# Euroopa Liidu C 232/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.232.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 232 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide10. august 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.232.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 232

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide10. august 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 232/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 232/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  ) | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 232/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2013/C 232/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  )

1

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 232/03 | Euro vahetuskurss | 7 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 232/04 | Siduv tariifiinformatsioon | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 232/03

Euro vahetuskurss

7

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 232/04

Siduv tariifiinformatsioon

8

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 232/05 | Teadaanne – Avalik arutelu – Maroko Kuningriigi geograafilised tähised | 13 |
| 2013/C 232/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 17 |
| 2013/C 232/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 232/05

Teadaanne – Avalik arutelu – Maroko Kuningriigi geograafilised tähised

13

2013/C 232/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

17

2013/C 232/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 232/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.4.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34665 (12/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Podkarpackie | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.4.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.34665 (12/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Podkarpackie

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.)

| 2) | Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013 |
| --- | --- |

2)

Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013

| 3) | Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce |
| --- | --- |

3)

Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Sotsiaaltoetus üksiktarbijatele, regionaalareng

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 18,04 PLN (miljonites)

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

Avalik haldus ning majandus- ja sotsiaalpoliitika juhtimine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie |
| --- |
| Al. Ł. Cieplińskiego 4 |
| 35-959 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie

Al. Ł. Cieplińskiego 4

35-959 Rzeszów

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.7.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35200 (12/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Õiguslik alus | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Sektori areng |
| Abi vorm | Muu |
| Eelarve | Aastaeelarve: 10 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | Meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Hobuse- ja muude hobuslaste kasvatus, hasartmängude ja kihlvedude korraldamine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.7.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35200 (12/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Rennwett- und Lotteriegesetz

Õiguslik alus

Rennwett- und Lotteriegesetz

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Sektori areng

Abi vorm

Muu

Eelarve

Aastaeelarve: 10 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

—

Majandusharud

Hobuse- ja muude hobuslaste kasvatus, hasartmängude ja kihlvedude korraldamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.1.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35596 (12/N) |
| Liikmesriik | Sloveenia |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Shema podpore slovenski filmski proizvodnji |
| Õiguslik alus | Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Kultuur |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 11 400 000 EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.1.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35596 (12/N)

Liikmesriik

Sloveenia

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Shema podpore slovenski filmski proizvodnji

Õiguslik alus

Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Kultuur

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 11 400 000 EUR

| | Aastaeelarve: 3 800 000 EUR |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 3 800 000 EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2013–31.12.2015

Majandusharud

Kinofilmide, videote ja telesaadetega seotud tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Slovenski filmski center, javna agencija |
| --- |
| Miklošičeva 38 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenski filmski center, javna agencija

Miklošičeva 38

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.5.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35979 (13/N) |
| Liikmesriik | Rumeenia |
| Piirkond | Bihor | Artikli 107 lõike 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017) |
| Õiguslik alus | Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Sektori areng, regionaalareng |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 10,89 RON (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.5.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35979 (13/N)

Liikmesriik

Rumeenia

Piirkond

Bihor

Artikli 107 lõike 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017)

Õiguslik alus

Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Sektori areng, regionaalareng

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 10,89 RON (miljonites)

| | Aastaeelarve: 2,18 RON (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 2,18 RON (miljonites)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

27.5.2013–31.12.2017

Majandusharud

Sõitjate õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Consiliul Județean Bihor |
| --- |
| Parcul Traian nr. 5 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

Consiliul Județean Bihor

Parcul Traian nr. 5

Oradea

ROMÂNIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.6.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36183 (13/N-647) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Baden-Wuerttemberg | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg |
| Õiguslik alus | Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011

  http://www.mfg.de/film/ |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Kultuur |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 28,08 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.6.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36183 (13/N-647)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Baden-Wuerttemberg

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg

Õiguslik alus

Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011

http://www.mfg.de/film/

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Kultuur

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 28,08 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 14,04 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 14,04 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Kuni 31.12.2014

Majandusharud

Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine; helisalvestiste ja muusika kirjastamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Filmförderung Baden-Württemberg |
| --- |
| Breitscheiderstrasse 4 |
| 70174 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Filmförderung Baden-Württemberg

Breitscheiderstrasse 4

70174 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 232/02

22. veebruaril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6847 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6847 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/7

---

Euro vahetuskurss (1)

9. august 2013

2013/C 232/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3373 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,96 |
| DKK | Taani kroon | 7,4588 |
| GBP | Inglise nael | 0,86135 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6747 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2310 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8170 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,925 |
| HUF | Ungari forint | 298,43 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1877 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4382 |
| TRY | Türgi liir | 2,5657 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4587 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3762 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3714 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6682 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6829 |
| KRW | Korea vonn | 1 485,77 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0667 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1870 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5165 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 746,62 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3522 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,179 |
| RUB | Vene rubla | 44,0000 |
| THB | Tai baat | 41,817 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0466 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8567 |
| INR | India ruupia | 81,3040 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3373

JPY

Jaapani jeen

128,96

DKK

Taani kroon

7,4588

GBP

Inglise nael

0,86135

SEK

Rootsi kroon

8,6747

CHF

Šveitsi frank

1,2310

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8170

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,925

HUF

Ungari forint

298,43

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1877

RON

Rumeenia leu

4,4382

TRY

Türgi liir

2,5657

AUD

Austraalia dollar

1,4587

CAD

Kanada dollar

1,3762

HKD

Hongkongi dollar

10,3714

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6682

SGD

Singapuri dollar

1,6829

KRW

Korea vonn

1 485,77

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0667

CNY

Hiina jüaan

8,1870

HRK

Horvaatia kuna

7,5165

IDR

Indoneesia ruupia

13 746,62

MYR

Malaisia ringit

4,3522

PHP

Filipiini peeso

58,179

RUB

Vene rubla

44,0000

THB

Tai baat

41,817

BRL

Brasiilia reaal

3,0466

MXN

Mehhiko peeso

16,8567

INR

India ruupia

81,3040

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/8

---

SIDUV TARIIFIINFORMATSIOON

2013/C 232/04

Tolliasutuste nimekiri, kelle liikmesriigid on määranud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma või siduvat tariifiinformatsiooni andma, vastu võetud kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (1) artikli 6 lõikega 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (2).

