- |

(74)

The Authority must remind the Icelandic authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully granted already to the beneficiaries will have to be recovered, unless (exceptionally) this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

| (75) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(75)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

Official Journal of the European Union

Official Journal of the European

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The financing and operation of the Harpa Concert Hall and Conference Centre constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority has doubts as regards the compatibility of the State aid with the functioning of the EEA Agreement.

Article 2

The formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 is initiated regarding the aid referred to in Article 1.

Article 3

The Icelandic authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 4

The Icelandic authorities are requested to provide, within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the measures under the State aid rules of the EEA Agreement.

Article 5

This Decision is addressed to Iceland.

Article 6

Only the English language version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 20 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  A se vedea Decizia Comisiei în cazul SA.33618 (Suedia), Finanțarea arenei din Uppsala (JO C 152, 30.5.2012, p. 18), punctul 19.

1

(2)  A se vedea cauza T-90/09, Mojo Concerts BV și Amsterdam Music Dome Exploitatie BV/Comisia Europeană, Hotărârea Tribunalului din 26 ianuarie 2012, punctul 45, publicată în JO C 89, 24.3.2012, p. 22.

2

(3)  For the purposes of this Decision, ‘Harpa’ will refer to the building itself and its facilities.

3

(4)  Project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 9 March 2006.

4

(5)  Amended and restated project agreement between Austurhofn-TR ehf. and Eignarhaldsfelagid Portus ehf, signed on 19 January 2010.

5

(6)  Further information on Austurhöfn-TR ehf. can be found on their website: http://www.austurhofn.is/

6

(7)  Information available online at: http://en.harpa.is/media/english/skipur-1.jpg

7

(8)  As amended and restated in 2010.

8

(9)  The Icelandic authorities have not yet outlined the particulars of this arrangement.

9

(10)  See memorandum issued by the Director of Harpa, dated 24 September 2012 (Event No 648320).

10

(11)  See report by KPMG, dated 7 February 2013 (Event No 662444).

11

(12)  Ibid.

12

(13)  According to the Icelandic authorities, Harpa’s losses mostly stem from high real estate taxes.

13

(14)  The key factor in this revenue growth is the expected increase in the conference business.

14

(15)  See Article 2 of Commission Directive 2006/111/EC on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

15

(16)  See the Authority’s Decision No 55/05/COL, Section II.3, p. 19 with further references, published in OJ L 324, 23.11.2006, p. 11 and EEA Supplement No 56, 23.11.2006, p. 1.

16

(17)  Case C-41/90 Höfner and Elser v Macroton [1991] ECR I-1979, paragraphs 21-23 and Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v EFTA Surveillance Authority [2008] Ct. Rep. 61, paragraph 78.

17

Höfner and Elser

Macroton

Private Barnehagers Landsforbund

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-222/04 Ministero dell’Economica e delle Finanze v Cassa di Risparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289, paragraph 108.

18

Ministero dell’Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(19)  See the Commission Decision in Case SA.33618 (Sweden) Financing of the Uppsala arena (OJ C 152, 30.5.2012, p. 18), paragraph 19.

19

Financing of the Uppsala arena

(20)  Case C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle v The European Commission, 19 December 2012, paragraphs 40-43, not yet published.

20

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle

The European Commission

(21)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 24.

21

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(22)  See the Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22), paragraph 19.

22

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(23)  See the Commission Decision in Case SA.33728 (Denmark) Financing of a new multiarena in Copenhagen (OJ C 152, 30.5.2012, p. 6), paragraph 25.

23

Financing of a new multiarena in Copenhagen

(24)  ESA Decision No 142/03/COL regarding reorganisation and transfer of public funds to the Work Research Institute (OJ C 248, 16.10.2003, p. 6, EEA Supplement No 52, 16.10.2003, p. 3), ESA Decision No 343/09/COL on the property transactions engaged in by the Municipality of Time concerning property numbers 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70, 2/32 (OJ L 123, 12.5.2011, p. 72, EEA Supplement No 27, 12.5.2011, p. 1).

24

(25)  Commission Directive 2006/111/EC of 16 November 2006 on the transparency of financial relations between Member States and public undertakings as well as on financial transparency within certain undertakings (OJ L 318, 17.11.2006, p. 17), incorporated at point 1a of Annex XV to the EEA Agreement.

25

(26)  Case C-234/84 Belgium v Commission [1986] ECR I-2263, paragraph 14.

26

Belgium

Commission

(27)  Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court p. 76, paragraph 59; Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

27

The Government of Norway

EFTA Surveillance Authority

Philip Morris

Commission

(28)  Case T-90/09 Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV v The European Commission, Order of the General Court of 26 January 2012, paragraph 45, published in OJ C 89, 24.3.2012, p. 36.

28

Mojo Concerts BV and Amsterdam Music Dome Exploitatie BV

The European Commission

(29)  See for example paragraph 7 (with further references) of the Authority’s Guidelines on State aid to cinematographic and other audiovisual work, available at the Authority’s webpage at: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

29

(30)  See Commission Decision in Case N 122/10 (Hungary) State aid to Danube Cultural Palace (OJ C 147, 18.5.2011, p. 3) and Commission Decision in Case N 293/08 (Hungary) Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries (OJ C 66, 20.3.2009, p. 22).

30

State aid to Danube Cultural Palace

Cultural aid for multifunctional community cultural centres, museums, public libraries

(31)  See Commission Decision in Case SA.33241 (Cyprus) State support to the Cyprus Cultural Centre (OJ C 377, 23.12.2011, p. 11), paragraphs 36-39.

31

State support to the Cyprus Cultural Centre

---

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/31 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/31

---

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, cu privire la unele chestiuni referitoare la acordarea de ajutoare de stat în contextul unui ajutor potențial în beneficiul Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

2013/C 229/10

Prin Decizia nr. 136/13/COL din 27 martie 2013, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Autoritatea AELS de Supraveghere a inițiat procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție. Autoritățile norvegiene au fost informate prin intermediul unei copii a deciziei respective.

Prin prezenta, Autoritatea AELS de Supraveghere trimite statelor AELS, statelor membre ale UE și părților interesate o notificare prin care le invită să își transmită observațiile cu privire la măsura în cauză în termen de o lună de la publicarea prezentei notificări, la următoarea adresă:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Observațiile vor fi comunicate autorităților norvegiene. Există posibilitatea nedivulgării identității părții interesate care prezintă observațiile, în urma unei solicitări formulate în scris, în care se prezintă motivele acestei cereri.

