# Euroopan unionin L 142/6. k

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 142 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta6. kesäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 142

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta6. kesäkuu 2005

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, tapauskohtaisista toimenpiteistä, jotka Portugali on toteuttanut RTP:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, tapauskohtaisista toimenpiteistä, jotka Portugali on toteuttanut RTP:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3526)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3526)

1

1

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä syyskuuta 2004, valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 6.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä lokakuuta 2003,

tapauskohtaisista toimenpiteistä, jotka Portugali on toteuttanut RTP:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3526)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/406/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Yksityinen televisioyhtiö SIC esitti komissiolle vuosina 1993, 1996 ja 1997 kolme kantelua, joiden mukaan Portugali sovelsi tapauskohtaisia toimenpiteitä ja maksoi vuotuisia korvauksia julkiselle yleisradioyhtiölle RTP:lle. |
| --- | --- |

(1)

Yksityinen televisioyhtiö SIC esitti komissiolle vuosina 1993, 1996 ja 1997 kolme kantelua, joiden mukaan Portugali sovelsi tapauskohtaisia toimenpiteitä ja maksoi vuotuisia korvauksia julkiselle yleisradioyhtiölle RTP:lle.

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalin viranomaisille 15 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellään päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee kaikkia RTP:n hyväksi toteutettuja tapauskohtaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalin viranomaisille 15 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellään päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee kaikkia RTP:n hyväksi toteutettuja tapauskohtaisia toimenpiteitä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa asiasta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa asiasta.

| (4) | Komissio sai huomautuksia Portugalin viranomaisilta 28 ja 31 päivänä tammikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä ja myöhemmin muilta asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia Portugalin viranomaisilta 28 ja 31 päivänä tammikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä ja myöhemmin muilta asianomaisilta.

| (5) | Kantelija SIC esitti huomautuksensa 8 päivänä helmikuuta ja 9 päivänä toukokuuta 2002 päivätyillä kirjeillä, yksityinen televisioyhtiö TVI 8 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, yksityisten televisioyhtiöiden eurooppalainen kattojärjestö (Association of Commercial Television in Europe, ACT) 9 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ja yksityinen italialainen televisioyhtiö Mediaset 12 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. SIC toimitti komissiolle lisätietoja 16 päivänä toukokuuta ja 4 päivänä elokuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Kantelija SIC esitti huomautuksensa 8 päivänä helmikuuta ja 9 päivänä toukokuuta 2002 päivätyillä kirjeillä, yksityinen televisioyhtiö TVI 8 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, yksityisten televisioyhtiöiden eurooppalainen kattojärjestö (Association of Commercial Television in Europe, ACT) 9 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ja yksityinen italialainen televisioyhtiö Mediaset 12 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. SIC toimitti komissiolle lisätietoja 16 päivänä toukokuuta ja 4 päivänä elokuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komissio toimitti saadut huomautukset Portugalin viranomaisille, jotka vastasivat niihin 25 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Portugalin viranomaiset vastasivat komissio esittämään lisätietopyyntöön 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio toimitti saadut huomautukset Portugalin viranomaisille, jotka vastasivat niihin 25 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Portugalin viranomaiset vastasivat komissio esittämään lisätietopyyntöön 29 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Tässä päätöksessä tarkastellaan ainoastaan tapauskohtaisia toimenpiteitä, joiden tutkimiseksi menettely aloitettiin. Tästä syystä tässä päätöksessä keskitytään RTP:n ja Portugalin valtion välisiin taloudellisiin suhteisiin vuosina 1992–1998. |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä tarkastellaan ainoastaan tapauskohtaisia toimenpiteitä, joiden tutkimiseksi menettely aloitettiin. Tästä syystä tässä päätöksessä keskitytään RTP:n ja Portugalin valtion välisiin taloudellisiin suhteisiin vuosina 1992–1998.

| (8) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tavoin tässäkään päätöksessä ei tarkastella kysymyksiä, jotka liittyvät RTP:lle vuosittain maksettujen korvausten oikeudelliseen luokitteluun ja siihen, ovatko ne perustamissopimuksen mukaisia. Koska näitä kysymyksiä tarkastellaan lähtökohtaisesti voimassa olevina tukina, komission on käsiteltävä niitä erillisessä menettelyssä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tavoin tässäkään päätöksessä ei tarkastella kysymyksiä, jotka liittyvät RTP:lle vuosittain maksettujen korvausten oikeudelliseen luokitteluun ja siihen, ovatko ne perustamissopimuksen mukaisia. Koska näitä kysymyksiä tarkastellaan lähtökohtaisesti voimassa olevina tukina, komission on käsiteltävä niitä erillisessä menettelyssä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 17 artiklan mukaisesti.

| (9) | Jotta Portugalin valtion ja RTP:n välisistä taloudellisista suhteista tämän tutkintamenettelyn kattamalla kaudella saataisiin kokonaiskuva, komission on otettava huomioon tapauskohtaisten toimenpiteiden lisäksi RTP:lle vuotuisena korvauksena myönnetty rahoitustuki. Näin ollen komissio tarkastelee vuotuisia korvauksia tässä päätöksessä vain siinä määrin kuin on tarpeen, jotta se voi selventää kantaansa tapauskohtaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(9)

Jotta Portugalin valtion ja RTP:n välisistä taloudellisista suhteista tämän tutkintamenettelyn kattamalla kaudella saataisiin kokonaiskuva, komission on otettava huomioon tapauskohtaisten toimenpiteiden lisäksi RTP:lle vuotuisena korvauksena myönnetty rahoitustuki. Näin ollen komissio tarkastelee vuotuisia korvauksia tässä päätöksessä vain siinä määrin kuin on tarpeen, jotta se voi selventää kantaansa tapauskohtaisista toimenpiteistä.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (10) | Vuotuiset korvaukset ovat tärkein tapa maksaa korvausta RTP:lle. Vuosina 1992–1998 RTP:lle myönnettiin 66,495 miljardia Portugalin escudoa, jotta se voisi kattaa julkisen palvelun velvoitteensa täyttämisestä aiheutuvat kulut. Korvausten oikeusperusta on vahvistettu lain nro 21/92 (4) 5 §:ssä. |
| --- | --- |

(10)

Vuotuiset korvaukset ovat tärkein tapa maksaa korvausta RTP:lle. Vuosina 1992–1998 RTP:lle myönnettiin 66,495 miljardia Portugalin escudoa, jotta se voisi kattaa julkisen palvelun velvoitteensa täyttämisestä aiheutuvat kulut. Korvausten oikeusperusta on vahvistettu lain nro 21/92 (4) 5 §:ssä.

| (11) | Taulukossa 1 kuvaillaan RTP:lle myönnettyjen vuotuisten korvausten jakautumista tämän päätöksen kohteena olevalla kaudella.
  Taulukko 1
  Vuotuiset korvaukset 1992–1998











  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Lähde: hallituksen päätökset nro 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 ja 1/99. |

(11)

Taulukossa 1 kuvaillaan RTP:lle myönnettyjen vuotuisten korvausten jakautumista tämän päätöksen kohteena olevalla kaudella.

Taulukko 1

Vuotuiset korvaukset 1992–1998

(miljoonaa escudoa)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Lähde: hallituksen päätökset nro 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 ja 1/99.

| (12) | Kun RTP muunnettiin osakeyhtiöksi, sille myönnettiin vapautus yrityksen perustamiseen liittyvistä 33 miljoonan escudon rekisteröintiveroista ja -maksuista. Portugalin lainsäädännön mukaan oikeushenkilön on yleensä maksettava veroja ja maksuja, kun yritys perustetaan, yhtiöjärjestystä muutetaan tai kun yrityksessä itsessään tapahtuu muutoksia. |
| --- | --- |

(12)

Kun RTP muunnettiin osakeyhtiöksi, sille myönnettiin vapautus yrityksen perustamiseen liittyvistä 33 miljoonan escudon rekisteröintiveroista ja -maksuista. Portugalin lainsäädännön mukaan oikeushenkilön on yleensä maksettava veroja ja maksuja, kun yritys perustetaan, yhtiöjärjestystä muutetaan tai kun yrityksessä itsessään tapahtuu muutoksia.

| (13) | Vapautuksen oikeusperusta on lain nro 21/92 11 §:n 1 momentti, jossa säädetään seuraavaa:
  ”Täten hyväksytään RTP SA:n yhtiöjärjestys, jota ei tarvitse erikseen osoittaa oikeaksi, vaan yritys merkitään suoraan kaupparekisteriin ilman veroja ja maksuja sen jälkeen kun yhtiöjärjestys on julkaistu Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República).” |
| --- | --- |

(13)

Vapautuksen oikeusperusta on lain nro 21/92 11 §:n 1 momentti, jossa säädetään seuraavaa:

”Täten hyväksytään RTP SA:n yhtiöjärjestys, jota ei tarvitse erikseen osoittaa oikeaksi, vaan yritys merkitään suoraan kaupparekisteriin ilman veroja ja maksuja sen jälkeen kun yhtiöjärjestys on julkaistu Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República).”

| (14) | Kyseinen 11 §:n 1 momentti johtuu laista nro 84/88. Tämän lain 1 §:ssä säädetään, että jopa kansalliset julkiset yritykset voidaan muuttaa osakeyhtiöiksi asetuksen (decreto-lei) nojalla. Tämä asetus on samalla oikeudellinen asiakirja, jolla hyväksytään osakeyhtiön yhtiöjärjestys, ja se riittää täyttämään kaikki tarvittavat rekisteröintimuodollisuudet (5). |
| --- | --- |

(14)

Kyseinen 11 §:n 1 momentti johtuu laista nro 84/88. Tämän lain 1 §:ssä säädetään, että jopa kansalliset julkiset yritykset voidaan muuttaa osakeyhtiöiksi asetuksen (decreto-lei) nojalla. Tämä asetus on samalla oikeudellinen asiakirja, jolla hyväksytään osakeyhtiön yhtiöjärjestys, ja se riittää täyttämään kaikki tarvittavat rekisteröintimuodollisuudet (5).

| (15) | Lisäksi RTP vapautettiin lain nro 21/92 11 §:n 2 momentin nojalla kaikista muista rekisteröintiveroista ja -maksuista, jotka liittyvät yhtiömuodon muuttamista suoraan koskeviin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi RTP vapautettiin lain nro 21/92 11 §:n 2 momentin nojalla kaikista muista rekisteröintiveroista ja -maksuista, jotka liittyvät yhtiömuodon muuttamista suoraan koskeviin asiakirjoihin.

| (16) | Lain nro 21/92 11 §:n 2 momentti perustuu asetuksen nro 404/90 (6) soveltamiseen. Kyseisen asetuksen 1 §:n mukaan kaikki yritykset, jotka tekevät yhteistyö- tai sulautumasopimuksen 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä, voivat saada vapautuksen sellaisen kiinteän omaisuuden myynnistä kannettavasta verosta, joka on tarpeen sulautuman tai yhteistyön toteuttamiseksi. Lisäksi vapautus voidaan myöntää veroluonteisista maksuista ja muista oikeudellisista kuluista, jotka on lainsäädännön nojalla maksettava tämäntyyppisissä tilanteissa. |
| --- | --- |

(16)

Lain nro 21/92 11 §:n 2 momentti perustuu asetuksen nro 404/90 (6) soveltamiseen. Kyseisen asetuksen 1 §:n mukaan kaikki yritykset, jotka tekevät yhteistyö- tai sulautumasopimuksen 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä, voivat saada vapautuksen sellaisen kiinteän omaisuuden myynnistä kannettavasta verosta, joka on tarpeen sulautuman tai yhteistyön toteuttamiseksi. Lisäksi vapautus voidaan myöntää veroluonteisista maksuista ja muista oikeudellisista kuluista, jotka on lainsäädännön nojalla maksettava tämäntyyppisissä tilanteissa.

| (17) | Kun Portugalin televisiomarkkinat avattiin kilpailulle, valtio päätti irrottaa RTP:stä yleisradiotoiminnassa käytettyyn televisiolähetysverkkoon liittyvät omaisuuserät ja perustaa uuden Teledifusora de Portugal (jäljempänä ”TDP”) -yrityksen, jonka pääoma oli 5,4 miljardia escudoa (7). Uuden yrityksen omaisuuserien arvon määritti kaksi riippumatonta rahoituslaitosta eli Banco Nacional Ultramarino (BNU) ja Banco Português de Investimento (BPI) (8). |
| --- | --- |

(17)

Kun Portugalin televisiomarkkinat avattiin kilpailulle, valtio päätti irrottaa RTP:stä yleisradiotoiminnassa käytettyyn televisiolähetysverkkoon liittyvät omaisuuserät ja perustaa uuden Teledifusora de Portugal (jäljempänä ”TDP”) -yrityksen, jonka pääoma oli 5,4 miljardia escudoa (7). Uuden yrityksen omaisuuserien arvon määritti kaksi riippumatonta rahoituslaitosta eli Banco Nacional Ultramarino (BNU) ja Banco Português de Investimento (BPI) (8).

| (18) | Valtio maksoi vuonna 1993 RTP:lle 5,4 miljardia escudoa (luku perustui objektiiviseen arvioon) TDP:n nimissä ostamastaan yleisradiolähetysverkosta. Summa vastasi siirrettyjen omaisuuserien arvoa (9). |
| --- | --- |

(18)

Valtio maksoi vuonna 1993 RTP:lle 5,4 miljardia escudoa (luku perustui objektiiviseen arvioon) TDP:n nimissä ostamastaan yleisradiolähetysverkosta. Summa vastasi siirrettyjen omaisuuserien arvoa (9).

| (19) | Tässä jaksossa tarkastellaan olosuhteita, joissa sopimukset tehtiin. Lisäksi kuvaillaan Portugal Telecomin omaisuuserien muodostumista sekä perittyjä maksuja ja RTP:n kanssa tehtyjä sopimuksia. |
| --- | --- |

(19)

Tässä jaksossa tarkastellaan olosuhteita, joissa sopimukset tehtiin. Lisäksi kuvaillaan Portugal Telecomin omaisuuserien muodostumista sekä perittyjä maksuja ja RTP:n kanssa tehtyjä sopimuksia.

| (20) | Vuosina 1991–1994 Portugalin yleisradioverkko oli julkisen TDP SA -yhtiön omaisuutta. Vuodesta 1994 verkko on kuulunut Portugal Telecom -yhtiölle, joka perustettiin Telecom Portugal SA:n, Telefones de Lisboa e Porto SA:n ja TDP SA:n sulautumisen tuloksena. Portugal Telecomin perustamisen jälkeen valtio supisti asteittain omistusosuuttaan yhtiössä. Vuonna 1995 se luovutti 26,3 prosentin osuuden yleisöannin kautta. Toinen osuus myytiin kesäkuussa 1996, minkä seurauksena valtion osuus oli enää 51 prosenttia. Vuoden 1997 puolivälissä valtion osuus supistui 25 prosenttiin ja vuoden 1999 puolivälissä 10,95 prosenttiin. Nykyisin yhtiö on kokonaan yksityistetty (10). |
| --- | --- |

(20)

Vuosina 1991–1994 Portugalin yleisradioverkko oli julkisen TDP SA -yhtiön omaisuutta. Vuodesta 1994 verkko on kuulunut Portugal Telecom -yhtiölle, joka perustettiin Telecom Portugal SA:n, Telefones de Lisboa e Porto SA:n ja TDP SA:n sulautumisen tuloksena. Portugal Telecomin perustamisen jälkeen valtio supisti asteittain omistusosuuttaan yhtiössä. Vuonna 1995 se luovutti 26,3 prosentin osuuden yleisöannin kautta. Toinen osuus myytiin kesäkuussa 1996, minkä seurauksena valtion osuus oli enää 51 prosenttia. Vuoden 1997 puolivälissä valtion osuus supistui 25 prosenttiin ja vuoden 1999 puolivälissä 10,95 prosenttiin. Nykyisin yhtiö on kokonaan yksityistetty (10).

| (21) | Laissa nro 58/90 säädetään nimenomaisesti, että yksityiset toiminnanharjoittajat voivat menettää toimilupansa, jos ne eivät maksa ajoissa yleisradioverkon käyttömaksua (11). |
| --- | --- |

(21)

Laissa nro 58/90 säädetään nimenomaisesti, että yksityiset toiminnanharjoittajat voivat menettää toimilupansa, jos ne eivät maksa ajoissa yleisradioverkon käyttömaksua (11).

| (22) | Verkko-operaattori on soveltanut samansuuruisia maksuja RTP:hen ja yksityisiin televisioyhtiöihin. Itse asiassa lainsäädännössä kielletään erisuuruisten maksujen periminen julkiselta yleisradioyhtiöltä RTP:ltä ja verkkoa käyttäviltä yksityisiltä televisioyhtiöiltä (12). Vuodesta 1997 verkko-operaattorin soveltamat maksut perustuivat lakisääteisiin parametreihin (13). Vuonna 1997 Instituto para os Meios de Comunicação Social, Direcção Geral do Comércio e Concorrência (kauppa- ja kilpailuviranomaiset) ja Portugal Telecom tekivät sopimukset, jossa määritettiin enimmäismaksut, joita Portugal Telecom saa periä televisiosignaalin lähettämisestä. |
| --- | --- |

(22)

Verkko-operaattori on soveltanut samansuuruisia maksuja RTP:hen ja yksityisiin televisioyhtiöihin. Itse asiassa lainsäädännössä kielletään erisuuruisten maksujen periminen julkiselta yleisradioyhtiöltä RTP:ltä ja verkkoa käyttäviltä yksityisiltä televisioyhtiöiltä (12). Vuodesta 1997 verkko-operaattorin soveltamat maksut perustuivat lakisääteisiin parametreihin (13). Vuonna 1997 Instituto para os Meios de Comunicação Social, Direcção Geral do Comércio e Concorrência (kauppa- ja kilpailuviranomaiset) ja Portugal Telecom tekivät sopimukset, jossa määritettiin enimmäismaksut, joita Portugal Telecom saa periä televisiosignaalin lähettämisestä.

| (23) | RTP:n oli maksettava yleisradioverkon käytöstä vuosimaksua verkon omistajalle (14). RTP vastusti jatkuvasti maksujen korkeaa tasoa, sillä vuosimaksu oli suurempi kuin puolet verkon arvosta sen luovutusajankohtana. Vaikka RTP kirjasi kaikki yleisradioverkosta aiheutuneet kustannukset ja myös viivästyskoron taseensa vastattavaa puolelle, se ei kuitenkaan suorittanut maksuja ajoissa. |
| --- | --- |

(23)

RTP:n oli maksettava yleisradioverkon käytöstä vuosimaksua verkon omistajalle (14). RTP vastusti jatkuvasti maksujen korkeaa tasoa, sillä vuosimaksu oli suurempi kuin puolet verkon arvosta sen luovutusajankohtana. Vaikka RTP kirjasi kaikki yleisradioverkosta aiheutuneet kustannukset ja myös viivästyskoron taseensa vastattavaa puolelle, se ei kuitenkaan suorittanut maksuja ajoissa.

| (24) | Verkko on RTP:lle välttämätön, jotta se voi lähettää ohjelmiaan. RTP on lisäksi yksi verkon pääkäyttäjistä (kaupallisen televisioyhtiön SIC:n ohella). |
| --- | --- |

(24)

Verkko on RTP:lle välttämätön, jotta se voi lähettää ohjelmiaan. RTP on lisäksi yksi verkon pääkäyttäjistä (kaupallisen televisioyhtiön SIC:n ohella).

| (25) | Vuosina 1992–1998 verkko-operaattori hyväksyi RTP:ltä perittävien maksujen viivästymisen ja RTP ja Portugal Telecom tekivät useita sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä (15). Kyseiset yritykset sopivat velkojen uudelleenjärjestelystä myös vuoden 1998 jälkeen. Kaikki RTP:n velat Portugal Telecomille yhdistettiin 31 päivänä toukokuuta 2001 tehdyllä sopimuksella ja summaan lisättiin myöhästyneistä maksuista perittävät viivästyskorot. Yritykset tekivät sopimuksen, jonka mukaan koko velka maksettaisiin takaisin kymmenessä erässä, jotka maksettaisiin puolen vuoden välein 30 päivänä kesäkuuta ja 30 päivänä joulukuuta joka vuosi. |
| --- | --- |

(25)

Vuosina 1992–1998 verkko-operaattori hyväksyi RTP:ltä perittävien maksujen viivästymisen ja RTP ja Portugal Telecom tekivät useita sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelystä (15). Kyseiset yritykset sopivat velkojen uudelleenjärjestelystä myös vuoden 1998 jälkeen. Kaikki RTP:n velat Portugal Telecomille yhdistettiin 31 päivänä toukokuuta 2001 tehdyllä sopimuksella ja summaan lisättiin myöhästyneistä maksuista perittävät viivästyskorot. Yritykset tekivät sopimuksen, jonka mukaan koko velka maksettaisiin takaisin kymmenessä erässä, jotka maksettaisiin puolen vuoden välein 30 päivänä kesäkuuta ja 30 päivänä joulukuuta joka vuosi.

| (26) | Televisiolähetysverkon käytöstä perittävien hintojen määrittämistä koskevista säännöistä vastaa nykyisin ANACOM. Se päätti 3 päivänä heinäkuuta 2003, että Portugal Telecomin on laskettava vuoden 2002 hintoja tammikuusta 2003 alkaen 14 prosenttia ja myönnettävä myös 1,2 prosentin lisäalennus. |
| --- | --- |

(26)

Televisiolähetysverkon käytöstä perittävien hintojen määrittämistä koskevista säännöistä vastaa nykyisin ANACOM. Se päätti 3 päivänä heinäkuuta 2003, että Portugal Telecomin on laskettava vuoden 2002 hintoja tammikuusta 2003 alkaen 14 prosenttia ja myönnettävä myös 1,2 prosentin lisäalennus.

| (27) | Portugal Telecomille annetun televiestintää koskevan julkisen palvelun velvoitteensa mukaan sen tehtävänä on tarjota televiestintäsignaalien jakelu- ja lähetyspalveluja. Valtio voi korvata Portugal Telecomin toiminnasta aiheutuvat tappiot, mutta yrityksen yleispalveluvelvoite ei edellytä, että sen on tarjottava televisiosignaalin jakelupalveluja RTP:lle (16). |
| --- | --- |

(27)

Portugal Telecomille annetun televiestintää koskevan julkisen palvelun velvoitteensa mukaan sen tehtävänä on tarjota televiestintäsignaalien jakelu- ja lähetyspalveluja. Valtio voi korvata Portugal Telecomin toiminnasta aiheutuvat tappiot, mutta yrityksen yleispalveluvelvoite ei edellytä, että sen on tarjottava televisiosignaalin jakelupalveluja RTP:lle (16).

| (28) | RTP oli 2,189 miljardia escudoa velkaa sosiaaliturvaviranomaisille, sillä se ei ollut maksanut sosiaaliturvamaksuja vuosilta 1983–1989. Velka syntyi alun perin RTP:n ja sosiaaliturvaviranomaisten välisestä tulkintaerimielisyydestä, joka koski yhtiön työntekijöiden ylityötunteihin ja taiteilijoille maksettaviin korvauksiin liittyviä sosiaaliturvamaksuja. |
| --- | --- |

(28)

RTP oli 2,189 miljardia escudoa velkaa sosiaaliturvaviranomaisille, sillä se ei ollut maksanut sosiaaliturvamaksuja vuosilta 1983–1989. Velka syntyi alun perin RTP:n ja sosiaaliturvaviranomaisten välisestä tulkintaerimielisyydestä, joka koski yhtiön työntekijöiden ylityötunteihin ja taiteilijoille maksettaviin korvauksiin liittyviä sosiaaliturvamaksuja.

| (29) | Sosiaaliturvaviranomaisten tulkinta perustui 12 päivänä helmikuuta 1983 tehdyn päätöksen nro 12/83 2 §:n e alamomenttiin. Välttääkseen asian käsittelyn oikeudessa osapuolet tekivät sopimuksen, jonka mukaan sosiaaliturvaviranomaiset luopuivat viivästyskorkojen perimisestä ja hyväksyivät velan uudelleenjärjestelyn. Kun oikeudelliset erimielisyydet saatiin sovittua, kyseistä päätöstä ei kuitenkaan kumottu. |
| --- | --- |

(29)

Sosiaaliturvaviranomaisten tulkinta perustui 12 päivänä helmikuuta 1983 tehdyn päätöksen nro 12/83 2 §:n e alamomenttiin. Välttääkseen asian käsittelyn oikeudessa osapuolet tekivät sopimuksen, jonka mukaan sosiaaliturvaviranomaiset luopuivat viivästyskorkojen perimisestä ja hyväksyivät velan uudelleenjärjestelyn. Kun oikeudelliset erimielisyydet saatiin sovittua, kyseistä päätöstä ei kuitenkaan kumottu.

| (30) | Velan uudelleenjärjestely hyväksyttiin virallisesti 6 päivänä toukokuuta 1993 annetulla valtiovarainministeriön ja sosiaaliministeriön yhteisellä määräyksellä. Velka sovittiin maksettavaksi takaisin 120 kuukausierässä. Lisäksi luovuttiin 1,206 miljardia escudon sakkojen ja viivästyskorkojen perimisestä. |
| --- | --- |

(30)

Velan uudelleenjärjestely hyväksyttiin virallisesti 6 päivänä toukokuuta 1993 annetulla valtiovarainministeriön ja sosiaaliministeriön yhteisellä määräyksellä. Velka sovittiin maksettavaksi takaisin 120 kuukausierässä. Lisäksi luovuttiin 1,206 miljardia escudon sakkojen ja viivästyskorkojen perimisestä.

| (31) | RTP:hen sovellettavat poikkeukselliset sosiaaliturvavelan takaisinmaksuehdot hyväksyttiin asetuksella nro 411/91. Asetuksen 2 §:n 1 momentin mukaan järjestelyjen hyväksyminen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa velallisen yrityksen elinkelpoisuus. Mainittuja poikkeuksellisia ehtoja voidaan soveltaa mm. siksi, että velkaantunut yritys on ollut valtion omistuksessa, sen johtama tai sen toimenpiteiden kohteena, kuten d alamomentissa todetaan. |
| --- | --- |

(31)

RTP:hen sovellettavat poikkeukselliset sosiaaliturvavelan takaisinmaksuehdot hyväksyttiin asetuksella nro 411/91. Asetuksen 2 §:n 1 momentin mukaan järjestelyjen hyväksyminen on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa velallisen yrityksen elinkelpoisuus. Mainittuja poikkeuksellisia ehtoja voidaan soveltaa mm. siksi, että velkaantunut yritys on ollut valtion omistuksessa, sen johtama tai sen toimenpiteiden kohteena, kuten d alamomentissa todetaan.

| (32) | Vuonna 1994 RTP laski liikkeeseen yhteensä 5 miljardin escudon arvosta joukkovelkakirjoja. Liikkeeseenlaskua koskevan tarjousesitteen mukaan RTP takasi kuitenkin itse tuloillaan liikkeeseenlaskun yhteydessä otetun velan hoidon. |
| --- | --- |

(32)

Vuonna 1994 RTP laski liikkeeseen yhteensä 5 miljardin escudon arvosta joukkovelkakirjoja. Liikkeeseenlaskua koskevan tarjousesitteen mukaan RTP takasi kuitenkin itse tuloillaan liikkeeseenlaskun yhteydessä otetun velan hoidon.

| (33) | RTP ja kulttuuriministeriö allekirjoittivat 18 päivänä syyskuuta 1996 pöytäkirjan elokuvatuotannon tukemisesta, jossa täsmennettiin RTP:n velvollisuudet tukea elokuvateollisuutta. Kyseisen sopimuksen nojalla RTP:lle ei myönnetty erityistä tapauskohtaista rahoitusta, jolla olisi korvattu sen velvollisuus tukea elokuvateollisuutta. |
| --- | --- |

(33)

RTP ja kulttuuriministeriö allekirjoittivat 18 päivänä syyskuuta 1996 pöytäkirjan elokuvatuotannon tukemisesta, jossa täsmennettiin RTP:n velvollisuudet tukea elokuvateollisuutta. Kyseisen sopimuksen nojalla RTP:lle ei myönnetty erityistä tapauskohtaista rahoitusta, jolla olisi korvattu sen velvollisuus tukea elokuvateollisuutta.

| (34) | RTP selvitti mahdollisuuksia rakenneuudistuksen toteuttamiseen vuosina 1996–2000. Se ei saanut tähän minkäänlaista rahoitustukea valtiolta. |
| --- | --- |

(34)

RTP selvitti mahdollisuuksia rakenneuudistuksen toteuttamiseen vuosina 1996–2000. Se ei saanut tähän minkäänlaista rahoitustukea valtiolta.

| (35) | Portugalin valtio korotti vuosittain RTP:n pääomaa vuosina 1994–1997. Seuraavassa taulukossa kuvaillaan yhteensä 46,8 miljardin escudon pääomasijoitusten jakautumista.
  Taulukko 2
  Pääoman korottaminen vuosina 1994–1997









  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| Vuosi | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Pääomankorotus | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Pääoma 31.12. | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Lähde: RTP:n taseet. |

(35)

Portugalin valtio korotti vuosittain RTP:n pääomaa vuosina 1994–1997. Seuraavassa taulukossa kuvaillaan yhteensä 46,8 miljardin escudon pääomasijoitusten jakautumista.

Taulukko 2

Pääoman korottaminen vuosina 1994–1997

(miljoonaa escudoa)

Vuosi

1994

1995

1996

1997

Pääomankorotus

10 000

12 800

10 000

14 000

Pääoma 31.12.

22 708

35 508

45 508

59 508

Lähde: RTP:n taseet.

| (36) | Portugalin valtion ja RTP:n välillä tehdyissä julkisen palvelun sopimuksissa määrätään, että valtio osallistuu RTP:n toteuttamiin investointeihin mieluiten pääomasijoitusten kautta (17). |
| --- | --- |

(36)

Portugalin valtion ja RTP:n välillä tehdyissä julkisen palvelun sopimuksissa määrätään, että valtio osallistuu RTP:n toteuttamiin investointeihin mieluiten pääomasijoitusten kautta (17).

| (37) | Julkisyhteisöjen lainoituksesta vastaava rahasto Fundo de Regularização da Dívida Pública ja RTP tekivät joulukuussa 1998 sopimuksen toissijaisesta lainasta. Lainasopimuksessa vahvistettiin edellytykset, joiden mukaan kyseinen rahasto myönsi RTP:lle 20 miljardin escudon lainan, jolla korotettiin yrityksen pääomaa. |
| --- | --- |

(37)

Julkisyhteisöjen lainoituksesta vastaava rahasto Fundo de Regularização da Dívida Pública ja RTP tekivät joulukuussa 1998 sopimuksen toissijaisesta lainasta. Lainasopimuksessa vahvistettiin edellytykset, joiden mukaan kyseinen rahasto myönsi RTP:lle 20 miljardin escudon lainan, jolla korotettiin yrityksen pääomaa.

| (38) | Julkisista velkajärjestelyistä vastaava yksikkö Instituto de Gestão do Crédito Público johtaa Fundo de Regularização da Dívida Pública -rahaston toimintaa. Instituto de Gestão do Crédito Público vastaa Portugalin julkisen velan hoidosta ja keskushallinnon lainaohjelman täytäntöönpanosta ja noudattaa toiminnassaan julkisesta velasta annettua lakia (18), ja hallituksen vahvistamia suuntaviivoja. Instituto de Gestão de Crédito Público -yksikön toimintaa valvoo valtiovarainministeriö (19). |
| --- | --- |

(38)

Julkisista velkajärjestelyistä vastaava yksikkö Instituto de Gestão do Crédito Público johtaa Fundo de Regularização da Dívida Pública -rahaston toimintaa. Instituto de Gestão do Crédito Público vastaa Portugalin julkisen velan hoidosta ja keskushallinnon lainaohjelman täytäntöönpanosta ja noudattaa toiminnassaan julkisesta velasta annettua lakia (18), ja hallituksen vahvistamia suuntaviivoja. Instituto de Gestão de Crédito Público -yksikön toimintaa valvoo valtiovarainministeriö (19).

| (39) | Saatuaan varat haltuunsa RTP:n oli maksettava lainalle vuotuista korkoa, joka määräytyi kunkin kauden ensimmäisenä päivänä voimassa olleen 12-kuukauden Lisbor-koron mukaan korotettuna 20 peruspisteellä (20). |
| --- | --- |

(39)

Saatuaan varat haltuunsa RTP:n oli maksettava lainalle vuotuista korkoa, joka määräytyi kunkin kauden ensimmäisenä päivänä voimassa olleen 12-kuukauden Lisbor-koron mukaan korotettuna 20 peruspisteellä (20).

| (40) | Lainasopimuksen mukaan laina oli maksettava takaisin 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä. Laina-aikaa voitiin kuitenkin jatkaa yhteisellä päätöksellä vielä yhden tai kahden vuoden ajan. RTP ei maksanut korkoa lainasta, koska sopimuksessa määrätään, että ensimmäisten neljän takaisinmaksettavan vuosierän mukainen korko on aktivoitava (21). |
| --- | --- |

(40)

Lainasopimuksen mukaan laina oli maksettava takaisin 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä. Laina-aikaa voitiin kuitenkin jatkaa yhteisellä päätöksellä vielä yhden tai kahden vuoden ajan. RTP ei maksanut korkoa lainasta, koska sopimuksessa määrätään, että ensimmäisten neljän takaisinmaksettavan vuosierän mukainen korko on aktivoitava (21).

| (41) | Fundo de Estabilização da Dívida Pública -rahaston ja RTP:n välinen lainasopimus laadittiin suuntaviivojen mukaan, jotka sisältyivät valtiosihteerien (viestintäasiat, valtionvarat) 17 päivänä joulukuuta 1998 tekemään yhteiseen päätökseen. |
| --- | --- |

(41)

Fundo de Estabilização da Dívida Pública -rahaston ja RTP:n välinen lainasopimus laadittiin suuntaviivojen mukaan, jotka sisältyivät valtiosihteerien (viestintäasiat, valtionvarat) 17 päivänä joulukuuta 1998 tekemään yhteiseen päätökseen.

| (42) | Julkinen yleisradioyhtiö RTP perustettiin 15 päivänä joulukuuta 1955. Taustalla oli valtion päätös perustaa valtionyhtiö, jolle annettaisiin toimilupa julkisen yleisradiotoiminnan harjoittamiseen (22). |
| --- | --- |

(42)

Julkinen yleisradioyhtiö RTP perustettiin 15 päivänä joulukuuta 1955. Taustalla oli valtion päätös perustaa valtionyhtiö, jolle annettaisiin toimilupa julkisen yleisradiotoiminnan harjoittamiseen (22).

| (43) | RTP oli monopoliasemassa televisiotoiminnan markkinoilla 1980-luvulle asti. Kilpailu yksityisten televisioyhtiöiden kanssa alkoi 1990-luvulla, kun valtio antoi helmikuussa 1992 SIC:lle luvan lähetystoiminnan aloittamiseen kolmannella kanavalla ja TVI:lle neljännellä kanavalla (23). |
| --- | --- |

(43)

RTP oli monopoliasemassa televisiotoiminnan markkinoilla 1980-luvulle asti. Kilpailu yksityisten televisioyhtiöiden kanssa alkoi 1990-luvulla, kun valtio antoi helmikuussa 1992 SIC:lle luvan lähetystoiminnan aloittamiseen kolmannella kanavalla ja TVI:lle neljännellä kanavalla (23).

| (44) | Lakiin nro 21/92 sisältyvällä RTP:n yhtiöjärjestyksellä yritys muutettiin vuonna 1992 osakeyhtiöksi (24). |
| --- | --- |

(44)

Lakiin nro 21/92 sisältyvällä RTP:n yhtiöjärjestyksellä yritys muutettiin vuonna 1992 osakeyhtiöksi (24).

| (45) | RTP harjoittaa samanaikaisesti kaupallista toimintaa ja julkisen palvelun yleisradiotoimintaa. Lainsäädännön mukaan yhtiö saa harjoittaa televisiotoimintaan liittyvää liike- tai tuotantotoimintaa (25). |
| --- | --- |

(45)

RTP harjoittaa samanaikaisesti kaupallista toimintaa ja julkisen palvelun yleisradiotoimintaa. Lainsäädännön mukaan yhtiö saa harjoittaa televisiotoimintaan liittyvää liike- tai tuotantotoimintaa (25).

| (46) | RTP harjoittaa kaupallista toimintaa hankkimalla osakkuuksia muista yhteisöistä, jotka ovat oikeudellisesti RTP:stä erillisiä yksiköitä ja joilla on oma kirjanpitorakenteensa ja -järjestelmänsä. |
| --- | --- |

(46)

RTP harjoittaa kaupallista toimintaa hankkimalla osakkuuksia muista yhteisöistä, jotka ovat oikeudellisesti RTP:stä erillisiä yksiköitä ja joilla on oma kirjanpitorakenteensa ja -järjestelmänsä.

| (47) | Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, RTP tuotti tappiota tarkasteltavalla olevalla kaudella. Vuonna 1996 sen rahoitusasema heikkeni siinä määrin, että sen oma pääoma oli negatiivinen.
  Taulukko 3
  RTP:n taloutta ja rahoitusasemaa koskevat tiedot kaudella 1993–1998











  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Nettotulos (liiketappio) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Oma pääoma | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Varat | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Rahoitusvastuut (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Lähde: RTP:n tilinpäätösasiakirjat. |

(47)

Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, RTP tuotti tappiota tarkasteltavalla olevalla kaudella. Vuonna 1996 sen rahoitusasema heikkeni siinä määrin, että sen oma pääoma oli negatiivinen.