| Liikmesriik | Tolliasutus |
| --- | --- |
| AUSTRIA | Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma |
| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Liikmesriik

Tolliasutus

AUSTRIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

BELGIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| 1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8e étage |
| Avenue Albert II 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8e étage

Avenue Albert II 33

1030 Bruxelles

BULGAARIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Агенция „Митници“ |
| --- |
| Централно митническо управление |
| ул. „Г. С. Раковски“ No 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция „Митници“

Централно митническо управление

ул. „Г. С. Раковски“ No 47

1202 София/Sofia

EESTI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Narva mnt 9j

15176 Tallinn

HISPAANIA

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik avaliku halduse asutused

HOLLAND

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

HORVAATIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10000 Zagreb

IIRIMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITAALIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

KREEKA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 115 26 Αθήνα/Athens |

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

115 26 Αθήνα/Athens

KÜPROS

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

LÄTI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| 11. novembra krastmala 17 |
| Rīga, LV-1841 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

11. novembra krastmala 17

Rīga, LV-1841

LEEDU

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURG

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta VLT 1920 |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta VLT 1920

POOLA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGAL

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata 10.o |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata 10.o

1149-027 Lisboa

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik tolliasutused

PRANTSUSMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil Cédex |

Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil Cédex

ROOTSI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

RUMEENIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Autoritatea Națională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo nr. 13, sector 1 |
| București |

Autoritatea Națională a Vămilor

Strada Matei Millo nr. 13, sector 1

București

SAKSAMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

SLOVAKKIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVEENIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SI-1523 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SI-1523 Ljubljana

SOOME

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Erottajankatu 2

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Skillnadsgatan 2 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Skillnadsgatan 2

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik tolliasutused

SUURBRITANNIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

TAANI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told — Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |

SKAT Århus

(Told — Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(taotluse esitajad, kelle tegevuskoht on Nordjyllandi, Midtjyllandi või Syddanmarki piirkonnas)

| SKAT København |
| --- |
| Told — Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |

SKAT København

Told — Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(muud taotluse esitajad)

TŠEHHI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

UNGARI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

---

(1)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk. 1.

(2)  ELT L 62, 1.3.2007, lk. 6.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/13

---

TEADAANNE – AVALIK ARUTELU

Maroko Kuningriigi geograafilised tähised

2013/C 232/05

Maroko Kuningriigiga peetavate läbirääkimiste raames põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks on Maroko ametiasutused lepingu kohase kaitse saamiseks esitanud lisatud loetelud põllumajandustoodete ja veinide geograafiliste tähiste kohta. Kuna Maroko Kuningriik on kohaldatavate õigusaktide raames neid geograafilisi tähiseid ametlikult tunnustanud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-leping) artikli 22 lõike 1 tähenduses, kaalub Euroopa Komisjon praegu, kas kõnealused geograafilised tähised peavad olema kaitstud lepingu kohaselt.

Komisjon kutsub liikmesriike ja kolmandaid riike ning liikmesriikides või kolmandates riikides asuvaid või seal tegutsevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kellel on õigustatud huvi, esitama sellise kaitse suhtes nõuetekohaselt põhjendatud vastuväiteid.

Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast. Vastuväited tuleb saata järgmisel e-posti aadressil:

AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Läbi vaadatakse üksnes need vastuväited, mis saadakse eespool sätestatud tähtaja jooksul ning millest nähtub, et

| a) | asjaomase nimetuse kaitse oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas; |
| --- | --- |

a)

asjaomase nimetuse kaitse oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas;

| b) | asjaomase nimetuse kaitse oleks täielikult või osaliselt homonüümne nimetusega, mis on liidus kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) (1) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (2) või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille Euroopa Liit on sõlminud järgmiste riikidega:






  — | Austraalia (3) |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomase nimetuse kaitse oleks täielikult või osaliselt homonüümne nimetusega, mis on liidus kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) (1) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (2) või nimetusega, mis sisaldub lepingutes, mille Euroopa Liit on sõlminud järgmiste riikidega:

—

Austraalia (3)

| — | Tšiili (4) |
| --- | --- |

—

Tšiili (4)

| — | Lõuna-Aafrika (5) |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika (5)

| — | Šveits (6) |
| --- | --- |

—

Šveits (6)

| — | Mehhiko (7) |
| --- | --- |

—

Mehhiko (7)

| — | Korea (8) |
| --- | --- |

—

Korea (8)

| — | Kesk-Ameerika (9) |
| --- | --- |

—

Kesk-Ameerika (9)

| — | Colombia ja Peruu (10) |
| --- | --- |

—

Colombia ja Peruu (10)

| — | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (11) |
| --- | --- |

—

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (11)

| — | Horvaatia (12) |
| --- | --- |

—

Horvaatia (12)

| — | Kanada (13) |
| --- | --- |

—

Kanada (13)

| — | Ameerika Ühendriigid (14) |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid (14)

| — | Albaania (15) |
| --- | --- |

—

Albaania (15)

| — | Montenegro (16) |
| --- | --- |

—

Montenegro (16)

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (17) |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (17)

| — | Serbia (18) |
| --- | --- |

—

Serbia (18)

| — | Moldova (19) |
| --- | --- |

—

Moldova (19)

| — | Gruusia (20) |
| --- | --- |

—

Gruusia (20)

| c) | asjaomase nimetuse kaitse võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku olemuse osas eksitada; |
| --- | --- |

c)

asjaomase nimetuse kaitse võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes tarbijat toote tegeliku olemuse osas eksitada;

| d) | asjaomase nimetuse kaitse ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist |
| --- | --- |

d)

asjaomase nimetuse kaitse ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamist

| e) | või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus. |
| --- | --- |

e)

või kui vastuväidetes esitatakse üksikasju, millest võib järeldada, et nimetus, mille kaitset taotletakse, on üldnimetus.