REZUMAT

Context

În Norvegia, învățământul este obligatoriu pentru toți copiii cu vârste cuprinse între 6 și 16 ani și este asigurat în cadrul unui sistem de școli publice gratuite. În 2006, autoritățile norvegiene au hotărât, în cadrul „Inițiativei de promovare a cunoașterii” (Kunnskapsløftet), ca toate școlile norvegiene să pună accentul pe capacitatea de a învăța o materie dată cu ajutorul tehnologiilor informației și comunicațiilor. În acest context, autoritățile norvegiene au modificat Legea învățământului și au impus administrațiilor districtuale să pună la dispoziția elevilor, în mod gratuit, materialele de învățare necesare, în format imprimat sau digital.

În mai 2006, guvernul norvegian a alocat 50 de milioane NOK pentru dezvoltarea și utilizarea acestor resurse digitale de învățare. În iunie 2006, Ministerul Educației a invitat administrațiile districtuale să depună o cerere comună pentru fondurile disponibile. În august 2006, directorii departamentelor de educație din 18 dintre cele 19 administrații districtuale au hotărât să inițieze cooperarea între municipii și să creeze NDLA care să dețină rolul de organism de cooperare între districte, în temeiul articolului 27 din Legea administrației publice locale.

Administrațiile districtuale participante au depus apoi o cerere de fonduri la Ministerul Educației, acesta acordându-le 30,5 milioane NOK pentru proiect, cu condiția ca entitatea juridică responsabilă să se ocupe de obligațiile care revin districtelor în cadrul inițiativei, ca entitatea să nu exerseze activități economice și ca achiziționarea materialelor de învățare în format digital și a serviciilor de dezvoltare să se desfășoare în conformitate cu reglementările aplicabile achizițiilor publice.

Ulterior, administrațiile districtuale au alocat proiectului 21,1 milioane NOK (în 2008), 34,7 milioane NOK (în 2009), 58,8 milioane NOK (în 2010) și 57,7 milioane NOK (în 2011). O parte din aceste finanțări a provenit de la fondurile municipale destinate în mod obișnuit activităților școlare și o altă parte de la fondurile suplimentare menționate mai sus, care au fost puse la dispoziția administrațiilor districtuale în cadrul acestui proiect specific de către Ministerul Educației.

Decizia și hotărârea Curții

La 12 octombrie 2011, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 311/11/COL prin care a hotărât că măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE (denumită în continuare „decizia”). La 9 ianuarie 2012, solicitantul a introdus o acțiune împotriva deciziei și, prin hotărârea sa din data de 11 decembrie 2012, Curtea de Justiție a AELS a anulat decizia (1).

Evaluarea măsurii

Prezența ajutorului de stat

În urma hotărârii Curții, Autoritatea are dubii dacă NDLA exercită sau nu o activitate economică. Mai precis, Autoritatea are nevoie de mai multe detalii în ceea ce privește perioada de tranziție a inițiativei de la etapa de proiect la etapa instituirii oficiale a NDLA ca organism de cooperare între districte, în temeiul articolului 27 din Legea administrației publice locale.

În plus, Autoritatea are nevoie de mai multe informații în ceea ce privește măsura în care schimbarea statutului juridic a avut efecte asupra procesului de luare a deciziilor. Autoritatea dorește să stabilească, în special, în ce măsură NDLA își poate extinde domeniul de activitate fără consimțământul municipalităților participante sau chiar împotriva voinței acestora, precum și dacă situația actuală este diferită de situația existentă înainte de crearea oficială a acestei instituții.

Mai mult, Autoritatea va examina în detaliu finanțările NDLA, atât în etapa în care această instituție se afla în stadiul de proiect, cât și după instituirea sa oficială.

De asemenea, Autoritatea dorește să determine cu mai multă precizie modul în care sunt stabiliți parametrii pentru procedurile de achiziții publice prin intermediul cărora NDLA achiziționează bunuri și angajează personal.

În cele din urmă, Autoritatea are nevoie de mai multe informații cu privire la efectele măsurii asupra concurenței și a schimburilor comerciale.

Compatibilitatea ajutorului

Pe baza informațiilor de care dispune, Autoritatea nu poate, în acest stadiu, să ajungă la o concluzie cu privire la compatibilitatea măsurii. Prin urmare, Autoritatea are nevoie de mai multe informații în această privință.

Concluzie

Având în vedere considerațiile de mai sus, Autoritatea a decis să inițieze procedura oficială de investigare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție. Părțile interesate sunt invitate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la publicarea prezentei notificări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 136/13/COL

of 27 March 2013

opening the formal investigation procedure into potential aid to the Nasjonal digital læringsarena (NDLA)

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘THE AUTHORITY’)

HAVING REGARD to:

The Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26,

The Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘SCA’), in particular to Article 24,

Protocol 3 to the SCA (‘Protocol 3’), in particular to Article 1 of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593). |
| --- | --- |

(1)

By letter dated 15 April 2010 Den Norske Forleggerforening, the Norwegian Publishers Association (‘NPA’), sent a complaint alleging that illegal State aid has been granted to the Nasjonal digital læringsarena (‘NDLA’). The letter was received and registered by the Authority on 16 April 2010 (Event No 553723). Following a telephone conference on 15 July 2011 the complainant provided additional information by email on the same day (Event No 608593).

| (2) | By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405). |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 2 July 2010 (Event No 558201), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 9 August 2010 (Event No 566179), the Norwegian authorities requested an extension of the time limit for sending a response. The request for an extension was granted by the Authority by letter dated 12 August 2010 (Event No 566397). By letter dated 9 September 2010 (Event No 568942), the Norwegian authorities replied to the information request. In addition, discussions between the Authority and the Norwegian authorities regarding the case took place at a meeting in Norway on 13-14 October 2010. Additional information from the Norwegian authorities was sent to the Authority by letter dated 1 December 2010 (Event No 579405).

| (3) | The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596). |
| --- | --- |

(3)

The Authority considered that further information was necessary and sent another request for information by letter dated 4 February 2011 (Event No 574762). The Norwegian authorities replied to the information request by letter dated 7 March 2011 (Event No 589528). Upon request the Norwegian authorities provided further clarifications by emails 2 May 2011 (Event No 596402) and 12 August 2011 (Event No 608596).

| (4) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2). |
| --- | --- |

(4)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL deciding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA (hereafter: the Decision). On 9 January 2012 the applicant brought an action against the decision and by its judgment dated 11 December 2012 the EFTA Court annulled the decision (hereafter: the Judgment) (2).