Taulukko 3

RTP:n taloutta ja rahoitusasemaa koskevat tiedot kaudella 1993–1998

(miljoonaa escudoa)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Nettotulos (liiketappio)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Oma pääoma

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Varat

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Rahoitusvastuut (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Lähde: RTP:n tilinpäätösasiakirjat.

| (48) | RTP:n on varmistettava julkisten yleisradiopalvelujen tarjoaminen. Yleisradiopalvelujen määritelmästä, niiden toimeksiannosta ja rahoituksesta on säädetty monissa säännöksissä. |
| --- | --- |

(48)

RTP:n on varmistettava julkisten yleisradiopalvelujen tarjoaminen. Yleisradiopalvelujen määritelmästä, niiden toimeksiannosta ja rahoituksesta on säädetty monissa säännöksissä.

| (49) | Lailla nro 58/90 säännellään televisiotoiminnan harjoittamista, ja siinä vahvistetaan yksityisiin toiminnanharjoittajiin sovellettavat säännöt ja säädetään valtion velvollisuudesta varmistaa julkisten yleisradiopalvelujen tarjoaminen (27). RTP:n yhtiöjärjestystä koskevalla lailla nro 21/92 määritellään tärkeimmät julkiseen palveluun sisältyvät velvoitteet ja sen rahoitus. |
| --- | --- |

(49)

Lailla nro 58/90 säännellään televisiotoiminnan harjoittamista, ja siinä vahvistetaan yksityisiin toiminnanharjoittajiin sovellettavat säännöt ja säädetään valtion velvollisuudesta varmistaa julkisten yleisradiopalvelujen tarjoaminen (27). RTP:n yhtiöjärjestystä koskevalla lailla nro 21/92 määritellään tärkeimmät julkiseen palveluun sisältyvät velvoitteet ja sen rahoitus.

| (50) | Julkista palvelua ja sen rahoitusta kuvaillaan yksityiskohtaisemmin kahdessa RTP:n ja Portugalin valtion välisessä julkisen palvelun sopimuksessa (28). |
| --- | --- |

(50)

Julkista palvelua ja sen rahoitusta kuvaillaan yksityiskohtaisemmin kahdessa RTP:n ja Portugalin valtion välisessä julkisen palvelun sopimuksessa (28).

| (51) | Lain nro 21/92 4 §:ssä säädetään, että valtion ja RTP:n välillä on tehtävä toimilupasopimus, ja siinä täsmennetään tärkeimmät julkisen palvelun velvoitteet, jotka sopimuksen nojalla on täytettävä. Lain 4 §:n 2 momentissa säädetään pääperiaatteet, joita RTP:n on noudatettava harjoittaessaan toimilupansa mukaista toimintaa (29). Lain 4 §:n 3 momentissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti julkisen palvelun yleisradiotoimintaan liittyviä velvoitteita (30). |
| --- | --- |

(51)

Lain nro 21/92 4 §:ssä säädetään, että valtion ja RTP:n välillä on tehtävä toimilupasopimus, ja siinä täsmennetään tärkeimmät julkisen palvelun velvoitteet, jotka sopimuksen nojalla on täytettävä. Lain 4 §:n 2 momentissa säädetään pääperiaatteet, joita RTP:n on noudatettava harjoittaessaan toimilupansa mukaista toimintaa (29). Lain 4 §:n 3 momentissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti julkisen palvelun yleisradiotoimintaan liittyviä velvoitteita (30).

| (52) | Julkisen palvelun sopimuksissa määrätään RTP:n julkisen palvelun velvoitteet. RTP:n on ensiksikin noudatettava yleisiä velvoitteita ja sen ohjelmasisältöä koskevia velvoitteita (31). RTP:n on tarjottava julkisia yleisradiopalveluja lähettämällä ohjelmaa vähintään kahdella kanavalla, joiden peittoalue kattaa koko Manner-Portugalin väestön. Ensimmäinen kanava on luonteeltaan yleisempi ja sen ohjelmiston on oltava näin ollen yleisluontoisempaa. Toinen kanava on suunnattava erityisille kohderyhmille ja sen on tarjottava kulttuuri-, opetus- ja tiedeohjelmia. Toisen kanavan ohjelmien edellytetään näkyvän myös Azoreiden ja Madeiran autonomisilla alueilla. |
| --- | --- |

(52)

Julkisen palvelun sopimuksissa määrätään RTP:n julkisen palvelun velvoitteet. RTP:n on ensiksikin noudatettava yleisiä velvoitteita ja sen ohjelmasisältöä koskevia velvoitteita (31). RTP:n on tarjottava julkisia yleisradiopalveluja lähettämällä ohjelmaa vähintään kahdella kanavalla, joiden peittoalue kattaa koko Manner-Portugalin väestön. Ensimmäinen kanava on luonteeltaan yleisempi ja sen ohjelmiston on oltava näin ollen yleisluontoisempaa. Toinen kanava on suunnattava erityisille kohderyhmille ja sen on tarjottava kulttuuri-, opetus- ja tiedeohjelmia. Toisen kanavan ohjelmien edellytetään näkyvän myös Azoreiden ja Madeiran autonomisilla alueilla.

| (53) | Sopimuksissa asetetaan RTP:lle myös erityisiä ohjelmistovaatimuksia (32). Niissä vahvistetaan ohjelmien laatua (moniarvoisuus, tietojen puolueettomuus jne.) ja sisältöä (uudet fiktiiviset teokset, urheilulähetykset, lastenohjelmat, portugalilaisten tuottamat ja maan kulttuuria esittelevät ohjelmat, kotimaanuutiset ja viihdeohjelmat) koskevat vaatimukset. RTP:n on varattava lähetysaikaa tietyille yksiköille, tuettava elokuvateollisuutta ja muita audiovisuaalisen tuotannon muotoja, edistettävä opetusohjelmien tuotantoa, varmistettava ohjelmavaihto autonomisten alueiden kanssa ja edistettävä yhteistyötä muiden yhteisöjen kanssa, jotka harjoittavat julkista yleisradiotoimintaa EU:ssa. RTP:n on lisäksi täytettävä kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät erityiset ohjelmistovaatimukset. RTP:n on esimerkiksi tuotettava ja lähetettävä ohjelmia ulkomailla oleskeleville portugalilaisyhteisöille ja Afrikan maihin sekä Macaoon, joissa portugali on virallinen kieli. RTP:n on varmistettava RTP Madeiran ja RTP Açoresin toiminta sekä pidettävä tuotantoyksikköjä ja toimipisteitä ulkomailla. |
| --- | --- |

(53)

Sopimuksissa asetetaan RTP:lle myös erityisiä ohjelmistovaatimuksia (32). Niissä vahvistetaan ohjelmien laatua (moniarvoisuus, tietojen puolueettomuus jne.) ja sisältöä (uudet fiktiiviset teokset, urheilulähetykset, lastenohjelmat, portugalilaisten tuottamat ja maan kulttuuria esittelevät ohjelmat, kotimaanuutiset ja viihdeohjelmat) koskevat vaatimukset. RTP:n on varattava lähetysaikaa tietyille yksiköille, tuettava elokuvateollisuutta ja muita audiovisuaalisen tuotannon muotoja, edistettävä opetusohjelmien tuotantoa, varmistettava ohjelmavaihto autonomisten alueiden kanssa ja edistettävä yhteistyötä muiden yhteisöjen kanssa, jotka harjoittavat julkista yleisradiotoimintaa EU:ssa. RTP:n on lisäksi täytettävä kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät erityiset ohjelmistovaatimukset. RTP:n on esimerkiksi tuotettava ja lähetettävä ohjelmia ulkomailla oleskeleville portugalilaisyhteisöille ja Afrikan maihin sekä Macaoon, joissa portugali on virallinen kieli. RTP:n on varmistettava RTP Madeiran ja RTP Açoresin toiminta sekä pidettävä tuotantoyksikköjä ja toimipisteitä ulkomailla.

| (54) | Lisäksi sopimuksissa asetetaan RTP:lle erityisvelvoitteita. RTP:n on esimerkiksi pidettävä audiovisuaalista arkistoa, käytettävä laitteissaan ja toiminnassaan teknisiä innovaatioita, tuettava Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos -teatterisäätiötä ja tarjottava myös muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä palveluja. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi sopimuksissa asetetaan RTP:lle erityisvelvoitteita. RTP:n on esimerkiksi pidettävä audiovisuaalista arkistoa, käytettävä laitteissaan ja toiminnassaan teknisiä innovaatioita, tuettava Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos -teatterisäätiötä ja tarjottava myös muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä palveluja.

| (55) | Lain nro 58/90 5 §:ssä RTP:lle myönnetään 15 vuoden toimilupa julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamiseksi. Toimilupa voidaan uusia toiseksi 15 vuoden kaudeksi. Toimilupa kattaa lähetystaajuudet ensimmäisellä ja toisella televisiokanavalla. Lain nro 21/92 4 momentissa korostetaan, että RTP on julkisia yleisradiopalveluja koskevan toimiluvan haltija. Julkisen palvelun sopimusten 1 kohdassa todetaan, että RTP:n tehtävänä on tarjota julkisia yleisradiopalveluja. (33) |
| --- | --- |

(55)

Lain nro 58/90 5 §:ssä RTP:lle myönnetään 15 vuoden toimilupa julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamiseksi. Toimilupa voidaan uusia toiseksi 15 vuoden kaudeksi. Toimilupa kattaa lähetystaajuudet ensimmäisellä ja toisella televisiokanavalla. Lain nro 21/92 4 momentissa korostetaan, että RTP on julkisia yleisradiopalveluja koskevan toimiluvan haltija. Julkisen palvelun sopimusten 1 kohdassa todetaan, että RTP:n tehtävänä on tarjota julkisia yleisradiopalveluja. (33)

| (56) | Julkisen palvelun sopimuksissa määrätään neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta (34), joka koostuu eri alojen edustajista. Lautakunta voi toteuttaa toimia varmistaakseen, että RTP täyttää julkista yleisradiotoimintaa koskevat yleiset ja erityiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(56)

Julkisen palvelun sopimuksissa määrätään neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta (34), joka koostuu eri alojen edustajista. Lautakunta voi toteuttaa toimia varmistaakseen, että RTP täyttää julkista yleisradiotoimintaa koskevat yleiset ja erityiset velvoitteensa.

| (57) | RTP:n on esitettävä valtiovarainministeriölle vuosittain seuraavaa vuotta koskeva julkisen palvelun toimintasuunnitelma ja talousarvio sekä niiden liitteenä tilintarkastuslausunto ja lautakunnan lausunto yrityksestä. Näiden lisäksi sen on toimitettava kertomus kuluneen vuoden julkisen palvelun velvoitteista ja sen liitteenä tilintarkastuskertomus (35). |
| --- | --- |

(57)

RTP:n on esitettävä valtiovarainministeriölle vuosittain seuraavaa vuotta koskeva julkisen palvelun toimintasuunnitelma ja talousarvio sekä niiden liitteenä tilintarkastuslausunto ja lautakunnan lausunto yrityksestä. Näiden lisäksi sen on toimitettava kertomus kuluneen vuoden julkisen palvelun velvoitteista ja sen liitteenä tilintarkastuskertomus (35).

| (58) | Valtiovarainministerin ja viestinnästä vastaavan hallituksen jäsenen on tarkistettava, että julkisen palvelun sopimuksia noudatetaan. Inspecção Geral de Finanças -tilintarkastusviranomaisen on tarkastettava rahoitussuunnitelma. Vuosittain on lisäksi teetettävä ulkopuolinen tilintarkastus, jonka tekee asiaan erikoistunut tilintarkastustoimisto (36). |
| --- | --- |

(58)

Valtiovarainministerin ja viestinnästä vastaavan hallituksen jäsenen on tarkistettava, että julkisen palvelun sopimuksia noudatetaan. Inspecção Geral de Finanças -tilintarkastusviranomaisen on tarkastettava rahoitussuunnitelma. Vuosittain on lisäksi teetettävä ulkopuolinen tilintarkastus, jonka tekee asiaan erikoistunut tilintarkastustoimisto (36).

| (59) | Uudessa julkisen palvelun sopimuksessa määrätään myös seuraamuksia, joita valtio voi soveltaa, jos sopimusta laiminlyödään. Seuraamuksia voivat olla sakot, takavarikointitoimet, korvaukset ja toimiluvan irtisanominen. |
| --- | --- |

(59)

Uudessa julkisen palvelun sopimuksessa määrätään myös seuraamuksia, joita valtio voi soveltaa, jos sopimusta laiminlyödään. Seuraamuksia voivat olla sakot, takavarikointitoimet, korvaukset ja toimiluvan irtisanominen.

| (60) | Lain nro 21/92 5 §:ssä säädetään RTP:n oikeudesta saada valtiolta korvausta vastineeksi julkisen palvelun tehtävästään. Tämä oikeus vahvistetaan julkisen palvelun sopimuksessa. |
| --- | --- |

(60)

Lain nro 21/92 5 §:ssä säädetään RTP:n oikeudesta saada valtiolta korvausta vastineeksi julkisen palvelun tehtävästään. Tämä oikeus vahvistetaan julkisen palvelun sopimuksessa.

| (61) | Vuotuisten korvausten lisäksi julkisen palvelun sopimuksissa määrätään seuraavaa:






  — | julkishallinnon ja RTP:n välillä tehdyissä tai tehtävissä julkisen palvelun sopimuksissa määritellyistä erityisistä palveluista maksetaan korvausta (37), |
| --- | --- | --- |

(61)

Vuotuisten korvausten lisäksi julkisen palvelun sopimuksissa määrätään seuraavaa:

—

julkishallinnon ja RTP:n välillä tehdyissä tai tehtävissä julkisen palvelun sopimuksissa määritellyistä erityisistä palveluista maksetaan korvausta (37),

| — | valtio osallistuu kaikkiin RTP:n investointeihin ja varsinkin niihin, jotka liittyvät Azoreiden ja Madeiran autonomisilla alueilla sijaitsevien tuotanto- ja lähetysyksiköiden edellyttämiin infrastruktuureihin, audiovisuaalisiin arkistoihin, RTP:n kansainvälisiin lähetyksiin ja muihin investointeihin, jotka toimiluvan haltijan on pakko tehdä teknisistä syistä (38). |
| --- | --- |

—

valtio osallistuu kaikkiin RTP:n investointeihin ja varsinkin niihin, jotka liittyvät Azoreiden ja Madeiran autonomisilla alueilla sijaitsevien tuotanto- ja lähetysyksiköiden edellyttämiin infrastruktuureihin, audiovisuaalisiin arkistoihin, RTP:n kansainvälisiin lähetyksiin ja muihin investointeihin, jotka toimiluvan haltijan on pakko tehdä teknisistä syistä (38).

| (62) | RTP käyttää analyyttista kustannuslaskentaa määrittääkseen julkisen palvelun velvoitteisiin, joista se on oikeutettu saamaan korvausta, liittyvät menot ja tulot. Sopimuksissa täsmennetään kriteerit sellaisten kustannusten laskemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon kunkin julkisen palvelun velvoitteen mukaisen tehtävän osalta (39). |
| --- | --- |

(62)

RTP käyttää analyyttista kustannuslaskentaa määrittääkseen julkisen palvelun velvoitteisiin, joista se on oikeutettu saamaan korvausta, liittyvät menot ja tulot. Sopimuksissa täsmennetään kriteerit sellaisten kustannusten laskemiseksi, jotka voidaan ottaa huomioon kunkin julkisen palvelun velvoitteen mukaisen tehtävän osalta (39).

| (63) | RTP on kustannuslaskennassaan kohdentanut menot ja tulot (esim. henkilöstö- ja materiaalikustannukset) toimintokohtaisesti (ohjelmistosuunnittelun johto, suorat ja välilliset ohjelmasuunnittelukustannukset, jakelukustannukset, lähetyskustannukset, markkinointikustannukset ja yleiskustannukset). |
| --- | --- |

(63)

RTP on kustannuslaskennassaan kohdentanut menot ja tulot (esim. henkilöstö- ja materiaalikustannukset) toimintokohtaisesti (ohjelmistosuunnittelun johto, suorat ja välilliset ohjelmasuunnittelukustannukset, jakelukustannukset, lähetyskustannukset, markkinointikustannukset ja yleiskustannukset).

| (64) | Suorat kustannukset kohdennetaan eri toimintoihin varojen käyttökohteen mukaan (esim. RTP 1, RTP 2, RTPi ja RTP África). Välilliset kustannukset kohdennetaan käyttökohteeseen johdonmukaisten analyyttisten kriteerien perusteella (esim. lähetysaika tunteina) (40). |
| --- | --- |

(64)

Suorat kustannukset kohdennetaan eri toimintoihin varojen käyttökohteen mukaan (esim. RTP 1, RTP 2, RTPi ja RTP África). Välilliset kustannukset kohdennetaan käyttökohteeseen johdonmukaisten analyyttisten kriteerien perusteella (esim. lähetysaika tunteina) (40).

| (65) | Kustannustenjakojärjestelmän pääpiirteet ovat seuraavat:






  — | Julkisen palvelun sopimusten mukaan ainoastaan nettomääräiset toimintakustannukset voidaan korvata sopimuksissa kuvailtua menetelmää noudattaen. Korvauksen ulkopuolelle jäävät rahoituskulut sekä poikkeukselliset menot ja varaukset, jotka eivät liity suoraan tiettyyn toimintaan (41). |
| --- | --- | --- |

(65)

Kustannustenjakojärjestelmän pääpiirteet ovat seuraavat:

—

Julkisen palvelun sopimusten mukaan ainoastaan nettomääräiset toimintakustannukset voidaan korvata sopimuksissa kuvailtua menetelmää noudattaen. Korvauksen ulkopuolelle jäävät rahoituskulut sekä poikkeukselliset menot ja varaukset, jotka eivät liity suoraan tiettyyn toimintaan (41).

| — | Jotta voidaan laskea korvauskelpoiset toimintakustannukset, RTP:n on vähennettävä julkisen palvelun velvoitteen mukaisten tehtävien suorittamisesta saadut tulot niiden aiheuttamista menoista. |
| --- | --- |

—

Jotta voidaan laskea korvauskelpoiset toimintakustannukset, RTP:n on vähennettävä julkisen palvelun velvoitteen mukaisten tehtävien suorittamisesta saadut tulot niiden aiheuttamista menoista.

| — | Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen mukaan korvausta ei makseta yleisestä julkisen palvelun velvoitteesta eli RTP 1- ja RTP 2-kanavatoiminnan harjoittamisesta ja velvoitteesta lähettää toista näistä kanavista autonomisilla alueilla (42). |
| --- | --- |

—

Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen mukaan korvausta ei makseta yleisestä julkisen palvelun velvoitteesta eli RTP 1- ja RTP 2-kanavatoiminnan harjoittamisesta ja velvoitteesta lähettää toista näistä kanavista autonomisilla alueilla (42).

| — | Uuden julkisen palvelun sopimuksen mukaan RTP 1- ja RTP 2-kanavien toiminnasta aiheutuneet kustannukset voidaan korvata, mutta ylimääräisiä korvauksia ei makseta, vaikka RTP 1- ja RTP 2-kanavien nettomääräiset toimintakustannukset olisivat ennakoituja korkeammat (43). |
| --- | --- |

—

Uuden julkisen palvelun sopimuksen mukaan RTP 1- ja RTP 2-kanavien toiminnasta aiheutuneet kustannukset voidaan korvata, mutta ylimääräisiä korvauksia ei makseta, vaikka RTP 1- ja RTP 2-kanavien nettomääräiset toimintakustannukset olisivat ennakoituja korkeammat (43).

| (66) | RTP on ilmoittanut julkista palvelua koskevissa vuosikertomuksissaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneet kustannukset, jotka on laskettu edellä kuvailtua kustannuslaskentamenetelmää noudattaen. Seuraavassa taulukossa esitetään kooste julkisen palvelun tehtävistä RTP:lle aiheutuvista kustannuksista, joiden perusteella se voi saada korvausta.
  Taulukko 4
  Ilmoitetut ja korvauskelpoiset nettokustannukset kutakin julkisen palvelun tehtävää kohden












  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Tekstitelevisio | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| RTP Internacional -kanavan toiminta | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África -kanavan toiminta | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| RTP 1 -kanavan suorat lähetykset Madeiralla ja Azoreilla | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovisuaalinen arkisto | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Yhteistyö portugalinkielisten Afrikan maiden kanssa | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Kustannusero | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Toimipisteet/kirjeenvaihtajat | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Elokuvatuotannon tukeminen | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Itsenäisten alueyksiköiden toiminta | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Lähetysaika erityisille yhteisöille | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| Sport TV -kanava (44) | | | | | | | – 440,0 |
| RTP 1 -kanavan toiminnasta aiheutuvat nettokulut | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| RTP 2 -kanavan toiminnasta aiheutuvat nettokulut | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Toimintakustannukset yhteensä, netto | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Lähde: Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot ja julkista palvelua koskevat kertomukset. |

(66)

RTP on ilmoittanut julkista palvelua koskevissa vuosikertomuksissaan julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneet kustannukset, jotka on laskettu edellä kuvailtua kustannuslaskentamenetelmää noudattaen. Seuraavassa taulukossa esitetään kooste julkisen palvelun tehtävistä RTP:lle aiheutuvista kustannuksista, joiden perusteella se voi saada korvausta.

Taulukko 4

Ilmoitetut ja korvauskelpoiset nettokustannukset kutakin julkisen palvelun tehtävää kohden

(miljoonaa escudoa)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Tekstitelevisio

112,9

86,8

RTP Internacional -kanavan toiminta

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África -kanavan toiminta

—

—

—

—

654,7

1 332,0

RTP 1 -kanavan suorat lähetykset Madeiralla ja Azoreilla

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovisuaalinen arkisto

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Yhteistyö portugalinkielisten Afrikan maiden kanssa

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Kustannusero

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Toimipisteet/kirjeenvaihtajat

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Elokuvatuotannon tukeminen

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Itsenäisten alueyksiköiden toiminta

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Lähetysaika erityisille yhteisöille

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

Sport TV -kanava (44)

– 440,0

RTP 1 -kanavan toiminnasta aiheutuvat nettokulut

16 946,1

11 916,6

RTP 2 -kanavan toiminnasta aiheutuvat nettokulut

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Toimintakustannukset yhteensä, netto

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Lähde: Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot ja julkista palvelua koskevat kertomukset.

| (67) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto RTP:n investoinneista laitteistoihin, joita se käyttää julkisen palvelun toiminnassa. Samalla esitetään tilinpäätösten mukaiset reaali-investoinnit julkisen palvelun toimintaan ja julkista palvelua koskevissa kertomuksissa ilmoitetut investoinnit. Kuten taulukosta ilmenee, julkisen palvelun toimintaan tehdyt reaali-investoinnit ovat suuremmat kuin julkisen palvelun sopimuksissa mainitut investoinnit.
  Taulukko 5
  Investoinnit julkisen palvelun toimintaan













  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Yhteensä |
| Tilinpäätökset | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Julkista palvelua koskevat kertomukset | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Erotus | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | – 73,6 | 5 315,1 |
| Lähde: RTP:n tilinpäätökset ja julkista palvelua koskevat kertomukset. |

(67)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto RTP:n investoinneista laitteistoihin, joita se käyttää julkisen palvelun toiminnassa. Samalla esitetään tilinpäätösten mukaiset reaali-investoinnit julkisen palvelun toimintaan ja julkista palvelua koskevissa kertomuksissa ilmoitetut investoinnit. Kuten taulukosta ilmenee, julkisen palvelun toimintaan tehdyt reaali-investoinnit ovat suuremmat kuin julkisen palvelun sopimuksissa mainitut investoinnit.

Taulukko 5

Investoinnit julkisen palvelun toimintaan

(miljoonaa escudoa)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Yhteensä

Tilinpäätökset

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Julkista palvelua koskevat kertomukset

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Erotus

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

– 73,6

5 315,1

Lähde: RTP:n tilinpäätökset ja julkista palvelua koskevat kertomukset.

| (68) | Toimenpiteiden tarkoituksena on korvata RTP:lle osoitettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset ja rahoittaa sen investoinnit. |
| --- | --- |

(68)

Toimenpiteiden tarkoituksena on korvata RTP:lle osoitettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kustannukset ja rahoittaa sen investoinnit.

| (69) | Portugalissa julkisen palvelun tarjoajaa ei ole valittu menettelyssä, jossa kaikille asianomaisille yrityksille olisi annettu mahdollisuus esittää tarjous korvaussummasta, jonka saadessaan ne voisivat tarjota julkista palvelua toimiluvan nojalla. Sen sijaan hallitus nimitti RTP:n julkisten yleisradiopalvelujen tarjoajaksi. |
| --- | --- |

(69)

Portugalissa julkisen palvelun tarjoajaa ei ole valittu menettelyssä, jossa kaikille asianomaisille yrityksille olisi annettu mahdollisuus esittää tarjous korvaussummasta, jonka saadessaan ne voisivat tarjota julkista palvelua toimiluvan nojalla. Sen sijaan hallitus nimitti RTP:n julkisten yleisradiopalvelujen tarjoajaksi.

| (70) | Vuodesta 1992 televisiotoiminnan markkinoilla Portugalissa on toiminut sekä julkisia että yksityisiä yrityksiä. RTP:n lisäksi yksityisillä televisioyhtiöillä SIC:llä ja TVI:llä on kanavatoimilupa. SIC aloitti ensimmäisenä yksityisenä yrityksenä yleisradiotoiminnan 6 päivänä lokakuuta 1992. RTP:n hyväksi toteutetut toimenpiteet saattavat vääristää kilpailua Portugalin televisiotoiminnan markkinoilla. |
| --- | --- |

(70)

Vuodesta 1992 televisiotoiminnan markkinoilla Portugalissa on toiminut sekä julkisia että yksityisiä yrityksiä. RTP:n lisäksi yksityisillä televisioyhtiöillä SIC:llä ja TVI:llä on kanavatoimilupa. SIC aloitti ensimmäisenä yksityisenä yrityksenä yleisradiotoiminnan 6 päivänä lokakuuta 1992. RTP:n hyväksi toteutetut toimenpiteet saattavat vääristää kilpailua Portugalin televisiotoiminnan markkinoilla.

| (71) | Komissio aloitti menettelyn sen jälkeen kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi asiassa tuomion vuonna 2000 (45). Tuomiolla kumottiin vuonna 1996 tehty komission päätös (46). |
| --- | --- |

(71)

Komissio aloitti menettelyn sen jälkeen kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi asiassa tuomion vuonna 2000 (45). Tuomiolla kumottiin vuonna 1996 tehty komission päätös (46).

| (72) | Koska alustavaan arviointiin kuluu aikaa ja RTP:n saamien julkisen palvelun velvoitteen korvausten oikeasuhteisuudesta oli epäilyjä, komissio aloitti menettelyn SIC:n vuonna 1996 ja 1997 esittämien kantelujen perusteella. Kyseiset toimenpiteet olivat valtion maksu yleisradioverkosta, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku, elokuvatuotannon tukeminen, rakenneuudistussuunnitelma vuosiksi 1996–2000, pääomasijoitukset vuosina 1994–1997 ja myönnetty laina. |
| --- | --- |

(72)

Koska alustavaan arviointiin kuluu aikaa ja RTP:n saamien julkisen palvelun velvoitteen korvausten oikeasuhteisuudesta oli epäilyjä, komissio aloitti menettelyn SIC:n vuonna 1996 ja 1997 esittämien kantelujen perusteella. Kyseiset toimenpiteet olivat valtion maksu yleisradioverkosta, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku, elokuvatuotannon tukeminen, rakenneuudistussuunnitelma vuosiksi 1996–2000, pääomasijoitukset vuosina 1994–1997 ja myönnetty laina.

| (73) | Kun komissio aloitti tutkintamenettelyn, se totesi suhtautuvansa epäillen RTP:n korvauskelpoisiin kokonaiskustannuksiin vuosina 1992–1998, sillä Portugalin valtion korvaukset RTP:lle julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneista nettokustannuksista näyttivät ylittävän välttämättömän määrän. |
| --- | --- |

(73)

Kun komissio aloitti tutkintamenettelyn, se totesi suhtautuvansa epäillen RTP:n korvauskelpoisiin kokonaiskustannuksiin vuosina 1992–1998, sillä Portugalin valtion korvaukset RTP:lle julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneista nettokustannuksista näyttivät ylittävän välttämättömän määrän.

III   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (74) | Menettelyn aloittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet ovat esittäneet huomautuksia toimenpiteistä. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto näistä huomautuksista jaoteltuna toimenpiteittäin. |
| --- | --- |

(74)

Menettelyn aloittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet ovat esittäneet huomautuksia toimenpiteistä. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto näistä huomautuksista jaoteltuna toimenpiteittäin.

| (75) | SIC ja TVI esittävät, että vapautus yrityksen perustamiseen liittyvistä rekisteröintiveroista ja -maksuista poikkeaa säännöistä, joita yleensä sovelletaan yhtiöjärjestyksen muuttamiseen. SIC:n mielestä toimenpiteen soveltamisala ei ole rajoittunut pelkästään RTP:n perustamiseen. Yhtiöjärjestyksensä 11 artiklan 2 kohdan mukaan RTP sai vapautuksen kaikentyyppisistä rekisteröintiveroista ja -maksuista. |
| --- | --- |

(75)

SIC ja TVI esittävät, että vapautus yrityksen perustamiseen liittyvistä rekisteröintiveroista ja -maksuista poikkeaa säännöistä, joita yleensä sovelletaan yhtiöjärjestyksen muuttamiseen. SIC:n mielestä toimenpiteen soveltamisala ei ole rajoittunut pelkästään RTP:n perustamiseen. Yhtiöjärjestyksensä 11 artiklan 2 kohdan mukaan RTP sai vapautuksen kaikentyyppisistä rekisteröintiveroista ja -maksuista.

| (76) | TVI toteaa, että RTP vapautettiin myös yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevien asiakirjojen oikeaksi todistamiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(76)

TVI toteaa, että RTP vapautettiin myös yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevien asiakirjojen oikeaksi todistamiseen liittyvistä kustannuksista.

| (77) | Kun tarkastellaan yleisradioverkon käyttömaksua koskevaa järjestelyä, asianomaiset osapuolet esittävät, että olisi selvitettävä, onko viivästyskorkoa peritty, kuinka suuri korko on ollut ja onko maksua suoritettu Portugal Telecomille. Tämän lisäksi pitäisi selvittää, kuinka suuri RTP:n velka Portugal Telecomille todellisuudessa oli. |
| --- | --- |

(77)

Kun tarkastellaan yleisradioverkon käyttömaksua koskevaa järjestelyä, asianomaiset osapuolet esittävät, että olisi selvitettävä, onko viivästyskorkoa peritty, kuinka suuri korko on ollut ja onko maksua suoritettu Portugal Telecomille. Tämän lisäksi pitäisi selvittää, kuinka suuri RTP:n velka Portugal Telecomille todellisuudessa oli.

| (78) | SIC ja TVI esittivät huomautuksia sosiaaliturvaviranomaisia kohtaan muodostuneen velan uudelleenjärjestelystä. RTP:n katsotaan saaneen luvan lyhentää velkaansa sosiaaliturvaviranomaisille erilaisin ehdoin kuin muihin yrityksiin sovelletaan asetuksen nro 411/91 nojalla. ACT korosti valtion keskeistä asemaa tässä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(78)

SIC ja TVI esittivät huomautuksia sosiaaliturvaviranomaisia kohtaan muodostuneen velan uudelleenjärjestelystä. RTP:n katsotaan saaneen luvan lyhentää velkaansa sosiaaliturvaviranomaisille erilaisin ehdoin kuin muihin yrityksiin sovelletaan asetuksen nro 411/91 nojalla. ACT korosti valtion keskeistä asemaa tässä sopimuksessa.

| (79) | ACT ja TVI toteavat yleisradioverkon myynnistä, että olisi tarpeen tehdä perustetun uuden yhtiön eli TDP:n omaisuuserien arvoa koskeva taloudellinen analyysi, jotta voidaan selvittää, ettei tarpeettoman suuria korvauksia ole maksettu. Mediasetin ja ACT:n mukaan yleisradioverkko perustettiin valtion varoin eikä yksityisen toiminnanharjoittajan varoin. Näin ollen ne epäilevät, oliko oikeutettua maksaa RTP:lle korvausta näistä omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(79)

ACT ja TVI toteavat yleisradioverkon myynnistä, että olisi tarpeen tehdä perustetun uuden yhtiön eli TDP:n omaisuuserien arvoa koskeva taloudellinen analyysi, jotta voidaan selvittää, ettei tarpeettoman suuria korvauksia ole maksettu. Mediasetin ja ACT:n mukaan yleisradioverkko perustettiin valtion varoin eikä yksityisen toiminnanharjoittajan varoin. Näin ollen ne epäilevät, oliko oikeutettua maksaa RTP:lle korvausta näistä omaisuuseristä.

| (80) | Joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun osalta SIC korostaa, että RTP:n taloudellisen tilanteen perusteella liikkeeseenlasku hyväksyttiin markkinoilla vain siksi, että valtio omisti 100 prosenttia sen osakkeista. Tämän lisäksi Mediaset totesi, että komission olisi analyysissaan tarkasteltava valtion myöntämän takauksen sisältöä sen muodon sijaan. |
| --- | --- |

(80)

Joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun osalta SIC korostaa, että RTP:n taloudellisen tilanteen perusteella liikkeeseenlasku hyväksyttiin markkinoilla vain siksi, että valtio omisti 100 prosenttia sen osakkeista. Tämän lisäksi Mediaset totesi, että komission olisi analyysissaan tarkasteltava valtion myöntämän takauksen sisältöä sen muodon sijaan.

| (81) | SIC toteaa elokuvatuotannon tukemista koskevasta sopimuksesta, että valtio sitoutui itse korvaamaan vuosittain kustannukset, joita aiheutui julkisen palvelun velvoitteesta, joka käsittää myös elokuvatuotannon edistämisen. Näin RTP sai kaksinkertaisen rahoituksen samaa tarkoitusta varten. TVI toteaa, että yksityiset toiminnanharjoittajat tekivät vastaavanlaisia sopimuksia, mutta vain RTP sai valtiontukea. TVI väittää myös, että vuonna 1996 tehty elokuvatuotannon tukemista koskeva sopimus korvattiin vuonna 2000. Siinä määrätään, että RTP:n on yhteistuottajan ominaisuudessa tarjottava yhteisrahoitusta kaikille elokuvahankkeille, jotka saavat tukea ICAM:lta (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). Jos rahoitusehdot edellyttävät julkisen toiminnanharjoittajan tekevän yhteistuotantosopimuksia riippumattomien tuottajien kanssa, Mediasetin mukaan olisi varmistettava, ettei näin myönnetä välillistä etua julkiselle toiminnanharjoittajalle sen suhteissa tällaisiin elokuvatuottajiin. |
| --- | --- |

(81)

SIC toteaa elokuvatuotannon tukemista koskevasta sopimuksesta, että valtio sitoutui itse korvaamaan vuosittain kustannukset, joita aiheutui julkisen palvelun velvoitteesta, joka käsittää myös elokuvatuotannon edistämisen. Näin RTP sai kaksinkertaisen rahoituksen samaa tarkoitusta varten. TVI toteaa, että yksityiset toiminnanharjoittajat tekivät vastaavanlaisia sopimuksia, mutta vain RTP sai valtiontukea. TVI väittää myös, että vuonna 1996 tehty elokuvatuotannon tukemista koskeva sopimus korvattiin vuonna 2000. Siinä määrätään, että RTP:n on yhteistuottajan ominaisuudessa tarjottava yhteisrahoitusta kaikille elokuvahankkeille, jotka saavat tukea ICAM:lta (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). Jos rahoitusehdot edellyttävät julkisen toiminnanharjoittajan tekevän yhteistuotantosopimuksia riippumattomien tuottajien kanssa, Mediasetin mukaan olisi varmistettava, ettei näin myönnetä välillistä etua julkiselle toiminnanharjoittajalle sen suhteissa tällaisiin elokuvatuottajiin.

| (82) | SIC, ACT, Mediaset ja TVI väittävät vuosina 1994–1997 tehdyistä pääomasijoituksista, että kukaan järkevä osakas ei olisi korottanut RTP:n kaltaisen yrityksen pääomaa. Pääomasijoitukset tehtiin selvästi tappiolliseen yritykseen. Sillä ei ollut johdonmukaista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka olisi mahdollistanut sen elinkelpoisuuden palauttamisen. |
| --- | --- |

(82)

SIC, ACT, Mediaset ja TVI väittävät vuosina 1994–1997 tehdyistä pääomasijoituksista, että kukaan järkevä osakas ei olisi korottanut RTP:n kaltaisen yrityksen pääomaa. Pääomasijoitukset tehtiin selvästi tappiolliseen yritykseen. Sillä ei ollut johdonmukaista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka olisi mahdollistanut sen elinkelpoisuuden palauttamisen.

| (83) | SIC:n mukaan mikään rahoituslaitos ei olisi myöntänyt lainaa RTP:lle, joka oli käytännössä konkurssissa vuonna 1996. |
| --- | --- |

(83)

SIC:n mukaan mikään rahoituslaitos ei olisi myöntänyt lainaa RTP:lle, joka oli käytännössä konkurssissa vuonna 1996.

| (84) | Mediaset ja ACT toivoivat lisäksi, että tutkintamenettelyssä keskitytään perusteellisemmin julkisen palvelun tarjoamisen valvonnan riippumattomuuteen. Yksityiset televisioyhtiöt SIC ja TVI totesivat, että komission pitäisi päätellä, että tukitoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska RTP:lle on myönnetty kohtuuttoman paljon julkisia varoja. |
| --- | --- |

(84)

Mediaset ja ACT toivoivat lisäksi, että tutkintamenettelyssä keskitytään perusteellisemmin julkisen palvelun tarjoamisen valvonnan riippumattomuuteen. Yksityiset televisioyhtiöt SIC ja TVI totesivat, että komission pitäisi päätellä, että tukitoimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska RTP:lle on myönnetty kohtuuttoman paljon julkisia varoja.