Eespool osutatud kriteeriume hinnatakse liidu territooriumist lähtuvalt; intellektuaalomandi õiguste korral hinnatakse neid vaid territooriumil või territooriumidel, kus nimetatud õigused on kaitstud. Asjaomaste nimetuste võimalik kaitse Euroopa Liidus sõltub kõnealuste läbirääkimiste edukast lõpetamisest ning seejärel vastuvõetavast õigusaktist.

Mõju eelarvele puudub.

Põllumajandustoodete ja toidu ning veinide geograafiliste tähiste loetelu
   (21)

| Toote liik | | Maroko Kuningriigis registreeritud nimetus |
| --- | --- | --- |
| Õli | 1 | «Argane» | «

  » |
| Õli | 2 | «huile d'olive Tyout Chiadma» | «

  » |
| Vürtsid | 3 | «Safran de Taliouine» | «

  » |
| Puuvili | 4 | «Dattes Majhoul de Tafilalet» | «

  » |
| Puuvili | 5 | «Clémentine de Berkane» | «

  » |
| Liha | 6 | «Viande Agneau Béni Guil» | «

  » |
| Puuvili | 7 | «Grenades Sefri Ouled Abdellah» | «

  » |
| Juust | 8 | «Fromage de chèvre de Chefchaouen» | «

  » |
| Puuvili | 9 | «Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane» | «

  » |
| Lilled | 10 | «Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès» | «

  » |
| Puuvili | 11 | «Dattes Aziza Bouzid de Figuig» | «

  » |
| Puuvili | 12 | «Amande de Tafraout» | «

  » |
| Puuvili | 13 | «Dattes Boufeggous» | «

  » |
| Mesi | 14 | «Miel d’Euphorbe Tadla Azilal» | «

  » |

Toote liik

Maroko Kuningriigis registreeritud nimetus

Õli

1

«Argane»

Image

Õli

2

«huile d'olive Tyout Chiadma»

Image

Vürtsid

3

«Safran de Taliouine»

Image

Puuvili

4

«Dattes Majhoul de Tafilalet»

Image

Puuvili

5

«Clémentine de Berkane»

Image

Liha

6

«Viande Agneau Béni Guil»

Image

Puuvili

7

«Grenades Sefri Ouled Abdellah»

Image

Juust

8

«Fromage de chèvre de Chefchaouen»

Image

Puuvili

9

«Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane»

Image

Lilled

10

«Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès»

Image

Puuvili

11

«Dattes Aziza Bouzid de Figuig»

Image

Puuvili

12

«Amande de Tafraout»

Image

Puuvili

13

«Dattes Boufeggous»

Image

Mesi

14

«Miel d’Euphorbe Tadla Azilal»

Image

Põllumajandustoodete ja toidu ning veinide geograafiliste tähiste loetelu
   (22)

| Toote liik | Maroko Kuningriigis registreeritud nimetus |
| --- | --- |
| | Nimetus | |
| Veinid | «Berkane» | «

  » |
| Veinid | «Angad» | «

  » |
| Veinid | «Sais» | «

  » |
| Veinid | «Beni Sadden» | «

  » |
| Veinid | «Zerhoun» | «

  » |
| Veinid | «Guerrouane» | «

  » |
| Veinid | «Beni M’Tir» | «

  » |
| Veinid | «Rharb» | «

  » |
| Veinid | «Chellah» | «

  » |
| Veinid | «Zaër» | «

  » |
| Veinid | «Zemmour» | «

  » |
| Veinid | «Zenata» | «

  » |
| Veinid | «Sahel» | «

  » |
| Veinid | «Doukkala» | «

  » |
| Veinid | «Les Côteaux de l’Atlas» | «

  » |
| Veinid | «Crémant de l’Atlas» | «

  » |

Toote liik

Maroko Kuningriigis registreeritud nimetus

Nimetus

Image

Veinid

«Berkane»

Image

Veinid

«Angad»

Image

Veinid

«Sais»

Image

Veinid

«Beni Sadden»

Image

Veinid

«Zerhoun»

Image

Veinid

«Guerrouane»

Image

Veinid

«Beni M’Tir»

Image

Veinid

«Rharb»

Image

Veinid

«Chellah»

Image

Veinid

«Zaër»

Image

Veinid

«Zemmour»

Image

Veinid

«Zenata»

Image

Veinid

«Sahel»

Image

Veinid

«Doukkala»

Image

Veinid

«Les Côteaux de l’Atlas»

Image

Veinid

«Crémant de l’Atlas»

Image

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(3)  Nõukogu 28. novembri 2008. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Austraalia vahelise veinikaubandust käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 28, 30.1.2009, lk 1).

(4)  Nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsus 2002/979/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva lepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta (EÜT L 352, 30.12.2002, lk 1).

(5)  Nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus 2002/51/EÜ Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise veinikaubanduse lepingu sõlmimise kohta (EÜT L 28, 30.1.2002, lk 3.) ning nõukogu 21. jaanuari 2002. aasta otsus 2002/52/EÜ Euroopa Ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kangete alkohoolsete jookidega kauplemise lepingu sõlmimise kohta (EÜT L 28, 30.1.2002, lk 112).

(6)  Nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsus 2002/309/EÜ, Euratom seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1) ja eriti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe – 7. lisa;

(7)  Nõukogu 27. mai 1997. aasta otsus 97/361/EÜ, mis käsitleb piiritusjookide nimetuste vastastikuse tunnustamise ja kaitse kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Mehhiko Ühendriikide vahel (EÜT L 152, 11.6.1997, lk 15).

(8)  Nõukogu 16. septembri 2010. aasta otsus 2011/265/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 127, 14.5.2011, lk 1).

(9)  Leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (ELT L 346, 15.12.2012, lk 3).

(10)  Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vaheline kaubandusleping (ELT L 354, 21.12.2012, lk 3).

(11)  Nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus 2001/916/EÜ Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate läbirääkimiste tulemusi (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 6).

(12)  Nõukogu 3. detsembri 2001. aasta otsus 2001/918/EÜ ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandusaspekte kohandava lisaprotokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse teatavate veinide suhtes kohaldatavaid vastastikuseid soodustusi, veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli ning piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide nimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitlevate lepinguosaliste vaheliste läbirääkimiste tulemusi (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 42).