2.   The complaint

| (5) | The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge. |
| --- | --- |

(5)

The complainant is the Norwegian Publishers Association, which represents i.a. companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material. The complaint concerns the Norwegian government’s and the county municipalities granting of funds as well as the transfer of a content management system to the NDLA. The NDLA is an entity which has been founded as an inter-county cooperation body by 18 Norwegian municipalities (3) in order to develop or purchase digital learning material with a view to publishing the material on the internet free of charge.

| (6) | The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’). |
| --- | --- |

(6)

The complainant submits that the NDLA has four main areas of activity: firstly, the NDLA develops and supplies learning resources for the upper secondary school; secondly, the NDLA procures learning resources from third party suppliers; thirdly, the NDLA ensures the quality of learning resources; and fourthly, the NDLA develops and manages the content management system which operates the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).

| (7) | The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature. |
| --- | --- |

(7)

The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes illegal State aid to the NDLA. In that regard the complainant emphasises that — in his view — the NDLA is not an integrated part of the public administration but rather an undertaking within the meaning of State aid rules. The complainant recalls that according to established case law an undertaking is an entity which is engaged in economic activities. The complainant suggests that according to the ECJ case law an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make profits. Then, the complainant argues that any entity, which carries out an activity which could be carried out to make profits, is engaged in an economic activity. The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA competes at present with private undertakings offering digital learning resources. The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity. The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.

| (8) | Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid. |
| --- | --- |

(8)

Furthermore, the complainant argues that the funds offered by the Ministry of Education and from the county municipalities to the NDLA for the purchase of digital learning material from third party suppliers also constitute State aid. Finally, the complainant submits that the fact that the State also made its content management system available to the NDLA free of charge — according to the complainant — also amounts to State aid.

| (9) | The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules. |
| --- | --- |

(9)

The complainant notes that the measure has not been notified. He continues to argue that Article 59(2) EEA is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted State aid contrary to State aid rules.

3.   Background

3.1.   
  The educational system in Norway

| (10) | Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19). |
| --- | --- |

(10)

Education in Norway is mandatory for all children aged from 6 to 16 and is provided through a system of free public schools. This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and the upper secondary school (age 16 to 19).

| (11) | In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge. |
| --- | --- |

(11)

In 2006 the Norwegian authorities decided in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ (Kunnskapsløftet) that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects. One of these skills is the ability to learn a given subject by using information and communication technology. This requirement was introduced in the national curricula for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 9) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 10 to 12) and apprenticeships. Under the Norwegian Education Act (4) the county municipalities are responsible for meeting these requirements. Furthermore, in 2007 the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county municipalities to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.

| (12) | It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6). |
| --- | --- |

(12)

It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 10 to 12) had to purchase their learning material themselves based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curricula (5). Under the new Education Act, county municipalities are obliged to provide all learning material, i.e. digital learning material as well as physical learning material such as books, to pupils free of charge (6).

| (13) | The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:
  ‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.
  Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.
  The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7) |
| --- | --- |

(13)

The obligation of providing digital and physical learning material for free constitutes a considerable financial burden for the Norwegian county municipalities. In view of these additional costs, the Norwegian government decided already in 2006 to provide additional funds. The provision of these funds is laid down in a revised State budget which was adopted in May 2006:

‘The Government aims to introduce free teaching material for secondary education. At the same time, it is desirable to encourage the use of digital learning materials in secondary education. As part of the efforts to bring down the cost for each student through increased access to and use of digital teaching aids, the Government proposes to allocate NOK 50 million as a commitment to the development and use of digital learning resources.

Counties are invited to apply for funding for the development and use of digital learning resources. Applications from counties may include one, several, or all secondary schools in the county, and may include one or more subjects. The objective of the grant is to encourage the development and use of digital learning resources, and to help reduce students' expenses for teaching aids.

The funds can be used for the provision or for local development of digital learning resources. The funds shall not be used for the preparation of digital infrastructure for learning. The intention is to give priority to applications that involve inter-county cooperation.’ (7)

| (14) | In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
  ‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:






  — | To increase access to and use of digital learning materials in secondary education. |
| --- | --- | --- |

(14)

In June 2006 the Ministry of Education submitted an invitation to the county municipalities to jointly apply for the available funds of NOK 50 million. The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:

‘The Ministry of Education has the following objectives for the initiative:

—

To increase access to and use of digital learning materials in secondary education.

| — | To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials. |
| --- | --- |

—

To develop secondary schools and school owners’ competence as developers and/or purchasers of digital learning materials.

| — | To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools. |
| --- | --- |

—

To Increase the volume and diversity of digital teaching materials aimed at secondary schools.

| — | Over time to reduce students' expenses for teaching aids. |
| --- | --- |

—

Over time to reduce students' expenses for teaching aids.

[...]

The funds can be used to purchase digital learning resources and to locally develop digital learning resources.’ (8)

| (15) | In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:
  ‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9) |
| --- | --- |

(15)

In August 2006 the heads of education of the 19 Norwegian county municipalities met to discuss the possibility of a joint application for the funds in question based on the requested inter-county cooperation. While the municipality of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 municipalities decided to enter into the inter-county cooperation and to set up the NDLA to manage the process. Each of these municipalities subsequently adopted the following resolution:

‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trondelag, More og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sor-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-College, Vesold and Østfold, to establish an inter-county cooperation body, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act. The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education. The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing...’ (9)

| (16) | Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:
  ‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.
  [...]
  The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10) |
| --- | --- |

(16)

Subsequently, an application for the State funds was submitted to the Ministry of Education, which in April 2007 granted the funds under a number of conditions:

‘The Ministry requests further that the counties jointly identify a responsible legal entity that will take care of the counties’ responsibility for digital learning resources under this initiative. Such an entity can be e.g. a corporation, an inter (county) municipal corporation or a host (county) municipality but it cannot itself engage in economic activity.

[...]