IV   PORTUGALIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (85) | Portugalin viranomaiset toteavat rekisteröintiveroja ja -maksuja koskevasta vapautuksesta, että koska julkisen yhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi ei edellytä tästä laaditun asiakirjan oikeaksi todistamista, verojen ja maksujen perimiselle ei ollut syytä. |
| --- | --- |

(85)

Portugalin viranomaiset toteavat rekisteröintiveroja ja -maksuja koskevasta vapautuksesta, että koska julkisen yhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi ei edellytä tästä laaditun asiakirjan oikeaksi todistamista, verojen ja maksujen perimiselle ei ollut syytä.

| (86) | Lain nro 21/92 11 §:n 2 momenttia koskevien SIC:n huomautusten osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että laissa ei myönnetä julkisille yrityksille erityisiä veroetuja yhtiömuodon muutoksen tai rakenneuudistuksen yhteydessä. Vapautus perustui sen sijaan asetukseen nro 404/90. |
| --- | --- |

(86)

Lain nro 21/92 11 §:n 2 momenttia koskevien SIC:n huomautusten osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että laissa ei myönnetä julkisille yrityksille erityisiä veroetuja yhtiömuodon muutoksen tai rakenneuudistuksen yhteydessä. Vapautus perustui sen sijaan asetukseen nro 404/90.

| (87) | Verkon käyttömaksujen viivästymisen osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että Portugal Telecomin sopima velkojen uudelleenjärjestely on yleinen strategia velkojan ja velallisen välisissä liikesuhteissa eikä johtunut valtion toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(87)

Verkon käyttömaksujen viivästymisen osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että Portugal Telecomin sopima velkojen uudelleenjärjestely on yleinen strategia velkojan ja velallisen välisissä liikesuhteissa eikä johtunut valtion toimenpiteistä.

| (88) | Portugalin viranomaiset myöntävät, että sosiaaliturvaviranomaisten ja RTP:n alkuperäinen sopimus velan uudelleenjärjestelystä ja korkojen ja sakkojen perimättä jättämisestä perustuu oikeudelliseen kiistaan päätöksen nro 12/83 perustuslainmukaisuudesta. Päätöksessä määrätään pakollisia sosiaaliturvamaksuja, jotka liittyvät ylityökorvauksiin. Velkojen uudelleenjärjestelyä koskevassa sopimuksessa vahvistettiin RTP:n tulkinta, jonka mukaan korvauksesta ei tarvinnut maksaa sosiaaliturvamaksuja. Tulkinnan vahvisti verotusasiantuntija. |
| --- | --- |

(88)

Portugalin viranomaiset myöntävät, että sosiaaliturvaviranomaisten ja RTP:n alkuperäinen sopimus velan uudelleenjärjestelystä ja korkojen ja sakkojen perimättä jättämisestä perustuu oikeudelliseen kiistaan päätöksen nro 12/83 perustuslainmukaisuudesta. Päätöksessä määrätään pakollisia sosiaaliturvamaksuja, jotka liittyvät ylityökorvauksiin. Velkojen uudelleenjärjestelyä koskevassa sopimuksessa vahvistettiin RTP:n tulkinta, jonka mukaan korvauksesta ei tarvinnut maksaa sosiaaliturvamaksuja. Tulkinnan vahvisti verotusasiantuntija.

| (89) | Portugalin viranomaiset korostavat myös, että hyväksymällä virallisesti tämän sopimuksen valtio ei myöntänyt erityistä rahoitusetua RTP:lle, jos sitä verrataan muihin samankaltaisissa olosuhteissa toimiviin yrityksiin asetuksen nro 411/91 mukaisesti. Portugalin viranomaiset toteavat, että 2 §:n 1 momentin d alamomentin poikkeusta sovelletaan RTP:hen, koska se on ollut valtion toimenpiteen kohteena ja kärsinyt vaihtelevista olosuhteista hallituksen vuonna 1977 nimittämän johtokunnan alaisuudessa (47). Yksi asianomaisista osapuolista on tehnyt sopimuksen saman lain nojalla, mikä Portugalin viranomaisten mukaan osoittaa, että kyse on yleisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(89)

Portugalin viranomaiset korostavat myös, että hyväksymällä virallisesti tämän sopimuksen valtio ei myöntänyt erityistä rahoitusetua RTP:lle, jos sitä verrataan muihin samankaltaisissa olosuhteissa toimiviin yrityksiin asetuksen nro 411/91 mukaisesti. Portugalin viranomaiset toteavat, että 2 §:n 1 momentin d alamomentin poikkeusta sovelletaan RTP:hen, koska se on ollut valtion toimenpiteen kohteena ja kärsinyt vaihtelevista olosuhteista hallituksen vuonna 1977 nimittämän johtokunnan alaisuudessa (47). Yksi asianomaisista osapuolista on tehnyt sopimuksen saman lain nojalla, mikä Portugalin viranomaisten mukaan osoittaa, että kyse on yleisistä toimenpiteistä.

| (90) | Portugalin viranomaiset toteavat yleisradioverkon maksusta vuonna 1993, että rahoitus liittyi suoraan televisiosignaalin siirto- ja jakeluverkon erottamiseen ja myyntiin. Valtio osti TDP:n RTP:ltä ja maksoi tästä korottamalla RTP:n pääomaa luovutettujen omaisuuserien arvon verran. Näin ollen kyseessä ei ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(90)

Portugalin viranomaiset toteavat yleisradioverkon maksusta vuonna 1993, että rahoitus liittyi suoraan televisiosignaalin siirto- ja jakeluverkon erottamiseen ja myyntiin. Valtio osti TDP:n RTP:ltä ja maksoi tästä korottamalla RTP:n pääomaa luovutettujen omaisuuserien arvon verran. Näin ollen kyseessä ei ole valtiontuki.

| (91) | Portugalin viranomaiset puolustavat valtion takaamaa joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua siten, että tähän osakaslainaan ei liittynyt Portugalin valtion takausta, kuten asiaa koskevat tekniset asiakirjat osoittavat. |
| --- | --- |

(91)

Portugalin viranomaiset puolustavat valtion takaamaa joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua siten, että tähän osakaslainaan ei liittynyt Portugalin valtion takausta, kuten asiaa koskevat tekniset asiakirjat osoittavat.

| (92) | Kun tarkastellaan elokuvatuotannon tukemista koskevaa sopimusta, Portugalin viranomaiset mainitsevat, että vuoden 1996 pöytäkirjassa selvennettiin ja vahvistettiin RTP:n julkisen palvelun velvoitetta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat elokuvatuotannon tukemista ja edistämistä. Sopimuksen mukaan RTP:n on tarjottava yhteisrahoitusta ”rahoitustukea saaville hankkeille”, jotka asiasta vastaava viranomaistaho on valinnut. Portugalin viranomaisten mukaan RTP:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyviä sääntöjä ei voi verrata SIC:n ja TVI:n kanssa tehtyihin sopimuksiin, koska RTP:n edellytettiin yhteisrahoittavan elokuvatuotantoa, jonka arvo saattoi olla televisiotoiminnan kannalta vähäinen tai jopa olematon. RTP:n myöntämän rahoituksen määrä ylitti kuitenkin käytännössä yleisradiolähetyksiin sopivien teosten lähetysoikeuksista keskimäärin saadut tulot. |
| --- | --- |

(92)

Kun tarkastellaan elokuvatuotannon tukemista koskevaa sopimusta, Portugalin viranomaiset mainitsevat, että vuoden 1996 pöytäkirjassa selvennettiin ja vahvistettiin RTP:n julkisen palvelun velvoitetta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat elokuvatuotannon tukemista ja edistämistä. Sopimuksen mukaan RTP:n on tarjottava yhteisrahoitusta ”rahoitustukea saaville hankkeille”, jotka asiasta vastaava viranomaistaho on valinnut. Portugalin viranomaisten mukaan RTP:n kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyviä sääntöjä ei voi verrata SIC:n ja TVI:n kanssa tehtyihin sopimuksiin, koska RTP:n edellytettiin yhteisrahoittavan elokuvatuotantoa, jonka arvo saattoi olla televisiotoiminnan kannalta vähäinen tai jopa olematon. RTP:n myöntämän rahoituksen määrä ylitti kuitenkin käytännössä yleisradiolähetyksiin sopivien teosten lähetysoikeuksista keskimäärin saadut tulot.

| (93) | Vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelmasta Portugalin viranomaiset toteavat, että suunnitelma ei koskaan edennyt alustavaa kartoitusta pidemmälle ja tästä syystä valtio ei ole myöntänyt sen perusteella minkäänlaista rahoitusta RTP:lle. |
| --- | --- |

(93)

Vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelmasta Portugalin viranomaiset toteavat, että suunnitelma ei koskaan edennyt alustavaa kartoitusta pidemmälle ja tästä syystä valtio ei ole myöntänyt sen perusteella minkäänlaista rahoitusta RTP:lle.

| (94) | Lainan osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että lainaan liittyvien teknisten ehtojen mukaan rahoitustoimenpiteestä peritään markkinakorkoa. |
| --- | --- |

(94)

Lainan osalta Portugalin viranomaiset toteavat, että lainaan liittyvien teknisten ehtojen mukaan rahoitustoimenpiteestä peritään markkinakorkoa.

| (95) | Lisäksi Portugalin viranomaiset väittävät, että vuosien 1994–1998 pääomasijoituksilla on yhdessä korvausten kanssa korvattu julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamisesta aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi Portugalin viranomaiset väittävät, että vuosien 1994–1998 pääomasijoituksilla on yhdessä korvausten kanssa korvattu julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamisesta aiheutuneita kustannuksia.

| (96) | Portugalin viranomaisten mukaan julkisen palvelun velvoitteesta RTP:lle aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen valittu rahoitustapa osoittautui riittämättömäksi, ja tämä johti liiketappioiden syntymiseen. Korvaukset laskettiin aina todellista yleisradiotoiminnan rahoitustarvetta alhaisemmiksi. Portugalin valtio maksoi korvaukset lisäksi aina myöhässä. RTP:n oli hankittava rahoitusta pankista, jotta se pystyi vastaamaan toimintakustannuksistaan. Se ei kuitenkaan voinut ottaa huomioon viivästyskorkoja ja lainanlyhennyksiä, kun se arvioi julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvia kustannuksia. RTP:n oli myös maksettava korvauksistaan arvonlisäveroa valtiolle, mikä supisti korvausten nettomäärää. |
| --- | --- |

(96)

Portugalin viranomaisten mukaan julkisen palvelun velvoitteesta RTP:lle aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen valittu rahoitustapa osoittautui riittämättömäksi, ja tämä johti liiketappioiden syntymiseen. Korvaukset laskettiin aina todellista yleisradiotoiminnan rahoitustarvetta alhaisemmiksi. Portugalin valtio maksoi korvaukset lisäksi aina myöhässä. RTP:n oli hankittava rahoitusta pankista, jotta se pystyi vastaamaan toimintakustannuksistaan. Se ei kuitenkaan voinut ottaa huomioon viivästyskorkoja ja lainanlyhennyksiä, kun se arvioi julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvia kustannuksia. RTP:n oli myös maksettava korvauksistaan arvonlisäveroa valtiolle, mikä supisti korvausten nettomäärää.

| (97) | Portugalin viranomaiset esittävät, että vapautukset veroista ja maksuista i), yleisradioverkon käyttömaksuun liittyvät järjestelyt ii), sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely iii), yleisradioverkosta suoritettu maksu iv), elokuvatuotannon tukea koskeva sopimus v) ja RTP:n vuonna 1998 saama laina vi) eivät ole valtiontukea. Muiden toimenpiteiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille viranomaiset toteavat, että kyse on julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamien kustannusten korvaamisesta eikä toimenpiteitä näin ollen pitäisi katsoa valtiontuiksi (48) tai vaihtoehtoisesti niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(97)

Portugalin viranomaiset esittävät, että vapautukset veroista ja maksuista i), yleisradioverkon käyttömaksuun liittyvät järjestelyt ii), sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely iii), yleisradioverkosta suoritettu maksu iv), elokuvatuotannon tukea koskeva sopimus v) ja RTP:n vuonna 1998 saama laina vi) eivät ole valtiontukea. Muiden toimenpiteiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille viranomaiset toteavat, että kyse on julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamien kustannusten korvaamisesta eikä toimenpiteitä näin ollen pitäisi katsoa valtiontuiksi (48) tai vaihtoehtoisesti niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille olisi arvioitava EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan perusteella.

| (98) | Portugalin viranomaiset toteavat liiallisten korvausten laskutavasta seuraavaa:






  — | RTP 2 -kanavan toimintakulujen katsominen vuonna 1996 korvauskelpoisiksi julkisen palvelun kustannuksiksi perustuu vuoden 1996 julkisen palvelun sopimukseen. Sen mukaan RTP 2:n toimintakulujen korvaaminen alkaa 1 päivästä tammikuuta 1996 (49). |
| --- | --- | --- |

(98)

Portugalin viranomaiset toteavat liiallisten korvausten laskutavasta seuraavaa:

—

RTP 2 -kanavan toimintakulujen katsominen vuonna 1996 korvauskelpoisiksi julkisen palvelun kustannuksiksi perustuu vuoden 1996 julkisen palvelun sopimukseen. Sen mukaan RTP 2:n toimintakulujen korvaaminen alkaa 1 päivästä tammikuuta 1996 (49).

| — | 20 miljardin escudon lainaa ei pidä katsoa korvaukseksi, koska se myönnettiin markkinaehdoin. |
| --- | --- |

—

20 miljardin escudon lainaa ei pidä katsoa korvaukseksi, koska se myönnettiin markkinaehdoin.

| — | Pääomasijoitusten tarkoituksena on myös rahoittaa investointeja eikä vain kattaa korvauskelpoisia julkisen palvelun kustannuksia. Valtion velvollisuus osallistua osakkaan ominaisuudessa välttämättömiksi katsottujen investointien rahoitukseen on kirjattu vuosien 1993 ja 1996 julkisen palvelun sopimuksiin (50). |
| --- | --- |

—

Pääomasijoitusten tarkoituksena on myös rahoittaa investointeja eikä vain kattaa korvauskelpoisia julkisen palvelun kustannuksia. Valtion velvollisuus osallistua osakkaan ominaisuudessa välttämättömiksi katsottujen investointien rahoitukseen on kirjattu vuosien 1993 ja 1996 julkisen palvelun sopimuksiin (50).

| — | Korvauksista oli maksettava arvonlisäveroa, mikä alensi RTP:n saaman rahoituksen nettoarvoa. |
| --- | --- |

—

Korvauksista oli maksettava arvonlisäveroa, mikä alensi RTP:n saaman rahoituksen nettoarvoa.

| — | Vuoden 1996 julkisen palvelun sopimuksen mukaan julkisen palvelun kustannuksista maksetaan korvausta ainoastaan arvioidun määrärahatarpeen verran. |
| --- | --- |

—

Vuoden 1996 julkisen palvelun sopimuksen mukaan julkisen palvelun kustannuksista maksetaan korvausta ainoastaan arvioidun määrärahatarpeen verran.

| (99) | Edellä esitetyn perusteella Portugalin viranomaiset päättelevät, että RTP:lle julkisen palvelun velvoitteesta maksettuja korvauksia ei pitäisi katsoa liiallisiksi tai yhteismarkkinoille soveltumattomiksi. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn perusteella Portugalin viranomaiset päättelevät, että RTP:lle julkisen palvelun velvoitteesta maksettuja korvauksia ei pitäisi katsoa liiallisiksi tai yhteismarkkinoille soveltumattomiksi.

V   TOIMENPITEEN/TUEN ARVIOINTI

| (100) | Jotta voidaan määritellä, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava RTP:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä seuraavista lähtökohdista:






  — | ovatko toimenpiteet valtion myöntämiä tai valtion varoista myönnettyjä, |
| --- | --- | --- |

(100)

Jotta voidaan määritellä, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava RTP:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä seuraavista lähtökohdista:

—

ovatko toimenpiteet valtion myöntämiä tai valtion varoista myönnettyjä,

| — | ovatko toimenpiteet omiaan vääristämään kilpailua, |
| --- | --- |

—

ovatko toimenpiteet omiaan vääristämään kilpailua,

| — | suositaanko tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, |
| --- | --- |

—

suositaanko tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja,

| — | vaikutetaanko jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikutetaanko jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (101) | Notariaatti- ja rekisteröintimaksuista myönnetyssä vapautuksessa on kyse valtion varoista, jos verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (51). |
| --- | --- |

(101)

Notariaatti- ja rekisteröintimaksuista myönnetyssä vapautuksessa on kyse valtion varoista, jos verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää (51).

| (102) | Komissio arvioi myös, onko valtion varoista kyse silloin, kun yleisradioverkon operaattori hyväksyy sen, että RTP maksaa verkon käyttömaksut myöhässä. Luopuessaan verkon käyttömaksusta ja siitä perittävistä viivästyskoroista, mikä johti velkojen kasaantumiseen tarkastelujakson edetessä, verkko-operaattori luopui käytännössä tuloistaan ja olisi voinut joutua ottamaan lainaa markkinoilta rahoittaakseen toimintansa. |
| --- | --- |

(102)

Komissio arvioi myös, onko valtion varoista kyse silloin, kun yleisradioverkon operaattori hyväksyy sen, että RTP maksaa verkon käyttömaksut myöhässä. Luopuessaan verkon käyttömaksusta ja siitä perittävistä viivästyskoroista, mikä johti velkojen kasaantumiseen tarkastelujakson edetessä, verkko-operaattori luopui käytännössä tuloistaan ja olisi voinut joutua ottamaan lainaa markkinoilta rahoittaakseen toimintansa.

| (103) | Koska Portugal Telecom yksityistettiin asteittain tarkastelujakson kuluessa, komission on erotettava toisistaan jakso, jonka aikana valtiolla oli enemmistöosuus Portugal Telecomista, ja jakso, jolloin valtio oli vähemmistöosakkaana yhtiössä. |
| --- | --- |

(103)

Koska Portugal Telecom yksityistettiin asteittain tarkastelujakson kuluessa, komission on erotettava toisistaan jakso, jonka aikana valtiolla oli enemmistöosuus Portugal Telecomista, ja jakso, jolloin valtio oli vähemmistöosakkaana yhtiössä.

| (104) | Kun tarkastellaan vuoden 1997 puolivälin jälkeistä aikaa, komissio katsoo, että Portugal Telecomin tulonmenetykseen ei voida katsoa liittyvän valtion varoja, sillä valtion osuus yhtiössä oli rajattu 25 prosenttiin, se supistui entisestään seuraavina vuosina ja muilla osakkailla on huomattavia omistusosuuksia yhtiöstä (52). Kuten edellä 27 kappaleessa todetaan, Portugal Telecom ei myöskään voinut saada valtiolta korvausta mahdollisista tappioista, jotka aiheutuivat RTP:n maksuviivästysten hyväksymisestä. Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuoden 1997 puolivälin jälkeen kyse ei ollut valtion varoista. |
| --- | --- |

(104)

Kun tarkastellaan vuoden 1997 puolivälin jälkeistä aikaa, komissio katsoo, että Portugal Telecomin tulonmenetykseen ei voida katsoa liittyvän valtion varoja, sillä valtion osuus yhtiössä oli rajattu 25 prosenttiin, se supistui entisestään seuraavina vuosina ja muilla osakkailla on huomattavia omistusosuuksia yhtiöstä (52). Kuten edellä 27 kappaleessa todetaan, Portugal Telecom ei myöskään voinut saada valtiolta korvausta mahdollisista tappioista, jotka aiheutuivat RTP:n maksuviivästysten hyväksymisestä. Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuoden 1997 puolivälin jälkeen kyse ei ollut valtion varoista.

| (105) | Kun tarkastellaan vuoden 1997 puoliväliä edeltävää aikaa, Portugal Telecom oli valtion määräysvallassa, sillä valtio oli yhtiön enemmistöosakas. Näin ollen on katsottava, että maksuviivästysten hyväksymisestä vuoden 1997 puolivälin jälkeen aiheutuneisiin tappioihin liittyy valtion varoja (53). |
| --- | --- |

(105)

Kun tarkastellaan vuoden 1997 puoliväliä edeltävää aikaa, Portugal Telecom oli valtion määräysvallassa, sillä valtio oli yhtiön enemmistöosakas. Näin ollen on katsottava, että maksuviivästysten hyväksymisestä vuoden 1997 puolivälin jälkeen aiheutuneisiin tappioihin liittyy valtion varoja (53).

| (106) | Komission on aluksi määriteltävä, onko verkko-operaattorin toiminta ennen vuoden 1997 puoliväliä johtanut valtion tulojen menettämiseen. Myöntäessään maksujärjestelyjä RTP:lle verkko-operaattori toimi sen julkisena velkojana. Näin ollen sen toimintaa on verrattava sellaisen julkisen tai yksityisen velkojan toimintaan, joka pyrkii perimään takaisin saatavansa ja tekee tässä tarkoituksessa velkojen uudelleenjärjestelyä koskevia sopimuksia velallisen kanssa, jotta velan takaisinmaksu helpottuisi (54). Tämäntyyppisiin velkoihin sovelletaan yleensä viivästyskorkoa, joiden tarkoituksena on korvata velkojalle vahingot, joita aiheutuu siitä, että velallinen täyttää myöhässä maksuvelvollisuutensa. Julkisen velkojan soveltaman viivästyskoron on oltava yhtä suuri kuin yksityisen velkojan vastaavassa tilanteessa soveltama korkokanta (55). |
| --- | --- |

(106)

Komission on aluksi määriteltävä, onko verkko-operaattorin toiminta ennen vuoden 1997 puoliväliä johtanut valtion tulojen menettämiseen. Myöntäessään maksujärjestelyjä RTP:lle verkko-operaattori toimi sen julkisena velkojana. Näin ollen sen toimintaa on verrattava sellaisen julkisen tai yksityisen velkojan toimintaan, joka pyrkii perimään takaisin saatavansa ja tekee tässä tarkoituksessa velkojen uudelleenjärjestelyä koskevia sopimuksia velallisen kanssa, jotta velan takaisinmaksu helpottuisi (54). Tämäntyyppisiin velkoihin sovelletaan yleensä viivästyskorkoa, joiden tarkoituksena on korvata velkojalle vahingot, joita aiheutuu siitä, että velallinen täyttää myöhässä maksuvelvollisuutensa. Julkisen velkojan soveltaman viivästyskoron on oltava yhtä suuri kuin yksityisen velkojan vastaavassa tilanteessa soveltama korkokanta (55).

| (107) | Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet riittäviä tietoja verkko-operaattorin soveltamasta viivästyskorosta eivätkä markkinakorosta sen jälkeen kun menettely on aloitettu ja kolmannet ovat esittäneet huomautuksia. Tästä syystä komissio ei voi olla varma, että Portugal Telecomin ennen vuoden 1997 puoliväliä soveltamat viivästyskorot eivät olisi johtaneet valtion tulonmenetyksiin. |
| --- | --- |

(107)

Portugalin viranomaiset eivät ole toimittaneet riittäviä tietoja verkko-operaattorin soveltamasta viivästyskorosta eivätkä markkinakorosta sen jälkeen kun menettely on aloitettu ja kolmannet ovat esittäneet huomautuksia. Tästä syystä komissio ei voi olla varma, että Portugal Telecomin ennen vuoden 1997 puoliväliä soveltamat viivästyskorot eivät olisi johtaneet valtion tulonmenetyksiin.

| (108) | Komission on arvioitava, liittyykö kyseiseen toimenpiteeseen valtion varoja, ja sen on lisäksi tutkittava, ovatko viranomaiset todella osallistuneet näiden toimenpiteiden toteuttamiseen (56). |
| --- | --- |

(108)

Komission on arvioitava, liittyykö kyseiseen toimenpiteeseen valtion varoja, ja sen on lisäksi tutkittava, ovatko viranomaiset todella osallistuneet näiden toimenpiteiden toteuttamiseen (56).

| (109) | On selvää, että ennen vuoden 1997 puoliväliä valtiolla oli määräysvalta Portugal Telecomissa ja ratkaiseva vaikutusvalta sen toiminnassa, sillä valtiolla oli yli 50 prosentin osuus yrityksestä. |
| --- | --- |

(109)

On selvää, että ennen vuoden 1997 puoliväliä valtiolla oli määräysvalta Portugal Telecomissa ja ratkaiseva vaikutusvalta sen toiminnassa, sillä valtiolla oli yli 50 prosentin osuus yrityksestä.

| (110) | Komissio ei löytänyt tutkimustensa aikana viitteitä, joiden perusteella olisi voitu osoittaa, että Portugalin viranomaiset olisivat todella osallistuneet sopimuksiin, joilla yleisradioverkko-operaattori hyväksyi velan takaisinmaksun viivästymisen (57). |
| --- | --- |

(110)

Komissio ei löytänyt tutkimustensa aikana viitteitä, joiden perusteella olisi voitu osoittaa, että Portugalin viranomaiset olisivat todella osallistuneet sopimuksiin, joilla yleisradioverkko-operaattori hyväksyi velan takaisinmaksun viivästymisen (57).

| (111) | Kuten edellä 22 kappaleesta ilmenee, valtio säänteli televisiosignaalin hintaa ja jakelupalveluja, jotka verkko-operaattorin edellytettiin tarjoavan valtion kanssa tehdyn toimilupasopimuksen perusteella. Näissä säännöksissä ei kuitenkaan erotettu toisistaan palveluja ja hintoja, joita verkko-operaattorin edellytettiin soveltavan julkiseen yleisradioyhtiöön RTP:hen ja toisaalta yksityisiin televisioyhtiöihin. Verkko-operaattorin ei myöskään edellytetty tarjoavan RTP:lle yleispalveluvelvoitteensa nojalla yleisradioverkkopalveluja. |
| --- | --- |

(111)

Kuten edellä 22 kappaleesta ilmenee, valtio säänteli televisiosignaalin hintaa ja jakelupalveluja, jotka verkko-operaattorin edellytettiin tarjoavan valtion kanssa tehdyn toimilupasopimuksen perusteella. Näissä säännöksissä ei kuitenkaan erotettu toisistaan palveluja ja hintoja, joita verkko-operaattorin edellytettiin soveltavan julkiseen yleisradioyhtiöön RTP:hen ja toisaalta yksityisiin televisioyhtiöihin. Verkko-operaattorin ei myöskään edellytetty tarjoavan RTP:lle yleispalveluvelvoitteensa nojalla yleisradioverkkopalveluja.

| (112) | Komissio ei ole samaa mieltä asianomaisten osapuolten kanssa, jotka ovat mielestään joutuneet syrjityiksi sillä perusteella, että televisiolaissa säädetään, että yksityiset televisioyhtiöt voivat menettää toimilupansa, jos ne eivät maksa verkon käyttömaksua ajoissa. Vaikka laissa säädetään seuraamuksia maksun laiminlyönnistä ainoastaan yksityisille televisioyhtiöille, Portugal Telecomilla ei ole velvollisuutta tarjota verkkopalveluja RTP:lle, vaikka tämä maksaisikin maksut. |
| --- | --- |

(112)

Komissio ei ole samaa mieltä asianomaisten osapuolten kanssa, jotka ovat mielestään joutuneet syrjityiksi sillä perusteella, että televisiolaissa säädetään, että yksityiset televisioyhtiöt voivat menettää toimilupansa, jos ne eivät maksa verkon käyttömaksua ajoissa. Vaikka laissa säädetään seuraamuksia maksun laiminlyönnistä ainoastaan yksityisille televisioyhtiöille, Portugal Telecomilla ei ole velvollisuutta tarjota verkkopalveluja RTP:lle, vaikka tämä maksaisikin maksut.

| (113) | Verkko-operaattori ei myöskään ollut julkishallintoon kuuluva yksikkö, sillä se oli osakeyhtiö. |
| --- | --- |

(113)

Verkko-operaattori ei myöskään ollut julkishallintoon kuuluva yksikkö, sillä se oli osakeyhtiö.

| (114) | Portugalin viranomaiset korostavat, että niillä ei ole suoraan eikä välillistä osuutta siihen, että Portugal Telecom hyväksyi maksujen viivästymisen. Kolmannet osapuolet eivät ole myöskään toimittaneet tietoja, joiden perusteella voitaisiin päätellä valtion osallistuneen tähän toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(114)

Portugalin viranomaiset korostavat, että niillä ei ole suoraan eikä välillistä osuutta siihen, että Portugal Telecom hyväksyi maksujen viivästymisen. Kolmannet osapuolet eivät ole myöskään toimittaneet tietoja, joiden perusteella voitaisiin päätellä valtion osallistuneen tähän toimenpiteeseen.

| (115) | Kuten 25 kappaleesta ilmenee, verkko-operaattori toimi samalla tavalla sekä ennen vuoden 1997 puoliväliä että sen jälkeen. Verkko-operaattori jatkoi käyttömaksuja koskevien sopimusten tekemistä RTP:n kanssa myös vuoden 1997 puolivälin jälkeen. Vaikuttaa siltä, että pääasiallisena syynä sopimuksille oli käytännössä erimielisyys vuosimaksun suuruudesta näiden kahden toisistaan riippuvaisen yrityksen välillä. Tätä seikkaa näyttää vahvistavan ANACOMin vuonna 2003 tekemä päätös, jolla Portugal Telecom määrättiin alentamaan hintojaan huomattavasti. |
| --- | --- |

(115)

Kuten 25 kappaleesta ilmenee, verkko-operaattori toimi samalla tavalla sekä ennen vuoden 1997 puoliväliä että sen jälkeen. Verkko-operaattori jatkoi käyttömaksuja koskevien sopimusten tekemistä RTP:n kanssa myös vuoden 1997 puolivälin jälkeen. Vaikuttaa siltä, että pääasiallisena syynä sopimuksille oli käytännössä erimielisyys vuosimaksun suuruudesta näiden kahden toisistaan riippuvaisen yrityksen välillä. Tätä seikkaa näyttää vahvistavan ANACOMin vuonna 2003 tekemä päätös, jolla Portugal Telecom määrättiin alentamaan hintojaan huomattavasti.