(13)  Nõukogu 30. juuli 2003. aasta otsus 2004/91/EÜ, Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise veini ja piiritusjookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (ELT L 35, 6.2.2004, lk 1).

(14)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsus 2006/232/EÜ Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta (ELT L 87, 24.3.2006, lk 1).

(15)  Nõukogu 12. juuni 2006. aasta otsus 2006/580/EÜ kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel (protokoll nr 3 – teatavate veinidega kauplemisel kohaldatavate vastastikuste soodustuste, veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud veini nimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta) (ELT L 239, 1.9.2006, lk 1).

(16)  Nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsus 2007/855/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (ELT L 345, 28.12.2007, lk 1).

(17)  Nõukogu 16. juuni 2008. aasta otsus 2008/474/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 169, 30.6.2008, lk 10. – Protokoll nr 6).

(18)  Nõukogu 29. aprilli 2008. aasta otsus 2010/36/EÜ ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta (ELT L 28, 30.1.2010, lk 1).

(19)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta otsus 2013/7/EL Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 10, 15.1.2013, lk 3).

(20)  Nõukogu 14. veebruari 2012. aasta otsus 2012/164/EL Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (ELT L 93, 30.3.2012, lk 1).

(21)  Käimasolevate läbirääkimiste raames Maroko ametiasutuste esitatud loetelu, mis on registreeritud Maroko Kuningriigis.

(22)  Vt joonealust märkust 21.

---

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 232/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ANGLESEY SEA SALT” / „HALEN MÔN”

EÜ nr: UK-PDO-0005-01068-11.12.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Anglesey Sea Salt” / „Halen Môn”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.8 | asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
| --- | --- |

Klass 1.8

asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetus „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” on antud Põhja-Walesis Angleseys asuva Menai väina veest toodetavatele soolahelvestele. Need on kristallilised pehmed valged helbed, mis sisaldavad üle 30 mikroelemendi ja on vabad lisanditest. Soolahelveste läbimõõt ei ületa sortimisel 2 cm. Toote „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” mineraalainete sisaldus annab sellele selgelt erineva välimuse, tekstuuri, maitse ja aistingu suus. Kontsentreeritud soolamaitse ja krõmpsuv tekstuur, mis tuleneb looduslikust kaltsiumist ja magneesiumist ning jääb alles pärast unikaalset loputamisprotsessi, mis annab tootele „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” iseloomuliku valge värvuse ja puhta maitse ilma mõruduseta, mida võib põhjustada liigne kaltsiumisisaldus.

„Anglesey Sea Salt / Halen Môn” meresoola iseloomulikud omadused tulenevad toorainest – puhtast mereveest – ning soola kristalliseerumise ja loputamise meetodist. „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” on lisanditevaba meresool, mis koosneb järgmistest looduslikult esinevatest mikroelementidest ja mineraalainetest.

Koostis

| — | Naatriumkloriid | üle 90 % massist |
| --- | --- | --- |
| — | Vesi | alla 4 % |
| — | Plii | alla 2 mg/kg |
| — | Tina | alla 200 mg/kg |
| — | Arseen | alla 0,5 mg/kg |
| — | Elavhõbe | alla 0,1 mg/kg |
| — | Kaadmium | alla 0,5 mg/kg |
| — | Vask | alla 2 mg/kg |
| — | Tsink | mikrokogus |
| — | Magneesium | vähemalt 0,2 % |
| — | Jood | alla 0,1 mg/kg |
| — | Kaltsium | 0,08 %–0,15 % |

—

Naatriumkloriid

üle 90 % massist

—

Vesi

alla 4 %

—

Plii

alla 2 mg/kg

—

Tina

alla 200 mg/kg

—

Arseen

alla 0,5 mg/kg

—

Elavhõbe

alla 0,1 mg/kg

—

Kaadmium

alla 0,5 mg/kg

—

Vask

alla 2 mg/kg

—

Tsink

mikrokogus

—

Magneesium

vähemalt 0,2 %

—

Jood

alla 0,1 mg/kg

—

Kaltsium

0,08 %–0,15 %

Toodetakse kolme erineva suurusklassi helbeid: jäme, peenike ja jahvatatud.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmine ja ettevalmistamine toimub määratletud piirkonnas, kontrollitud tingimuste kohaselt, et tagada järgmiste protsesside abil ühesugune lõpptoode:

| — | merevee pumpamine ja filtreerimine, |
| --- | --- |

—

merevee pumpamine ja filtreerimine,

| — | soolalahuse küllastamine, |
| --- | --- |

—

soolalahuse küllastamine,

| — | kristalliseerumine, |
| --- | --- |

—

kristalliseerumine,

| — | soolakristallide kogumine, |
| --- | --- |

—

soolakristallide kogumine,

| — | loputamine. |
| --- | --- |

—

loputamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Anglesey saar Põhja-Walesis. Menai väin on veeriba, mis eraldab Anglesey saart Walesi poolsaare mandriosast. Väin ulatub Fort Belanist mandri edelaosas (SH 115 610440) ja Abermenai neemest Anglesey poolel (Ühendkuningriigi kaardistamisameti OS leht 115 sh615 443) jooneni, mis kulgeb väina ulatuvast maabumissillast (580740) Anglesey poolel Bangori kai lõpuni maismaa poolsel küljel (582736). Kõnealune piirkond kuulub organisatsiooni Caernarfon Harbour Trust jurisdiktsiooni alla.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Esimesed ajaloolised andmed soola tootmisest Anglesey saarel pärinevad Rooma impeeriumi ajast, haripunkti jõudis soolatootmine 18. sajandi alguses. Soolatööstuse varemeid võib näha saare põhjaosas, Holyheadis Soolasaarel (Salt Island, kõmri keeles Ynys Halen), mis on mandriga ühendatud maantee kaudu. Soolasaar on nime saanud soolatööstuse järgi, milles töödeldi merevett meresoola saamiseks. Tehas suleti 18. sajandil, kuna soolalahuse „tugevdamiseks” kasutati kivisoola ning seda peeti võltsimiseks.