The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement. The development of digital learning resources by county employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the counties do not gain any profits from this activity. The development by people who are not county employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’ (10)

| (17) | Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project. |
| --- | --- |

(17)

Following the approval of the funds the Ministry of Education transferred over a period of three years NOK 30,5 million (NOK 17 million in 2007, NOK 9 million in 2008 and NOK 4,5 million in 2009) to the participating municipalities for the NDLA project.

| (18) | Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010. |
| --- | --- |

(18)

Besides, following the amendment of the Education Act in 2007, the county municipalities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county municipal grant scheme. This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects. The compensation amounted to NOK 287 million in 2007, NOK 211 million in 2008, NOK 347 million in 2009 and NOK 308 million in 2010.

| (19) | The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project. |
| --- | --- |

(19)

The participating municipalities decided to use part of these funds for the NDLA project. The county municipalities allocated NOK 21,1 million (2008), NOK 34,7 million (2009), NOK 58,8 million (2010) and NOK 57,7 million (2011) to the project.

| (20) | The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11). |
| --- | --- |

(20)

The EFTA Court emphasised that it is apparent from the case file that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant Article 27 of the Norwegian Local Government Act (11).

| (21) | There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning). |
| --- | --- |

(21)

There are currently two other projects concerning digital learning in Norway. Firstly, the municipality of Oslo has applied for a similar grant for its own project (Real Digital). Secondly, the Ministry of Education itself is working on a similar project (Utdanning).

| (22) | The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(22)

The municipality of Oslo does not participate in the NDLA project and has submitted an application for funding for its own project called Real Digital. The Norwegian government accepted the application from Oslo and granted NOK 13,5 million to the municipality of Oslo over a period of two years (NOK 8 million in 2007 and NOK 5,5 million in 2008). It should be noted that the funds provided to the municipality of Oslo are not subject to the complaint at hand.

| (23) | The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand. |
| --- | --- |

(23)

The Ministry of Education has decided to provide its own system for access to digital learning material. In that regard the Ministry can both develop digital learning material and/or acquire such learning material from third party suppliers. The Ministry acknowledges that there might be areas where the activities of the Ministry of Education might overlap with the activities of the NDLA. In its letter stating the conditions of the grant the Ministry of Education reserved itself the right to reallocate funds originally earmarked for the NDLA to the Ministry’s own project. The relevant funds provided to the Ministry of Education are not subject to the complaint at hand.

3.2.   
  National legal basis for the measure

| (24) | The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities. |
| --- | --- |

(24)

The legal basis for the funds paid by the Ministry of Education to the NDLA is the State budget resolution of the Stortinget in combination with the delegation of competence to the Ministry of Education to approve applications for grants. The legal basis for the grants from the county municipalities to the NDLA is budget resolution of the participating county municipalities.

3.3.   
  Recipient

| (25) | The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished. |
| --- | --- |

(25)

The NDLA is organised as an inter-county cooperation body under Article 27 of the Local Government Act. This provision stipulates that municipalities or county municipalities may join forces to solve mutual tasks. The cooperation should take place through a board appointed by the relevant municipal or county municipal boards. The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter municipal cooperation. Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation shall determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities shall make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation shall be abolished.

| (26) | Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12). |
| --- | --- |

(26)

Participation in such cooperation is only open for municipalities and county municipalities. Neither the State nor other State entities or private parties can participate. The cooperation must be sincere in the sense that the law prohibits that the competence to govern the cooperation is delegated to one municipality. This is so since municipal tasks and obligations shall remain the responsibility of each municipality (12).

3.4.   
  Amount

| (27) | As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million. |
| --- | --- |

(27)

As indicated above, so far the county municipalities have transferred NOK 21,1 million in 2008, NOK 34,7 million in 2009 and NOK 61,6 million in 2010 to the NDLA project. In 2010 the county municipalities allocated NOK 58,8 million to the project and in 2011 this amount was NOK 56,9 million.

3.5.   
  Duration

| (28) | The NDLA project is not subject to a limited duration. |
| --- | --- |

(28)

The NDLA project is not subject to a limited duration.

4.   The Decision

| (29) | On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity. |
| --- | --- |

(29)

On 12 October 2011 the Authority adopted Decision No 311/11/COL holding that the measure did not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. The Authority found that the NDLA was not to be considered as an undertaking because it did not carry out an economic activity.

| (30) | In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities. |
| --- | --- |

(30)

In that regard the Authority, firstly, noted that, according to established case law and decision practice, in setting up and maintaining the national education system the State fulfils its duties towards its own population in the social, cultural and educational fields (13). The Authority observed that the purchase, development and supply of learning material is inextricably linked to the provision of teaching content and is thus an inherent part of the actual teaching itself. In that regard it noted that the learning material forms both the basis and the framework for teaching and that the development of learning material is closely linked to the curriculum which is also established by the public authorities.

| (31) | Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge. |
| --- | --- |

(31)

Secondly, the Authority pointed out that, for a service to be considered as non-economic, it must be provided based on the principle of national solidarity, which means that the activity must be funded by the public purse and not through remuneration. In other words, there should be no connection between the actual costs of the service provided and the fee paid by those benefiting from the activity (14). In that regard the Authority concluded that this requirement was fulfilled because the NDLA is entirely funded by the State and distributes the developed or purchased learning material free of any charge.

| (32) | Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid. |
| --- | --- |

(32)

Thirdly, the Authority noted that in cases in which the activity in question is carried out by entities other than the State itself, the recipient of the funds (public or private) must be subject to the control of the State to the extent that the recipient merely applies the law and cannot influence the statutory conditions of the service (i.e. the amount of the contributions, the use of assets and the fixing of the level of benefits) (15). In that regard the Authority noted that the participating municipalities have established the NDLA as an inter-county cooperation body in accordance with Article 27 of the local government act, referred to above. In view of the above, the Authority concluded in its Decision that the NDLA did not carry out an economic activity. Consequently, the NDLA did not act as an undertaking and the funds which the county municipalities transferred to it did not constitute State aid.

5.   Judgment in Case E-1/12

| (33) | On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(33)

On 11 December 2012 the EFTA Court annulled Decision No 311/11/COL. The EFTA Court concluded that the Authority did not carry out a sufficient examination into several issues and should have opened the formal investigation procedure.

| (34) | Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16). |
| --- | --- |

(34)

Firstly, the EFTA Court noted that the NDLA was active as an ad hoc cooperation before it was formally established as an inter-county cooperation body pursuant to Article 27 of the Norwegian Local Government Act. According to the EFTA Court it remains unclear how this change in the legal and organisational status may have changed the decision-making process and the source of funding (16).

| (35) | Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity. |
| --- | --- |

(35)

Secondly, the EFTA Court stated that it remains unclear whether the legislation imposes the obligation to provide the services free of charge on the counties or on the NDLA (17). According to the EFTA Court this circumstance raises serious difficulties with regard to the application of the principle of solidarity.

| (36) | Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20). |
| --- | --- |

(36)

Thirdly, the EFTA Court stated that there are aspects related to the autonomy of the NDLA which remain unclear. First, the EFTA Court noted that it is unclear, how the decisions to expand the NDLA’s activities were taken and by whom (18). Furthermore, the EFTA Court pointed out that Article 8 of the Articles of Association of the NDLA states that ‘the board (of the NDLA) has the competence to impose financial obligations on the participants (19).’ Moreover, it follows from the judgment that the annulled decision lacked information as regards the autonomy of the the NDLA to set the parameters for the public procurement procedure through which it purchases goods on the market and hires staff (20).