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei ole syytä katsoa viranomaisten velvoittaneen verkko-operaattorin hyväksymään RTP:n maksujen viivästykset. Komissio ei ole myöskään löytänyt viitteitä siitä, että viranomaiset olisivat osallistuneet toimenpiteen toteuttamiseen (58). Lisäksi vastaavia sopimuksia tehtiin sen jälkeen kun yritys oli selvästi yksityistetty. Tämän vuoksi toimenpiteen ei voida katsoa olevan valtion toteuttama eikä se siis ole aiheuttanut tulojen menetystä valtiolle. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei ole syytä katsoa viranomaisten velvoittaneen verkko-operaattorin hyväksymään RTP:n maksujen viivästykset. Komissio ei ole myöskään löytänyt viitteitä siitä, että viranomaiset olisivat osallistuneet toimenpiteen toteuttamiseen (58). Lisäksi vastaavia sopimuksia tehtiin sen jälkeen kun yritys oli selvästi yksityistetty. Tämän vuoksi toimenpiteen ei voida katsoa olevan valtion toteuttama eikä se siis ole aiheuttanut tulojen menetystä valtiolle.

| (117) | Sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestelystä sekä viivästyskoroista luopumisesta voidaan todeta, että komission mielestä sosiaaliturvaviranomaisia ei voida katsoa yritykseksi. Sosiaaliturvaviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa, vaan kyseessä on julkinen yhteisö, jonka tehtävänä on hoitaa sosiaaliturvajärjestelmää (59). Lisäksi sosiaaliturvaviranomaiset eivät itse antaneet lupaa velan uudelleenjärjestelyyn, vaan se vahvistettiin valtiosihteerien (valtionvarat, sosiaaliturva, varaministeriä avustava alivaltiosihteeri) yhteisellä määräyksellä. Tämän luvan myötä valtio luopui tuloistaan, sillä muutoin sen olisi pitänyt periä 1,206 miljardia escudoa korkoa maksamattomasta velasta. Näin ollen on ilmeistä, että kyseessä ovat valtion varat ja valtion toimenpide. |
| --- | --- |

(117)

Sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestelystä sekä viivästyskoroista luopumisesta voidaan todeta, että komission mielestä sosiaaliturvaviranomaisia ei voida katsoa yritykseksi. Sosiaaliturvaviranomaiset eivät harjoita taloudellista toimintaa, vaan kyseessä on julkinen yhteisö, jonka tehtävänä on hoitaa sosiaaliturvajärjestelmää (59). Lisäksi sosiaaliturvaviranomaiset eivät itse antaneet lupaa velan uudelleenjärjestelyyn, vaan se vahvistettiin valtiosihteerien (valtionvarat, sosiaaliturva, varaministeriä avustava alivaltiosihteeri) yhteisellä määräyksellä. Tämän luvan myötä valtio luopui tuloistaan, sillä muutoin sen olisi pitänyt periä 1,206 miljardia escudoa korkoa maksamattomasta velasta. Näin ollen on ilmeistä, että kyseessä ovat valtion varat ja valtion toimenpide.

| (118) | Valtio maksoi suoraan valtion talousarviosta RTP:n pääomankorotukset ja korvauksen yleisradioverkosta. On siis selvää, että nämä varat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. |
| --- | --- |

(118)

Valtio maksoi suoraan valtion talousarviosta RTP:n pääomankorotukset ja korvauksen yleisradioverkosta. On siis selvää, että nämä varat ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.

| (119) | Komissio ei ole samaa mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että lainaan ei olisi liittynyt tuloja valtiolle. On syytä muistaa, että valtion varojen käsite kattaa myös edut, jotka valtion tätä tarkoitusta varten suunnittelema tai perustama yhteisö myöntää (60). Lainasopimus tehtiin RTP:n ja Fundo de Regularização da Dívida Públican välillä, joka on julkisista velkajärjestelyistä vastaavan Instituto de Gestão do Crédito Público -yksikön hallinnoima rahasto. Tämä yksikkö kuuluu lakisääteisesti valtiovarainministeriön alaisuuteen (61). Näin ollen voidaan päätellä, että rahaston myöntämät varat on katsottava valtion varoiksi. |
| --- | --- |

(119)

Komissio ei ole samaa mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että lainaan ei olisi liittynyt tuloja valtiolle. On syytä muistaa, että valtion varojen käsite kattaa myös edut, jotka valtion tätä tarkoitusta varten suunnittelema tai perustama yhteisö myöntää (60). Lainasopimus tehtiin RTP:n ja Fundo de Regularização da Dívida Públican välillä, joka on julkisista velkajärjestelyistä vastaavan Instituto de Gestão do Crédito Público -yksikön hallinnoima rahasto. Tämä yksikkö kuuluu lakisääteisesti valtiovarainministeriön alaisuuteen (61). Näin ollen voidaan päätellä, että rahaston myöntämät varat on katsottava valtion varoiksi.

| (120) | Toimenpiteen voidaan toisaalta katsoa olevan Portugalin valtion suoraan toteuttama, sillä lainaehdot määriteltiin valtiosihteerien (viestintäasiat, valtionvarat) 17 päivänä joulukuuta 1998 tekemässä yhteisessä päätöksessä. |
| --- | --- |

(120)

Toimenpiteen voidaan toisaalta katsoa olevan Portugalin valtion suoraan toteuttama, sillä lainaehdot määriteltiin valtiosihteerien (viestintäasiat, valtionvarat) 17 päivänä joulukuuta 1998 tekemässä yhteisessä päätöksessä.

| (121) | Komissio ei ole saanut tietoja, jotka osoittaisivat, että RTP:n joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun olisi liittynyt valtion takaus. Joukkovelkakirjoja koskevan tarjousesitteen mukaan RTP takasi itse lainan takaisinmaksun. RTP:lla ei ollut liikkeeseenlaskun aikaan sellaista oikeudellista asemaa, että valtio olisi ollut automaattisesti annin takaajana. Yritys muutettiin vuonna 1992 annetulla lailla nro 21/92 valtionyhtiöstä osakeyhtiöksi. Näistä syistä komissio katsoo, että joukkovelkakirjat laskettiin liikkeeseen markkinaehdoin, eikä valtio ole luopunut tuloistaan. Tämän vuoksi liikkeeseenlaskuun ei ole käytetty valtion varoja. Toisin kuin kolmannet esittävät, tätä päätelmää ei komission mielestä muuta se, että RTP kuuluu valtiolle, sillä EY:n perustamissopimuksen määräyksissä suhtaudutaan puolueettomasti sekä julkiseen että yksityiseen omistukseen (62). |
| --- | --- |

(121)

Komissio ei ole saanut tietoja, jotka osoittaisivat, että RTP:n joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun olisi liittynyt valtion takaus. Joukkovelkakirjoja koskevan tarjousesitteen mukaan RTP takasi itse lainan takaisinmaksun. RTP:lla ei ollut liikkeeseenlaskun aikaan sellaista oikeudellista asemaa, että valtio olisi ollut automaattisesti annin takaajana. Yritys muutettiin vuonna 1992 annetulla lailla nro 21/92 valtionyhtiöstä osakeyhtiöksi. Näistä syistä komissio katsoo, että joukkovelkakirjat laskettiin liikkeeseen markkinaehdoin, eikä valtio ole luopunut tuloistaan. Tämän vuoksi liikkeeseenlaskuun ei ole käytetty valtion varoja. Toisin kuin kolmannet esittävät, tätä päätelmää ei komission mielestä muuta se, että RTP kuuluu valtiolle, sillä EY:n perustamissopimuksen määräyksissä suhtaudutaan puolueettomasti sekä julkiseen että yksityiseen omistukseen (62).

| (122) | Vuonna 1996 elokuvatuotannon tukemisesta tehdyn sopimuksen osalta komissio ei voi yhtyä kolmansien näkemyksiin, joiden mukaan RTP sai sopimuksen perusteella lisärahoitusta. Tässä sopimuksessa määrättiin yksityiskohtaisesti, miten RTP:n olisi täytettävä elokuvatuotannon tukemiseen liittyvä julkisen palvelun velvoitteensa (63), mutta siinä ei osoitettu lisärahoitusta RTP:lle. Mahdollisuus korvausten myöntämiseen RTP:lle elokuvatuotantoon liittyvistä velvoitteista sisältyi jo lakiin nro 21/92 (64), jossa säädettiin yleisestä korvausjärjestelmästä. Siksi sopimusta ei voida pitää erillisenä tapauskohtaisena rahoitustoimenpiteenä. Sopimus ei siis johda valtion tulojen menetykseen, sillä siinä ei määrätä lisää valtion varoja myönnettäväksi RTP:lle. |
| --- | --- |

(122)

Vuonna 1996 elokuvatuotannon tukemisesta tehdyn sopimuksen osalta komissio ei voi yhtyä kolmansien näkemyksiin, joiden mukaan RTP sai sopimuksen perusteella lisärahoitusta. Tässä sopimuksessa määrättiin yksityiskohtaisesti, miten RTP:n olisi täytettävä elokuvatuotannon tukemiseen liittyvä julkisen palvelun velvoitteensa (63), mutta siinä ei osoitettu lisärahoitusta RTP:lle. Mahdollisuus korvausten myöntämiseen RTP:lle elokuvatuotantoon liittyvistä velvoitteista sisältyi jo lakiin nro 21/92 (64), jossa säädettiin yleisestä korvausjärjestelmästä. Siksi sopimusta ei voida pitää erillisenä tapauskohtaisena rahoitustoimenpiteenä. Sopimus ei siis johda valtion tulojen menetykseen, sillä siinä ei määrätä lisää valtion varoja myönnettäväksi RTP:lle.

| (123) | Vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelma vaikuttaa vain RTP:n toteuttamalta alustavalta selvitykseltä, eikä siihen liity minkäänlaista Portugalin valtion taloudellista sitoumusta. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteeseen ei liity valtion varoja. Kolmansien esittämiin huomautuksiin ei sisältynyt asiaa koskevia lisätietoja. |
| --- | --- |

(123)

Vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelma vaikuttaa vain RTP:n toteuttamalta alustavalta selvitykseltä, eikä siihen liity minkäänlaista Portugalin valtion taloudellista sitoumusta. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteeseen ei liity valtion varoja. Kolmansien esittämiin huomautuksiin ei sisältynyt asiaa koskevia lisätietoja.

| (124) | Edellä esitetyn perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että elokuvatuotannon tukemista koskeva sopimus, vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelma, yleisradioverkon käyttömaksujen viivästyminen ja joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku eivät sisällä valtiontukea, sillä niissä ei ole käytetty valtion varoja. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että elokuvatuotannon tukemista koskeva sopimus, vuosien 1996–2000 rakenneuudistussuunnitelma, yleisradioverkon käyttömaksujen viivästyminen ja joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku eivät sisällä valtiontukea, sillä niissä ei ole käytetty valtion varoja.

| (125) | Kun tarkastellaan vapautusta notariaatti- ja rekisterimaksuista, komission on määritettävä, onko toimenpiteellä myönnetty yleinen verovapautus RTP:lle ja onko sitä sovellettu yksinomaan RTP:hen (tai ainoastaan valtionyhtiöihin) eikä yksityisiin yrityksiin. Komission on lisäksi arvioitava, onko RTP saanut ylimääräistä etua, kun se ei ole maksanut oikeaksi todistamisesta, ja onko RTP vapautettu myös kaikkia muita omaisuuseriä koskevista rekisterimaksuista lain nro 21/92 11 §:n 2 momentin nojalla. |
| --- | --- |

(125)

Kun tarkastellaan vapautusta notariaatti- ja rekisterimaksuista, komission on määritettävä, onko toimenpiteellä myönnetty yleinen verovapautus RTP:lle ja onko sitä sovellettu yksinomaan RTP:hen (tai ainoastaan valtionyhtiöihin) eikä yksityisiin yrityksiin. Komission on lisäksi arvioitava, onko RTP saanut ylimääräistä etua, kun se ei ole maksanut oikeaksi todistamisesta, ja onko RTP vapautettu myös kaikkia muita omaisuuseriä koskevista rekisterimaksuista lain nro 21/92 11 §:n 2 momentin nojalla.

| (126) | Komissio katsoo, että 11 §:n tarkoituksena on vapauttaa RTP kaikista rekisteröintikuluista ja vastaavista maksuista, jotka liittyvät suoraan sen yhtiöjärjestyksen muuttamiseen. Kyseisessä 1 momentissa käsitellään yleistä velvollisuutta rekisteröidä yhtiöjärjestys maan kaupparekisteriin ja 2 momentissa käsitellään muita rekisteröintivelvoitteita, jotka liittyvät suoraan yrityksen oikeusmuodon muuttamiseen (ts. kirjaaminen aineellisten tai aineettomien omaisuuserien rekisteriin jne.). Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että RTP ei saanut yleistä vapautusta rekisteröintimaksuista, sillä se on maksanut useaan otteeseen yhtiöjärjestyksen muuttamiseen liittyviä notariaatti- ja rekisteröintimaksuja muututtuaan osakeyhtiöksi (65). Siksi komissio ei yhdy asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin, joiden mukaan RTP:lle myönnettiin yleinen vapautus notariaatti- ja rekisteröintikuluista. |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo, että 11 §:n tarkoituksena on vapauttaa RTP kaikista rekisteröintikuluista ja vastaavista maksuista, jotka liittyvät suoraan sen yhtiöjärjestyksen muuttamiseen. Kyseisessä 1 momentissa käsitellään yleistä velvollisuutta rekisteröidä yhtiöjärjestys maan kaupparekisteriin ja 2 momentissa käsitellään muita rekisteröintivelvoitteita, jotka liittyvät suoraan yrityksen oikeusmuodon muuttamiseen (ts. kirjaaminen aineellisten tai aineettomien omaisuuserien rekisteriin jne.). Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että RTP ei saanut yleistä vapautusta rekisteröintimaksuista, sillä se on maksanut useaan otteeseen yhtiöjärjestyksen muuttamiseen liittyviä notariaatti- ja rekisteröintimaksuja muututtuaan osakeyhtiöksi (65). Siksi komissio ei yhdy asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin, joiden mukaan RTP:lle myönnettiin yleinen vapautus notariaatti- ja rekisteröintikuluista.

| (127) | Komissio on Portugalin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että lain nro 21/92 11 §:n 1 momentti, jonka perusteella RTP vapautettiin notariaatti- ja rekisteröintikuluista, ei merkitse erityisen edun myöntämistä yritykselle. Siinä vain vahvistetaan, että lakia nro 84/88 sovelletaan RTP:hen. Lain mukaan julkiset yritykset voidaan muuttaa osakeyhtiöiksi asetuksen nojalla, jolla hyväksytään osakeyhtiön yhtiöjärjestys ja joka riittää täyttämään kaikki edellytetyt rekisteröintimuodollisuudet. |
| --- | --- |

(127)

Komissio on Portugalin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että lain nro 21/92 11 §:n 1 momentti, jonka perusteella RTP vapautettiin notariaatti- ja rekisteröintikuluista, ei merkitse erityisen edun myöntämistä yritykselle. Siinä vain vahvistetaan, että lakia nro 84/88 sovelletaan RTP:hen. Lain mukaan julkiset yritykset voidaan muuttaa osakeyhtiöiksi asetuksen nojalla, jolla hyväksytään osakeyhtiön yhtiöjärjestys ja joka riittää täyttämään kaikki edellytetyt rekisteröintimuodollisuudet.

| (128) | On järjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että julkisia yrityksiä kohdellaan eri tavalla, kun niiden yhtiömuoto muutetaan osakeyhtiöksi. Se ei tarjoa erityisiä etuja yrityksille, sillä tästä ei aiheudu kustannuksia. Notaarin laatimiin asiakirjoihin perustuva käytäntö on tarpeen, jotta voidaan varmentaa asiakirjat yrityksen perustamisesta tai sen muuttamisesta ja antaa niille oikeudellinen arvo. Tällaisen asiakirjan laatiminen vaikuttaa kuitenkin turhalta sellaisten julkisten yritysten osalta, joiden oikeudellinen muoto on muuttunut osakeyhtiöksi asetuksen nojalla, sillä tällaisella asetuksella on jo tarvittava oikeudellinen arvo. |
| --- | --- |

(128)

On järjestelmän sisäisen logiikan mukaista, että julkisia yrityksiä kohdellaan eri tavalla, kun niiden yhtiömuoto muutetaan osakeyhtiöksi. Se ei tarjoa erityisiä etuja yrityksille, sillä tästä ei aiheudu kustannuksia. Notaarin laatimiin asiakirjoihin perustuva käytäntö on tarpeen, jotta voidaan varmentaa asiakirjat yrityksen perustamisesta tai sen muuttamisesta ja antaa niille oikeudellinen arvo. Tällaisen asiakirjan laatiminen vaikuttaa kuitenkin turhalta sellaisten julkisten yritysten osalta, joiden oikeudellinen muoto on muuttunut osakeyhtiöksi asetuksen nojalla, sillä tällaisella asetuksella on jo tarvittava oikeudellinen arvo.

| (129) | Rekisteröintikuluja koskevaa perustelua sovelletaan myös julkistamista koskeviin kuluihin. Osana julkisen viranomaisen velvollisuuksiaan valtion on julkistettava lainsäädäntöön tehdyt muutokset Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República). Koska valtio oli jo julkistanut lain nro 21/92, jolla hyväksytään RTP:n uusi yhtiöjärjestys, olisi ollut turhaa asettaa RTP:lle muita julkistamisvelvollisuuksia, joita voidaan soveltaa yksityisiin yrityksiin. Portugalin virallinen lehti sisältää RTP:n yhtiöjärjestyksen kokonaisuudessaan, mikä vastaa siis yhtiön rekisteröintiä kolmansille annettavien tietojen suhteen. |
| --- | --- |

(129)

Rekisteröintikuluja koskevaa perustelua sovelletaan myös julkistamista koskeviin kuluihin. Osana julkisen viranomaisen velvollisuuksiaan valtion on julkistettava lainsäädäntöön tehdyt muutokset Portugalin virallisessa lehdessä (Diário da República). Koska valtio oli jo julkistanut lain nro 21/92, jolla hyväksytään RTP:n uusi yhtiöjärjestys, olisi ollut turhaa asettaa RTP:lle muita julkistamisvelvollisuuksia, joita voidaan soveltaa yksityisiin yrityksiin. Portugalin virallinen lehti sisältää RTP:n yhtiöjärjestyksen kokonaisuudessaan, mikä vastaa siis yhtiön rekisteröintiä kolmansille annettavien tietojen suhteen.

| (130) | Komissio on yhtä mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että lain nro 21/92 11 §:n 2 momentilla, jolla RTP vapautettiin muiden yhtiömuodon muuttamiseen suoraan liittyvien rekisteröintimaksujen maksamisesta, ei myönnetä erityistä etua RTP:lle. Lain nro 21/92 11 §:n 2 momentissa vahvistetaan ainoastaan asetuksen nro 404/90 1 §:n soveltaminen. Sen mukaan yritykset voidaan vapauttaa sulautumisen tai yhteistyön edellyttämän kiinteän omaisuuden myynnistä kannettavasta verosta sekä muista oikeudellisista maksuista ja kuluista. Asetusta nro 404/90 sovelletaan kaikkiin yrityksiin, jotka ovat toteuttaneet yhteistyö- tai sulautumistoimenpiteitä ennen 31 päivää joulukuuta 1993. RTP:lle myönnetty vapautus muista rekisteröintimaksuista ei merkitse erityisen edun myöntämistä sille, koska vapautusta sovelletaan kaikkiin samassa tilanteessa oleviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(130)

Komissio on yhtä mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että lain nro 21/92 11 §:n 2 momentilla, jolla RTP vapautettiin muiden yhtiömuodon muuttamiseen suoraan liittyvien rekisteröintimaksujen maksamisesta, ei myönnetä erityistä etua RTP:lle. Lain nro 21/92 11 §:n 2 momentissa vahvistetaan ainoastaan asetuksen nro 404/90 1 §:n soveltaminen. Sen mukaan yritykset voidaan vapauttaa sulautumisen tai yhteistyön edellyttämän kiinteän omaisuuden myynnistä kannettavasta verosta sekä muista oikeudellisista maksuista ja kuluista. Asetusta nro 404/90 sovelletaan kaikkiin yrityksiin, jotka ovat toteuttaneet yhteistyö- tai sulautumistoimenpiteitä ennen 31 päivää joulukuuta 1993. RTP:lle myönnetty vapautus muista rekisteröintimaksuista ei merkitse erityisen edun myöntämistä sille, koska vapautusta sovelletaan kaikkiin samassa tilanteessa oleviin yrityksiin.

| (131) | Tutkittuaan kolmansien ja Portugalin viranomaisten esittämät huomautukset komissio päätteli, että alkuperäistä sopimusta sosiaaliturvaviranomaisten ja RTP:n välillä ei voida pitää yksityisen toiminnanharjoittajan tavanomaisena toimintana. Kiista koski kysymystä siitä, voidaanko sosiaaliturvaviranomaisten tulkintaa tietyistä määräyksen nro 12/83 säännöksistä pitää oikeudellisesti asianmukaisena. Tehdyssä sopimuksessa vahvistettiin RTP:n tulkinta, jonka tukena oli veroasiantuntijan analyysi, jossa kyseisen päätöksen pääteltiin olevan perustuslain vastainen. Päätöstä ei kuitenkaan kumottu sopimuksen jälkeen. On siis syytä päätellä, että toimenpidettä sovellettiin valikoivasti RTP:hen ilman, että samalla olisi muutettu sosiaaliturvaviranomaisten tulkintaa säännöksistä muiden yritysten osalta. |
| --- | --- |

(131)

Tutkittuaan kolmansien ja Portugalin viranomaisten esittämät huomautukset komissio päätteli, että alkuperäistä sopimusta sosiaaliturvaviranomaisten ja RTP:n välillä ei voida pitää yksityisen toiminnanharjoittajan tavanomaisena toimintana. Kiista koski kysymystä siitä, voidaanko sosiaaliturvaviranomaisten tulkintaa tietyistä määräyksen nro 12/83 säännöksistä pitää oikeudellisesti asianmukaisena. Tehdyssä sopimuksessa vahvistettiin RTP:n tulkinta, jonka tukena oli veroasiantuntijan analyysi, jossa kyseisen päätöksen pääteltiin olevan perustuslain vastainen. Päätöstä ei kuitenkaan kumottu sopimuksen jälkeen. On siis syytä päätellä, että toimenpidettä sovellettiin valikoivasti RTP:hen ilman, että samalla olisi muutettu sosiaaliturvaviranomaisten tulkintaa säännöksistä muiden yritysten osalta.

| (132) | Komissio ei voi myöskään yhtyä Portugalin viranomaisten kantaan, että velan uudelleenjärjestelyä sekä sakoista ja koroista luopumista koskeva lupa olisi annettu osana yleistä järjestelmää, jota sovellettiin kaikkiin yrityksiin vastaavassa tilanteessa asetuksen nro 411/91 nojalla, eikä se näin ollen merkinnyt erityisen edun myöntämistä RTP:lle. |
| --- | --- |

(132)

Komissio ei voi myöskään yhtyä Portugalin viranomaisten kantaan, että velan uudelleenjärjestelyä sekä sakoista ja koroista luopumista koskeva lupa olisi annettu osana yleistä järjestelmää, jota sovellettiin kaikkiin yrityksiin vastaavassa tilanteessa asetuksen nro 411/91 nojalla, eikä se näin ollen merkinnyt erityisen edun myöntämistä RTP:lle.

| (133) | Tämän päätöksen tarkoituksena on määritellä, sovellettiinko järjestelmää RTP:hen valikoivasti, eikä tarkastella sitä, oliko järjestelmä valikoiva vai yleinen. |
| --- | --- |

(133)

Tämän päätöksen tarkoituksena on määritellä, sovellettiinko järjestelmää RTP:hen valikoivasti, eikä tarkastella sitä, oliko järjestelmä valikoiva vai yleinen.

| (134) | Jotta voidaan osoittaa, että uudelleenjärjestely on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseksi, asetuksessa nro 411/91 edellytetään yrityksen taloudellista tilannetta ja rahoitusasemaa koskevan selvityksen laatimista. RTP ei kuitenkaan tehnyt missään vaiheessa tällaista asetuksen nro 411/91 2 §:n 3 momentin mukaista selvitystä. |
| --- | --- |

(134)

Jotta voidaan osoittaa, että uudelleenjärjestely on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseksi, asetuksessa nro 411/91 edellytetään yrityksen taloudellista tilannetta ja rahoitusasemaa koskevan selvityksen laatimista. RTP ei kuitenkaan tehnyt missään vaiheessa tällaista asetuksen nro 411/91 2 §:n 3 momentin mukaista selvitystä.

| (135) | Asetuksen 2 §:n 1 momentin d alamomentissa asetettua edellytystä ei sovellettu RTP:hen, sillä velan uudelleenjärjestelyä ei toteutettu seurauksena valtion toimenpiteestä. Komissio ei yhdy Portugalin viranomaisten näkemykseen, että valtion toimintahistoria olisi vaikuttanut velallisen yrityksen toimintaan ja että RTP:tä koskivat valtion toimenpiteen aikana lainmukaiset säännöt. Vaikka RTP olikin erityisen hallintojärjestelmän alainen vuonna 1977 (66), järjestelmä lopetettiin, kun RTP:n yhtiöjärjestys hyväksyttiin vuonna 1980. Sosiaaliturvavelka muodostui kuitenkin vuosina 1983–1989. Komissio katsoo, että RTP:n velan uudelleenjärjestelyn hyväksyminen ei olisi ollut mahdollista asetuksen nro 411/91 mukaisen yleisen järjestelmän puitteissa, sillä RTP ei täyttänyt velan uudelleenjärjestelyn hyväksymiselle laissa asetettuja edellytyksiä. Tämän vuoksi toimenpidettä sovellettiin RTP:hen valikoivasti. |
| --- | --- |

(135)

Asetuksen 2 §:n 1 momentin d alamomentissa asetettua edellytystä ei sovellettu RTP:hen, sillä velan uudelleenjärjestelyä ei toteutettu seurauksena valtion toimenpiteestä. Komissio ei yhdy Portugalin viranomaisten näkemykseen, että valtion toimintahistoria olisi vaikuttanut velallisen yrityksen toimintaan ja että RTP:tä koskivat valtion toimenpiteen aikana lainmukaiset säännöt. Vaikka RTP olikin erityisen hallintojärjestelmän alainen vuonna 1977 (66), järjestelmä lopetettiin, kun RTP:n yhtiöjärjestys hyväksyttiin vuonna 1980. Sosiaaliturvavelka muodostui kuitenkin vuosina 1983–1989. Komissio katsoo, että RTP:n velan uudelleenjärjestelyn hyväksyminen ei olisi ollut mahdollista asetuksen nro 411/91 mukaisen yleisen järjestelmän puitteissa, sillä RTP ei täyttänyt velan uudelleenjärjestelyn hyväksymiselle laissa asetettuja edellytyksiä. Tämän vuoksi toimenpidettä sovellettiin RTP:hen valikoivasti.

| (136) | Salliessaan velan uudelleenjärjestelyn valtion olisi pitänyt toimia julkisen tai yksityisen velkojan tavoin, joka pyrkii saamaan takaisin sille kuuluvat saatavat ja joka tästä syystä tekee uudelleenjärjestelysopimuksia takaisinmaksun helpottamiseksi (67). Valtion soveltaman viivästyskoron olisi oltava yhtä suuri kuin yksityisen velkojan vastaavassa tilanteessa soveltama korkokanta. Komissio katsoo, että aloittamalla oikeudellisen menettelyn velan takaisinperimiseksi yksityinen velkoja saisi vähintään lakisääteisen koron. Portugalin viranomaiset eivät siis käytettävissä olevista oikeudellisista täytäntöönpanokeinoista huolimatta edellyttäneet koron maksua, joten niiden ei voida katsoa toimineen yksityisen velkojan tavoin, joka olisi pyrkinyt saamaan mahdollisimman korkean koron. Tämän lisäksi sosiaaliturvavelkaa kertyi vuosina 1983–1989, mutta velan uudelleenjärjestelystä sovittiin vasta vuonna 1993. Tällaisissa olosuhteissa yksityinen velkoja ei olisi antanut velkojen kasvaa näin pitkään, vaan olisi aloittanut takaisinperintämenettelyn. Näin ollen vaikuttaa siltä, että toimenpiteellä myönnettiin RTP:lle erityinen etu. |
| --- | --- |

(136)

Salliessaan velan uudelleenjärjestelyn valtion olisi pitänyt toimia julkisen tai yksityisen velkojan tavoin, joka pyrkii saamaan takaisin sille kuuluvat saatavat ja joka tästä syystä tekee uudelleenjärjestelysopimuksia takaisinmaksun helpottamiseksi (67). Valtion soveltaman viivästyskoron olisi oltava yhtä suuri kuin yksityisen velkojan vastaavassa tilanteessa soveltama korkokanta. Komissio katsoo, että aloittamalla oikeudellisen menettelyn velan takaisinperimiseksi yksityinen velkoja saisi vähintään lakisääteisen koron. Portugalin viranomaiset eivät siis käytettävissä olevista oikeudellisista täytäntöönpanokeinoista huolimatta edellyttäneet koron maksua, joten niiden ei voida katsoa toimineen yksityisen velkojan tavoin, joka olisi pyrkinyt saamaan mahdollisimman korkean koron. Tämän lisäksi sosiaaliturvavelkaa kertyi vuosina 1983–1989, mutta velan uudelleenjärjestelystä sovittiin vasta vuonna 1993. Tällaisissa olosuhteissa yksityinen velkoja ei olisi antanut velkojen kasvaa näin pitkään, vaan olisi aloittanut takaisinperintämenettelyn. Näin ollen vaikuttaa siltä, että toimenpiteellä myönnettiin RTP:lle erityinen etu.

| (137) | Kun tarkastellaan televisiosignaalin jakelu- ja siirtoverkosta maksettua korvausta, komissio ei voi ottaa huomioon kolmansien huomautuksia, joissa asetetaan kyseenalaiseksi yleisradioverkon arvon laskutapa. Komissio oli jo päätellyt 2 päivänä lokakuuta 1996 tehdyssä päätöksessään, että valtion RTP:lle kyseisestä verkosta maksama korvaus vastasi markkinahintaa eikä ollut valtiontukea (68). SIC ei asettanut tätä päätelmää kyseenalaiseksi, kun asiaa käsiteltiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (69). |
| --- | --- |

(137)

Kun tarkastellaan televisiosignaalin jakelu- ja siirtoverkosta maksettua korvausta, komissio ei voi ottaa huomioon kolmansien huomautuksia, joissa asetetaan kyseenalaiseksi yleisradioverkon arvon laskutapa. Komissio oli jo päätellyt 2 päivänä lokakuuta 1996 tehdyssä päätöksessään, että valtion RTP:lle kyseisestä verkosta maksama korvaus vastasi markkinahintaa eikä ollut valtiontukea (68). SIC ei asettanut tätä päätelmää kyseenalaiseksi, kun asiaa käsiteltiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (69).

| (138) | Komissio ei myöskään yhdy huomautuksiin siitä, että korvauksen maksaminen ei ole perusteltua, koska televisiosignaalin jakelu- ja siirtoverkko olisi rakennettu valtion rahoituksella. Komissio katsoo, että valtion toimintaa investoijana ei pidä sekoittaa sen toimintaan viranomaisena. Vaikka valtio omisti RTP:n ja sittemmin TDP:n 100-prosenttisesti, näiden kahden yhtiön oli oltava avoimuuden vaatimuksen vuoksi oikeudellisesti ja rahoitukseltaan itsenäisiä. Verkko kuului RTP:n omaisuuseriin. Tästä syystä se, että valtio maksoi julkiselle yritykselle eli RTP:lle markkinahintaa vastaavan korvauksen verkosta, jonka se oli päättänyt siirtää toiseen yhtiöön, ei merkitse taloudellisen edun myöntämistä RTP:lle, koska korvauksen arvo vastasi näiden omaisuuserien todellista arvoa. Tästä syystä toimenpiteestä ei koitunut etua RTP:lle, eikä se siis ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(138)

Komissio ei myöskään yhdy huomautuksiin siitä, että korvauksen maksaminen ei ole perusteltua, koska televisiosignaalin jakelu- ja siirtoverkko olisi rakennettu valtion rahoituksella. Komissio katsoo, että valtion toimintaa investoijana ei pidä sekoittaa sen toimintaan viranomaisena. Vaikka valtio omisti RTP:n ja sittemmin TDP:n 100-prosenttisesti, näiden kahden yhtiön oli oltava avoimuuden vaatimuksen vuoksi oikeudellisesti ja rahoitukseltaan itsenäisiä. Verkko kuului RTP:n omaisuuseriin. Tästä syystä se, että valtio maksoi julkiselle yritykselle eli RTP:lle markkinahintaa vastaavan korvauksen verkosta, jonka se oli päättänyt siirtää toiseen yhtiöön, ei merkitse taloudellisen edun myöntämistä RTP:lle, koska korvauksen arvo vastasi näiden omaisuuserien todellista arvoa. Tästä syystä toimenpiteestä ei koitunut etua RTP:lle, eikä se siis ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (139) | Tarkasteltuaan kolmansien ja Portugalin viranomaisten esittämiä huomautuksia komissio päättelee, että vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ovat antaneet taloudellista etua RTP:lle. Kuten taulukosta 3 ilmenee, RTP:n rahoitusasema oli heikko pääomasijoitusten toteuttamisen aikaan. Yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut pääomaa yritykseen, koska yrityksen ei olisi voitu odottaa tuottavan tavanomaista voittoa kohtuullisen ajan kuluessa. Huolimatta pääomasijoituksista RTP:n taloudellinen tilanne heikkeni. Portugalin viranomaiset ja kolmannet eivät ole esittäneet, että Portugalin valtio olisi toiminut yksityisen sijoittajan tavoin sijoittaessaan pääomaa yritykseen. |
| --- | --- |

(139)

Tarkasteltuaan kolmansien ja Portugalin viranomaisten esittämiä huomautuksia komissio päättelee, että vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ovat antaneet taloudellista etua RTP:lle. Kuten taulukosta 3 ilmenee, RTP:n rahoitusasema oli heikko pääomasijoitusten toteuttamisen aikaan. Yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut pääomaa yritykseen, koska yrityksen ei olisi voitu odottaa tuottavan tavanomaista voittoa kohtuullisen ajan kuluessa. Huolimatta pääomasijoituksista RTP:n taloudellinen tilanne heikkeni. Portugalin viranomaiset ja kolmannet eivät ole esittäneet, että Portugalin valtio olisi toiminut yksityisen sijoittajan tavoin sijoittaessaan pääomaa yritykseen.

| (140) | Komissio on eri mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että vuonna 1998 myönnetty laina oli markkinaehtoinen. Jotta kyse ei olisi valtiontuesta, lainan myöntämisehtojen (lainaan liittyvä takaus ja lainan korko) on kuvastettava riskiä, joka sisältyy lainan myöntämiseen yritykselle (70). Riski ja siten myös korko ovat suuremmat silloin, kun yrityksen rahoitusasema ei tarjoa sellaista vakautta kuin rahoituslaitos edellyttää myöntääkseen lainan. |
| --- | --- |

(140)

Komissio on eri mieltä Portugalin viranomaisten kanssa siitä, että vuonna 1998 myönnetty laina oli markkinaehtoinen. Jotta kyse ei olisi valtiontuesta, lainan myöntämisehtojen (lainaan liittyvä takaus ja lainan korko) on kuvastettava riskiä, joka sisältyy lainan myöntämiseen yritykselle (70). Riski ja siten myös korko ovat suuremmat silloin, kun yrityksen rahoitusasema ei tarjoa sellaista vakautta kuin rahoituslaitos edellyttää myöntääkseen lainan.

| (141) | Kuten taulukosta 3 ilmenee, lainan myöntämisaikana RTP oli niin suurissa rahoitusvaikeuksissa, että yrityksen velat ylittivät sen varat ja sen oman pääoma oli negatiivinen. Yritys oli käytännössä konkurssissa. |
| --- | --- |

(141)

Kuten taulukosta 3 ilmenee, lainan myöntämisaikana RTP oli niin suurissa rahoitusvaikeuksissa, että yrityksen velat ylittivät sen varat ja sen oman pääoma oli negatiivinen. Yritys oli käytännössä konkurssissa.

| (142) | On syytä korostaa, että kyseinen laina oli huonommassa etuoikeusasemassa eli sillä ei ollut omaisuuseriin perustuvia vakuuksia ja konkurssitilanteessa valtion saatavat korvattaisiin vasta kaikkien muiden velkojien jälkeen mutta ennen osakkaita. Omaisuuseriin perustuvien riittävien vakuuksien puuttuminen osoittaa selvästi, että lainaa ei ole myönnetty markkinaehdoin ja että kyseessä oli tuki. Koska RTP oli käytännössä konkurssissa lainan myöntämisajankohtana, mikään rahoituslaitos ei olisi myöntänyt sille huonommassa etuoikeusasemassa olevaa lainaa, sillä oli erittäin epätodennäköistä, että RTP pystyisi maksamaan lainan takaisin. Lainaa ei myöntänytkään yksityinen rahoituslaitos, vaan julkinen Fundo de Regularização da Dívida Pública -rahasto. |
| --- | --- |

(142)

On syytä korostaa, että kyseinen laina oli huonommassa etuoikeusasemassa eli sillä ei ollut omaisuuseriin perustuvia vakuuksia ja konkurssitilanteessa valtion saatavat korvattaisiin vasta kaikkien muiden velkojien jälkeen mutta ennen osakkaita. Omaisuuseriin perustuvien riittävien vakuuksien puuttuminen osoittaa selvästi, että lainaa ei ole myönnetty markkinaehdoin ja että kyseessä oli tuki. Koska RTP oli käytännössä konkurssissa lainan myöntämisajankohtana, mikään rahoituslaitos ei olisi myöntänyt sille huonommassa etuoikeusasemassa olevaa lainaa, sillä oli erittäin epätodennäköistä, että RTP pystyisi maksamaan lainan takaisin. Lainaa ei myöntänytkään yksityinen rahoituslaitos, vaan julkinen Fundo de Regularização da Dívida Pública -rahasto.

| (143) | Lisäksi voidaan todeta, että lainakorko ei vastannut sen myöntämiseen sisältyvää riskiä. Korko oli alhaisempi kuin viitekorko, jota komissio yleensä käyttää tukiosan laskemiseen korkotukilainaohjelmissa (71). Tavanomainen markkinatoimija vaatisi kuitenkin kattavien vakuuksien lisäksi korkoa, joka kattaisi lainan takaisinmaksun laiminlyöntiä koskevan suuren riskin. |
| --- | --- |

(143)

Lisäksi voidaan todeta, että lainakorko ei vastannut sen myöntämiseen sisältyvää riskiä. Korko oli alhaisempi kuin viitekorko, jota komissio yleensä käyttää tukiosan laskemiseen korkotukilainaohjelmissa (71). Tavanomainen markkinatoimija vaatisi kuitenkin kattavien vakuuksien lisäksi korkoa, joka kattaisi lainan takaisinmaksun laiminlyöntiä koskevan suuren riskin.

| (144) | Koska RTP ei rahoitusasemansa vuoksi olisi saanut huonommassa etuoikeusasemassa olevaa lainaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, laina vastaa käytännössä avustuksen myöntämistä ja on RTP:n hyväksi myönnetty etu. |
| --- | --- |

(144)

Koska RTP ei rahoitusasemansa vuoksi olisi saanut huonommassa etuoikeusasemassa olevaa lainaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, laina vastaa käytännössä avustuksen myöntämistä ja on RTP:n hyväksi myönnetty etu.

| (145) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely, vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina muodostavat taloudellisen edun verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät ole saaneet vastaavia varoja. |
| --- | --- |

(145)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely, vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina muodostavat taloudellisen edun verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät ole saaneet vastaavia varoja.

| (146) | Portugalin televisiomarkkinat avattiin kilpailulle viimeistään vuonna 1992, joten markkinoilla oli kilpailijoita jaksolla, jona RTP:n hyväksi toteutettiin eri toimenpiteet. Yksityisille SIC- ja TVI-televisioyhtiöille myönnettiin yleisradiotoimiluvat helmikuussa 1992 ja SIC aloitti lähetykset Portugalissa lokakuussa 1992. |
| --- | --- |

(146)

Portugalin televisiomarkkinat avattiin kilpailulle viimeistään vuonna 1992, joten markkinoilla oli kilpailijoita jaksolla, jona RTP:n hyväksi toteutettiin eri toimenpiteet. Yksityisille SIC- ja TVI-televisioyhtiöille myönnettiin yleisradiotoimiluvat helmikuussa 1992 ja SIC aloitti lähetykset Portugalissa lokakuussa 1992.

| (147) | Komissio ei voi hyväksyä Portugalin viranomaisten kantaa, jonka mukaan sosiaaliturvavelan maksua koskeva sopimus ei kuuluisi valtiontuen käsitteen soveltamisalaan, koska velka oli syntynyt ennen kuin Portugalin yleisradiomarkkinat oli avattu kilpailulle. Rahoitusjärjestely myönnettiin RTP:lle toukokuussa 1993, sen jälkeen kun yleisradiomarkkinat oli avattu kilpailulle. Se oli siis omiaan muodostamaan taloudellisen edun RTP:lle. |
| --- | --- |

(147)

Komissio ei voi hyväksyä Portugalin viranomaisten kantaa, jonka mukaan sosiaaliturvavelan maksua koskeva sopimus ei kuuluisi valtiontuen käsitteen soveltamisalaan, koska velka oli syntynyt ennen kuin Portugalin yleisradiomarkkinat oli avattu kilpailulle. Rahoitusjärjestely myönnettiin RTP:lle toukokuussa 1993, sen jälkeen kun yleisradiomarkkinat oli avattu kilpailulle. Se oli siis omiaan muodostamaan taloudellisen edun RTP:lle.