Menai väina toob vee puhas Golfi hoovus, väina kallastel ei ole suuri linnu ega rasketööstusettevõtteid. Lisaks sellele on sealsed looded äärmiselt suure tõusu-mõõna vahemikuga, mistõttu vahetub vesi väinas sissetulvavate loodete toimel kaks korda päevas. See tasakaalustab vee mikroelementidesisalduse, värskendab vett iga päev ja annab „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” meresoolale tema iseloomuliku maitse ja välimuse.

Golfi hoovus tuleb Atlandi ookeanist ja uhub Suurbritannia läänerannikut. Seal on soojem kui Iirimaa idarannikul, kus suvel on keskmine temperatuur veepinnal 15 kraadi ja -põhjas 12 kraadi. Merevee keskmine soolsus on kogu piirkonnas 34,25–35 promilli, kuid võib tõusta ka kuni 36 promillini. Toote ainulaadsus tuleneb osaliselt väga kõrgetest loodetest vahemikus üle 9,5 m, mis tähendab, et sissetulevad looded vahetavad väinas vee kaks korda päevas. Ebatavaliselt suur, kahekordse kõrgusega tõus, mis tekib siis, kui Golfi hoovuse veed kanduvad ümber saare, aitab tasakaalustada mikroelementidesisaldust ja toob iga päev uue koguse merevett, millest toodetakse soola.

Lisaks sellele eelfiltreerivad vett leetseljakud ja karploomade kolooniad, karbid aga eemaldavad kasvuperioodil mereveest kaltsiumit. Tooraine kvaliteedil on otsene mõju meresoola kvaliteedile ja seda tõendavad soola maitset ja tekstuuri mõjutavad hooajalised erinevused.

5.2.   Toote eripära

„Anglesey Sea Salt / Halen Môn” soola iseloomulikud omadused tulenevad toorainest, puhtast mereveest, ning soola kristalliseerumise ja loputamise meetodist.

„Anglesey Sea Salt / Halen Môn” on lisanditevaba meresool, mis koosneb looduslikult esinevatest mikroelementidest ja mineraalainetest. „Anglesey Sea Salt / Halen Môni” mineraalainete sisaldus annab sellele selgelt erineva välimuse, tekstuuri, maitse ja aistingu suus. Selle soola helbed on suured, krõbedad, lamedad ja mitte teralised. Maitse on kontsentreeritult soolane, tekstuur krõmpsuv. Ainult kõnealusele tootele omane ainulaadne loputamisprotsess annab „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” soolale erkvalge välimuse ja puhta maitse ilma mõruduseta, mida võib põhjustada liigne kaltsiumisisaldus. Loputamiseks kasutatakse kontsentreeritud soolalahust, mis on valmistatud samast kohalikust mereveest. See väldib kristallide lahustumise ja tagab õige mineraalide taseme, seega säilib soola maitse ja väljanägemine.

Igale soolatootjale antakse väljaõppe käigus nn õppepass. Väljaõppe raames tuleb läbi teha mitmed ülesanded, et omandada soolatootmise protsessi iga osa valdamiseks vajalikke oskusi ja saada neid tõendav tunnistus.

Protsessi igas osas järgitakse standardset töökorda, mida on kirjeldatud üksikasjaliselt, ja nähakse ette soola kvaliteedistandardid.

Soolatootjaid õpetatakse loputama soola seni, kuni see saavutab kristalli õige suuruse, maitse ja välimuse. See saavutatakse töökohal koolitamise abil ning lõpptoote võrdlemisega tootmiskohal väljapandud fotodega, millel on näha soolahelveste soovitatav suurus ja kuju. Standardile mittevastavad kristallid töödeldakse ümber.

Maitset mõõdetakse võrreldes loputamata soolaga, mis on karm ja kibe, võrreldes maheda mineraalide tasakaaluga lõpptootes.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” omadused tulenevad ilmastikutingimustest, loodete ulatusest ja rasketööstuse või laevanduse puudumisest piirkonnas.

Loodete erakordselt suure, üle 9,5 meetrise ulatuse tõttu vahetub vesi Menai väinas kaks korda päevas. Ebatavaliselt suur, kahekordse kõrgusega tõus, mis tekib siis, kui Golfi hoovuse veed kanduvad ümber saare, aitab tasakaalustada mikroelementidesisaldust ja toob iga päev uue koguse merevett, millest toodetakse soola. Kõik see mõjutab lõpptoodet „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” ja on tunda selle maitses. Soovitava tulemuse saavutamiseks on lõpptulemusena vaja toidule lisada maitsestamiseks vähem soola. See ainulaadne mineraalainete vahekord merevees mõjutab ka soola tekstuuri ja maitset. Restorani Harvey Nichols Fifth Floor endine peakokk Henry Harris märkis, et selle maitses on tunda „kõige puhtamat ookeani”.

„Anglesey Sea Salt / Halen Môn” meresool on laialt tuntud ja kõrgelt hinnatud nii Ühendkuningriigis kui ka kogu maailma toiduainetööstuses. Kvaliteedil põhineva tootena kasutavad seda paljud tuntud peakokad ja gastronoomid ning see tuuakse alati välja ka menüüs toidu koostisosade hulgas. Paljud tuntud restoraniomanikud ning põllumajandus- ja toiduainetesektori ettevõtted on väitnud, et eelistavad seda soola.

Siin on mõned kiitvad arvamused „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” maitse ja piirkonna kohta.

„Anglesey Sea Salt / Halen Môn” on ületamatu: sellel on puhas maitse, meeldiv krõmpsuv tekstuur ja suus tundub see täiuslik.