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

| (37) | According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(37)

According to Article 61(1) EEA ‘[s]ave as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

1.1.   
  State resources

| (38) | A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA. |
| --- | --- |

(38)

A measure is financed by the State or through State resources, if it results in a burden on the budget of a public authority or on a public or private undertaking provided that the measure is imputable to the State (21). In the case at hand the financing of the project results in a burden on the budget of the counties and of the Ministry of Education and Research. Consequently, the measure is financed by the State within the meaning of Article 61(1) of the EEA.

1.2.   
  Advantage to an undertaking

| (39) | As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State. |
| --- | --- |

(39)

As mentioned above, the Authority concluded in its previous decision that the county municipalities’ provision of free, and in this case digital learning material for pupils in the national elementary and secondary school system to be a part of the State's fulfilment of its duty in the educational field and hence a non-economic activity provided under the principle of solidarity as such material is fully funded by the State.

| (40) | However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure. |
| --- | --- |

(40)

However, in its judgment the EFTA Court addressed several aspects relating not to the nature of the activity as such but rather to organisational aspects of the NDLA, its financing and autonomy, which should have led the Authority to open a formal investigation procedure.

| (41) | The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24). |
| --- | --- |

(41)

The EFTA Court noted that the Articles of Association of the NDLA foresaw that the formalised cooperation would enter into force on 1 July 2009 (22). At the same time, the EFTA Court noted that the county municipalities resolutions of August 2006 foresaw that the inter-county cooperation would enter into force on 1 January 2010 (23). In view of the above and taking into account that the NDLA was already active as an ad hoc cooperation before it was formally established, the EFTA Court found that the Authority should have investigated the effects of the organisational changes and legal status of the NDLA may have affected its decision making process and the sources of its funding and how it may have changed over time (24).

| (42) | The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier. |
| --- | --- |

(42)

The Authority’s Decision described the project phase of the NDLA; the Authority thus acknowledges that the information in the case file does indeed suggest that the NDLA entered into force on 1 July 2009 and thus six months earlier than originally foreseen in the resolutions which the county-municipalities had adopted several years earlier.

| (43) | The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25). |
| --- | --- |

(43)

The complainant has not alleged that the NDLA in its project phase, i.e. before its entry into force as a inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, did engage in any other activities than what it has done after its formal establishment Nevertheless, the EFTA Court points out that the lack of information about how the county municipalities organised their cooperation to comply with their obligations to provide learning material in the NDLA project phase may have an impact on the classification of the activities as non-economic. For that reason the Court emphasised that the Authority should have carried out an investigation on the effects of the change in legal status on the decision making process in the NDLA (25).

| (44) | In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase. |
| --- | --- |

(44)

In that regard it is the Authority’s understanding that prior to the formal establishment the project was managed by the ‘forum for the county municipalities Heads of Education’ (hereafter: FFU) (26), which appointed board members to carry out delegated tasks in the project phase.

| (45) | After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions. |
| --- | --- |

(45)

After the NDLA had been formally established and according to §7(2) of the Articles of Association the forum of the counties’ Heads of Education became the Supervisory Board which remains responsible for the overall management. The forum of the counties’ Heads of Education appoints the Management Board management board. According to §7(1) of the Articles of Association the Management Board is composed of five members with one member of the FFU and at least one representative of the training regions (i.e. Northern Region, South Western Region and Eastern Region. According to §8 of the Articles of Association, the task of the Management Board is to ensure that the NDLA is able to perform its duties under §2 of the Articles of Association, namely to ensure that (1) that digital educational materials are available to users free of charge, (2) that secondary school is characterised by collaboration and sharing (3) that students and teacher actively participate in teaching and learning, (4) that academic institutions and networks across the country are a driving force in the development of excellent digital learning material and (5) that the market provides content and services for students and teachers needs. Furthermore, the Management Board has the authority to incur financial obligations on the participants in that regard. However, §7(2) of the Articles of Association explicitly states that the Management Board only exercises its authority on the basis of delegation decisions of the Supervisory Board and that the Supervisory Board may instruct the Management Board and overrule its decisions.

| (46) | The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law. |
| --- | --- |

(46)

The Authority requests the Norwegian government and any interested third parties to explain whether they consider the NDLA to be an undertaking within the meaning of Article 61(1) EEA. In particular they are asked to explain in more detail how the counties cooperated in the NDLA project phase and, in particular, to clarify at what time the NDLA entered into force and whether this entry into force of the municipal cooperation affected the decision making process and the sources of the NDLA’s funding. Moreover, the Norwegian authorities are invited to elaborate on the nature, practice and use of inter municipal cooperation under Article 27 of the local government act, including whether such cooperation is considered separate legal entities or not under Norwegian law.

| (47) | The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28). |
| --- | --- |

(47)

The Authority moreover requests the Norwegian authorities to explain to what extent the change in legal status effected the decision making process, in particular, to what extent the NDLA can expand the scope of its activities without the consent of the participating municipalities or even against their will, and if the present situation differs from the situation prior to the formal establishment of the NDLA on 1 July 2009 (27). The Authority also invites the Norwegian authorities to explain in more detail the funding of the NDLA, both in its project phase and after the formal entry into force up to and including 2012 (28).

| (48) | The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32). |
| --- | --- |

(48)

The EFTA Court also found that it was unclear from the Decision whether the obligation to provide digital learning material free of charge falls upon the county municipalities or upon the NDLA (29). The EFTA Court noted that in the annulled Decision, the Authority ‘refers to the Norwegian legislation and states that it obliged the counties to provide the pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge’ (emphasis added) (30). The EFTA Court further noted that in the assessment on the autonomy of the NDLA, the annulled decision states that the NDLA cannot decide on charging fees to the end consumer ‘... since the legal framework obliges the NDLA to provide its services free of charge’ (emphasis added) (31). The judgment also refers to that the Authority at the oral hearing explained that it is the counties which bear the statutory obligation to offer this service free of charge and that they had decided to offer this service jointly through the NDLA (32).

| (49) | In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction. |
| --- | --- |

(49)

In the view of that the EFTA Court considered the above mentioned statements in the decision to represent an implicit contradiction (as it was not clear who was the client of the NDLA), the Authority notes that the notion of ‘legal framework’ is wider than that of ‘legislation’. The reference to the legal framework encompasses not only the statutory obligation in national law (such as the Education Act), but also resolutions (such as the resolutions passed by the county municipalities in August 2006), as well as administrative acts (such as the April 2007 award of funding by the Ministry of Education) and the Articles of Association of the NDLA. The Authority does therefore not consider the above mentioned statements to contain any implicit contradiction.