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtion toimenpiteet ovat omiaan muodostamaan RTP:lle taloudellisen edun verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saaneet vastaavia varoja, ja näin ollen toimenpiteet vääristävät kilpailua 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtion toimenpiteet ovat omiaan muodostamaan RTP:lle taloudellisen edun verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saaneet vastaavia varoja, ja näin ollen toimenpiteet vääristävät kilpailua 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (149) | Valtion toimenpiteet kuuluvat 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tällainen vaikutus aiheutuu, jos kyseessä olevalla alalla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Käsiteltävänä olevassa asiassa tuensaajayritys RTP harjoittaa toimintaa kansainvälisillä markkinoilla. Se osallistuu televisio-ohjelmien vaihtoon Euroopan yleisradioliiton välityksellä ja kuuluu Eurovisio-järjestelmään (72). Tämän lisäksi RTP kilpailee suoraan yksityisten yleisradioyhtiöiden kanssa, jotka harjoittavat toimintaa kansainvälisillä yleisradiolähetysten markkinoilla ja joiden omistusrakenne on kansainvälinen (73). |
| --- | --- |

(149)

Valtion toimenpiteet kuuluvat 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tällainen vaikutus aiheutuu, jos kyseessä olevalla alalla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Käsiteltävänä olevassa asiassa tuensaajayritys RTP harjoittaa toimintaa kansainvälisillä markkinoilla. Se osallistuu televisio-ohjelmien vaihtoon Euroopan yleisradioliiton välityksellä ja kuuluu Eurovisio-järjestelmään (72). Tämän lisäksi RTP kilpailee suoraan yksityisten yleisradioyhtiöiden kanssa, jotka harjoittavat toimintaa kansainvälisillä yleisradiolähetysten markkinoilla ja joiden omistusrakenne on kansainvälinen (73).

| (150) | Voidaan siis päätellä, että RTP:n hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(150)

Voidaan siis päätellä, että RTP:n hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (151) | Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että riippumatta RTP:lle asetetuista julkisen palvelun velvoitteista seuraaviin toimenpiteisiin sisältyy EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea: sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely, vuosina 1994–1997 tehdyt pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina. |
| --- | --- |

(151)

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että riippumatta RTP:lle asetetuista julkisen palvelun velvoitteista seuraaviin toimenpiteisiin sisältyy EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea: sosiaaliturvavelan uudelleenjärjestely, vuosina 1994–1997 tehdyt pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina.

| (152) | Kuten edellä on todettu, RTP:llä on siis velvollisuus tarjota julkisia yleisradiopalveluja. Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että valtion toimenpiteet, joilla korvataan julkisen palvelun kustannuksia, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, kun seuraavat neljä edellytystä täyttyvät (74):






  — | edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, |
| --- | --- | --- |

(152)

Kuten edellä on todettu, RTP:llä on siis velvollisuus tarjota julkisia yleisradiopalveluja. Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että valtion toimenpiteet, joilla korvataan julkisen palvelun kustannuksia, eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea, kun seuraavat neljä edellytystä täyttyvät (74):

—

edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi,

| — | parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, |
| --- | --- |

—

parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi,

| — | korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, |
| --- | --- |

—

korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto,

| — | kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä.

| (153) | Jos ensimmäistä ja kolmatta edellytystä ei oteta huomioon, 151 kappaleessa tarkoitetut tapauskohtaiset toimenpiteet eivät näytä täyttävän toista ja neljättä Altmark-tuomiossa mainittua edellytystä. Syyt on esitetty seuraavassa. |
| --- | --- |

(153)

Jos ensimmäistä ja kolmatta edellytystä ei oteta huomioon, 151 kappaleessa tarkoitetut tapauskohtaiset toimenpiteet eivät näytä täyttävän toista ja neljättä Altmark-tuomiossa mainittua edellytystä. Syyt on esitetty seuraavassa.

| (154) | On selvää, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen perustuva rahoitus ja laina eivät kuulu korvausjärjestelmään, jossa korvausten taso on etukäteen vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen edellytys). Tätä vastoin ne perustuivat valtion tekemiin tapauskohtaisiin päätöksiin. |
| --- | --- |

(154)

On selvää, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen perustuva rahoitus ja laina eivät kuulu korvausjärjestelmään, jossa korvausten taso on etukäteen vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen edellytys). Tätä vastoin ne perustuivat valtion tekemiin tapauskohtaisiin päätöksiin.

| (155) | Kuten 61 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun sopimuksessa määrättiin mahdollisuudesta pääomasijoituksina toteutettavaan erityisrahoitukseen, jota myönnetään julkiseen palveluun tarvittavia laiteinvestointeja varten. Julkisen palvelun sopimukset eivät rajoita investointeja julkiseen palveluun eikä niissä myöskään määritellä selvästi valtion osakkuuden edellytyksiä ja rajoituksia. Niissä määrätään ainoastaan valtion mahdollisuudesta osallistua RTP:n investointeihin osakkaan ominaisuudessa. Näin ollen komissio katsoo, että pääomasijoitusten ei myöskään voida katsoa kuuluvan korvausjärjestelmään, jossa korvausten taso on etukäteen vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(155)

Kuten 61 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun sopimuksessa määrättiin mahdollisuudesta pääomasijoituksina toteutettavaan erityisrahoitukseen, jota myönnetään julkiseen palveluun tarvittavia laiteinvestointeja varten. Julkisen palvelun sopimukset eivät rajoita investointeja julkiseen palveluun eikä niissä myöskään määritellä selvästi valtion osakkuuden edellytyksiä ja rajoituksia. Niissä määrätään ainoastaan valtion mahdollisuudesta osallistua RTP:n investointeihin osakkaan ominaisuudessa. Näin ollen komissio katsoo, että pääomasijoitusten ei myöskään voida katsoa kuuluvan korvausjärjestelmään, jossa korvausten taso on etukäteen vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi.

| (156) | Lisäksi on selvää, että RTP:tä ei valittu julkisia hankintoja koskevan menettelyn perusteella, joka varmistaisi mahdollisimman alhaiset kustannukset. Mikään ei viittaa siihen, että tapauskohtaiset korvaukset olisi määritetty keskivertoyrityksen kustannuksiin perustuvan analyysin pohjalta (neljäs edellytys). |
| --- | --- |

(156)

Lisäksi on selvää, että RTP:tä ei valittu julkisia hankintoja koskevan menettelyn perusteella, joka varmistaisi mahdollisimman alhaiset kustannukset. Mikään ei viittaa siihen, että tapauskohtaiset korvaukset olisi määritetty keskivertoyrityksen kustannuksiin perustuvan analyysin pohjalta (neljäs edellytys).

| (157) | Edellä esitetyn perusteella on selvää, että kaikki Altmark-tuomiossa mainitut edellytykset eivät täyty käsiteltävässä asiassa. Tämän vuoksi 151 kappaleessa mainitut toimenpiteet on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella on selvää, että kaikki Altmark-tuomiossa mainitut edellytykset eivät täyty käsiteltävässä asiassa. Tämän vuoksi 151 kappaleessa mainitut toimenpiteet on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

| (158) | Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontuen myöntäminen yrityksille, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja (yleishyödyllisiä palveluja), voi olla sallittua 86 artiklan nojalla. Altmark-tuomiossa vahvistetaan epäsuorasti, että yleishyödyllisiä palveluja tarjoavalle yritykselle aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi myönnetyt valtiontuet voivat soveltua yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa määrätyt edellytykset (75). |
| --- | --- |

(158)

Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontuen myöntäminen yrityksille, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja (yleishyödyllisiä palveluja), voi olla sallittua 86 artiklan nojalla. Altmark-tuomiossa vahvistetaan epäsuorasti, että yleishyödyllisiä palveluja tarjoavalle yritykselle aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi myönnetyt valtiontuet voivat soveltua yhteismarkkinoille, jos ne täyttävät EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa määrätyt edellytykset (75).

| (159) | Yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt, että jotta toimenpiteeseen voidaan soveltaa poikkeusta, sen on täytettävä määrittelemistä, toimeksiantoa ja suhteellisuutta koskevat periaatteet. Komissio katsoo, että näiden edellytysten täyttyessä kaupan kehitykseen ei vaikuteta yhteisön edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(159)

Yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt, että jotta toimenpiteeseen voidaan soveltaa poikkeusta, sen on täytettävä määrittelemistä, toimeksiantoa ja suhteellisuutta koskevat periaatteet. Komissio katsoo, että näiden edellytysten täyttyessä kaupan kehitykseen ei vaikuteta yhteisön edun vastaisella tavalla.

| (160) | Komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan (76) selitetään, miten näitä periaatteita sovelletaan yleisradiotoiminnan alalla. Tämän tiedonannon mukaisesti komission on arvioitava seuraavia tekijöitä (77):






  — | vastaavatko RTP:n julkisen palvelun tehtävät jäsenvaltion selvästi julkisen palvelun velvoitteiksi määrittelemiä tehtäviä (määritelmä), |
| --- | --- | --- |

(160)

Komission tiedonannossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan (76) selitetään, miten näitä periaatteita sovelletaan yleisradiotoiminnan alalla. Tämän tiedonannon mukaisesti komission on arvioitava seuraavia tekijöitä (77):

—

vastaavatko RTP:n julkisen palvelun tehtävät jäsenvaltion selvästi julkisen palvelun velvoitteiksi määrittelemiä tehtäviä (määritelmä),

| — | onko RTP saanut Portugalin viranomaisilta virallisesti tehtäväkseen tällaisten palvelujen tarjoamisen (toimeksianto), |
| --- | --- |

—

onko RTP saanut Portugalin viranomaisilta virallisesti tehtäväkseen tällaisten palvelujen tarjoamisen (toimeksianto),

| — | onko rahoitus oikeassa suhteessa julkisten palvelujen tarjoamisen aiheuttamiin nettokustannuksiin. |
| --- | --- |

—

onko rahoitus oikeassa suhteessa julkisten palvelujen tarjoamisen aiheuttamiin nettokustannuksiin.

| (161) | Kuten Amsterdamin sopimuksella perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (78) ja yleisradiotoimintaa koskevassa tiedonannossa (79) todetaan, jäsenvaltioiden tehtävänä on määritellä julkisen palvelun yleisradioyhtiön tehtävät. Komission tehtävä yleisradiotoiminnan alalla rajoittuu sen varmistamiseen, että julkisen palvelun määritelmään ei sisälly ilmeisiä virheitä. Tällainen virhe olisi julkisen palvelun määritelmän väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

(161)

Kuten Amsterdamin sopimuksella perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (78) ja yleisradiotoimintaa koskevassa tiedonannossa (79) todetaan, jäsenvaltioiden tehtävänä on määritellä julkisen palvelun yleisradioyhtiön tehtävät. Komission tehtävä yleisradiotoiminnan alalla rajoittuu sen varmistamiseen, että julkisen palvelun määritelmään ei sisälly ilmeisiä virheitä. Tällainen virhe olisi julkisen palvelun määritelmän väärinkäyttöä.

| (162) | Yleisradiotoiminnan erityispiirteiden vuoksi komissio pitää pöytäkirjan tulkitsevien määräysten nojalla sääntöjenmukaisena määritelmää, jonka perusteella tasapainoisen ja vaihtelevan ohjelmiston tarjoaminen annetaan yhden määrätyn yleisradioyhtiön tehtäväksi (80). Tällainen määritelmä on yhdenmukainen yhteiskunnan demokraattisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden täyttämistä koskevan tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

(162)

Yleisradiotoiminnan erityispiirteiden vuoksi komissio pitää pöytäkirjan tulkitsevien määräysten nojalla sääntöjenmukaisena määritelmää, jonka perusteella tasapainoisen ja vaihtelevan ohjelmiston tarjoaminen annetaan yhden määrätyn yleisradioyhtiön tehtäväksi (80). Tällainen määritelmä on yhdenmukainen yhteiskunnan demokraattisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen tarpeiden täyttämistä koskevan tavoitteen kanssa.

| (163) | Kuten 51 ja 52 kappaleessa todetaan, RTP on lain nro 21/92 ja julkisen palvelun sopimusten nojalla velvoitettu tarjoamaan julkisia yleisradiopalveluja kahdella yleisellä kanavalla. Ensimmäisen kanavan on tarjottava yleisluontoisempia ohjelmia ja toisen kanavan on palveltava erityisiä yleisöryhmiä. Kuten 53 ja 54 kappaleessa todetaan, laissa nro 21/92 ja julkisen palvelun sopimuksissa määritellään yksityiskohtaisemmin RTP:n velvoitteet ohjelmasisällön ja kansainvälisen yhteistyön suhteen ja asetetaan eräitä muita erityisvelvoitteita. |
| --- | --- |

(163)

Kuten 51 ja 52 kappaleessa todetaan, RTP on lain nro 21/92 ja julkisen palvelun sopimusten nojalla velvoitettu tarjoamaan julkisia yleisradiopalveluja kahdella yleisellä kanavalla. Ensimmäisen kanavan on tarjottava yleisluontoisempia ohjelmia ja toisen kanavan on palveltava erityisiä yleisöryhmiä. Kuten 53 ja 54 kappaleessa todetaan, laissa nro 21/92 ja julkisen palvelun sopimuksissa määritellään yksityiskohtaisemmin RTP:n velvoitteet ohjelmasisällön ja kansainvälisen yhteistyön suhteen ja asetetaan eräitä muita erityisvelvoitteita.

| (164) | Vaikka RTP:n julkisen palvelun yleisradiotoimintaan liittyvien tehtävien määritelmä on laadullinen ja melko laaja-alainen, komissio katsoo, että tällainen laaja-alainen määritelmä on Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan tulkintasäännösten mukainen (81). Tämän vuoksi komissio pitää sääntöjenmukaisena yleistä julkisen palvelun määritelmää, jonka mukaan RTP:n tehtävänä on lähettää ohjelmaa kahdella koko maan kattavalla kanavalla, joista toinen on yleisluonteisempi ja toinen keskittynyt enemmän rajattuihin kohdeyleisöihin. Tällaisen määritelmän voidaan katsoa täyttävän Portugalin yhteiskunnan demokraattiset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tarpeet. |
| --- | --- |

(164)

Vaikka RTP:n julkisen palvelun yleisradiotoimintaan liittyvien tehtävien määritelmä on laadullinen ja melko laaja-alainen, komissio katsoo, että tällainen laaja-alainen määritelmä on Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan tulkintasäännösten mukainen (81). Tämän vuoksi komissio pitää sääntöjenmukaisena yleistä julkisen palvelun määritelmää, jonka mukaan RTP:n tehtävänä on lähettää ohjelmaa kahdella koko maan kattavalla kanavalla, joista toinen on yleisluonteisempi ja toinen keskittynyt enemmän rajattuihin kohdeyleisöihin. Tällaisen määritelmän voidaan katsoa täyttävän Portugalin yhteiskunnan demokraattiset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tarpeet.

| (165) | Komissio pitää sääntöjenmukaisina niin ikään velvoitteita, joissa määritellään yksityiskohtaisesti tapa, jota noudattaen RTP:n on täytettävä yleisradiotoimintaa koskeva julkisen palvelun velvoitteensa. Voidaan myös katsoa, että nämä velvoitteet vastaavat pöytäkirjassa tarkoitettuja Portugalin yhteiskunnan demokraattisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tarpeita. |
| --- | --- |

(165)

Komissio pitää sääntöjenmukaisina niin ikään velvoitteita, joissa määritellään yksityiskohtaisesti tapa, jota noudattaen RTP:n on täytettävä yleisradiotoimintaa koskeva julkisen palvelun velvoitteensa. Voidaan myös katsoa, että nämä velvoitteet vastaavat pöytäkirjassa tarkoitettuja Portugalin yhteiskunnan demokraattisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tarpeita.

| (166) | Vaikka komissio pitää RTP:lle annettua julkisen palvelun tehtävää sääntöjenmukaisena, sen on kuitenkin varmistettava, ettei määritelmään sisälly ilmeisiä virheitä. |
| --- | --- |

(166)

Vaikka komissio pitää RTP:lle annettua julkisen palvelun tehtävää sääntöjenmukaisena, sen on kuitenkin varmistettava, ettei määritelmään sisälly ilmeisiä virheitä.

| (167) | Televisio ilman rajoja -direktiivin johdanto-osan 45 kappaleen perusteella komissio voi hyväksyä, että yleisradioyhtiöön sovellettava julkisen palvelun määritelmä kattaa velvoitteen osallistua merkittävällä tavalla eurooppalaisen audiovisuaalisen tuotannon investointeihin, jos kyseisiä elokuvia koskevat oikeudet mahdollistavat niiden lähettämisen julkisen palvelun televisiokanavilla (82). |
| --- | --- |

(167)

Televisio ilman rajoja -direktiivin johdanto-osan 45 kappaleen perusteella komissio voi hyväksyä, että yleisradioyhtiöön sovellettava julkisen palvelun määritelmä kattaa velvoitteen osallistua merkittävällä tavalla eurooppalaisen audiovisuaalisen tuotannon investointeihin, jos kyseisiä elokuvia koskevat oikeudet mahdollistavat niiden lähettämisen julkisen palvelun televisiokanavilla (82).

| (168) | Komissio katsoo, että RTP:lle asetettu velvoite tukea elokuvatuotantoa kuuluu julkiseen yleisradiotoimintaan, sillä RTP lähettää julkisen palvelun yleisradioverkossa elokuvia, joiden jakeluoikeudet se on hankkinut. |
| --- | --- |

(168)

Komissio katsoo, että RTP:lle asetettu velvoite tukea elokuvatuotantoa kuuluu julkiseen yleisradiotoimintaan, sillä RTP lähettää julkisen palvelun yleisradioverkossa elokuvia, joiden jakeluoikeudet se on hankkinut.

| (169) | Tästä syystä komissio ei voi yhtyä asianomaisten osapuolten huomautuksiin, joiden mukaan elokuvatuotantoa koskevat RTP:n velvoitteet sekä niiden rahoitustapa olisivat syrjiviä. Osapuolet ovat esittäneet, että yksityiset televisioyhtiöt ovat niin ikään tehneet Portugalin viranomaisten kanssa sopimuksia elokuvatuotannon tukemisesta. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan ollut sovittu korvauksista. Komissio katsoo, että olisi erotettava toisistaan valtion ja yksityisten televisioyhtiöiden vapaaehtoisesti tekemät sopimukset ja RTP:lle asetettu julkisen palvelun velvoite lähettää ja rahoittaa elokuvia. On selvää, että RTP:lle on nimenomaisesti asetettu julkisen palvelun velvoite tukea tietyntyyppistä elokuvatuotantoa, jonka teokset sitten lähetetään julkisilla yleisradiokanavilla. Koska tämäntyyppistä julkisen palvelun tehtävää ei sen sijaan ole annettu yksityisille televisioyhtiöille, RTP toimii valtion välineenä elokuvatuotannon tukemisessa. RTP:n mahdollisesti elokuvatuotannolle antamat edut saattavat olla valtiontukea ja niitä on arvioitava sen mukaisesti. Tämä päätös ei vaikuta näiden elokuvien tuottajille mahdollisesti myönnettyjen etujen arvioimiseen. |
| --- | --- |

(169)

Tästä syystä komissio ei voi yhtyä asianomaisten osapuolten huomautuksiin, joiden mukaan elokuvatuotantoa koskevat RTP:n velvoitteet sekä niiden rahoitustapa olisivat syrjiviä. Osapuolet ovat esittäneet, että yksityiset televisioyhtiöt ovat niin ikään tehneet Portugalin viranomaisten kanssa sopimuksia elokuvatuotannon tukemisesta. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan ollut sovittu korvauksista. Komissio katsoo, että olisi erotettava toisistaan valtion ja yksityisten televisioyhtiöiden vapaaehtoisesti tekemät sopimukset ja RTP:lle asetettu julkisen palvelun velvoite lähettää ja rahoittaa elokuvia. On selvää, että RTP:lle on nimenomaisesti asetettu julkisen palvelun velvoite tukea tietyntyyppistä elokuvatuotantoa, jonka teokset sitten lähetetään julkisilla yleisradiokanavilla. Koska tämäntyyppistä julkisen palvelun tehtävää ei sen sijaan ole annettu yksityisille televisioyhtiöille, RTP toimii valtion välineenä elokuvatuotannon tukemisessa. RTP:n mahdollisesti elokuvatuotannolle antamat edut saattavat olla valtiontukea ja niitä on arvioitava sen mukaisesti. Tämä päätös ei vaikuta näiden elokuvien tuottajille mahdollisesti myönnettyjen etujen arvioimiseen.

| (170) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RTP:n tarjoama yhteisrahoitus portugalilaisille elokuville, jotka lähetetään julkisilla yleisradiokanavilla, voidaan katsoa sääntöjenmukaiseksi erityisvelvoitteeksi, joka on välttämätön, jotta RTP voisi täyttää julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamista koskevan yleisen velvoitteensa. Tämän vuoksi velvoitetta ei voida pitää tehtävän määrittelyyn liittyvänä ilmeisenä virheenä. |
| --- | --- |

(170)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RTP:n tarjoama yhteisrahoitus portugalilaisille elokuville, jotka lähetetään julkisilla yleisradiokanavilla, voidaan katsoa sääntöjenmukaiseksi erityisvelvoitteeksi, joka on välttämätön, jotta RTP voisi täyttää julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamista koskevan yleisen velvoitteensa. Tämän vuoksi velvoitetta ei voida pitää tehtävän määrittelyyn liittyvänä ilmeisenä virheenä.

| (171) | Komissio katsoo kuitenkin, että RTP:lle asetettu velvoite tarjota muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä erityisiä palveluja (83) ei ole riittävän täsmällinen, jotta komissio voisi arvioida riittävällä oikeusvarmuudella, voidaanko tällaisia palveluja pitää julkisen palvelun velvoitteen mukaisina. Vaikka tällaisia muita täsmennettäviä palveluja ei ole määritetty selvästi, komissio toteaa, ettei tämän säännöksen nojalla ole suoritettu minkäänlaisia maksuja tarkasteltavalla jaksolla (84). |
| --- | --- |

(171)

Komissio katsoo kuitenkin, että RTP:lle asetettu velvoite tarjota muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä erityisiä palveluja (83) ei ole riittävän täsmällinen, jotta komissio voisi arvioida riittävällä oikeusvarmuudella, voidaanko tällaisia palveluja pitää julkisen palvelun velvoitteen mukaisina. Vaikka tällaisia muita täsmennettäviä palveluja ei ole määritetty selvästi, komissio toteaa, ettei tämän säännöksen nojalla ole suoritettu minkäänlaisia maksuja tarkasteltavalla jaksolla (84).

| (172) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RTP:n tehtävät, sellaisina kuin ne on kuvattu laissa nro 21/92 ja määritelty uudelleen julkisen palvelun sopimuksissa, ovat selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. Vaikka velvoite tarjota muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä palveluja ei ole riittävän yksityiskohtainen määritelmä, jotta komissio voisi päätellä, että kaikki kyseessä olevat palvelut kuuluvat julkisen palvelun tehtäviin, kyseisen säännöksen nojalla ei ole suoritettu maksuja vuosina 1992–1998. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RTP:n tehtävät, sellaisina kuin ne on kuvattu laissa nro 21/92 ja määritelty uudelleen julkisen palvelun sopimuksissa, ovat selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. Vaikka velvoite tarjota muita tapauskohtaisesti täsmennettäviä palveluja ei ole riittävän yksityiskohtainen määritelmä, jotta komissio voisi päätellä, että kaikki kyseessä olevat palvelut kuuluvat julkisen palvelun tehtäviin, kyseisen säännöksen nojalla ei ole suoritettu maksuja vuosina 1992–1998.

| (173) | Komissio on lisäksi arvioitava, onko edunsaajalle annettu julkisen palvelun velvoite. |
| --- | --- |

(173)

Komissio on lisäksi arvioitava, onko edunsaajalle annettu julkisen palvelun velvoite.

| (174) | Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaan komissio on varmistettava, että RTP:lle on annettu virallisesti julkisen palvelun tehtävä (85). |
| --- | --- |

(174)

Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaan komissio on varmistettava, että RTP:lle on annettu virallisesti julkisen palvelun tehtävä (85).

| (175) | Kuten 55 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun tehtävät on selvästi myönnetty RTP:lle useamman lain ja sopimuksen nojalla: lain nro 58/90 5§, lain nro 21/92 4 §:n 1 momentti ja 5 § sekä julkisen palvelun sopimusten 1 kohta. |
| --- | --- |

(175)

Kuten 55 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun tehtävät on selvästi myönnetty RTP:lle useamman lain ja sopimuksen nojalla: lain nro 58/90 5§, lain nro 21/92 4 §:n 1 momentti ja 5 § sekä julkisen palvelun sopimusten 1 kohta.

| (176) | Komissio ei ole saanut asianomaisilta osapuolilta tai Portugalin hallitukselta huomautuksia, joiden mukaan julkisen palvelun tarjoamista ei olisi virallisesti annettu RTP:n tehtäväksi. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaisesti ja edellä mainitut lait ja sopimukset huomioon ottaen komissio päättelee olleen ilmeistä, että RTP:n edellytetään täyttävän julkisen palvelun velvoite yleisradiotoiminnan alalla ja RTP:lle on siten virallisesti annettu julkisen palvelun tehtävä. |
| --- | --- |

(176)

Komissio ei ole saanut asianomaisilta osapuolilta tai Portugalin hallitukselta huomautuksia, joiden mukaan julkisen palvelun tarjoamista ei olisi virallisesti annettu RTP:n tehtäväksi. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaisesti ja edellä mainitut lait ja sopimukset huomioon ottaen komissio päättelee olleen ilmeistä, että RTP:n edellytetään täyttävän julkisen palvelun velvoite yleisradiotoiminnan alalla ja RTP:lle on siten virallisesti annettu julkisen palvelun tehtävä.

| (177) | Sen lisäksi, että julkisen palvelun tehtävä oli virallisesti myönnetty RTP:lle, on selvitettävä, tarjottiinko julkisia palveluja suunnitellulla tavalla. Kuten edellä 56–59 kappaleessa jo todettiin, erilaisia valvontajärjestelyjä otettiin käyttöön sen varmistamiseksi, että RTP täytti julkisen palvelun velvoitteensa edellytetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(177)

Sen lisäksi, että julkisen palvelun tehtävä oli virallisesti myönnetty RTP:lle, on selvitettävä, tarjottiinko julkisia palveluja suunnitellulla tavalla. Kuten edellä 56–59 kappaleessa jo todettiin, erilaisia valvontajärjestelyjä otettiin käyttöön sen varmistamiseksi, että RTP täytti julkisen palvelun velvoitteensa edellytetyllä tavalla.

| (178) | RTP:n oli ensiksikin esitettävä kertomuksia julkisen palvelun tehtävän toteuttamisesta ja laadittava suunnitelmia, joiden liitteenä oli tilintarkastuslausunto. RTP laati vuosina 1992–1998 julkisen palvelun velvoitteita koskevia kertomuksia, joissa kuvailtiin, miten kukin julkisen palvelun velvoite oli täytetty, ja osoitettiin näiden velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet kustannukset kirjanpidon avulla. |
| --- | --- |

(178)

RTP:n oli ensiksikin esitettävä kertomuksia julkisen palvelun tehtävän toteuttamisesta ja laadittava suunnitelmia, joiden liitteenä oli tilintarkastuslausunto. RTP laati vuosina 1992–1998 julkisen palvelun velvoitteita koskevia kertomuksia, joissa kuvailtiin, miten kukin julkisen palvelun velvoite oli täytetty, ja osoitettiin näiden velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet kustannukset kirjanpidon avulla.

| (179) | Valtiovarainministeri ja viestinnästä vastaava hallituksen jäsen tarkistivat julkisen palvelun sopimuksen noudattamisen ja Inspecção Geral de Finanças -tilintarkastusviranomainen tarkasti rahoitussuunnitelman. |
| --- | --- |

(179)

Valtiovarainministeri ja viestinnästä vastaava hallituksen jäsen tarkistivat julkisen palvelun sopimuksen noudattamisen ja Inspecção Geral de Finanças -tilintarkastusviranomainen tarkasti rahoitussuunnitelman.

| (180) | Lisäksi vuosittain oli teetettävä ulkopuolinen tilintarkastus. Komissio ei yhdy SIC:n näkemykseen siitä, että Portugalin viranomaisten esittämät julkisen palvelun kustannukset ja julkisen palvelun sopimuksiin sisältyvät RTP:n esittämät numerotiedot ja RTP:n tilinpäätökset eivät olisi luotettavia eikä niitä olisi siis riittävästi valvottu. Komissio toteaa, että valtuutettu tilintarkastaja tarkasti vuosina 1992–1998 vuosittain kaikki RTP:n tilinpäätösasiakirjat. Vaikka julkista palvelua koskeviin kertomuksiin ei olisikaan aina liitetty tilintarkastuslausuntoa, tiukat kustannuslaskentasäännöt varmistivat kuitenkin sen, että jokaisen mahdollisesti korvaukseen johtavan julkisen palvelun velvoitteen kustannukset voitiin osoittaa ja tarkastaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(180)

Lisäksi vuosittain oli teetettävä ulkopuolinen tilintarkastus. Komissio ei yhdy SIC:n näkemykseen siitä, että Portugalin viranomaisten esittämät julkisen palvelun kustannukset ja julkisen palvelun sopimuksiin sisältyvät RTP:n esittämät numerotiedot ja RTP:n tilinpäätökset eivät olisi luotettavia eikä niitä olisi siis riittävästi valvottu. Komissio toteaa, että valtuutettu tilintarkastaja tarkasti vuosina 1992–1998 vuosittain kaikki RTP:n tilinpäätösasiakirjat. Vaikka julkista palvelua koskeviin kertomuksiin ei olisikaan aina liitetty tilintarkastuslausuntoa, tiukat kustannuslaskentasäännöt varmistivat kuitenkin sen, että jokaisen mahdollisesti korvaukseen johtavan julkisen palvelun velvoitteen kustannukset voitiin osoittaa ja tarkastaa asianmukaisesti.

| (181) | Edellä esitetyn perusteella on selvää, että tarkastustoimintaa harjoitettiin kolmella eri tasolla, jotka olivat yrityksen sisäinen tilintarkastusyksikkö, vastuulliset valtion yksiköt ja ulkopuolinen tilitoimisto. Vaikka näyttää siltä, ettei julkista palvelua koskevista kertomuksista järjestelmällisesti laadittu ulkopuolista tilintarkastuslausuntoa, kuvailtu järjestelmä varmisti sen, että palvelua tarjottiin vaaditulla tavalla. Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuosina 1992–1998 käytössä oli tehokas menetelmä, joka varmisti RTP:n julkisen palvelun velvoitteen tehokkaan valvonnan. |
| --- | --- |

(181)

Edellä esitetyn perusteella on selvää, että tarkastustoimintaa harjoitettiin kolmella eri tasolla, jotka olivat yrityksen sisäinen tilintarkastusyksikkö, vastuulliset valtion yksiköt ja ulkopuolinen tilitoimisto. Vaikka näyttää siltä, ettei julkista palvelua koskevista kertomuksista järjestelmällisesti laadittu ulkopuolista tilintarkastuslausuntoa, kuvailtu järjestelmä varmisti sen, että palvelua tarjottiin vaaditulla tavalla. Tämän vuoksi komissio päättelee, että vuosina 1992–1998 käytössä oli tehokas menetelmä, joka varmisti RTP:n julkisen palvelun velvoitteen tehokkaan valvonnan.

| (182) | Komission on lisäksi arvioitava, oliko myönnetty rahoitus oikeassa suhteessa julkisen palvelun nettokustannuksiin. |
| --- | --- |

(182)

Komission on lisäksi arvioitava, oliko myönnetty rahoitus oikeassa suhteessa julkisen palvelun nettokustannuksiin.

| (183) | Yleisradiotoimintaa koskevassa tiedonannossa komissio kuvailee kriteerejä, joiden perusteella se arvioi valtion myöntämän rahoituksen oikeasuhteisuutta. Edellytetään, että valtiontuki ei ylitä julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksia eikä markkinoilla esiinny vääristymistä, joka ei ole välttämätöntä julkisen palvelun tehtävien täyttämiseksi (86). |
| --- | --- |

(183)

Yleisradiotoimintaa koskevassa tiedonannossa komissio kuvailee kriteerejä, joiden perusteella se arvioi valtion myöntämän rahoituksen oikeasuhteisuutta. Edellytetään, että valtiontuki ei ylitä julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksia eikä markkinoilla esiinny vääristymistä, joka ei ole välttämätöntä julkisen palvelun tehtävien täyttämiseksi (86).

| (184) | Jotta voidaan määritellä asianmukaisesti julkisen palvelun tehtävien aiheuttamat kustannukset, tiedonannossa edellytetään, että julkisen palvelun ja kaupallisen toiminnan tulot ja menot on erotettu toisistaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(184)

Jotta voidaan määritellä asianmukaisesti julkisen palvelun tehtävien aiheuttamat kustannukset, tiedonannossa edellytetään, että julkisen palvelun ja kaupallisen toiminnan tulot ja menot on erotettu toisistaan asianmukaisesti.

| (185) | Kuten 62–64 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun sopimuksissa määritellään kustannusten ja tulojen kohdentamismenetelmä, jota RTP:n on noudatettava. Tarkasteltavana olevassa asiassa komission tehtävää helpottaa se, että RTP:n on pitänyt soveltaa kirjanpitojärjestelmää, jonka avulla voidaan laskea korvauskelpoiset kustannukset, joita yritykselle on aiheutunut jokaisen korvauskelpoisen julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta. |
| --- | --- |

(185)

Kuten 62–64 kappaleessa todetaan, julkisen palvelun sopimuksissa määritellään kustannusten ja tulojen kohdentamismenetelmä, jota RTP:n on noudatettava. Tarkasteltavana olevassa asiassa komission tehtävää helpottaa se, että RTP:n on pitänyt soveltaa kirjanpitojärjestelmää, jonka avulla voidaan laskea korvauskelpoiset kustannukset, joita yritykselle on aiheutunut jokaisen korvauskelpoisen julkisen palvelun tehtävän suorittamisesta.

| (186) | Järjestelmän perusteella jokainen menoerä on kohdennettu objektiivisten kirjanpitoperiaatteiden mukaan tiettyyn toimintaan ja jaettu sen jälkeen RTP:n korvauskelpoisten julkisen palvelun tehtävien mukaan. |
| --- | --- |

(186)

Järjestelmän perusteella jokainen menoerä on kohdennettu objektiivisten kirjanpitoperiaatteiden mukaan tiettyyn toimintaan ja jaettu sen jälkeen RTP:n korvauskelpoisten julkisen palvelun tehtävien mukaan.

| (187) | Koska kustakin korvauskelpoisesta julkisen palvelun tehtävästä saadut tulot vähennetään toimintakustannuksista, järjestelmä varmistaa, että vuotuiset korvaukset on rajattu kunkin julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamiin nettokustannuksiin (ks. 65 kappale). |
| --- | --- |

(187)