Plas Bodegroesi omanik ja peakokk Chris Chown

Pwllheli, Wales

„Kasutan „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” meresoola, sest see sobib minu toidufilosoofiaga. Kui koostisosad on head, nõuab neist suurepärase toidu tegemine vähe tööd. „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” annab juurde igale toidule, millele seda lisan.”

toiduainetööstuse ekspert, blogija ja peakokk

Jane Milton

„ „Anglesey Sea Salt / Halen Môn” soola toodetakse väga hoolikalt, kasutades uuenduslikku süsteemi, mis säilitab kõik Menai väina ringleva värske merevee mikroelemendid ja mineraalid. „Anglesey Sea Salt / Halen Môni” keeruline mineraalne struktuur muudab kõik suulae maitsetundlikud piirkonnad äärmiselt tundlikuks ja erguks, seetõttu tundub toit ülimalt nauditav.”

toidukirjanik

Colin Pressdee

„ „Anglesey Sea Salt / Halen Môni” hõrgud helbed jätavad huultele püsiva järelmaitse, mis tundub nagu Anglesey selge merevesi, millest need on saadud, ning lisavad õrritava sügavuse igale roale, millesse neid on lisatud ... see on elu muutev kraam.”

kirjanik, toidukirjanik ja raadiohääl

Simon Majumda

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/anglesey-sea-salt-pdo-spec-20120905.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealust märkust 2.

3

---

| 10.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 232/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 232/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„DITHMARSCHER KOHL”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Dithmarscher Kohl”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Dithmarscher Kohl” tähistatakse ristõieliste (Cruciferae või Brassicaceae) sugukonda kuuluvat valget peakapsast (Brassica oleracea var. capitata f. alba DC.) ja punast peakapsast (Brassica oleracea var. capitata f. rubra (L.) Thell.).

Dithmarscheni piirkonnas kasvatatavad kapsasordid on habraste kihiliste lehtede, krõmpsu konsistentsi, väikese tüüka ja tugeva tasakaalus maistega. Valge peakapsa sortidel on sisemiste lehekihtideni ulatuv tugev rohekas ja punasel peakapsal väikeste valgete laikudega tume punakaslilla värving. Kõik sordid sobivad säilitamiseks.

Köögiviljakasvatuse nõustamiskeskuses Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V. tehakse igal aastal sordikatseid ja soovitatakse sorte, mille sordiomadusi on eespool kirjeldatud.

Kapsad on kodariktaimed, mis pärast õitsemist ja vilja moodustamist hävivad. Hoolimata lehelaba jõulisest arengust on taimed lühikeste varte ning varre lühikeste sõlmevahede tõttu kokkusurutud lehtedega. Nii valge kui ka punase peakapsa pead on väga tihked, kuna aeglase tasakaalus kasvu tõttu on lehekihtide vahel vähe õhku. Lehed moodustavad kapsapea kuju, mis võib olla lapikümar, lameümar, ümar, väga ümar, kera- või koonusekujuline.

Valge ja punane peakapsas on rikas ballast- ja mineraalainete (nt kaalium ja raud) poolest ning seega toitumisfüsioloogilisest seisukohast väga väärtuslik toiduaine.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid alates kapsataimede istutamisest kuni töötlemise ja säilitamiseni toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas. Koristamisel lõigatakse kapsapead varre küljest käsitsi lahti ja pannakse suurtesse kastidesse. See töö nõuab kogemusi ja osavust, kuna iga muljumiskoht võib kapsa säilimisele halvasti mõjuda. Suuri kapsakaste ladustatakse ilma lisajahutuseta tavalistes hoidlates kuni veebruarini, külmhoidlates 0,5 °C juures kuni juulini. Kapsast töödeldakse pärast koristamist või säilitamist. Seejuures lõigatakse kapsatüüka otsast tükk ja eemaldatakse kapsapea pealmised lehed.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograagifilise piirkonna täpne määratlus

Dithmarscheni piirkond – üks kahest rannikupiirkonnast, mis asub Saksamaa Liitvabariigi kõige põhjapoolsemal, Schleswig-Holsteini liidumaal. Dithmarscheni piirkond on igast küljest veega ümbritsetud: põhjas on piiriks Eideri jõgi, idas Kieli kanal, lõunas Elbe jõgi ning läänes Põhjameri.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Ditmarscheni piirkonnas on kapsakasvatuseks eriti head tingimused. Piirkonna kliimale avaldab mõju asukoht otse Põhjamere ääres. Piirkonnas on valdavalt pehmete talvede ja suvedega atlantiline kliima. Kapsa kasvu jaoks kõige olulisematel kuudel (juuli, august) on sademete hulk kõige suurem (ca 80 mm / kuus). Marschi kasvatuspiirkonnas ei alga külmaperiood tavaliselt enne oktoobri lõppu. Nii saab külmakahjustuseta kapsapäid säilitada parimates jahedates tingimustes (5–12 C). Ka taimede istutamise kuudel (aprill, mai) on tavaliselt pehme ilm. Aastate jooksul kogutud andmete põhjal on Dithmarscheni piirkonnas aastas keskmiselt 270 päeval tuule kiirus Beaufort'i skaala järgi rohkem kui 4 palli. Ilm muutub tuule tõttu kiiresti, kusjuures valdavad on otse Põhjamerelt lähtuvad läänesuunalised ilmastikuolud.

Kasvatuspiirkonna muld on erakordselt heade omadustega. Piirkonnas sagedaste üleujutuste tagajärjel tekkinud lubjarikka maršimulla valis kuratoorium „Aasta muld” 2009. aastal aasta mullaks. Tulvaveest tingituna moodustusid rohkete orgaaniliste osakestega soola- ja lubjarikkad mineraalsed kihid. Tammi- ja niisutussüsteemi abil said mullakihid õhku; samas uhuti mullast soolad välja. Piki rannikut tekkis nii muda- ja lubjarikastest meresetetest nn lubjamarš (karbonaadisisaldus kuni 9 %). Lubjamarši viljakus on ühelt poolt tingitud kaltsiumit eelistavate vihmausside (kuni 500 tükki m2 kohta) tegevusest ja teisalt toitainevarudest. Lubjamarši-alad on üldse maailma kõige viljakamad kasvupiirkonnad. Setetes säilinud orgaaniliste osakeste suured toitainevarud, vähesel määral murenenud mineraalid, väga hea veemahutuvus ning inimese poolt reguleeritud põhjavee hulk – kõik see on Dithmarscheni piirkonna eduka ja ulatusliku kapsakasvatuse eeltingimus. Taime tervis sõltub suurel määral mulla headest omadustest. Piirkonna mulla pH-tasemest (7,2–7,5) tingituna puudub seal nuuter peaaegu täielikult. Limaseene (Plasmodiophora brassicae) põhjustatud taimehaigus esineb peamiselt niisketel, leeliselistel muldadel, mida ohustab liigniiskus. Kui pH-tase tõuseb 7,2-ni või üle selle, ei ole uue nakatumise ohtu enam karta. See on Dithmarscheni piirkonna ulatusliku kapsakasvatuse oluline eeldus.