| (50) | However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association. |
| --- | --- |

(50)

However, based on the EFTA Court’s judgment the Authority invites the Norwegian authorities to explain in more details how the obligation to provide free learning material has been imposed on the county municipalities in the Public Education Act, and how the county municipalities involved in the NDLA have fulfilled this obligation through the NDLA cooperation as set out in the Articles of Association.

| (51) | Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33). |
| --- | --- |

(51)

Finally, the Court found that the decision did not contain sufficient information on the possibility of the NDLA to set the parameters for the public procurement procedures through which it purchases goods and hires staff (33).

| (52) | The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set. |
| --- | --- |

(52)

The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide more detail on how the parameters for the public procurement procedures through which the NDLA purchases goods and hires staff are set.

| (53) | Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules. |
| --- | --- |

(53)

Consequently the Authority expresses doubts as to whether the NDLA, wholly or partly, before or after its formal entry into force, may be considered as an undertaking under the EEA State aid rules.

1.3.   
  Selectivity

| (54) | It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding. |
| --- | --- |

(54)

It is established case law that a measure is selective if it derogates from the common regime inasmuch as it differentiates between economic operators who are otherwise in the same legal and factual situation (34). In that regard the Authority notes that if the NDLA were to be considered as an undertaking, the funding of it would be selective since other operators would not benefit from a similar funding.

1.4.   
  Effect on competition and trade

| (55) | It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(55)

It is established case law that a measure distorts or threatens to distort competition in a way that affects trade between Contracting Parties if it strengthens the position of the recipient compared with other companies (35) and if the recipient is active in a sector, in which trade between Contracting Parties takes place (36). In that regard the Norwegian authorities noted that the relevant geographic market for provision of learning materials made to fit the national Norwegian curricula should to a great extent be limited to Norway, so that the effects on cross-border trade are not significant. The Authority cannot at this stage and based on the information at hand conclude on the effects of the measure on competition and trade. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

2.   Compatibility

| (56) | The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard. |
| --- | --- |

(56)

The Norwegian authorities submitted that if one were to view the funding of the NDLA as State aid, then it would qualify as a compensation for a service of general economic interest under Article 59(2) EEA. However, based on the information at hand the Authority cannot at this stage conclude on the compatibility of the measure. The Authority therefore invites Norway to provide further information in that regard.

3.   Conclusion

| (57) | Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(57)

Based on the information submitted by the complainant and by the Norwegian authorities, and taking into account the judgment of the EFTA Court, the Authority has doubts as to whether the grants to the NDLA constitute State aid within the meaning of Article 61(1) EEA. Furthermore, the Authority has doubts regarding the compatibility of the measure with the functioning of the EEA Agreement.

| (58) | Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(58)

Given these doubts and the impact of potential State aid on the investments of private operators it appears necessary that the Authority opens the formal investigation procedure. Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3.

| (59) | The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid. |
| --- | --- |

(59)

The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement or that they do not constitute State aid.

| (60) | The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets. |
| --- | --- |

(60)

The opening of the procedure will also enable interested third parties to comment on the questions raised and on the impact of the measure on the relevant markets.

| (61) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision. |
| --- | --- |

(61)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, hereby invites the Norwegian authorities to submit their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the measures within one month from the date of receipt of this Decision.

| (62) | Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately. |
| --- | --- |

(62)

Further, the Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipients of the aid immediately.

| (63) | The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period. |
| --- | --- |

(63)

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to Article 14 of Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law. Moreover, according to Article 15 Part II of Protocol 3, the powers of the Authority to order the recovery of aid are subject to a limitation period of 10 years. This period begins on the day on which the unlawful aid is awarded. Any action taken by the Authority with regard to this unlawful aid shall interrupt the limitation period.

| (64) | Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication, |
| --- | --- |

(64)

Attention is drawn to the fact that the Authority will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the EEA Supplement of the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure, provided for in Article 1(2) of part I of Protocol 3 is initiated regarding the potential State aid to the NDLA.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month of the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this Decision, all documents, information and data needed for assessment of the nature and compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 27 March 2013.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

College Member

---

(1)  Cauza E-1/12 Den norske Forleggerforening (nepublicată încă).

1

Den norske Forleggerforening

(2)  See footnote 1.

2

(3)  Norway is divided into 19 municipalities, all of which participate in the NDLA project with the exception of the county municipality of Oslo. Participants are therefore the municipalities of Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold.

3

(4)  Act of 17 July 1998 No 61 relating to Primary and Secondary Education and Training (The Education Act).

4

(5)  As the national curricula set out the objectives for the learning outcome of all classes, the content of the learning material must respect the objectives of the national curricula.

5

(6)  Sections 3-l and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.

6

(7)  Translation made by the Authority.

7

(8)  See footnote 7.

8

(9)  See footnote 7.

9

(10)  See footnote 7.

10

(11)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 117 (not yet published).

11

Den norske Forleggerforening

(12)  NOU 1996:5 pkt. 8.1.2.

12

(13)  Case 263/86 Humbel [1988] ECR 5383, para. 18; Case E-05/7 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. 64, para. 82; Commission decision No 118/2000 France — Aide aux clubs sportifs professionels, OJ C 333, 28.11.2001, p. 6.

13

Humbel

Private Barnehagers Landsforbund

France — Aide aux clubs sportifs professionels

(14)  Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, para. 47; Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, paras. 11 and 12.

14

AOK Bundesverband and Others

(15)  Case C-160/91 Poucet [1993] ECR I-637, para. 15 and 18; Joined Cases C-264/01, C-306/01 and C-355/01 AOK Bundesverband and Others [2004] ECR I-2493, paras. 46-57; Case C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002] ECR I-691, para. 31-46. These cases concern health and social insurances. However, the fact that the Commission explicitly refers to these cases in the context of professional services indicates that the assessment can be generally applied (see Commission Communication ‘Report on Competition in Professional Services’ of 9.2.2004 (COM(2004) 83 final, Fn. 22).

15

Poucet

AOK Bundesverband and Others

Cisal die Battistello Venanzi

(16)  See footnote 11.

16

(17)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 123 (not yet published).

17

Den norske Forleggerforening

(18)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 127 (not yet published).

18

Den norske Forleggerforening

(19)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 128-130 (not yet published).