Koska kustakin korvauskelpoisesta julkisen palvelun tehtävästä saadut tulot vähennetään toimintakustannuksista, järjestelmä varmistaa, että vuotuiset korvaukset on rajattu kunkin julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamiin nettokustannuksiin (ks. 65 kappale).

| (188) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kustannusten määrittämisessä käytetyt muuttujat on vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(188)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että kustannusten määrittämisessä käytetyt muuttujat on vahvistettu objektiivisesti ja läpinäkyvästi.

| (189) | Komissio toteaa kuitenkin, että kustannusten korvaussäännöissä voidaan aliarvioida RTP:n julkisen palvelun todelliset kustannukset ja aiheuttaa rakenteellista rahoitusvajetta todellisiin rahoitustarpeisiin verrattuna. |
| --- | --- |

(189)

Komissio toteaa kuitenkin, että kustannusten korvaussäännöissä voidaan aliarvioida RTP:n julkisen palvelun todelliset kustannukset ja aiheuttaa rakenteellista rahoitusvajetta todellisiin rahoitustarpeisiin verrattuna.

| (190) | Kuten 65 kappaleessa todetaan, sopimuksissa määritellyn kustannuslaskentatavan mukaan tietyt julkisen palvelun kustannukset eivät kuulu vuotuisten korvausten piiriin (87). Portugalin viranomaiset ilmoittivat lisäksi komissiolle, että vaikka RTP:n edellytetään maksavan arvonlisäveroa saamistaan vuotuisista korvauksista, näitä kustannuksia ei voida ottaa huomioon kustannuslaskentasääntöjen mukaan (96 kappale). RTP ei myöskään sisällyttänyt julkista palvelua koskeviin kertomuksiinsa kaikkia laiteinvestointeja julkisen palvelun toimintaan, vaikka ne on kirjattu tilinpäätöksiin (ks. 67 kappale). |
| --- | --- |

(190)

Kuten 65 kappaleessa todetaan, sopimuksissa määritellyn kustannuslaskentatavan mukaan tietyt julkisen palvelun kustannukset eivät kuulu vuotuisten korvausten piiriin (87). Portugalin viranomaiset ilmoittivat lisäksi komissiolle, että vaikka RTP:n edellytetään maksavan arvonlisäveroa saamistaan vuotuisista korvauksista, näitä kustannuksia ei voida ottaa huomioon kustannuslaskentasääntöjen mukaan (96 kappale). RTP ei myöskään sisällyttänyt julkista palvelua koskeviin kertomuksiinsa kaikkia laiteinvestointeja julkisen palvelun toimintaan, vaikka ne on kirjattu tilinpäätöksiin (ks. 67 kappale).

| (191) | Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti jäsenvaltion tehtävänä on järjestää julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden rahoitus. Käsiteltävänä olevassa asiassa Portugalin viranomaiset päättivät, etteivät ne korvaa osaa kustannuksista, joita palvelujen tarjoajalle aiheutui tämän toimeksiannon toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(191)

Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti jäsenvaltion tehtävänä on järjestää julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden rahoitus. Käsiteltävänä olevassa asiassa Portugalin viranomaiset päättivät, etteivät ne korvaa osaa kustannuksista, joita palvelujen tarjoajalle aiheutui tämän toimeksiannon toteuttamisesta.

| (192) | Tässä tapauksessa valtio maksoi vuotuisia korvauksia RTP:lle ja myönsi lisäksi ylimääräistä rahoitusta pääomasijoituksien, lainojen ja sosiaaliturvavelasta tehdyn sopimuksen muodossa. |
| --- | --- |

(192)

Tässä tapauksessa valtio maksoi vuotuisia korvauksia RTP:lle ja myönsi lisäksi ylimääräistä rahoitusta pääomasijoituksien, lainojen ja sosiaaliturvavelasta tehdyn sopimuksen muodossa.

| (193) | Vaikka julkisen palvelun sopimuksissa määrättiin valtion rahoituksesta, joka perustuu toimintakustannusten mukaisiin vuotuisiin korvauksiin, ja mahdollisuudesta pääomankorotuksiin RTP:n toteuttamien investointien pohjalta, RTP:n julkisen palvelun velvoitetta koskevissa säännöksissä ei säädetty rahoituksesta, joka myönnettäisiin lainoina ja sosiaaliturvamaksujen alennuksina. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 57 kohdan mukaan komission on kuitenkin varmistettava, että kaikki rahoitustoimenpiteet ovat oikeassa suhteessa julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamiin nettokustannuksiin. Vain tässä tapauksessa RTP:n rahoitus voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaiseksi. |
| --- | --- |

(193)

Vaikka julkisen palvelun sopimuksissa määrättiin valtion rahoituksesta, joka perustuu toimintakustannusten mukaisiin vuotuisiin korvauksiin, ja mahdollisuudesta pääomankorotuksiin RTP:n toteuttamien investointien pohjalta, RTP:n julkisen palvelun velvoitetta koskevissa säännöksissä ei säädetty rahoituksesta, joka myönnettäisiin lainoina ja sosiaaliturvamaksujen alennuksina. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 57 kohdan mukaan komission on kuitenkin varmistettava, että kaikki rahoitustoimenpiteet ovat oikeassa suhteessa julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamiin nettokustannuksiin. Vain tässä tapauksessa RTP:n rahoitus voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaiseksi.

| (194) | Komissio katsoo myös, että sellaiset RTP:lle annetut julkisen palvelun velvoitteet, jotka eivät oikeuta korvaukseen julkisen palvelun sopimusten nojalla, voidaan katsoa sääntöjenmukaisiksi ja selvästi määritellyiksi julkisen palvelun velvoitteiksi, jotka valtio on virallisesti antanut palvelun tarjoajan tehtäviksi. Tämän vuoksi Portugalin valtio voi yhteisön lainsäädännön nojalla rahoittaa kaikki RTP:n julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneet nettokustannukset. |
| --- | --- |

(194)

Komissio katsoo myös, että sellaiset RTP:lle annetut julkisen palvelun velvoitteet, jotka eivät oikeuta korvaukseen julkisen palvelun sopimusten nojalla, voidaan katsoa sääntöjenmukaisiksi ja selvästi määritellyiksi julkisen palvelun velvoitteiksi, jotka valtio on virallisesti antanut palvelun tarjoajan tehtäviksi. Tämän vuoksi Portugalin valtio voi yhteisön lainsäädännön nojalla rahoittaa kaikki RTP:n julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneet nettokustannukset.

| (195) | Tätä päätöstä varten ei ole tarpeen laskea uudelleen tarkasti kaikkia nettokustannuksia, joita RTP:lle aiheutui julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Riittää, kun osoitetaan, että RTP:n valtiolta saama kokonaisrahoitus kaudella 1992–1998 ei ylittänyt ylimääräisiä nettokustannuksia, jotka kyseisten julkisen palvelun tehtävien toteuttaminen aiheutti yritykselle kyseisellä kaudella. |
| --- | --- |

(195)

Tätä päätöstä varten ei ole tarpeen laskea uudelleen tarkasti kaikkia nettokustannuksia, joita RTP:lle aiheutui julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Riittää, kun osoitetaan, että RTP:n valtiolta saama kokonaisrahoitus kaudella 1992–1998 ei ylittänyt ylimääräisiä nettokustannuksia, jotka kyseisten julkisen palvelun tehtävien toteuttaminen aiheutti yritykselle kyseisellä kaudella.

| (196) | Taulukossa 6 esitetään yhteenveto RTP:lle aiheutuneista julkisen palvelun kustannuksista (investointi- ja toimintakustannukset) laskettuna sovellettavien kustannuslaskentasääntöjen mukaan sekä korvauksista, jotka se on saanut investointien ja toimintakustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(196)

Taulukossa 6 esitetään yhteenveto RTP:lle aiheutuneista julkisen palvelun kustannuksista (investointi- ja toimintakustannukset) laskettuna sovellettavien kustannuslaskentasääntöjen mukaan sekä korvauksista, jotka se on saanut investointien ja toimintakustannusten perusteella.

| (197) | Aluksi esitetään laiteinvestoinnit julkisen palvelun toimintaan (taulukon 5 tapaan) ja näiden investointien korvaamiseksi tarkoitettu rahoitus (taulukon 2 tapaan). Toiseksi esitetään RTP:n nettomääräiset toimintakustannukset (taulukon 4 tapaan) ja näiden kustannusten kattamiseksi tarkoitetut korvaukset (taulukon 1 tapaan). Lopuksi taulukossa tarkastellaan etuja, jotka liittyvät sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen ja lainaan sisältyviin tapauskohtaisiin tukiin.
  Taulukko 6
  Yhteenveto rahoitustarpeista ja julkisen palvelun toimintakustannusten korvaamisesta laskentasääntöjen mukaan













  (miljoonaa escudoa) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Yhteensä |
| Investointikustannukset | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Pääomasijoitukset | – 0 | – 0 | – 10 000,0 | – 12 800,0 | – 10 000,0 | – 14 000,0 | – 0 | – 46 800,0 |
| Investointikustannusten ja korvausten erotus | 2 632,6 | 2 102,0 | – 7 236,1 | – 11 807,3 | – 8 519,6 | – 9 962,6 | 6 054,2 | – 26 736,8 |
| Julkisen palvelun toimintakustan-nukset | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Korvaukset | – 6 200,0 | – 7 100,0 | – 7 145,0 | – 7 200,0 | – 14 500,0 | – 10 350,0 | – 14 000,0 | – 66 495,0 |
| Sosiaaliturva | — | – 1 206,0 | — | — | — | — | — | – 1 206,0 |
| Lainat | | | | | | | – 20 000,0 | – 20 000,0 |
| Toimintakustannusten ja korvausten erotus | 518,2 | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | – 3 898,7 | 28 755,1 |
| Lähde: Rahoitusselvitys ja julkista palvelua koskevat kertomukset. |

(197)

Aluksi esitetään laiteinvestoinnit julkisen palvelun toimintaan (taulukon 5 tapaan) ja näiden investointien korvaamiseksi tarkoitettu rahoitus (taulukon 2 tapaan). Toiseksi esitetään RTP:n nettomääräiset toimintakustannukset (taulukon 4 tapaan) ja näiden kustannusten kattamiseksi tarkoitetut korvaukset (taulukon 1 tapaan). Lopuksi taulukossa tarkastellaan etuja, jotka liittyvät sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehtyyn sopimukseen ja lainaan sisältyviin tapauskohtaisiin tukiin.

Taulukko 6

Yhteenveto rahoitustarpeista ja julkisen palvelun toimintakustannusten korvaamisesta laskentasääntöjen mukaan

(miljoonaa escudoa)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Yhteensä

Investointikustannukset

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Pääomasijoitukset

– 0

– 0

– 10 000,0

– 12 800,0

– 10 000,0

– 14 000,0

– 0

– 46 800,0

Investointikustannusten ja korvausten erotus

2 632,6

2 102,0

– 7 236,1

– 11 807,3

– 8 519,6

– 9 962,6

6 054,2

– 26 736,8

Julkisen palvelun toimintakustan-nukset

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Korvaukset

– 6 200,0

– 7 100,0

– 7 145,0

– 7 200,0

– 14 500,0

– 10 350,0

– 14 000,0

– 66 495,0

Sosiaaliturva

—

– 1 206,0

—

—

—

—

—

– 1 206,0

Lainat

– 20 000,0

– 20 000,0

Toimintakustannusten ja korvausten erotus

518,2

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

– 3 898,7

28 755,1

Lähde: Rahoitusselvitys ja julkista palvelua koskevat kertomukset.

| (198) | Kuten jo todettiin, Portugalin viranomaisten valitsema vuotuisten korvausten järjestelmä merkitsee, että RTP:lle sen julkisen palvelun tehtävistä todellisuudessa aiheutuneet kustannukset aliarvioitiin ja järjestelmä johti velkojen kasautumiseen. Säilyttääkseen RTP:n rahoitustasapainon viranomaiset käyttivät tapauskohtaisia toimenpiteitä rahoittaakseen RTP:lle julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(198)

Kuten jo todettiin, Portugalin viranomaisten valitsema vuotuisten korvausten järjestelmä merkitsee, että RTP:lle sen julkisen palvelun tehtävistä todellisuudessa aiheutuneet kustannukset aliarvioitiin ja järjestelmä johti velkojen kasautumiseen. Säilyttääkseen RTP:n rahoitustasapainon viranomaiset käyttivät tapauskohtaisia toimenpiteitä rahoittaakseen RTP:lle julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneet kustannukset.

| (199) | Kuten taulukosta 6 ilmenee, pääomasijoitukset ylittivät julkisen palvelun velvoitteen nojalla tehdyt investoinnit 26 736,8 miljoonalla escudolla, mutta myönnetyt korvaukset ja muut tapauskohtaiset tuet alittivat toimintakustannukset 28 755,1 miljoonalla escudolla. Vaikka pääomasijoitusten tarkoituksena oli lähtökohtaisesti rahoittaa laiteinvestointeja, niitä käytettiin myös kerääntyneiden velkojen maksuun. |
| --- | --- |

(199)

Kuten taulukosta 6 ilmenee, pääomasijoitukset ylittivät julkisen palvelun velvoitteen nojalla tehdyt investoinnit 26 736,8 miljoonalla escudolla, mutta myönnetyt korvaukset ja muut tapauskohtaiset tuet alittivat toimintakustannukset 28 755,1 miljoonalla escudolla. Vaikka pääomasijoitusten tarkoituksena oli lähtökohtaisesti rahoittaa laiteinvestointeja, niitä käytettiin myös kerääntyneiden velkojen maksuun.

| (200) | Kuten taulukosta 6 ilmenee, kokonaiskorvaus oli 2 018,3 miljoonaa escudoa pienempi kuin julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamat nettokustannukset (28 755,1 milj. escudoa – 26 736,8 milj. escudoa). Näin ollen komissio päättelee yhteisön sääntöjen nojalla, että valtion myöntämä kokonaisrahoitus on oikeassa suhteessa RTP:lle julkisen palvelun velvoitteista aiheutuneisiin nettokustannuksiin tarkasteltavalla kaudella. |
| --- | --- |

(200)

Kuten taulukosta 6 ilmenee, kokonaiskorvaus oli 2 018,3 miljoonaa escudoa pienempi kuin julkisen palvelun velvoitteen aiheuttamat nettokustannukset (28 755,1 milj. escudoa – 26 736,8 milj. escudoa). Näin ollen komissio päättelee yhteisön sääntöjen nojalla, että valtion myöntämä kokonaisrahoitus on oikeassa suhteessa RTP:lle julkisen palvelun velvoitteista aiheutuneisiin nettokustannuksiin tarkasteltavalla kaudella.

| (201) | Komissio katsoo, että saadut varat ovat todennäköisesti alittaneet valtion RTP:lle antamista julkisen palvelun tehtävistä aiheutuneet yhteenlasketut nettokustannukset, kun otetaan huomioon, että taulukkoon 6 ei sisälly kaikkia RTP:n julkisen palvelun kustannuksia kaudella 1992–1998. |
| --- | --- |

(201)

Komissio katsoo, että saadut varat ovat todennäköisesti alittaneet valtion RTP:lle antamista julkisen palvelun tehtävistä aiheutuneet yhteenlasketut nettokustannukset, kun otetaan huomioon, että taulukkoon 6 ei sisälly kaikkia RTP:n julkisen palvelun kustannuksia kaudella 1992–1998.

| (202) | Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaisesti komission on varmistettava, että valtion myöntämä rahoitus on oikeassa suhteessa julkisen palvelun tarjoamisen aiheuttamiin nettokustannuksiin. Sen on myös varmistettava, että julkisen palvelun toiminnasta johtuva kaupallinen toiminta, jonka osalta tuloja ja menoja ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, ei aiheuta markkinoilla vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä julkisen palvelun tarjoamisen kannalta. Vääristymisestä olisi kyse, jos RTP alentaisi mainoshintoja markkinoilla supistaakseen kilpailijoidensa tuloja (88). Tällöin RTP ei maksimoisi liiketoimintansa tuloja ja lisäisi aiheettomasti valtion rahoituksen tarvetta. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaan tällaisen menettelytavan ei voida katsoa kuuluvan yleisradioyhtiölle annettuun julkisen palvelun tehtävään (89). |
| --- | --- |

(202)

Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaisesti komission on varmistettava, että valtion myöntämä rahoitus on oikeassa suhteessa julkisen palvelun tarjoamisen aiheuttamiin nettokustannuksiin. Sen on myös varmistettava, että julkisen palvelun toiminnasta johtuva kaupallinen toiminta, jonka osalta tuloja ja menoja ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, ei aiheuta markkinoilla vääristymiä, jotka eivät ole välttämättömiä julkisen palvelun tarjoamisen kannalta. Vääristymisestä olisi kyse, jos RTP alentaisi mainoshintoja markkinoilla supistaakseen kilpailijoidensa tuloja (88). Tällöin RTP ei maksimoisi liiketoimintansa tuloja ja lisäisi aiheettomasti valtion rahoituksen tarvetta. Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon mukaan tällaisen menettelytavan ei voida katsoa kuuluvan yleisradioyhtiölle annettuun julkisen palvelun tehtävään (89).

| (203) | Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että jos osoitetaan, että tällaista menettelytapaa on käytetty, komissio ottaa huomioon nämä vääristymät ja mahdollisen lisääntyneen rahoitustarpeen, kun se arvioi, onko liiallisia korvauksia maksettu. Komissio totesi menettelyä aloittaessaan, että se ei hallussaan olevien tietojen perusteella pysty päättelemään, onko RTP käyttänyt tällaista menettelytapaa (90). |
| --- | --- |

(203)

Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että jos osoitetaan, että tällaista menettelytapaa on käytetty, komissio ottaa huomioon nämä vääristymät ja mahdollisen lisääntyneen rahoitustarpeen, kun se arvioi, onko liiallisia korvauksia maksettu. Komissio totesi menettelyä aloittaessaan, että se ei hallussaan olevien tietojen perusteella pysty päättelemään, onko RTP käyttänyt tällaista menettelytapaa (90).

| (204) | Menettelyn aloittaessaan komissio kehotti esittämään huomautuksia. Se ei ole kuitenkaan saanut RTP:n kilpailijoilta huomautuksia, jotka olisivat osoittaneet tai todistaneet, että RTP olisi toiminut markkinoilla kilpailun vastaisella tavalla, joka voisi johtaa perustamissopimuksen vastaiseen lisääntyneeseen julkisen rahoituksen kasvuun (91). |
| --- | --- |

(204)

Menettelyn aloittaessaan komissio kehotti esittämään huomautuksia. Se ei ole kuitenkaan saanut RTP:n kilpailijoilta huomautuksia, jotka olisivat osoittaneet tai todistaneet, että RTP olisi toiminut markkinoilla kilpailun vastaisella tavalla, joka voisi johtaa perustamissopimuksen vastaiseen lisääntyneeseen julkisen rahoituksen kasvuun (91).

| (205) | Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tällaisen menettelytavan käytöstä ole minkäänlaista näyttöä. Komissio päättelee, ettei näytä siltä, että RTP olisi käyttänyt kaupallisen toiminnan markkinoilla kilpailunvastaisia menettelytapoja, jotka olisivat johtaneet kasvaneeseen rahoitustarpeeseen. RTP:lle ei ole myöskään tämän menettelytavan vuoksi myönnetty liiallisia korvauksia. |
| --- | --- |

(205)

Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tällaisen menettelytavan käytöstä ole minkäänlaista näyttöä. Komissio päättelee, ettei näytä siltä, että RTP olisi käyttänyt kaupallisen toiminnan markkinoilla kilpailunvastaisia menettelytapoja, jotka olisivat johtaneet kasvaneeseen rahoitustarpeeseen. RTP:lle ei ole myöskään tämän menettelytavan vuoksi myönnetty liiallisia korvauksia.

| (206) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehty sopimus, pääomasijoitukset ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva laina on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. RTP:lle tapauskohtaisina toimenpiteinä myönnetyt tuet soveltuvat kuitenkin yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla. Kokonaisrahoitus on oikeassa suhteessa selkeästi määritellyistä ja toimeksiannetuista julkisen palvelun velvoitteista aiheutuviin nettokustannuksiin. Tämän vuoksi valtiontuki ei ole vaikuttanut yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla (92). |
| --- | --- |

(206)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa tehty sopimus, pääomasijoitukset ja huonommassa etuoikeusasemassa oleva laina on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. RTP:lle tapauskohtaisina toimenpiteinä myönnetyt tuet soveltuvat kuitenkin yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla. Kokonaisrahoitus on oikeassa suhteessa selkeästi määritellyistä ja toimeksiannetuista julkisen palvelun velvoitteista aiheutuviin nettokustannuksiin. Tämän vuoksi valtiontuki ei ole vaikuttanut yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla (92).

VI   PÄÄTELMÄT

| (207) | Komissio katsoo, että Portugali on myöntänyt kyseessä olevat tapauskohtaiset tuet sääntöjenvastaisesti ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä rikkoen. Kuten edellä on esitetty, komissio päättelee, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa vuonna 1993 tehty sopimus, vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteet myönnettiin valtion varoista, ne uhkasivat vääristää kilpailua suosimalla RTP:tä ja vaikuttivat kauppaan. Kuten edellä todettiin, toimenpiteet eivät täytä Altmark-tuomiossa mainittuja edellytyksiä, koska niiden ei voida katsoa olevan osa korvausjärjestelmää, jonka ehdot on etukäteen vahvistettu objektiivisella ja läpinäkyvällä tavalla. Tämän lisäksi on selvää, että RTP:tä ei valittu julkisen hankintamenettelyn perusteella, mikä olisi varmistanut palvelun tarjoamisen mahdollisimman edullisesti. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että tapauskohtaisten maksujen määrä olisi määritetty sellaisen kustannusanalyysin perusteella, jossa olisi otettu huomioon keskivertoyritykselle aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(207)

Komissio katsoo, että Portugali on myöntänyt kyseessä olevat tapauskohtaiset tuet sääntöjenvastaisesti ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä rikkoen. Kuten edellä on esitetty, komissio päättelee, että sosiaaliturvaviranomaisten kanssa vuonna 1993 tehty sopimus, vuosien 1994–1997 pääomasijoitukset ja vuonna 1998 myönnetty laina ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteet myönnettiin valtion varoista, ne uhkasivat vääristää kilpailua suosimalla RTP:tä ja vaikuttivat kauppaan. Kuten edellä todettiin, toimenpiteet eivät täytä Altmark-tuomiossa mainittuja edellytyksiä, koska niiden ei voida katsoa olevan osa korvausjärjestelmää, jonka ehdot on etukäteen vahvistettu objektiivisella ja läpinäkyvällä tavalla. Tämän lisäksi on selvää, että RTP:tä ei valittu julkisen hankintamenettelyn perusteella, mikä olisi varmistanut palvelun tarjoamisen mahdollisimman edullisesti. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että tapauskohtaisten maksujen määrä olisi määritetty sellaisen kustannusanalyysin perusteella, jossa olisi otettu huomioon keskivertoyritykselle aiheutuneet kustannukset.

| (208) | Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan poikkeusta voidaan kuitenkin soveltaa tapauskohtaisiin toimenpiteisiin. Kuten edellä todettiin, toimenpiteillä korvattiin selkeästi määriteltyjä ja RTP:lle tosiasiassa annettuja julkisen palvelun velvoitteita. Tapauskohtaiset toimenpiteet olivat myös oikeassa suhteessa RTP:lle julkisen palvelun tehtävistä aiheutuneisiin nettokustannuksiin. Toimenpiteet eivät vääristäneet kilpailua yhteisön edun vastaisella tavalla, sillä ne olivat oikeassa suhteessa RTP:n julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksiin eikä kyseinen yritys toiminut kilpailunvastaisella tavalla kaupallisessa toiminnassaan. |
| --- | --- |

(208)

Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan poikkeusta voidaan kuitenkin soveltaa tapauskohtaisiin toimenpiteisiin. Kuten edellä todettiin, toimenpiteillä korvattiin selkeästi määriteltyjä ja RTP:lle tosiasiassa annettuja julkisen palvelun velvoitteita. Tapauskohtaiset toimenpiteet olivat myös oikeassa suhteessa RTP:lle julkisen palvelun tehtävistä aiheutuneisiin nettokustannuksiin. Toimenpiteet eivät vääristäneet kilpailua yhteisön edun vastaisella tavalla, sillä ne olivat oikeassa suhteessa RTP:n julkisen palvelun tehtävien nettokustannuksiin eikä kyseinen yritys toiminut kilpailunvastaisella tavalla kaupallisessa toiminnassaan.

Edellä esitettyjen päätelmien perusteella komissio,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteensä 68,006 miljardin Portugalin escudon valtiontuet, joita Portugali on myöntänyt RTP:lle sosiaaliturvaviranomaisten kanssa vuonna 1993 tehdyn sopimuksen, vuosina 1994–1997 toteutettujen pääomasijoitusten ja vuonna 1998 myönnetyn lainan muodossa, soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, sillä ne eivät johda RTP:lle annetun julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten liialliseen korvaamiseen.

2 artikla

Valtiontukea eivät ole toimenpiteet, joilla myönnettiin vapautus notariaatti- ja rekisteröintiveroista ja -maksuista, maksettiin korvaus televisiolähetysverkosta, sovittiin verkon vuotuista käyttömaksua koskevista järjestelyistä, tehtiin sopimus elokuvatuotannon tukemisesta, laskettiin liikkeeseen joukkovelkakirjoja ja laadittiin rakenneuudistussuunnitelma vuosiksi 1996–2000.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2003.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 85, 9.4.2002, s. 9.

1

(2)  Ibidem.

2

Ibidem.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan (ent. 93) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  Lain 5 §:n mukaan RTP SA:lle annetun julkisen palvelun velvoitteen mukaisten tehtävien täyttäminen oikeuttaa yrityksen korvaukseen, jonka täsmällinen määrä vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuneita todellisia kustannuksia, jotka määritellään objektiivisten kvantitatiivisten kriteerien perusteella ja tehokkaan hallinnon periaatetta noudattaen.

4

(5)  Laki nro 84/88, annettu 20.7.1988, 3 §:n 2 ja 3 momentti.

5

(6)  Asetus nro 404/90, annettu 21.12.1990.

6

(7)  Asetus nro 138/91, annettu 8. huhtikuuta 1991.

7

(8)  Omaisuuserien arvoa koskeva analyysi, ks. vuonna 1996 tehty komission päätös, jonka mukaan yhteisön arvo vastasi markkina-arvoa.

8

(9)  Vuonna 1991 RTP luovutti nämä omaisuuserät TDP:lle ja sai yrityksestä omaisuuserien arvoa vastaavan osuuden. Myöhemmin valtiosta tuli TDP:n ainoa osakas. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että valtio ei maksanut RTP:lle käteissuorituksella, vaan RTP:lle jäi 5,4 miljardin escudon saatavat valtiolta. Lopulta RTP kirjasi velan aiheutuneiksi tappioiksi. Koska RTP kuitenkin käytännössä menetti toimenpiteen myötä omaisuuseriä, valtio päätti vuonna 1993 myöntää sille varoja ja sijoitti pääomaa yritykseen. Toimenpide suoritettiin korottamalla RTP:n pääomaa sen luovuttamien omaisuuserien arvoa vastaavalla määrällä.

9

(10)  Pääosakkaat ovat Banco Espírito Santo -konserni (9,3 %), Brandes Investments Partners (5,5 %), Telefonica (4,8 %), Caixa Geral de Depósitos -konserni (4,7 %) ja BPI-konserni (2,9 %).

10

(11)  Laki nro 58/90, annettu 7. syyskuuta 1990, 13 §:n 1 momentin f alakohta, jossa säännellään televisiotoiminnan harjoittamista.

11

(12)  Asetuksen nro 401/90, annettu 20. joulukuuta 1990, 5 §, joka on korvattu 15. helmikuuta 1995 annetun asetuksen nro 40/95 13 §:llä.

12

(13)  Asetuksen nro 401/90 4 §:n 2 momentti.

13

(14)  Maksetut määrät olivat seuraavat: 3,65 miljardia escudoa vuonna 1992; 3,68 miljardia escudoa vuonna 1993; 3,101 miljardia escudoa vuonna 1994; 2,866 miljardia escudoa vuonna ja 2,876 miljardia escudoa vuonna 1996.

14

(15)  Maaliskuussa 1996 ja joulukuussa 1997.

15

(16)  Asetus nro 40/95, muutettu asetuksella nro 458/99, annettu 5. joulukuuta 1999.

16

(17)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen (Anterior Contrato de Serviço Público) 14 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen (Novo Contrato de Serviço Público) 21 kohta.

17

(18)  Laki nro 7/98.

18

(19)  Asetuksen nro 160/96 1 §.

19

(20)  Vuonna 1999 korko oli 3,54 %, vuonna 2000 se oli 4,14 %, vuonna 2001 se oli 5,05 %, vuonna 2002 se oli 3,62 % ja vuonna 2003 se oli 2,95 %.

20

(21)  Muutetun lainasopimuksen 5 artikla.

21

(22)  Asetus nro 40 341, annettu 18. lokakuuta 1955. Siinä todetaan, että Portugalin valtio edistää osakeyhtiön perustamista, jolle myönnetään toimilupa julkisten yleisradiopalvelujen tarjoamiseen Portugalin alueella.

22

(23)  Hallituksen päätös nro 49/90, 11.4 ja 11.5 kohta, 31.12.1990, ja hallituksen päätös nro 6/92, 3 kohta, 22.2.1992.

23

(24)  Laki nro 21/92, annettu 14.8.1992.

24

(25)  RTP:n yhtiöjärjestyksestä annetun lain nro 21/92 liitteen 3 §:n 2 ja 3 momentissa todetaan, että yhtiö voi harjoittaa seuraavanlaista toimintaa: i) televisiomainonta; ii) sen toimintaan liittyvien tuotteiden (erityisesti ohjelmat ja julkaisut) markkinointi; iii) tekniset konsultointi- ja koulutuspalvelut sekä yhteistoiminta muiden kansallisten tai ulkomaisten yhteisöjen kanssa; iv) televisiolaitteiden, elokuvien, magneettinauhojen, videokasettien ja vastaavien tuotteiden markkinointi ja vuokraus; v) osakkuudet muissa täydentävissä yhtymissä tai eurooppalaisissa taloudellisissa etuyhtymissä (ETEY) sekä osuudet muiden kauppaoikeuden mukaisten yhtiöiden pääomasta.

25

(26)  Lyhytaikaiset, keskipitkät ja pitkäaikaiset velat luottolaitoksille ja joukkovelkakirjat.

26

Lähde: RTP:n tilinpäätösasiakirjat.

Lähde:

(27)  Televisiotoimintaa säännellään lailla nro 58/90, joka on annettu 7. syyskuuta 1990.

27

(28)  Portugalin valtio ja RTP allekirjoittivat 17. maaliskuuta 1993 julkisen palvelun sopimuksen (aikaisempi julkisen palvelun sopimus). Tämä sopimus korvattiin 31. joulukuuta 1996 allekirjoitetulla uudella julkisen palvelun sopimuksella.

28

(29)  RTP:n on a) noudatettava vapauden, riippumattomuuden, syrjimättömyyden ja sulautumattomuuden periaatetta; b) säilytettävä riippumattomuutensa julkisesta vallasta; c) laadittava ohjelmistonsa laatuvaatimuksia ja monipuolisuutta noudattaen ja yleisen edun mukaisesti.

29

(30)  RTP:n on a) ja c) edistettävä yleisön tietoisuutta, tietoja ja koulutusta; b) varmistettava uutisointi; d–h) osoitettava lähetysaikaa virallisille ilmoituksille sekä uskontokuntien, puolueiden, ammattiyhdistysten, julkishallinnon ja hallituksen viesteille ja tiedonannoille; i) lähetettävä kahta peittoalueeltaan kansallista ohjelmakanavaa, joista vähintään toinen näkyy Azoreiden ja Madeiran autonomisella alueella; j, m) lähetettävä koulutus-, urheilu-, kulttuuri- ja opetusohjelmia; l) tuettava ja edistettävä elokuvatuotantoa; n) ylläpidettävä audiovisuaalisen aineiston arkistoa; o) varmistettava ohjelmien ja tietojen vaihto Azoreiden ja Madeiran autonomisten alueiden kanssa; p) tuotettava ja lähetettävä ohjelmia ulkomailla asuville portugalilaisyhteisöille; q) tehtävä yhteistyötä portugalinkielisten maiden kanssa; r) varmistettava tärkeimpien ulkomaisten tapahtumien suora uutisointi; s) ylläpidettävä yhteyksiä yrityksiin, jotka tarjoavat julkisia yleisradiopalveluja Euroopan unionissa; t) varmistettava, että televisiotoiminnassa noudatetaan toimivaltaisten kansainvälisten foorumien määrittelemiä suuntaviivoja.

30

(31)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 4 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 4 ja 5 kohta.

31

(32)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 5–8 ja 10 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 6–13 kohta.

32

(33)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 1 artiklassa määrätään, että sopimuksen tavoitteena on vahvistaa edellytykset, joiden nojalla RTP tarjoaa julkisia yleisradiopalveluja. Uuden sopimuksen 1 artiklassa määrätään, että RTP on julkisten yleisradiopalvelujen ainoa tarjoaja lain nro 58/90 5 §:n ja lain nro 21/92 4 §:n säännösten mukaisesti.

33

(34)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 9 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 23 kohta.

34

(35)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 15, 16, 18 ja 19 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 18 ja 25 kohta.

35

(36)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 19 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 25 kohta sekä lain nro 31–A/98 47 §:n 2 momentti.

36

(37)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 13 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 20 kohta.

37

(38)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 14 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 21 kohta.

38

(39)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 12 kohdassa määritetään yksityiskohtaisesti korvattavat kustannukset ja niiden laskutavat: kustannusero (RTP 1:n kustannusten ja suurimman yksityisen televisioyhtiön kustannusten välinen erotus), autonomisilla alueilla harjoitettavasta toiminnasta aiheutuvat tappiot, audiovisuaalisen arkiston pitämisestä aiheutuvat tappiot, RTP-Internacionalin toimintakustannukset, yhteistyörakenteesta portugalinkielisten Afrikan maiden kanssa aiheutuvat toimintakustannukset, kustannukset lähetysajan luovuttamisesta tietyille yhteisöille, toimipisteistä ja kirjeenvaihtajista aiheutuvat kustannukset ja teatterisäätiön tukemiseen liittyvät kustannukset. Uuden julkisen palvelun sopimuksen 15 kohdassa määrätään yksityiskohtaisesti korvattavat kustannukset ja niiden laskutapa. Korvausten piiriin kuuluvat: RTP 1- ja RTP 2-kanavien toiminnasta aiheutuvat kustannukset, erityiset palveluvelvoitteet, jotka on mainittu 7 kohdan a–l alakohdissa, ja kustannusero.

39

(40)  Portugalin viranomaisten kirje, 31. maaliskuuta 1999.

40

(41)  Uuden julkisen palvelun sopimuksen 14 kohdan 2 alakohta.

41

(42)  Lukuun ottamatta kustannuseroon liittyviä menoja.

42

(43)  Uuden julkisen palvelun sopimuksen 19 kohdan 1 ja 3 alakohta. Uudessa julkisen palvelun sopimuksessa määrätään, että RTP 2 -kanavan toimintakustannukset voidaan korvata takautuvasti 1. tammikuuta 1996 alkaen.

43

(44)  Vaikka Sport TV -kanava ei olekaan korvauskelpoista julkisen palvelun toimintaa, RTP vähensi kanavan toiminnasta saadut voitot julkisen palvelun kustannuksista. Lähtökohtana tähän on 14. heinäkuuta 1998 annetun lain nro 31-A/98 47 §:n 3 momentti, jossa säädetään, että RTP:n muiden kanavien toiminnasta tai osallistumisesta niihin saamat voitot on käytettävä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisten tehtävien rahoittamiseen.

44

Lähde: Portugalin viranomaisten toimittamat tiedot ja julkista palvelua koskevat kertomukset.

Lähde:

(45)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 10 päivänä toukokuuta 2000 antama tuomio asiassa T-46/97, SIC v. komissio (Kok. 2000, s. II-2125).

45

(46)  NN 141/95, Portugalin yleisradion rahoitus (EYVL C 67, 4.3.1997, s. 10).

46

(47)  Asetuksella nro 91/A/77 kumottiin RTP:n yhtiöjärjestys vuodelta 1976 ja säädettiin, että RTP:tä johtaa johtokunta.

47

(48)  Kuten yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-53/00, Ferring SA vastaan Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), 22 päivänä marraskuuta 2001 antama tuomio (Kok. 2001, s. I-9067).