Kapsakasvatusega koos arenes algusest peale ka uurimistöö ja sordiaretus. Dithmarscheni piirkonnas kasvatatavad kapsad (näiteks sordid „Kalorama”, „Storema” või „Reguma” – sordinime lõpp „-ma” on tuletatud selles piirkonna Marne linna nime esimesest silbist) on hea säilivuse ja tervisega. Köögiviljakasvatuse nõustamiskeskus „Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.” avaldab igal aastal teabe peakapsa sordiesitluse kohta infolehes „Dithmarscher Gemüse-Info”. Rohkem kui 100 sordi kohta tehakse igal aastal katseid, milles hinnatakse ühtlust, saagikust ja tervist, aga ka taime sisu kvaliteeti ja viljelusväärtust.

Põllumajandusettevõtjaid on võimalik kohaliku oskusteabe põhjal nõustada just eelkõige seoses kohalike eripäradega. Tänu olemasolevatele tingimustele on kapsataimel loomulik tõrje haiguste (nt kapsa-lehesoonte bakterioos) vastu.

5.2.   Toote eripära

Dithmarscheni piirkonna viljaka mulla ja harmooniliste kliimatingimuste tõttu kasvavad seal tasakaalus koostisainetega kapsad. Maitse on tugev, kuid tasakaalus, ning konsistents värskelt krõmpsuv.

Väheste haigustekitajate ja kahjuritega mullas kasvanud kapsas „Dithmarscher Kohl” on eriti sobiv pikaajaliseks säilitamiseks. Muidu kogu maailmas laialt levinud sellised kapsahaigused nagu nuuter (Plasmodiophora brassicola), kapsa-närbumistõbi (Fusarium oxysporum) ja kapsa-lehesoonte bakterioos (Xanthomonas campestris) ei ole Dithmarscheni piirkonnas eriliseks probleemiks tänu erilistele mulla- (pH-tase > 7) ja kliimatingimustele (liiga madal keskmine temperatuur). Lehehaigusi nagu ristõieliste kuivlaiksus (Alternaria brassicae) ja kapsa laikpõletik (Mycosphaerella brassicola) tuleb nii harva ette, et muid kui pikemaajaliseks säilitamiseks ettenähtud kapsaid ei ole vaja fungitsiididega töödelda. Sama lugu on ka kahjuritega. Jaheda ilma tõttu ei esine selles piirkonnas peaaegu üldse kapsakärbse ühte liiki (Aleyrodes proletella) ega tubakaripslast (Thrips tabaci). Seetõttu kasvatatakse sorti „Lennox” eranditult Dithmarscheni piirkonnas, kuna muude piirkondade jaoks ei ole selle sordi taimetervis piisav. Sordi ’Lennox’ kapsaid saab väga hästi säilitada, mistõttu on sellest kujunenud eelistatuim sort piirkonnas.

Kapsas „Dithmarscher Kohl” ei ole hooajaline, vaid püsivalt kõrge kvaliteediga tervislik köögivili, mida pakutakse tarbijatele aastaringselt.

Võrreldes soojemates kasvupiirkondades kasvanud kapsapeadega on „Dithmarscher Kohl” kapsapead tihedamad, kuna pikaajalise, tasakaalus kasvu tõttu on lehekihtide vahel vähe õhku. Selle omaduse tõttu sobivad need kapsad hästi säilitamiseks.

Lisaks antioksüdatiivsele omadusele on kapsas „Dithmarscher Kohl” keskmisest suurema mineraalainesisaldusega. Need andmed on saadud köögiviljakasvatuse nõustamiskeskuse „Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.” tellimusel tehtud katsetest. Kapsas „Dithmarscher Kohl” on analüüsitulemuste põhjal suurema kaltsiumi- ja rauasisaldusega kui kirjanduses üldiselt kirjeldatud kapsapea. Nii on värske valge peakapsa kaltsiumisisaldus erialakirjanduse põhjal keskmiselt 45 mg/100 g (Baieri liidumaa põllumajanduse teabekeskuse Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft infoleht „Valge ja punane peakapsas”). Seevastu on Dithmarscheni värske valge peakapsa kaltsiumisisaldus 50–70 mg/100 g. Erialakirjanduse kohaselt on värske valge peakapsa rauasisaldus tavaliselt 0,5 mg/100 g. Dithmarscheni värske valge peakapsa rauasisaldus on aga 0,6–1,6 mg/100 g. Selle põhjuseks on Ditmarscheni piirkonna mineraalaineterikkad mullad, eelkõige seal valdav lubjamarš.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Määratletud geograafilise piirkonna väga heast kliimast ja mullastikutingimustest soodustatud kapsakasvatuse pikaajalisest traditsioonist ja sellega seotud Dithmarscheni piirkonna erilisest kapsataimest on tingitud kõnealuse piirkonna peakapsaste kui piirkondliku eritoote märkimisväärne maine tarbijate hulgas.

Kapsakasvatuse jaoks on soodsad ka piirkonnas valitsevad tuule- ja ilmaolud. Sageli muutuva ilmaga kaasneb vajalik sademete hulk, nii et taimel on kasvuperioodil küllaldaselt vett. Dithmarscheni piirkonnas valdava lubjamarši väga hea veemahutuvuse tõttu säilib vesi mullas pikka aega. Ilmastikust sõltuv teine oluline eelis on tuule suund. Valdavalt läänekaarest puhuvad tuuled on kahjuritele looduslikuks tõkkeks. Põhjamere tervisliku õhu tõttu on Dithmarscheni piirkonna kapsataimed vähem kui muude piirkondade samad kultuurid ohustatud sellistest kahjuritest nagu kapsakärbsed. Kapsataime kasvu jaoks veelgi olulisema tähtsusega on asjaolu, et kuigi peaaegu puuduvate seenhaiguste tõttu ei ole taimekaitsevahendeid vaja praktiliselt kasutadagi, säilivad kapsapead ikkagi väga hästi. Tänu ilmastikuoludest tingitud kapsa aeglasele kasvule on kapsapead rasked ja tihked, väheste õhukihtide tõttu hästi säilivad ning krõmpsu konsistentsiga.