19

Den norske Forleggerforening

(20)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 131 (not yet published).

20

Den norske Forleggerforening

(21)  Case C-482/99 France v Commission (Stardust) [2002] ECR I-4397, para. 52.

21

France

Commission (Stardust)

(22)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, para. 115 (not yet published).

22

Den norske Forleggerforening

(23)  The EFTA Court refers to the submission from Norway dated 9 September 2010, p. 3.

23

(24)  See footnote 11.

24

(25)  See footnote 11.

25

(26)  The Norwegian wording is: ‘Forum for fylkesutdanningssjefer’.

26

(27)  See footnote 11.

27

(28)  See footnote 11.

28

(29)  Case E-1/12 Den norske Forleggerforening, paras. 121-123 (not yet published).

29

Den norske Forleggerforening

(30)  The EFTA Court seems to refer to para. 12 and footnote 4 of the annulled decision according to which ‘Section 3-1 and 4A-3 of the Education Act states that the county municipality is responsible for providing pupils with the necessary printed and digital teaching material as well as digital equipment free of charge.’

30

(31)  The EFTA Court refers to para. 45 of the annulled decision in para. 121 of the Judgment.

31

(32)  See footnote 17.

32

(33)  See footnote 20.

33

(34)  Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, para. 41; Cases C-106/09 P and C-107/09 P Commission and Spain v Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax) [2011] not yet published, para. 36.

34

Adria-Wien Pipeline

Commission and Spain

Gibraltar and UK (Gibraltar corporate tax)

(35)  Case 730/79 Philip Morris Holland BV v Commission, [2005] ECR, 2671, para. 11.

35

Holland

(36)  Case 102/87, France v Commission (SEB), [1988], 4067, Case C-310/99, Italian Republic v Commission, [2002] EC R I-289, para. 85, Case C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), [2003] ECR, I-7747, para. 77; Case T-55/99, Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM) v Commission, [2000] ECR II-3207, para. 86.

36

France

Commission

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

Confederación Espanola de Tranporte de Mercancias (CETM)

Commission

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 8.8.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 229/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 229/43

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind schemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 229/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„ANTEP BAKLAVASI”/„GAZİANTEP BAKLAVASI”

NR. CE: TR-PGI-0005-0781-10.07.2009

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”

2.   Statul membru sau țara terță

Turcia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 2.4. | Pâine, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți și alte produse de panificație |
| --- | --- |

Clasa 2.4.

Pâine, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți și alte produse de panificație

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” este un produs de patiserie dulce compus din straturi de aluat foietaj umplute cu cremă de griș și fistic de Antep și îndulcit cu sirop.

În funcție de tipul comercial (uscat sau proaspăt), procentajul mediu de materii prime de bază trebuie să fie după cum urmează (cu o marjă de toleranță de ± 3 %):

| | Normal (proaspăt) | Uscat |
| --- | --- | --- |
| Aluat | 25 % | 30 % |
| Fistic de Antep (Antep fıstığı) | 10-11 % | 10-11 % |
| Cremă de griș | 12-13 % | — |
| Unt | 15-20 % | 20-25 % |
| Sirop | 35-36 % | 35-36 % |

Normal (proaspăt)

Uscat

Aluat

25 %

30 %

Fistic de Antep (Antep fıstığı)

10-11 %

10-11 %

Cremă de griș

12-13 %

—

Unt

15-20 %

20-25 %

Sirop

35-36 %

35-36 %

Diferența dintre baclava uscată și proaspătă constă în faptul că cea uscată nu conține cremă de griș.

Caracteristicile „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”:

| | Aromă: este dată de fisticul de Antep (Antep fıstığı) și de unt. |
| --- | --- |

Aromă: este dată de fisticul de Antep (Antep fıstığı) și de unt.

| | Culoare: suprafața „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” este galben-auriu și partea inferioară este de culoare verde-închis din cauza fisticului de Antep (Antep fıstığı). |
| --- | --- |

Culoare: suprafața „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” este galben-auriu și partea inferioară este de culoare verde-închis din cauza fisticului de Antep (Antep fıstığı).

| | Consistență: partea superioară este semicrocantă, din cauza aluatului în straturi suprapuse. Partea inferioară este siropoasă. |
| --- | --- |

Consistență: partea superioară este semicrocantă, din cauza aluatului în straturi suprapuse. Partea inferioară este siropoasă.

| | Formă: produsul trebuie tăiat înainte de coacere. Porțiile pot fi de diverse forme, de cele mai multe ori similare – dreptunghiuri, romburi, triunghiuri sau pătrate ori în formă alungită (felii triunghiulare lungi, tăiate dinspre centru către marginile unei tăvi rotunde). |
| --- | --- |

Formă: produsul trebuie tăiat înainte de coacere. Porțiile pot fi de diverse forme, de cele mai multe ori similare – dreptunghiuri, romburi, triunghiuri sau pătrate ori în formă alungită (felii triunghiulare lungi, tăiate dinspre centru către marginile unei tăvi rotunde).

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Ingredientele „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”:

| — | fistic de Antep (Antep fıstığı): utilizarea fisticului de Antep este obligatorie pentru „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”. Fisticul de Antep este originar din provincia Gaziantep și este un produs agricol înregistrat în Turcia. Este de culoare verde-închis și are o aromă intensă. În conformitate cu specificațiile produsului, există cinci tipuri de fistic, care are o formă lungă, ovală sau circulară și este de culoare verde-închis. Are un conținut proteic între 21,77 % și 23,77 % și conține materie grasă în procentaj de 56,27 %-59,89 %. Fisticul de Antep poate fi tocat în bucăți mari sau fine; |
| --- | --- |

—

fistic de Antep (Antep fıstığı): utilizarea fisticului de Antep este obligatorie pentru „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”. Fisticul de Antep este originar din provincia Gaziantep și este un produs agricol înregistrat în Turcia. Este de culoare verde-închis și are o aromă intensă. În conformitate cu specificațiile produsului, există cinci tipuri de fistic, care are o formă lungă, ovală sau circulară și este de culoare verde-închis. Are un conținut proteic între 21,77 % și 23,77 % și conține materie grasă în procentaj de 56,27 %-59,89 %. Fisticul de Antep poate fi tocat în bucăți mari sau fine;

| — | unt: 99,9 % unt pur, fabricat din lapte, fără sare sau aditivi; |
| --- | --- |

—

unt: 99,9 % unt pur, fabricat din lapte, fără sare sau aditivi;

| — | cremă de griș (utilizată numai pentru produsul „normal” (proaspăt)): laptele este fiert la o temperatură de 105-108 °C și se adaugă grișul (100 g de griș la 1 kg de lapte). Amestecul se încălzește la o temperatură de 100 °C până când se întărește și se lasă să se răcească; |
| --- | --- |