48

(49)  31. joulukuuta 1996 tehdyn julkisen palvelun sopimuksen 3 ja 4 kohta.

49

(50)  Vuoden 1993 julkisen palvelun sopimuksen 14 kohdan ja vuoden 1996 julkisen palvelun sopimuksen 21 kohdan 3 alakohdan mukaan osallistuminen mainittuihin investointeihin kuuluu ensiksi mainitulle sopimuspuolelle ja toteutetaan pääomasijoituksena, koska kyseessä on osakas.

50

(51)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 10 kohta (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).

51

(52)  Ks. komission direktiivi 2000/52/EY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2000, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta, ja sen 2 artiklan 1 kohdan b alakohta (EYVL L 193, 29.7.2000, s. 75).

52

(53)  Ks. yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-358/94, Compagnie Nationale Air France vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 12 päivänä joulukuuta 1996 antama tuomio (Kok. 1996, s. II-2109).

53

(54)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-342/96, Espanjan kuningaskunta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 29 päivänä huhtikuuta 1999 antama tuomio (Kok. 1999, s. I-2459, 46 kohta).

54

(55)  Ibidem, 48 kohta.

55

Ibidem

(56)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-482/99, Ranskan tasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 16 päivänä toukokuuta 2002 antama tuomio (Kok. 2002, s. I-4397).

56

(57)  Komissio pyysi 16. kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja kriteereistä, jotka tuomioistuin mainitsi asiassa C-482/99 antamassaan tuomiossa.

57

(58)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 67/85, 68/85 ja 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 2 päivänä helmikuuta 1988 antama tuomio (Kok. 1988, s. 219, 37 kohta).

58

(59)  Yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-159/91 ja C-160/91, Christian Poucet vastaan Assurances générales de France ja Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, 17 päivänä helmikuuta 1993 antama tuomio (Kok. 1993, s. I-637).

59

(60)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA vastaan International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa, 17 päivänä kesäkuuta 1999 antama tuomio (Kok. 1999, s I-3735, 35 kohta).

60

(61)  Asetuksen nro 160/96 1 §.

61

(62)  Ks. komission tiedonanto – EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina, 1.2 kohta (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14).

62

(63)  Kuten säädetään lain nro 21/92 4 §:n 3 momentin l alamomentissa, vuoden 1993 julkisen palvelun sopimuksen 5 kohdan 1 kohdan j alakohdassa ja vuoden 1996 julkisen palvelun sopimuksen 7 kohdan 1 alakohdan m alakohdassa.

63

(64)  Lain nro 21/92 5 §.

64

(65)  Portugalin viranomaisten kirje, 14. joulukuuta 1995.

65

(66)  Asetuksella nro 91-A/77 vahvistettiin, että heikon suhdannekehityksen vuoksi RTP:tä johti johtokunta.

66

(67)  Asia C-342/96.

67

(68)  NN 141/95, Portugalin yleisradio rahoitus (EYVL C 67, 4.3.1997, s. 10).

68

(69)  Asia T-46/97, kohta 50.

69

(70)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin yrityksiin tehdasteollisuuden alalla (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3).

70

(71)  Viitekorko perustuu pankkien välisiin viiden vuoden swap-korkoihin korotettuna preemiolla (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3). Portugalin viitekorot 1. tammikuuta 1997 lähtien on esitetty Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html.

71

(72)  Ks. yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhdistetyssä asiassa, T-185/00, T-216/00, T-299/00 ja T-300/00 Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) ja SIC – Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 8 päivänä lokakuuta 2002 antama tuomio (Kok. 2002, s. II-3805).

72

(73)  Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan silloin kun tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna muihin sen kanssa yhteisön sisäisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin, on katsottava, että tuki on vaikuttanut tällaiseen kauppaan. Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 730/79, Philip Morris Holland BV vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 17 päivänä syyskuuta 1980 antama tuomio (Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-303/88, Italian tasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 21 päivänä maaliskuuta 1991 antama tuomio (Kok. 1991, s. I-1433, 17 kohta); yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-156/98, Saksan liittotasavalta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio, 19 päivänä syyskuuta 2000 antama tuomio (Kok. 2000, s. I-6857, 33 kohta).

73

(74)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, 24 päivänä heinäkuuta 2003 antama tuomio (ei vielä julkaistu kokoelmassa).

74

(75)  Ibidem, Altmark-tuomion 101–109 kohta. Näissä kohdissa tuomioistuin pohtii, voidaanko jotkut valtion myöntämät ja valtiontueksi luokiteltavat korvaukset kuljetusyrityksille katsoa soveltuviksi yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 77 artiklan nojalla, koska ne olisivat korvausta julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä. Tuomioistuin ei sulkenut pois tätä mahdollisuutta edellyttäen, että liikennealan johdettuun oikeuteen sisältyvät velvoittavat edellytykset täyttyvät. Tätä päättelyä on sovellettava soveltuvin osin myös yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisesta vastaaviin yrityksiin liikennealan ulkopuolella ja 86 artiklan 2 kohdan yhteydessä.

75

Ibidem

(76)  EYVL C 320, 15.11.2001, s. 5.

76

(77)  Ks. tiedonannon 29 kohta.

77

(78)  Pöytäkirjassa todetaan, että julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan jokaisen yhteiskunnan demokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata viestinnän moniarvoisuus. Pöytäkirjan mukaan jäsenvaltioilla on toimivalta ”rahoittaa julkista yleisradiotoimintaa, siinä määrin kuin rahoitus myönnetään yleisradioyritykselle kunkin jäsenvaltion antaman, määrittelemän ja järjestämän julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi, ja siinä määrin kuin rahoitus ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen”.

78

(79)  Ks. tiedonannon 33 kohta.

79

(80)  Ibidem.

80

Ibidem.

(81)  Ibidem.

81

Ibidem.

(82)  Neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktiivin 5 artiklan mukaan ”jäsenvaltioiden on varmistettava [...], että televisiolähetystoiminnan harjoittajat varaavat vähintään 10 prosenttia lähetysajastaan [...], tai vaihtoehtoisesti, jäsenvaltion harkinnan mukaan, vähintään 10 prosenttia ohjelmistobudjetistaan eurooppalaisille, televisiolähetystoiminnan harjoittajista riippumattomien tuottajien valmistamille teoksille”.

82

Tämän lisäksi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/36/EY johdanto-osan 45 kappaleen mukaan ”Euroopan audiovisuaalisen tuotannon tukemista koskevan tavoitteen saavuttamista voidaan jäsenvaltioissa edistää [...] asettamalla eräille lähetystoiminnan harjoittajille yleisen edun mukaisia tehtäviä, mukaan lukien velvollisuus tukea huomattavasti investointeja eurooppalaiseen tuotantoon” (EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60).

(83)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen 13 kohta ja uuden julkisen palvelun sopimuksen 7 kohdan 1 alakohdan a alakohta.

83

(84)  Portugalin viranomaisten kirje, 30. kesäkuuta 1999.

84

(85)  Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 40 kohta.

85

(86)  Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 57 ja 58 kohta.

86

(87)  Aikaisemman julkisen palvelun sopimuksen mukaan ensimmäisen ja toisen kanavan toimintakustannukset, rahoituskustannukset ja kirjeenvaihtokustannukset, kun markkinoilla toimii muitakin yhtiöitä.

87

(88)  Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 58 kohta.

88

(89)  Ibidem.

89

Ibidem.

(90)  Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 91 kappale.

90

(91)  On syytä todeta, että kantelija SIC esitti vuonna 1993, että myös EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan (ent. 90 art.) 1 kohtaa oli rikottu Portugalin valtion mainontamarkkinoilla käyttöön ottaman oikeudellisen järjestelyn ja RTP:n harjoittaman ohjelmien hankintapolitiikan kautta (ks. myös komission päätös 89/536/ETY, EYVL L 284, 3.10.1989, s. 36). Tämän vuoksi komissio arvioi näitä väitteitä 86 artiklan 1 kohdan perusteella.

91

(92)  Yleisradiotoimintaa koskevan tiedonannon 58 kohta.

92

---

| 6.6.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 142/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä syyskuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/407/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus päätti 9 päivänä syyskuuta 2002 pelastamistukipaketista brittiläiselle sähköyhtiölle British Energy plc:lle (jäljempänä ”BE”). Komissio päätti 27 päivänä marraskuuta 2002 olla vastustamatta tätä asiaa (2). Tämän päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla oli 9 päivään maaliskuuta 2003 saakka aikaa esittää BE:tä koskeva rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai osoittaa, että tuki on maksettu takaisin. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus päätti 9 päivänä syyskuuta 2002 pelastamistukipaketista brittiläiselle sähköyhtiölle British Energy plc:lle (jäljempänä ”BE”). Komissio päätti 27 päivänä marraskuuta 2002 olla vastustamatta tätä asiaa (2). Tämän päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla oli 9 päivään maaliskuuta 2003 saakka aikaa esittää BE:tä koskeva rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai osoittaa, että tuki on maksettu takaisin.

| (2) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 komissiolle rakenneuudistussuunnitelman. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittama rakenneuudistussuunnitelma kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla NN 45/03, koska joitakin mahdollisesti tukea sisältäviä rakenneuudistustoimenpiteitä oli jo toteutettu. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2003. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edustajat tapasivat 28 päivänä maaliskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 21 päivänä huhtikuuta 2003 tietopyynnön, johon ne vastasivat 2 päivänä toukokuuta 2003. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 komissiolle rakenneuudistussuunnitelman. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittama rakenneuudistussuunnitelma kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla NN 45/03, koska joitakin mahdollisesti tukea sisältäviä rakenneuudistustoimenpiteitä oli jo toteutettu. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2003. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edustajat tapasivat 28 päivänä maaliskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 21 päivänä huhtikuuta 2003 tietopyynnön, johon ne vastasivat 2 päivänä toukokuuta 2003.

| (3) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (5) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi samana päivänä. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi samana päivänä.

| (6) | Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää kantansa niistä; Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 29 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 30 päivänä lokakuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää kantansa niistä; Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 29 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 30 päivänä lokakuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (7) | Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset 7 päivänä lokakuuta 2003. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä ja 10 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toinen kokous järjestettiin 28 päivänä marraskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 päivänä joulukuuta 2003 tietopyynnön, johon se vastasi 22 päivänä joulukuuta 2003. Seuraava kokous järjestettiin 28 päivänä helmikuuta 2004. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 4 päivänä helmikuuta 2004. Se toimitti uusia tietoja jälleen 10 päivänä maaliskuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio lähetti uuden tietopyynnön 19 päivänä huhtikuuta 2004, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä toukokuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 7 päivänä kesäkuuta 2004. Uusia tietoja toimitettiin 1 päivänä heinäkuuta 2004, ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 järjestettiin kokous. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 23 päivänä elokuuta 2004. |
| --- | --- |

(7)

Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset 7 päivänä lokakuuta 2003. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä ja 10 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toinen kokous järjestettiin 28 päivänä marraskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 päivänä joulukuuta 2003 tietopyynnön, johon se vastasi 22 päivänä joulukuuta 2003. Seuraava kokous järjestettiin 28 päivänä helmikuuta 2004. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 4 päivänä helmikuuta 2004. Se toimitti uusia tietoja jälleen 10 päivänä maaliskuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio lähetti uuden tietopyynnön 19 päivänä huhtikuuta 2004, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä toukokuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 7 päivänä kesäkuuta 2004. Uusia tietoja toimitettiin 1 päivänä heinäkuuta 2004, ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 järjestettiin kokous. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 23 päivänä elokuuta 2004.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1.   Tuensaaja

a)   British Energy plc -konserni

| (8) | BE on sähköntuottaja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset yksityistivät sen vuonna 1996. BE on nyt kokonaan yksityisten sijoittajien omistuksessa lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan kolmea erityisosaketta (yksi BE:ssä ja yksi kummassakin sen Yhdistyneen kuningaskunnan kahdessa tärkeimmässä tytäryhtiössä). |
| --- | --- |

(8)

BE on sähköntuottaja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset yksityistivät sen vuonna 1996. BE on nyt kokonaan yksityisten sijoittajien omistuksessa lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan kolmea erityisosaketta (yksi BE:ssä ja yksi kummassakin sen Yhdistyneen kuningaskunnan kahdessa tärkeimmässä tytäryhtiössä).

| (9) | Yksityistämisajankohtana BE:n liiketoiminta muodostui pääasiassa kuudesta ydinvoimalasta Englannissa ja kahdesta ydinvoimalasta Skotlannissa. BE omistaa edelleen nämä ydinvoimalat, joiden rekisteröity kapasiteetti on yhteensä 9 820 MW (7 281 MW Englannissa ja Walesissa ja 2 539 MW Skotlannissa). BE on ainoa yksityisen sektorin omistuksessa oleva ydinvoimayhtiö Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se toimittaa sähköä tukkumarkkinoille, mutta ei harjoita vähittäiskauppaa lukuun ottamatta toimituksia eräille suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille. |
| --- | --- |

(9)

Yksityistämisajankohtana BE:n liiketoiminta muodostui pääasiassa kuudesta ydinvoimalasta Englannissa ja kahdesta ydinvoimalasta Skotlannissa. BE omistaa edelleen nämä ydinvoimalat, joiden rekisteröity kapasiteetti on yhteensä 9 820 MW (7 281 MW Englannissa ja Walesissa ja 2 539 MW Skotlannissa). BE on ainoa yksityisen sektorin omistuksessa oleva ydinvoimayhtiö Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se toimittaa sähköä tukkumarkkinoille, mutta ei harjoita vähittäiskauppaa lukuun ottamatta toimituksia eräille suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille.

| (10) | Yksityistämisensä jälkeen BE on liittynyt Yhdysvalloissa yhteisyritykseen (Amergen), josta se omistaa puolet. Kyseisen yhteisyrityksen tarkoituksena on ydinvoimaloiden ostaminen ja käyttäminen Yhdysvalloissa. Lisäksi se on hankkinut 82,4 prosentin omistusosuuden Bruce Power LP:stä, joka sijaitsee Ontariossa Kanadassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa BE hankki vuonna 1999 South Wales Electricityn vähittäiskauppaliiketoiminnan (jonka se myi vuonna 2000) ja vuonna 2000 Eggborough’ssa sijaitsevan 1 970 MW:n hiilivoimalaitoksen parantaakseen joustavuutta ja suojautumista ydinvoimaloidensa toiminnan keskeytyksiä vastaan. |
| --- | --- |

(10)

Yksityistämisensä jälkeen BE on liittynyt Yhdysvalloissa yhteisyritykseen (Amergen), josta se omistaa puolet. Kyseisen yhteisyrityksen tarkoituksena on ydinvoimaloiden ostaminen ja käyttäminen Yhdysvalloissa. Lisäksi se on hankkinut 82,4 prosentin omistusosuuden Bruce Power LP:stä, joka sijaitsee Ontariossa Kanadassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa BE hankki vuonna 1999 South Wales Electricityn vähittäiskauppaliiketoiminnan (jonka se myi vuonna 2000) ja vuonna 2000 Eggborough’ssa sijaitsevan 1 970 MW:n hiilivoimalaitoksen parantaakseen joustavuutta ja suojautumista ydinvoimaloidensa toiminnan keskeytyksiä vastaan.

| (11) | BE:n Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksasta ydinvoimalasta seitsemän on edistyneitä kaasujäähdytteisiä reaktoreita (jäljempänä ”AGR”). Kyseistä teknologiaa käytetään ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksas, Sizewell B, on painevesireaktori (jäljempänä ”PWR”), joka on kansainvälisesti yleisesti käytetty teknologia. |
| --- | --- |

(11)

BE:n Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksasta ydinvoimalasta seitsemän on edistyneitä kaasujäähdytteisiä reaktoreita (jäljempänä ”AGR”). Kyseistä teknologiaa käytetään ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksas, Sizewell B, on painevesireaktori (jäljempänä ”PWR”), joka on kansainvälisesti yleisesti käytetty teknologia.

| (12) | BE:n tärkeimmät tytäryhtiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat






  — | British Energy Generation Ltd (BEG), joka omistaa Englannissa sijaitsevat kuusi ydinvoimalaa ja käyttää niitä ja jonka hallussa on lisenssi suoria toimituksia varten, |
| --- | --- | --- |

(12)

BE:n tärkeimmät tytäryhtiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat

—

British Energy Generation Ltd (BEG), joka omistaa Englannissa sijaitsevat kuusi ydinvoimalaa ja käyttää niitä ja jonka hallussa on lisenssi suoria toimituksia varten,

| — | British Energy Generation (UK) Ltd (BEGUK), joka omistaa Skotlannissa sijaitsevat kaksi ydinvoimalaa ja käyttää niitä, |
| --- | --- |

—

British Energy Generation (UK) Ltd (BEGUK), joka omistaa Skotlannissa sijaitsevat kaksi ydinvoimalaa ja käyttää niitä,

| — | Eggborough Power (Holdings) Ltd (EPL), joka omistaa Eggborough’ssa Englannissa sijaitsevan hiilivoimalaitoksen ja käyttää sitä,
  ja |
| --- | --- |

—

Eggborough Power (Holdings) Ltd (EPL), joka omistaa Eggborough’ssa Englannissa sijaitsevan hiilivoimalaitoksen ja käyttää sitä,

ja

| — | British Energy Power & Energy Trading Ltd (BEPET), joka myy BE:n koko tuotannon (lukuun ottamatta suoraan toimitettavaa tuotantoa) ja vastaa markkinariskeistä. |
| --- | --- |

—

British Energy Power & Energy Trading Ltd (BEPET), joka myy BE:n koko tuotannon (lukuun ottamatta suoraan toimitettavaa tuotantoa) ja vastaa markkinariskeistä.

b)   Viimeaikaiset tapahtumat

| (13) | Seurauksena sähkönhintojen merkittävästä laskusta BE:n toimintamarkkinoilla, BE:n puutteellisesta suojautumisesta hinnanvaihteluja vastaan ja odottamattomista voimalaseisokeista BE:n voimalaitosten liikevaihto väheni tuntuvasti vuonna 2002. Koska BE:n ydinvoimaloiden kustannusrakenteeseen sisältyy paljon kustannuksia, joita ei voida välttää (4), se ei juurikaan ole pystynyt vastaamaan hintojen laskuun pienentämällä kustannuksia. |
| --- | --- |

(13)

Seurauksena sähkönhintojen merkittävästä laskusta BE:n toimintamarkkinoilla, BE:n puutteellisesta suojautumisesta hinnanvaihteluja vastaan ja odottamattomista voimalaseisokeista BE:n voimalaitosten liikevaihto väheni tuntuvasti vuonna 2002. Koska BE:n ydinvoimaloiden kustannusrakenteeseen sisältyy paljon kustannuksia, joita ei voida välttää (4), se ei juurikaan ole pystynyt vastaamaan hintojen laskuun pienentämällä kustannuksia.

| (14) | Hinnat laskivat vuotta 2002 edeltävien kahden vuoden aikana 8,56 Englannin puntaa/MWh, mikä vastaa tulojen vähenemistä 642 miljoonalla Englannin punnalla vuodessa tuotannon ollessa 75 TWh (BE:n voimalaitosten tuotanto tilivuoden aikana). Sähkönmyyntisopimukset tai suoramyynti eivät ole riittävästi lieventäneet tämän hinnanlaskun vaikutusta BE:n tuloihin. |
| --- | --- |

(14)

Hinnat laskivat vuotta 2002 edeltävien kahden vuoden aikana 8,56 Englannin puntaa/MWh, mikä vastaa tulojen vähenemistä 642 miljoonalla Englannin punnalla vuodessa tuotannon ollessa 75 TWh (BE:n voimalaitosten tuotanto tilivuoden aikana). Sähkönmyyntisopimukset tai suoramyynti eivät ole riittävästi lieventäneet tämän hinnanlaskun vaikutusta BE:n tuloihin.

| (15) | Näiden tekijöiden seurauksena BE:n kassatilanne heikkeni merkittävästi kesän 2002 aikana, ja sen kassavarat pienenivät 231 miljoonasta Englannin punnasta huhtikuun 2002 alussa ainoastaan 78 miljoonaan puntaan elokuun 2002 lopussa. Kassavarojen pieneneminen nopeutui kesäkuun 2002 lopussa. Kassavarojen merkittävän pienentymisen lisäksi BE odotti suuria käteismenoja syyskuusta 2002 maaliskuuhun 2003 ulottuvalla ajanjaksolla. Näihin menoihin sisältyi maksuja British Nuclear Fuel Limitedille (jäljempänä ”BNFL”) käytetyn polttoaineen huoltosopimusten perusteella, BE:n Bruce Power -voimalaitokseen Kanadassa liittyviä merkittäviä pääomakustannuksia ja joukkovelkakirjojen ensimmäisen erän takaisinmaksu, jonka eräpäivä oli 25 päivänä maaliskuuta 2003. |
| --- | --- |

(15)

Näiden tekijöiden seurauksena BE:n kassatilanne heikkeni merkittävästi kesän 2002 aikana, ja sen kassavarat pienenivät 231 miljoonasta Englannin punnasta huhtikuun 2002 alussa ainoastaan 78 miljoonaan puntaan elokuun 2002 lopussa. Kassavarojen pieneneminen nopeutui kesäkuun 2002 lopussa. Kassavarojen merkittävän pienentymisen lisäksi BE odotti suuria käteismenoja syyskuusta 2002 maaliskuuhun 2003 ulottuvalla ajanjaksolla. Näihin menoihin sisältyi maksuja British Nuclear Fuel Limitedille (jäljempänä ”BNFL”) käytetyn polttoaineen huoltosopimusten perusteella, BE:n Bruce Power -voimalaitokseen Kanadassa liittyviä merkittäviä pääomakustannuksia ja joukkovelkakirjojen ensimmäisen erän takaisinmaksu, jonka eräpäivä oli 25 päivänä maaliskuuta 2003.

| (16) | Koska joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku kesällä epäonnistui ja ei ollut varmaa, voitaisiinko käyttämättömiä rahoitusjärjestelyjä vielä käyttää, oikeudelliset neuvonantajat ilmoittivat BE:n hallitukselle, ettei yritys pystyisi saamaan luottoa. Koska yrityksen johtajat eivät pystyneet vakuuttamaan, että yritys pystyisi maksamaan luotot takaisin, niiden nostaminen olisi vastannut kaupankäyntiä ilman kohtuullista mahdollisuutta välttää selvitystila. Tämän vuoksi BE pyysi taloudellista tukea Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta välttääkseen maksukyvyttömyysmenettelyn. Komissio hyväksyi taloudellisen tuen pelastamistukena 27 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä. |
| --- | --- |

(16)

Koska joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku kesällä epäonnistui ja ei ollut varmaa, voitaisiinko käyttämättömiä rahoitusjärjestelyjä vielä käyttää, oikeudelliset neuvonantajat ilmoittivat BE:n hallitukselle, ettei yritys pystyisi saamaan luottoa. Koska yrityksen johtajat eivät pystyneet vakuuttamaan, että yritys pystyisi maksamaan luotot takaisin, niiden nostaminen olisi vastannut kaupankäyntiä ilman kohtuullista mahdollisuutta välttää selvitystila. Tämän vuoksi BE pyysi taloudellista tukea Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta välttääkseen maksukyvyttömyysmenettelyn. Komissio hyväksyi taloudellisen tuen pelastamistukena 27 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä.

| (17) | Päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat ilmoittamaan komissiolle selvitystila- tai rakenneuudistussuunnitelman tai todisteet siitä, että rahoitus oli maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus oli päättynyt, viimeistään kuusi kuukautta pelastamistuen hyväksymisen jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 BE:n rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. |
| --- | --- |

(17)

Päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat ilmoittamaan komissiolle selvitystila- tai rakenneuudistussuunnitelman tai todisteet siitä, että rahoitus oli maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus oli päättynyt, viimeistään kuusi kuukautta pelastamistuen hyväksymisen jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 BE:n rakenneuudistussuunnitelman komissiolle.

2.   Rakenneuudistussuunnitelma

a)   BE:n vaikeuksien syyt

| (18) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet BE:n vaikeuksien johtuvan seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(18)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet BE:n vaikeuksien johtuvan seuraavista syistä:

| (19) | Toisin kuin muilla suurilla yksityisen sektorin omistuksessa olevilla sähköntuotantoyhtiöillä, BE:llä ei ole vähittäisasiakasliiketoimintaa, joka antaa luonnollisen suojan hintariskejä vastaan sähkön tukkukaupassa. Sitä vastoin BE myy sähkönsä pääasiassa tukkumarkkinoilla ja pienen määrän suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille. |
| --- | --- |

(19)

Toisin kuin muilla suurilla yksityisen sektorin omistuksessa olevilla sähköntuotantoyhtiöillä, BE:llä ei ole vähittäisasiakasliiketoimintaa, joka antaa luonnollisen suojan hintariskejä vastaan sähkön tukkukaupassa. Sitä vastoin BE myy sähkönsä pääasiassa tukkumarkkinoilla ja pienen määrän suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille.

| (20) | BE:n asema suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille suuntautuvan vähittäiskaupan markkinoilla ei suojannut sitä tukkuhintojen laskulta. Nämä markkinat ovat olleet kilpailulle avoimet vuodesta 1994. Markkinoilla on kilpailua, ja asiakkaat reagoivat niillä herkästi hinnanmuutoksiin. Hinnat näillä markkinoilla ovat myös laskeneet. Hinnanlaskut siirretään yleensä suoraan asiakkaille. Tämän seurauksena vähittäiskaupan marginaalit eivät ole nousseet yhtään laskevien tukkuhintojen vaikutusten vastapainoksi. |
| --- | --- |

(20)

BE:n asema suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille suuntautuvan vähittäiskaupan markkinoilla ei suojannut sitä tukkuhintojen laskulta. Nämä markkinat ovat olleet kilpailulle avoimet vuodesta 1994. Markkinoilla on kilpailua, ja asiakkaat reagoivat niillä herkästi hinnanmuutoksiin. Hinnat näillä markkinoilla ovat myös laskeneet. Hinnanlaskut siirretään yleensä suoraan asiakkaille. Tämän seurauksena vähittäiskaupan marginaalit eivät ole nousseet yhtään laskevien tukkuhintojen vaikutusten vastapainoksi.

| (21) | Ydinvoimaloiden kustannusrakenteelle ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja pienet vältettävissä olevat kustannukset (5). |
| --- | --- |

(21)

Ydinvoimaloiden kustannusrakenteelle ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja pienet vältettävissä olevat kustannukset (5).

| (22) | BE:n sellaisista kustannuksista, joita ei voida välttää, osa koskee ainoastaan ydinvoimaloita. Ensinnäkin ydinvoimaloiden käytöstä poistamisesta aiheutuvat rasitteet eivät liity tuotantoon muutoin kuin ajoituksen suhteen, joka riippuu laitosten sulkemisajankohdasta. Toiseksi käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvia kustannuksia – käytetyn polttoaineen jälleenkäsittely-, varastointi- ja loppusijoituskustannukset – ei myöskään voida välttää sellaisen polttoaineen osalta, joka on ladattu reaktoriin. |
| --- | --- |

(22)

BE:n sellaisista kustannuksista, joita ei voida välttää, osa koskee ainoastaan ydinvoimaloita. Ensinnäkin ydinvoimaloiden käytöstä poistamisesta aiheutuvat rasitteet eivät liity tuotantoon muutoin kuin ajoituksen suhteen, joka riippuu laitosten sulkemisajankohdasta. Toiseksi käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvia kustannuksia – käytetyn polttoaineen jälleenkäsittely-, varastointi- ja loppusijoituskustannukset – ei myöskään voida välttää sellaisen polttoaineen osalta, joka on ladattu reaktoriin.

| (23) | Vältettävissä olevat kustannukset puolestaan ovat ydinvoimaloissa pienemmät kuin muissa voimalaitoksissa, muut peruskuormavoimalat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(23)

Vältettävissä olevat kustannukset puolestaan ovat ydinvoimaloissa pienemmät kuin muissa voimalaitoksissa, muut peruskuormavoimalat mukaan luettuina.

| (24) | Markkinahintojen lasku on pienentänyt merkittävästi tuloja, jotka BE:lle jää vältettävissä olevien kustannusten jälkeen. Tämän seurauksena varat, jotka ovat sen käytettävissä suurten ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen, jotka ovat pääasiassa rahoituskustannuksia ja aikaisemman toiminnan aiheuttamia ydinalan rasitteita, ovat vähentyneet merkittävästi. Tämä on johtanut vaikeuksiin velkojen maksussa, mikä on edellyttänyt liiketoiminnan rahoituksen uudelleenjärjestelyä. |
| --- | --- |

(24)

Markkinahintojen lasku on pienentänyt merkittävästi tuloja, jotka BE:lle jää vältettävissä olevien kustannusten jälkeen. Tämän seurauksena varat, jotka ovat sen käytettävissä suurten ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen, jotka ovat pääasiassa rahoituskustannuksia ja aikaisemman toiminnan aiheuttamia ydinalan rasitteita, ovat vähentyneet merkittävästi. Tämä on johtanut vaikeuksiin velkojen maksussa, mikä on edellyttänyt liiketoiminnan rahoituksen uudelleenjärjestelyä.

| (25) | Sen lisäksi, että BE:lle aiheutui ydinalan rasitteista pitkän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää, sillä oli myös suuria lyhyemmän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää. Nämä kustannukset muodostuivat rahoituskustannuksista, joita pääoman palautukset osakkeenomistajille sekä Eggborough’n ja Pohjois-Amerikan yrityshankinnat lisäsivät, ja sähkönhankintasopimuksista aiheutuvista kustannuksista. |
| --- | --- |

(25)

Sen lisäksi, että BE:lle aiheutui ydinalan rasitteista pitkän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää, sillä oli myös suuria lyhyemmän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää. Nämä kustannukset muodostuivat rahoituskustannuksista, joita pääoman palautukset osakkeenomistajille sekä Eggborough’n ja Pohjois-Amerikan yrityshankinnat lisäsivät, ja sähkönhankintasopimuksista aiheutuvista kustannuksista.

| (26) | Sähkön tukkuhintojen laskusta aiheutuneita BE:n tulonmenetyksiä pahensivat merkittävät suunnittelemattomat seisokit BE:n Torness 2- ja Dungeness B -voimaloissa. BE ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2002, että Tornessin suunnittelemattomien seisokkien vuoksi ydinvoimalla tuotetun sähkön tavoitemäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli pienentynyt 67,5 TWh:sta 63 TWh:hon (± 1 TWh). |
| --- | --- |

(26)

Sähkön tukkuhintojen laskusta aiheutuneita BE:n tulonmenetyksiä pahensivat merkittävät suunnittelemattomat seisokit BE:n Torness 2- ja Dungeness B -voimaloissa. BE ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2002, että Tornessin suunnittelemattomien seisokkien vuoksi ydinvoimalla tuotetun sähkön tavoitemäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli pienentynyt 67,5 TWh:sta 63 TWh:hon (± 1 TWh).

b)   Rakenneuudistustoimet

| (27) | Rakenneuudistuspaketti muodostuu seuraavista seitsemästä toimenpidekokonaisuudesta, joista BE, sen suurimmat velkojat (mukaan luettuna BNFL, joka on julkisessa omistuksessa oleva ydinpolttoaineen käsittelystä vastaava yhtiö) ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sopineet:







  — Toimenpidekokonaisuus A | : | Ydinalan rasitteiden rahoittamiseen liittyvät toimenpiteet, |
| --- | --- | --- | --- |
| — Toimenpidekokonaisuus B | : | BNFL:n kanssa sovitut polttoainekiertoon liittyvät toimenpiteet, |
| — Toimenpidekokonaisuus C | : | Velanlyhennystaukoon liittyvät toimenpiteet, |
| — Toimenpidekokonaisuus D | : | Merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely, |
| — Toimenpidekokonaisuus E | : | Uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, |
| — Toimenpidekokonaisuus F | : | Omaisuuseristä luopuminen rakenneuudistuksen rahoituksen tueksi, |
| — Toimenpidekokonaisuus G | : | Paikallisviranomaisten verolykkäykset. |

(27)

Rakenneuudistuspaketti muodostuu seuraavista seitsemästä toimenpidekokonaisuudesta, joista BE, sen suurimmat velkojat (mukaan luettuna BNFL, joka on julkisessa omistuksessa oleva ydinpolttoaineen käsittelystä vastaava yhtiö) ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sopineet:

— Toimenpidekokonaisuus A

:

Ydinalan rasitteiden rahoittamiseen liittyvät toimenpiteet,

— Toimenpidekokonaisuus B

:

BNFL:n kanssa sovitut polttoainekiertoon liittyvät toimenpiteet,

— Toimenpidekokonaisuus C

:

Velanlyhennystaukoon liittyvät toimenpiteet,

— Toimenpidekokonaisuus D

:

Merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely,

— Toimenpidekokonaisuus E

:

Uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto,

— Toimenpidekokonaisuus F

:

Omaisuuseristä luopuminen rakenneuudistuksen rahoituksen tueksi,

— Toimenpidekokonaisuus G

:

Paikallisviranomaisten verolykkäykset.

| (28) | Näitä toimenpiteitä kuvaillaan tarkemmin johdanto-osan 29–102 kappaleessa. |
| --- | --- |

(28)

Näitä toimenpiteitä kuvaillaan tarkemmin johdanto-osan 29–102 kappaleessa.

| (29) | Ydinalan rasitteet syntyvät pääasiassa tarpeesta jälleenkäsitellä tai varastoida ja loppusijoittaa käytetty ydinpolttoaine (”loppupään rasitteet”) ja tarpeesta poistaa ydinvoimalat käytöstä niiden elinkaaren lopussa (”käytöstäpoistorasitteet”). |
| --- | --- |

(29)

Ydinalan rasitteet syntyvät pääasiassa tarpeesta jälleenkäsitellä tai varastoida ja loppusijoittaa käytetty ydinpolttoaine (”loppupään rasitteet”) ja tarpeesta poistaa ydinvoimalat käytöstä niiden elinkaaren lopussa (”käytöstäpoistorasitteet”).

| (30) | BE on tehnyt BNFL:n kanssa käytetyn polttoaineen huoltopalvelujen tarjoamisesta sopimuksia, jotka koskevat osaa loppupään rasitteista (”sopimusten alaiset rasitteet”). Sopimusten alaiset rasitteet ovat summia, jotka BE:n on sopimuksen perusteella tulevaisuudessa maksettava BNFL:lle käytetyn AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä ja/tai varastoinnista ja muista käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvistä palveluista. Sopimukset kattavat AGR-voimalaitoksissa syntyvän käytetyn polttoaineen ja siihen liittyvien jätteiden jälleenkäsittelyn ja varastoinnin vähintään vuoteen 2038 tai 2086. Näissä sopimuksissa on yleensä vahvistettu tietty hinta, ja kaikki käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja jälleenkäsittelyyn liittyvät tekniset riskit ovat BNFL:n vastuulla. Kaikki käytetty polttoaine ja suurin osa siihen liittyvistä jätteistä säilyvät BE:n omistuksessa koko sopimusajan. |
| --- | --- |

(30)

BE on tehnyt BNFL:n kanssa käytetyn polttoaineen huoltopalvelujen tarjoamisesta sopimuksia, jotka koskevat osaa loppupään rasitteista (”sopimusten alaiset rasitteet”). Sopimusten alaiset rasitteet ovat summia, jotka BE:n on sopimuksen perusteella tulevaisuudessa maksettava BNFL:lle käytetyn AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä ja/tai varastoinnista ja muista käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvistä palveluista. Sopimukset kattavat AGR-voimalaitoksissa syntyvän käytetyn polttoaineen ja siihen liittyvien jätteiden jälleenkäsittelyn ja varastoinnin vähintään vuoteen 2038 tai 2086. Näissä sopimuksissa on yleensä vahvistettu tietty hinta, ja kaikki käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja jälleenkäsittelyyn liittyvät tekniset riskit ovat BNFL:n vastuulla. Kaikki käytetty polttoaine ja suurin osa siihen liittyvistä jätteistä säilyvät BE:n omistuksessa koko sopimusajan.

| (31) | On myös muita loppupään rasitteita, jotka voivat liittyä samaan käytettyyn polttoaineeseen ja joiden osalta ei tällä hetkellä ole palvelusopimusta (”sopimusten ulkopuoliset rasitteet”). Sopimusten ulkopuoliset rasitteet koskevat pääasiassa käytetyn polttoaineen, plutoniumin, uraanin ja AGR-polttoaineen käsittelystä syntyvien jätteiden loppusijoitusta, käytetyn PWR-polttoaineen varastointia ja loppusijoitusta, mukaan luettuna kuivavaraston rakentaminen Sizewell B -voimalaan, ja voimalaitosjätteen varastointia ja sijoittamista. |
| --- | --- |