Dithmarscheni piirkonna kapsakasvatusel on rohkem kui 100 aastat kestnud traditsioon. 1888. aastal ajalehes „Glückstädter Gemüsefabrik” ilmunud artikkel oli aednik Eduard Laßi jaoks ajendiks Wesselburenis kapsakasvatusega alustamiseks. Sellest ajast alates tegeldakse Dithmarscheni piirkonnas kapsa „Dithmarscher Kohl” majanduslikult üha tulusama kasvatamisega. Määratletud geograafilises piirkonnas elavad tootjad annavad oma kapsakasvatuse kogemusi põlvest põlve edasi juba rohkem kui 120 aastat. Selle kultuuri kasvatamisega seotud teadmised ja oskused on parima kvaliteedi tagatis ja seega eduka turustamise alus. Dithmarscheni kapsakasvatuse 2 500 ha suurune ühtne ala on Euroopas üks suurimaid. Kapsas „Dithmarscher Kohl” on piirkonna majanduse jaoks väga oluline. Lisaks sellele on see kapsas ka turistide ja gurmaanide tõmbenumber. Kapsakasvatuse ajalooga seotud seiku on kirjanduses põhjalikult kirjeldatud (vt „Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich”, Klaus Gille, Verlag Boyens & Co.).

Kapsaga „Dithmarscher Kohl” on seotud mitmed üritused – igal aastal tuleb kapsakoristusajaks Dithmarscheni arvukalt turiste ka väljastpoolt piirkonda. Dithmarscheni kapsapäevad (Dithmarscher Kohltage) on ka väljaspool piirkonda tuntud üritus, kuhu saabub igal aastal rohkem kui 300 000 külastajat (allikas: „Dithmarschen feiert den Kohl”, ajaleht Hamburger Abendblatt, 20. september 2006). Majandus-, poliitika- ja haldusvaldkonna esindajad, arvukad seltsid ja ühingud ning kohalikud elanikud aitavad kaasa, et kapsakoristusest saaks igal aastal kuuepäevane sügisene meelelahutus. Aastate jooksul on traditsiooniks saanud, et sügisese kapsakoristuse juures viibivad ka Schleswig-Holsteini liidumaa peaminister ja Dithmarscheni piirkonna maavanem. Dithmarscheni kapsapäevade aegu pakutakse ka väljaspool seda piirkonda asuvates söögikohtades kapsast valmistud eriroogi. Kapsapäevade traditsiooni tähistatakse alates 1987. aastast.

Läbi Dithmarscheni piirkonna viivale Saksamaa kapsateele (Deutsche Kohlstraße) saabub ka väljaspool kapsahooaega palju turiste ja huvilisi, et selle köögiviljaga lähemat tutvust teha. Põiki läbi Dithmarscheni piirkonna kulgeva nn kapsatee ääres on palju vaatamisväärsusi ja peatuskohti, kus külastajad saavad talunikega otse suhelda ja kapsa kohta mitmel eri viisil teavet koguda. Nii näiteks saab minna kapsahoidlatesse või -töötlemisettevõtetesse ning külastada kapsamuuseumi „Kohlosseum Wesselburen”. Wesselbureni endises hapukapsatehases on tuhandete turistide magnet – talulaadaga kapsamuuseum.

Dithmarscheni kapsapäevade raames valivad piirkonna taluperenaised kaks kohalikku neiut Dithmarscheni kapsavalitsejannadeks (Dithmarscher Kohl-Regentinnen), kes on järgneva aasta jooksul Dithmarscheni kapsapäevade ametlikud esindajad. Dithmarscheni kapsavalitsejannadele jagub ülesandeid ka kaugel väljaspool oma kodukanti. Nii näiteks tutvustavad nad kapsast „Dithmarscher Kohl” Berliinis igal aastal toimuval rahvusvahelisel tarbijate messil „Internationale Grüne Woche“ ning kohtuvad kirjutava pressi, raadio- ja teleajakirjanikega. Sellega kogub kapsas „Dithmarscher Kohl” tuntust oma kasvatuspiirkonnast üha kaugemal asuvates paikades.

2009. aastal korraldatud tarbijate küsitlusest ilmnes, et Schleswig-Holsteini liidumaal on kõrge kvaliteedi ja hea mainega toote „Dithmarscher Kohl” tuntus 80 %. Kapsa „Dithmarscher Kohl” heast mainest annab tunnistust tõsiasi, et 37 % küsitletuist on selle toote puhul valmis rohkem maksma kui muu päritoluga samaväärse kapsa eest.

Eespool kirjeldatud Dithmarscheni piirkonna looduslikud tingimused, eelkõige piisava sademehulgaga atlantiline kliima, vähene külm ja rohkelt tuult ning mulla (lubjamarš) head omadused, on määratletud geograafilises piirkonnas soodustanud juba rohkem kui 100 aastat kestnud kapsakasvatust Dithmarscheni piirkonnas, mis on Euroopa üks suurim ühtne kapsakasvatuspiirkond. Kasvatustegevuse arenedes kujunes koha peal välja sordiaretuse ja kasvatusmeetoditega seotud vajalik oskusteave, mis on samuti toote „Dithmarscher Kohl” kõrge kvaliteedi tagatis. Kõik need asjaolud on kaasa aidanud, et kapsas „Dithmarscher Kohl” on tuntuks saanud ka väljaspool kasvatuspiirkonda, kus see traditsioonilise piirkondliku eriroana on tarbijate hulgas oma päritolu tõttu eriti kõrgelt hinnatud. Kapsaga „Dithmarscher Kohl” seotud mitmete turismi-, gurmee- ja teabeürituste raames saab selle toote tuntust ja head mainet veelgi kinnitada.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---