—

cremă de griș (utilizată numai pentru produsul „normal” (proaspăt)): laptele este fiert la o temperatură de 105-108 °C și se adaugă grișul (100 g de griș la 1 kg de lapte). Amestecul se încălzește la o temperatură de 100 °C până când se întărește și se lasă să se răcească;

| — | făină: din grâu dur; |
| --- | --- |

—

făină: din grâu dur;

| — | amidon: amidon de grâu; |
| --- | --- |

—

amidon: amidon de grâu;

| — | sirop: elaborat din zahăr sau îndulcitori (pentru diabetici). Se adaugă aproximativ 350-360 g de sirop la 1 kg de amestec pentru baclava. Nu se utilizează miere; |
| --- | --- |

—

sirop: elaborat din zahăr sau îndulcitori (pentru diabetici). Se adaugă aproximativ 350-360 g de sirop la 1 kg de amestec pentru baclava. Nu se utilizează miere;

| — | ouă: trei ouă la 1 kg de făină (pentru pregătirea aluatului); |
| --- | --- |

—

ouă: trei ouă la 1 kg de făină (pentru pregătirea aluatului);

| — | sare: 10 g de sare gemă la 1 kg de făină (pentru pregătirea aluatului). |
| --- | --- |

—

sare: 10 g de sare gemă la 1 kg de făină (pentru pregătirea aluatului).

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Prepararea aluatului, elaborarea baclavalei și coacerea

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” poate fi comercializată la kilogram sau la bucată, în tăvițe sau în ambalaje. Dacă este ambalată, pot fi utilizate cutii de carton, însă acestea trebuie să fie căptușite cu folii de aluminiu sau cu un material impermeabil similar. Pe cutie se poate inscripționa o sugestie de prezentare – „Isıtarak servis yapınız” („A se încălzi înainte de servire”).

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Dacă „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” este comercializată în stare uscată, termenul kuru („uscat”) trebuie să figureze pe ambalaj.

Etichetele cu termenii „IGP” și „Antep baklavası” sau „Gaziantep baklavası” trebuie aplicate pe partea vizibilă a ambalajului, alături de logoul de mai jos:

Image

4.   Definirea concisă a ariei geografice

Aria de producție cuprinde întregul teritoriu al provinciei Gaziantep, în Anatolia de Sud-Est. Provincia se învecinează la sud cu Siria, la est cu Birecik și Halfeti, la nord-est cu Aiyaman, la nord cu Kahramanmaras, la vest cu Omaniye și la sud-vest cu Hatay.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Provincia Gaziantep este centrul de cultivare a fisticului din Turcia. În Turcia, fisticul se numește antep fıstığı („fistic de Antep”), întrucât în limba turcă cuvântul „fistic” provine de la numele orașului Gaziantep.

De secole, în Gaziantep se prepară și se consumă produse pe bază de fistic de Antep.

Experiența artizanilor:

Pregătirea aluatului de baclava, rularea și subțierea sa, presărarea de amidon între straturi, așezarea foilor în tavă, ungerea lor cu cremă și fistic de Antep, tăierea baclavalei în felii egale, ungerea sa cu unt, coacerea și adăugarea de sirop sunt operațiuni care necesită multă îndemânare. Este necesar ca „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” să fie pregătită și coaptă de artizani care au dobândit aceste competențe în regiunea Gaziantep.

5.2.   Specificitatea produsului

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” se distinge de alte baclavale prin culoarea sa galben-auriu, prin consistența și textura sa și prin culoarea verde-închis din partea inferioară. Cu toate acestea, principala diferență este gustul și aroma de fistic de Antep și unt.

Prepararea „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” necesită multă îndemânare.

Reputația „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” se datorează combinației multitudinii de ingrediente și metodei de coacere manuală utilizată de artizanii experimentați. Înainte de a o consuma, predomină aroma de unt. O baclava bine preparată se topește imediat în gură. Acestea sunt cele mai importante caracteristici specifice ale „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” din Gaziantep s-a bucurat de o reputație deosebită începând cu secolul al XIX-lea, pentru metoda de producție specifică, pentru caracteristicile speciale ale ingredientelor și pentru tipul de coacere manuală efectuată de către artizanii experimentați. Diverse familii celebre au produs în mod tradițional „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”, de-a lungul mai multor generații, începând din 1870.

Materia primă cea mai importantă este fisticul de Antep (antep fıstığı), un produs agricol înregistrat în Turcia. Gustul și aroma sa se mențin în produsul final și îi conferă o culoare verde-închis în partea inferioară a „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”.

„Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” este menționată în publicațiile despre Gaziantep și gastronomia turcească, precum și în broșurile despre Gaziantep editate de Ministerul Culturii și Turismului.

Gaziantep Folklorundan Notlar (Notele din folclorul din Gaziantep), o carte scrisă de Cemil Cahit Güzelbey în 1959, un cercetător din Gaziantep, menționează la pagina 86 că „fisticul este utilizat de către producătorii de baclava”. De asemenea, la pagina 87, este relatată o călătorie efectuată de ministrul sănătății din Turcia în Gaziantep. La cină, după ce a fost servit cu supă de fistic, orez cu fistic, baclava cu fistic și, în cele din urmă, înghețată cu fistic, acesta a spus în glumă: „Aș dori un pahar de apă fără fistic, vă rog.”

În ediția din 2001 a ghidului de călătorie Frommer’s Turkey (Lynn A. Levine, 2001; John Wiley & Sons) se precizează că „Gaziantep este renumit mai ales pentru baclava. Cu cele peste 500 de patiserii în care se prepară baclava, este obligatoriu să faceți un «tur al baclavalei», în special în septembrie, când se recoltează fisticul”.

De asemenea, în cartea Cooking the Turkish Way (Kari Cornell, 2004) se menționează, la pagina 14, că „orașul Gaziantep, din Anatolia de Est, este cunoscut pentru fistic și pentru baclavaua însiropată și dulce”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

Guvernul turc a lansat procedura națională de opoziție prin publicarea cererii de recunoaștere a „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası” ca IGP, în Monitorul Oficial din Republica Turcia, nr. 26505, din 27 aprilie 2007.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil pe site-ul internet al Institutului de brevete din Turcia:

http://www.turkpatent.gov.tr/portal/default_en.jsp?sayfa=172 (faceți clic pe „Antep baklavası”/„Gaziantep baklavası”).

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---