(31)

On myös muita loppupään rasitteita, jotka voivat liittyä samaan käytettyyn polttoaineeseen ja joiden osalta ei tällä hetkellä ole palvelusopimusta (”sopimusten ulkopuoliset rasitteet”). Sopimusten ulkopuoliset rasitteet koskevat pääasiassa käytetyn polttoaineen, plutoniumin, uraanin ja AGR-polttoaineen käsittelystä syntyvien jätteiden loppusijoitusta, käytetyn PWR-polttoaineen varastointia ja loppusijoitusta, mukaan luettuna kuivavaraston rakentaminen Sizewell B -voimalaan, ja voimalaitosjätteen varastointia ja sijoittamista.

| (32) | Käytöstäpoistorasitteet liittyvät ydinvoimaloiden polttoaineen poistamisesta, niiden puhdistamisesta ja purkamisesta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen aiheutuviin kustannuksiin. Käytöstäpoisto tapahtuu yleensä kolmessa vaiheessa:






  — | Vaihe 1: polttoaineen poistaminen reaktorista pian voimalan sulkemisen jälkeen ja polttoaineen kuljetus pois voimalasta, |
| --- | --- | --- |

(32)

Käytöstäpoistorasitteet liittyvät ydinvoimaloiden polttoaineen poistamisesta, niiden puhdistamisesta ja purkamisesta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen aiheutuviin kustannuksiin. Käytöstäpoisto tapahtuu yleensä kolmessa vaiheessa:

—

Vaihe 1: polttoaineen poistaminen reaktorista pian voimalan sulkemisen jälkeen ja polttoaineen kuljetus pois voimalasta,

| — | Vaihe 2: tarpeettomien oheisrakennusten purkaminen ja reaktorirakennuksen turvallisuuden ja säänkestävyyden varmistaminen, minkä jälkeen se säilytetään ja sitä valvotaan yleensä pitkän ajanjakson ajan, ja |
| --- | --- |

—

Vaihe 2: tarpeettomien oheisrakennusten purkaminen ja reaktorirakennuksen turvallisuuden ja säänkestävyyden varmistaminen, minkä jälkeen se säilytetään ja sitä valvotaan yleensä pitkän ajanjakson ajan, ja

| — | Vaihe 3: reaktorin purkaminen voimalaitosalueen uudelleenkäytön mahdollistamiseksi (vähintään 85 vuotta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen AGR-voimaloiden tapauksessa ja enintään 50 vuotta PWR-voimaloiden tapauksessa). |
| --- | --- |

—

Vaihe 3: reaktorin purkaminen voimalaitosalueen uudelleenkäytön mahdollistamiseksi (vähintään 85 vuotta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen AGR-voimaloiden tapauksessa ja enintään 50 vuotta PWR-voimaloiden tapauksessa).

| (33) | Tähän mennessä on otettu käyttöön useita järjestelyjä ydinalan rasitteiden rahoittamiseksi. Yksityistämisajankohtana perustettiin erillinen rahasto, Nuclear Decommissioning Fund (”NDF”), riippumattoman säätiön omistaman osakeyhtiön muodossa. Tarkoituksena oli luoda erillinen rahasto, jota käytetään joidenkin käytöstäpoistorasitteiden rahoittamiseen. Kaikki muut ydinalan rasitteet oli tarkoitus rahoittaa BE:n liiketoiminnan operatiivisesta kassavirrasta. Koska BE:n tulot ovat pienentyneet, nämä olemassa olevat järjestelyt eivät riitä ydinalan rasitteiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(33)

Tähän mennessä on otettu käyttöön useita järjestelyjä ydinalan rasitteiden rahoittamiseksi. Yksityistämisajankohtana perustettiin erillinen rahasto, Nuclear Decommissioning Fund (”NDF”), riippumattoman säätiön omistaman osakeyhtiön muodossa. Tarkoituksena oli luoda erillinen rahasto, jota käytetään joidenkin käytöstäpoistorasitteiden rahoittamiseen. Kaikki muut ydinalan rasitteet oli tarkoitus rahoittaa BE:n liiketoiminnan operatiivisesta kassavirrasta. Koska BE:n tulot ovat pienentyneet, nämä olemassa olevat järjestelyt eivät riitä ydinalan rasitteiden rahoittamiseen.

| (34) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sisällyttänyt rakenneuudistussuunnitelmaansa useita välineitä, joilla se ottaa kantaakseen ainakin osan ydinalan rasitteiden rahoitusvastuusta. Nämä uudet välineet vahvistetaan samanaikaisesti kuin uudet järjestelyt, jotka koskevat BE:n rahoitusosuutta ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä BE:n ydinalan rasitteiden hallintaa. |
| --- | --- |

(34)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sisällyttänyt rakenneuudistussuunnitelmaansa useita välineitä, joilla se ottaa kantaakseen ainakin osan ydinalan rasitteiden rahoitusvastuusta. Nämä uudet välineet vahvistetaan samanaikaisesti kuin uudet järjestelyt, jotka koskevat BE:n rahoitusosuutta ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä BE:n ydinalan rasitteiden hallintaa.

| (35) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan olemassa oleva NDF-rahasto laajennetaan uudeksi rahastoksi (Nuclear Liabilities Fund, NLF) tai sitä täydennetään tällä uudella rahastolla. NLF-rahasto tulee olemaan riippumattoman säätiön omistama osakeyhtiö. Sen on tarkoitus kattaa sopimusten ulkopuolisista rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista aiheutuvat kustannukset seuraavasti:






  a) | kaikki AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen sitä päivää, jolloin kaikki rakenneuudistuksen ehdot täyttyvät, mukaan luettuna komission päätös rakenneuudistussuunnitelmasta (jäljempänä ”rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä”), kaikki PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteen varastointiin ja sijoittamiseen liittyvät kustannukset; |
| --- | --- | --- |

(35)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan olemassa oleva NDF-rahasto laajennetaan uudeksi rahastoksi (Nuclear Liabilities Fund, NLF) tai sitä täydennetään tällä uudella rahastolla. NLF-rahasto tulee olemaan riippumattoman säätiön omistama osakeyhtiö. Sen on tarkoitus kattaa sopimusten ulkopuolisista rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista aiheutuvat kustannukset seuraavasti:

a)

kaikki AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen sitä päivää, jolloin kaikki rakenneuudistuksen ehdot täyttyvät, mukaan luettuna komission päätös rakenneuudistussuunnitelmasta (jäljempänä ”rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä”), kaikki PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteen varastointiin ja sijoittamiseen liittyvät kustannukset;

| b) | kaikki käytöstäpoiston ensimmäistä vaihetta koskevat BE:n rasitteet;
  ja |
| --- | --- |

b)

kaikki käytöstäpoiston ensimmäistä vaihetta koskevat BE:n rasitteet;

ja

| c) | kaikki käytöstäpoiston toista ja kolmatta vaihetta koskevat BE:n rasitteet siinä määrin kuin NDF-rahastossa olevat määrät eivät riitä kattamaan käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteita maksujen erääntyessä. |
| --- | --- |

c)

kaikki käytöstäpoiston toista ja kolmatta vaihetta koskevat BE:n rasitteet siinä määrin kuin NDF-rahastossa olevat määrät eivät riitä kattamaan käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteita maksujen erääntyessä.

| (36) | Kun rakenneuudistus on toteutettu, BE osallistuu NLF-rahastoon maksamalla






  a) | kiinteää käytöstäpoistomaksua 20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa – maksu on sidottu vähittäishintaindeksiin ja se pienenee asteittain voimaloiden sulkeutumisen myötä; |
| --- | --- | --- |

(36)

Kun rakenneuudistus on toteutettu, BE osallistuu NLF-rahastoon maksamalla

a)

kiinteää käytöstäpoistomaksua 20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa – maksu on sidottu vähittäishintaindeksiin ja se pienenee asteittain voimaloiden sulkeutumisen myötä;

| b) | 150 000 Englannin puntaa, sidottuna vähittäishintaindeksiin, jokaiselta PWR-polttoainetonnilta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin sen päivän jälkeen, jolloin kaikki rakenneuudistuksen täytäntöönpanon ehdot täyttyivät. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan 150 000 Englannin puntaa vastaa käytetyn polttoaineen huollon kustannuksia kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

b)

150 000 Englannin puntaa, sidottuna vähittäishintaindeksiin, jokaiselta PWR-polttoainetonnilta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin sen päivän jälkeen, jolloin kaikki rakenneuudistuksen täytäntöönpanon ehdot täyttyivät. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan 150 000 Englannin puntaa vastaa käytetyn polttoaineen huollon kustannuksia kansainvälisellä tasolla;

| c) | 275 miljoonan Englannin punnan arvosta uusia joukkovelkakirjalainoja NLF-rahastolle. Uudet joukkovelkakirjalainat ovat etuoikeusjärjestyksessä korkealla ja vakuudettomia; |
| --- | --- |

c)

275 miljoonan Englannin punnan arvosta uusia joukkovelkakirjalainoja NLF-rahastolle. Uudet joukkovelkakirjalainat ovat etuoikeusjärjestyksessä korkealla ja vakuudettomia;

| d) | maksuja, joiden suuruus on alussa 65 prosenttia BE:n konsolidoidusta nettomääräisestä kassavirrasta verojen ja rahoituskustannusten sekä kassavarannon rahoittamisen jälkeen (”NLF-maksut”). Näitä maksuja kutsutaan jäljempänä ”cash sweep”-toimenpiteeksi. NLF:n valvojilla on myös oikeus muuttaa ajoittain kaikki NLF-maksut tai osa niistä tietyksi määräksi BE:n osakkeita. Niin kauan kuin nämä osakkeet ovat NLF:n omistuksessa, niihin ei liity äänioikeutta, jos niihin muussa tapauksessa olisi liittynyt vähintään 30 prosenttia BE:n äänioikeuksista. |
| --- | --- |

d)

maksuja, joiden suuruus on alussa 65 prosenttia BE:n konsolidoidusta nettomääräisestä kassavirrasta verojen ja rahoituskustannusten sekä kassavarannon rahoittamisen jälkeen (”NLF-maksut”). Näitä maksuja kutsutaan jäljempänä ”cash sweep”-toimenpiteeksi. NLF:n valvojilla on myös oikeus muuttaa ajoittain kaikki NLF-maksut tai osa niistä tietyksi määräksi BE:n osakkeita. Niin kauan kuin nämä osakkeet ovat NLF:n omistuksessa, niihin ei liity äänioikeutta, jos niihin muussa tapauksessa olisi liittynyt vähintään 30 prosenttia BE:n äänioikeuksista.

| (37) | NLF-maksujen osuutta kassavirrasta voidaan muuttaa ajoittain kohtuullisessa ja järkevässä määrin, jotta osakkaat hyötyvät kertyneestä kassavirrasta ja BE:n osakkeiden uusista merkinnöistä saaduista tuloista ja jotta diffuusiot, osakkeiden liikkeeseenlasku tai muut yhtiön toteuttamat toimet eivät vaikuta kielteisesti NLF:ään ja osakkaisiin. |
| --- | --- |

(37)

NLF-maksujen osuutta kassavirrasta voidaan muuttaa ajoittain kohtuullisessa ja järkevässä määrin, jotta osakkaat hyötyvät kertyneestä kassavirrasta ja BE:n osakkeiden uusista merkinnöistä saaduista tuloista ja jotta diffuusiot, osakkeiden liikkeeseenlasku tai muut yhtiön toteuttamat toimet eivät vaikuta kielteisesti NLF:ään ja osakkaisiin.

| (38) | Kiinteiden 20 miljoonan Englannin punnan suuruisten vuotuisten (indeksiin sidottujen ja voimaloiden sulkeutumisen myötä asteittain pienenevien) maksujen maksamista NLF:lle tai NDF:lle käytöstäpoistorasitteiden kattamiseen nopeutetaan nykyarvon perusteella (diskontattuna diskonttokorolla, joka on asianmukainen NLF:n tai NDF:n tapauksessa), ja ne erääntyvät maksettaviksi välittömästi BEG:n tai BEGUK:n maksukyvyttömyystilanteessa. BE-konsernin kaikki pääyhtiöt takaavat nopeutetut maksut, ja niiden vakuutena on kyseisten yhtiöiden omaisuus. |
| --- | --- |

(38)

Kiinteiden 20 miljoonan Englannin punnan suuruisten vuotuisten (indeksiin sidottujen ja voimaloiden sulkeutumisen myötä asteittain pienenevien) maksujen maksamista NLF:lle tai NDF:lle käytöstäpoistorasitteiden kattamiseen nopeutetaan nykyarvon perusteella (diskontattuna diskonttokorolla, joka on asianmukainen NLF:n tai NDF:n tapauksessa), ja ne erääntyvät maksettaviksi välittömästi BEG:n tai BEGUK:n maksukyvyttömyystilanteessa. BE-konsernin kaikki pääyhtiöt takaavat nopeutetut maksut, ja niiden vakuutena on kyseisten yhtiöiden omaisuus.

| (39) | NLF:n valvojien ainoana tehtävänä ja velvollisuutena on rahaston ja sen sijoitusten hallinnointi ja asianmukaisten menojen maksaminen. Tähän sisältyy sen arviointi, olisiko NLF:n etujen mukaista lykätä tiettyjä NLF-maksuja tai muuttaa NLF-maksut pääomaksi. NLF:n valvojilla ei ole valtuuksia tarkastella rahaston rasitteita eikä rahoitustarpeita eikä vahvistaa BE:n maksujen suuruutta. |
| --- | --- |

(39)

NLF:n valvojien ainoana tehtävänä ja velvollisuutena on rahaston ja sen sijoitusten hallinnointi ja asianmukaisten menojen maksaminen. Tähän sisältyy sen arviointi, olisiko NLF:n etujen mukaista lykätä tiettyjä NLF-maksuja tai muuttaa NLF-maksut pääomaksi. NLF:n valvojilla ei ole valtuuksia tarkastella rahaston rasitteita eikä rahoitustarpeita eikä vahvistaa BE:n maksujen suuruutta.

| (40) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteuttaa seuraavat neljä ydinalan rasitteiden rahoitukseen liittyvää toimenpidettä: |
| --- | --- |

(40)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteuttaa seuraavat neljä ydinalan rasitteiden rahoitukseen liittyvää toimenpidettä:

—   Vastuun ottaminen rasitteista, joita BE:lle aiheutuu aikaisemmin tehdyistä käytettyä polttoainetta koskevista sopimuksista

| (41) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu ottamaan vastuun niistä BE:n rasitteista, jotka ovat seurausta BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista (”aikaisemmat käytettyä polttoainetta koskevat sopimukset”), jotka koskevat i) reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun AGR-polttoaineen jälleenkäsittelyä ja/tai varastointia ja ii) muita kuljetussäiliöiden kunnossapitoon, oksidien hallintaan ja rautatiekuljetuksiin liittyviä palveluja BNFL:n kanssa tehtyjen voimassa olevien sopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu ottamaan vastuun niistä BE:n rasitteista, jotka ovat seurausta BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista (”aikaisemmat käytettyä polttoainetta koskevat sopimukset”), jotka koskevat i) reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun AGR-polttoaineen jälleenkäsittelyä ja/tai varastointia ja ii) muita kuljetussäiliöiden kunnossapitoon, oksidien hallintaan ja rautatiekuljetuksiin liittyviä palveluja BNFL:n kanssa tehtyjen voimassa olevien sopimusten perusteella.

| (42) | Tämä sitoumus ei kata maksuja, jotka liittyvät AGR-reaktoreihin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen ladattuun polttoaineeseen. BE kattaa jatkossakin nämä kustannukset BE:n ja BNFL:n käymien kaupallisten neuvottelujen seurauksena tehtyjen uusien sopimusten perusteella. Sitoumus ei kata PWR-polttoaineeseen liittyviä maksuja, koska BNFL ei jälleenkäsittele PWR-polttoainetta, vaan sen huollosta – käytännössä varastoinnista – vastaa BE itse. |
| --- | --- |

(42)

Tämä sitoumus ei kata maksuja, jotka liittyvät AGR-reaktoreihin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen ladattuun polttoaineeseen. BE kattaa jatkossakin nämä kustannukset BE:n ja BNFL:n käymien kaupallisten neuvottelujen seurauksena tehtyjen uusien sopimusten perusteella. Sitoumus ei kata PWR-polttoaineeseen liittyviä maksuja, koska BNFL ei jälleenkäsittele PWR-polttoainetta, vaan sen huollosta – käytännössä varastoinnista – vastaa BE itse.

—   Sitoumus kattaa kaikki NLF-rahoituksen vajeet käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimuksen ulkopuolisten rasitteiden osalta

| (43) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan rahoitusvajeen NLF:ssä käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden osalta (Sizewell B:n kuivavaraston ja polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamisesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina). |
| --- | --- |

(43)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan rahoitusvajeen NLF:ssä käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden osalta (Sizewell B:n kuivavaraston ja polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamisesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina).

—   Sitoumus kattaa NLF:n rahoitusvaje käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteiden osalta

| (44) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan NLF:n rahoitusvajeen käytöstäpoiston toisessa ja kolmannessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(44)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan NLF:n rahoitusvajeen käytöstäpoiston toisessa ja kolmannessa vaiheessa.

—   Erityinen verovapautus

| (45) | Edellä mainitut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumukset kirjataan omaisuuseräksi BE:n taseessa, ja niitä vastaava hyvitys kirjataan tuloslaskelmaan. Tavanomaisissa olosuhteissa yritys joutuisi maksamaan summasta veroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotus johtaisi siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi nostettava BE:lle rakenneuudistukseen myönnettävän tuen määrää avustuksesta perittävän veron määrällä BE:n maksukyvyn varmistamiseksi rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(45)

Edellä mainitut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumukset kirjataan omaisuuseräksi BE:n taseessa, ja niitä vastaava hyvitys kirjataan tuloslaskelmaan. Tavanomaisissa olosuhteissa yritys joutuisi maksamaan summasta veroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotus johtaisi siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi nostettava BE:lle rakenneuudistukseen myönnettävän tuen määrää avustuksesta perittävän veron määrällä BE:n maksukyvyn varmistamiseksi rakenneuudistuksen jälkeen.

| (46) | Tämän välttämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valmistelevat parhaillaan erityisen verovapautuslainsäädännön antamista sähkölain (Electricity Bill) kautta. Ilman tätä verovapautuslainsäädäntöä verotettavat tulot olisivat noin 3 152 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan verovapautuslainsäädäntö on laadittu tavalla, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei BE saa tulevaisuudessa epäsymmetrisiä veronalennuksia. Sitoumuksen myöhemmästä arvonnoususta peritään veroa riippumatta siitä, johtuuko se hinnanmuutoksista tai arvonkorotuksesta, jolloin BE:n saama veronalennus kuittautuu, kun kyseiset lisäkulut kirjataan tuloslaskelmaan. |
| --- | --- |

(46)

Tämän välttämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valmistelevat parhaillaan erityisen verovapautuslainsäädännön antamista sähkölain (Electricity Bill) kautta. Ilman tätä verovapautuslainsäädäntöä verotettavat tulot olisivat noin 3 152 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan verovapautuslainsäädäntö on laadittu tavalla, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei BE saa tulevaisuudessa epäsymmetrisiä veronalennuksia. Sitoumuksen myöhemmästä arvonnoususta peritään veroa riippumatta siitä, johtuuko se hinnanmuutoksista tai arvonkorotuksesta, jolloin BE:n saama veronalennus kuittautuu, kun kyseiset lisäkulut kirjataan tuloslaskelmaan.

| (47) | Jäljempänä taulukossa 1 esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvio edellä kuvailtujen tukivälineiden arvosta. Näihin arvioihin liittyy paljon epävarmuutta. Sekä vastattavaksi otetuista ydinalan rasitteista aiheutuvat kustannukset että BE:n osallistuminen näihin kustannuksiin ovat erittäin epävarmalla pohjalla. Rasitteiden poistaminen tapahtuu erittäin pitkän ajanjakson aikana. BE ei esimerkiksi odota aloittavansa AGR-reaktorin purkamista ennen kuin vähintään 85 vuotta on kulunut sähköntuotannon lopettamisesta voimalassa, kun taas käytetyn polttoaineen huolto jatkuu määräämättömän aikaa. Lisäksi on useita tehtäviä, esimerkiksi AGR-reaktoreiden purku, joista ei tähän mennessä ole suoraan kokemusta. Tuen arvioitu arvo on muuttunut ilmoituksen tekemisen jälkeen. Tämä johtuu pääasiassa cash sweep -toimenpiteestä saatavien tulojen lisääntymisestä, joka on seurausta BE:n ennustetun tuloksen parantumisesta, inflaation vaikutuksesta, aikaisempien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten perusteella maksettavien summien tarkistamisesta, käytetyn AGR-polttoaineen määrän lisääntymisestä rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän lykkääntymisen seurauksena ja Nuclear Generation Decommissioning Fund -rahaston omistuksessa olevien omaisuuserien arvonkorotuksesta viimeisimmän markkina-arvon tasolle.
  Taulukko 1
  Toimenpidekokonaisuuteen A kuuluvien tukivälineiden arvostus heinäkuun 2004 ennusteiden perusteella (6)










  (milj. puntaa) |
| --- | --- |
| | Alkuperäinen ilmoitus | Nykyiset ennusteet |
| Nykyarvo
  (diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7)) | Tulevat käteismaksut yhteensä
  (ilman diskonttausta) | Nykyarvo
  (diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7)) | Tulevat käteismaksut yhteensä
  (ilman diskonttausta) |
| Aikaisempiin käytettyä polttoainetta koskeviin sopimuksiin liittyvä sitoumus | 2 185 | 3 218 | 2 377 | 3 067 |
| Sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin liittyvä sitoumus | 750 | 3 166 | 951 | 3 375 |
| Käytöstäpoistorasitteisiin liittyvä sitoumus | 879 | 4 917 | 1 115 | 5 062 |
| BE:n rahoitus NLF:lle | – 1 432 | – 1 845 | – 2 007 | – 2 510 |
| Ministeriön maksama nettomäärä | 197 | 6 238 | 59 | 5 927 |
| Verovapautus | 916 | 946 | 1 047 | 1 077 |
| Yhteensä | 3 298 | 10 402 | 3 483 | 10 071 |
| Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin.
  Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin. |

(47)

Jäljempänä taulukossa 1 esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvio edellä kuvailtujen tukivälineiden arvosta. Näihin arvioihin liittyy paljon epävarmuutta. Sekä vastattavaksi otetuista ydinalan rasitteista aiheutuvat kustannukset että BE:n osallistuminen näihin kustannuksiin ovat erittäin epävarmalla pohjalla. Rasitteiden poistaminen tapahtuu erittäin pitkän ajanjakson aikana. BE ei esimerkiksi odota aloittavansa AGR-reaktorin purkamista ennen kuin vähintään 85 vuotta on kulunut sähköntuotannon lopettamisesta voimalassa, kun taas käytetyn polttoaineen huolto jatkuu määräämättömän aikaa. Lisäksi on useita tehtäviä, esimerkiksi AGR-reaktoreiden purku, joista ei tähän mennessä ole suoraan kokemusta. Tuen arvioitu arvo on muuttunut ilmoituksen tekemisen jälkeen. Tämä johtuu pääasiassa cash sweep -toimenpiteestä saatavien tulojen lisääntymisestä, joka on seurausta BE:n ennustetun tuloksen parantumisesta, inflaation vaikutuksesta, aikaisempien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten perusteella maksettavien summien tarkistamisesta, käytetyn AGR-polttoaineen määrän lisääntymisestä rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän lykkääntymisen seurauksena ja Nuclear Generation Decommissioning Fund -rahaston omistuksessa olevien omaisuuserien arvonkorotuksesta viimeisimmän markkina-arvon tasolle.

Taulukko 1

Toimenpidekokonaisuuteen A kuuluvien tukivälineiden arvostus heinäkuun 2004 ennusteiden perusteella (6)

(milj. puntaa)

Alkuperäinen ilmoitus

Nykyiset ennusteet

Nykyarvo

(diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7))

Tulevat käteismaksut yhteensä

(ilman diskonttausta)

Nykyarvo

(diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7))

Tulevat käteismaksut yhteensä

(ilman diskonttausta)

Aikaisempiin käytettyä polttoainetta koskeviin sopimuksiin liittyvä sitoumus

2 185

3 218

2 377

3 067

Sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin liittyvä sitoumus

750

3 166

951

3 375

Käytöstäpoistorasitteisiin liittyvä sitoumus

879

4 917

1 115

5 062

BE:n rahoitus NLF:lle

– 1 432

– 1 845

– 2 007

– 2 510

Ministeriön maksama nettomäärä

197

6 238

59

5 927

Verovapautus

916

946

1 047

1 077

Yhteensä

3 298

10 402

3 483

10 071

Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin.

Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin.

| (48) | BNFL sekä toimittaa ydinpolttoainetta BE:n AGR-reaktoreihin että käsittelee tai varastoi tämän polttoaineen, kun se on käytetty (8). |
| --- | --- |

(48)

BNFL sekä toimittaa ydinpolttoainetta BE:n AGR-reaktoreihin että käsittelee tai varastoi tämän polttoaineen, kun se on käytetty (8).

| (49) | Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BNFL, joka on BE:n suurin yksittäinen velkoja, on suostunut muuttamaan BE:n kanssa tekemiään sopimuksia sekä polttoainetoimitusten että käytetyn polttoaineen käsittelyn osalta. |
| --- | --- |

(49)

Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BNFL, joka on BE:n suurin yksittäinen velkoja, on suostunut muuttamaan BE:n kanssa tekemiään sopimuksia sekä polttoainetoimitusten että käytetyn polttoaineen käsittelyn osalta.

| (50) | BE:n ja BNFL:n väliset polttoaineen toimitusta koskevat ennen rakenneuudistusta tehdyt sopimukset tehtiin BEG:n osalta vuonna 1997 ja BEGUK:n osalta vuonna 1995. Niiden oli määrä olla voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006, mutta BEG:n tapauksessa sopimuksista oli tarkoitus neuvotella uudelleen ja jatkaa niiden voimassaoloa kyseisestä päivämäärästä. BEGUK:n tapauksessa oli olemassa optio niiden voimassaolon pidentämiseksi. |
| --- | --- |

(50)

BE:n ja BNFL:n väliset polttoaineen toimitusta koskevat ennen rakenneuudistusta tehdyt sopimukset tehtiin BEG:n osalta vuonna 1997 ja BEGUK:n osalta vuonna 1995. Niiden oli määrä olla voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006, mutta BEG:n tapauksessa sopimuksista oli tarkoitus neuvotella uudelleen ja jatkaa niiden voimassaoloa kyseisestä päivämäärästä. BEGUK:n tapauksessa oli olemassa optio niiden voimassaolon pidentämiseksi.

| (51) | Polttoaineen toimitusmaksut muodostuivat kiinteästä vuotuisesta maksusta ja muuttuvasta lisämaksusta toimitettujen polttoainepanosten mukaan. Vahvistettuja maksuja oli mahdollista oikaista inflaatioindeksin mukaan. |
| --- | --- |

(51)

Polttoaineen toimitusmaksut muodostuivat kiinteästä vuotuisesta maksusta ja muuttuvasta lisämaksusta toimitettujen polttoainepanosten mukaan. Vahvistettuja maksuja oli mahdollista oikaista inflaatioindeksin mukaan.

| (52) | Uudelleenneuvotellut polttoaineen toimitussopimukset tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 lisäyksinä aikaisempiin sopimuksiin. Uudet ehdot muodostavat myös perustan uusille AGR-polttoaineen toimituksia 31 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen koskeville elinikäisille sopimuksille, jotka tulevat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(52)

Uudelleenneuvotellut polttoaineen toimitussopimukset tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 lisäyksinä aikaisempiin sopimuksiin. Uudet ehdot muodostavat myös perustan uusille AGR-polttoaineen toimituksia 31 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen koskeville elinikäisille sopimuksille, jotka tulevat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2006.

| (53) | Uusien ehtojen mukaan aikaisempien sopimusten mukaista kiinteää vuosimaksua pienennetään 5 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa ja sen lisäksi myönnetään lisäalennus, joka on yhteydessä peruskuormasähkön hintoihin, mutta jonka enimmäismäärä on 15 miljoonaa puntaa (molemmat vuoden 2003 hinnoissa ja indeksoituna vähittäishintaindeksin mukaan). Muutoin hinnat ovat samat kuin aikaisemmissa sopimuksissa. |
| --- | --- |

(53)

Uusien ehtojen mukaan aikaisempien sopimusten mukaista kiinteää vuosimaksua pienennetään 5 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa ja sen lisäksi myönnetään lisäalennus, joka on yhteydessä peruskuormasähkön hintoihin, mutta jonka enimmäismäärä on 15 miljoonaa puntaa (molemmat vuoden 2003 hinnoissa ja indeksoituna vähittäishintaindeksin mukaan). Muutoin hinnat ovat samat kuin aikaisemmissa sopimuksissa.

| (54) | Polttoainetoimituksissa 1 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen, ja jos vähintään neljä yhteensä seitsemästä AGR-voimalasta on edelleen toiminnassa, BE:n maksama kiinteä maksu on 25,5 miljoonaa Englannin puntaa, josta vähennetään edellä kuvailtu alennus, ja muuttuva maksu on (kuten voimassa olevissa sopimuksissakin) 191 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden. Nämä hinnat ovat heinäkuun 2002 arvossa ja ne on sidottu vähittäishintaindeksiin. |
| --- | --- |

(54)

Polttoainetoimituksissa 1 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen, ja jos vähintään neljä yhteensä seitsemästä AGR-voimalasta on edelleen toiminnassa, BE:n maksama kiinteä maksu on 25,5 miljoonaa Englannin puntaa, josta vähennetään edellä kuvailtu alennus, ja muuttuva maksu on (kuten voimassa olevissa sopimuksissakin) 191 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden. Nämä hinnat ovat heinäkuun 2002 arvossa ja ne on sidottu vähittäishintaindeksiin.

| (55) | Kun toiminnassa on enintään kolme voimalaa, hinta voidaan asettaa BE:n ja BNFL:n edustajista muodostuvan ryhmän BNFL:n polttoaineen tuotantolaitoksen optimaalista sulkemista koskevan tutkimuksen jälkeen antamien suositusten perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Kun toiminnassa on enintään kolme voimalaa, hinta voidaan asettaa BE:n ja BNFL:n edustajista muodostuvan ryhmän BNFL:n polttoaineen tuotantolaitoksen optimaalista sulkemista koskevan tutkimuksen jälkeen antamien suositusten perusteella.

| (56) | Vuonna 1995 BEG:n ja BEGUK:n yhtiöoikeudelliset edeltäjät (Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) tekivät BNFL:n kanssa pitkäaikaiset sopimukset säteilytetyn AGR-polttoaineen varastoinnista ja jälleenkäsittelystä sekä oheispalveluista. BEGUK (tuolloin Scottish Nuclear) teki vuonna 1995 toisen sopimuksen kaiken jälleenkäsittelysopimukseen jo sisältyvän määrän ylittävän AGR-polttoaineen pitkäaikaisesta varastoinnista. Myös BEG allekirjoitti vuonna 1997 toisen sopimuksen käytetyn polttoaineen huoltopalveluista. Kyseinen sopimus koski kaikkea syntyvää säteilytettyä AGR-polttoainetta, joka ylittää vuonna 1995 tehdyn sopimuksen perusteella BEG:n reaktoreista toimitetut määrät. Kaikista edellä mainituista sopimuksista käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”. Niiden perusteella tarjotaan palveluja vähintään vuoteen 2038 tai 2086 (riippuen jäteluokasta). |
| --- | --- |

(56)

Vuonna 1995 BEG:n ja BEGUK:n yhtiöoikeudelliset edeltäjät (Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) tekivät BNFL:n kanssa pitkäaikaiset sopimukset säteilytetyn AGR-polttoaineen varastoinnista ja jälleenkäsittelystä sekä oheispalveluista. BEGUK (tuolloin Scottish Nuclear) teki vuonna 1995 toisen sopimuksen kaiken jälleenkäsittelysopimukseen jo sisältyvän määrän ylittävän AGR-polttoaineen pitkäaikaisesta varastoinnista. Myös BEG allekirjoitti vuonna 1997 toisen sopimuksen käytetyn polttoaineen huoltopalveluista. Kyseinen sopimus koski kaikkea syntyvää säteilytettyä AGR-polttoainetta, joka ylittää vuonna 1995 tehdyn sopimuksen perusteella BEG:n reaktoreista toimitetut määrät. Kaikista edellä mainituista sopimuksista käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”. Niiden perusteella tarjotaan palveluja vähintään vuoteen 2038 tai 2086 (riippuen jäteluokasta).

| (57) | Voimassa olevien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten mukaan kaikki käytetty polttoaine säilyy BE:n omistuksessa. BEG:n ja BEGUK:n on lopulta otettava vastaan BNFL:n varastoista lasitettu korkea-aktiivinen ydinjäte, käytetty polttoaine, tietyt keskiaktiiviset jätteet ja jälleenkäsitelty uraani ja plutonium täyttääkseen näiden jätteiden loppusijoitusta koskevat velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(57)

Voimassa olevien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten mukaan kaikki käytetty polttoaine säilyy BE:n omistuksessa. BEG:n ja BEGUK:n on lopulta otettava vastaan BNFL:n varastoista lasitettu korkea-aktiivinen ydinjäte, käytetty polttoaine, tietyt keskiaktiiviset jätteet ja jälleenkäsitelty uraani ja plutonium täyttääkseen näiden jätteiden loppusijoitusta koskevat velvollisuutensa.

| (58) | Näissä sopimuksissa on pääasiassa vahvistettu kiinteät hinnat, joihin voidaan tehdä inflaatiomuutoksia. Varastointi- ja jälleenkäsittelysitoumusten osalta hinnat perustuvat toimitettuun polttoainemäärään tonneina. Alkuperäisten vuoden 1995 sopimusten hintoihin sisältyy myös Sellafieldissä sijaitsevan AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä vastaavan termisten uraanioksidipolttoaineita käyttävien reaktoreiden jälleenkäsittelylaitoksen (THORP) käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset. Ottaen huomioon BNFL:n tarjoamien palvelujen luonteen, BE on sitoutunut jatkamaan maksuja toimitetun polttoaineen osalta riippumatta siitä, irtisanooko se sopimukset sellaisen polttoaineen osalta, jota ei ole vielä toimitettu. |
| --- | --- |

(58)

Näissä sopimuksissa on pääasiassa vahvistettu kiinteät hinnat, joihin voidaan tehdä inflaatiomuutoksia. Varastointi- ja jälleenkäsittelysitoumusten osalta hinnat perustuvat toimitettuun polttoainemäärään tonneina. Alkuperäisten vuoden 1995 sopimusten hintoihin sisältyy myös Sellafieldissä sijaitsevan AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä vastaavan termisten uraanioksidipolttoaineita käyttävien reaktoreiden jälleenkäsittelylaitoksen (THORP) käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset. Ottaen huomioon BNFL:n tarjoamien palvelujen luonteen, BE on sitoutunut jatkamaan maksuja toimitetun polttoaineen osalta riippumatta siitä, irtisanooko se sopimukset sellaisen polttoaineen osalta, jota ei ole vielä toimitettu.

| (59) | Vuoden 1995 varastointia ja jälleenkäsittelyä koskeviin sopimuksiin liittyvät maksuvirrat on vahvistettu ja maksuja suoritetaan kuukausittain sopimusten päättymiseen saakka vuonna 2086. Vuoden 1997 sopimukseen liittyvä maksuvirta perustuu BNFL:lle tulevien polttoainetoimitusten ajoitukseen ja suuruuteen. Nämä kiinteät maksut muodostavat kokonaissumman, joka maksetaan vahvistetun aikataulun mukaan. |
| --- | --- |

(59)

Vuoden 1995 varastointia ja jälleenkäsittelyä koskeviin sopimuksiin liittyvät maksuvirrat on vahvistettu ja maksuja suoritetaan kuukausittain sopimusten päättymiseen saakka vuonna 2086. Vuoden 1997 sopimukseen liittyvä maksuvirta perustuu BNFL:lle tulevien polttoainetoimitusten ajoitukseen ja suuruuteen. Nämä kiinteät maksut muodostavat kokonaissumman, joka maksetaan vahvistetun aikataulun mukaan.

| (60) | Uudelleenneuvoteltuja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevia sopimuksia (jäljempänä ”uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”) sovelletaan eri tavalla riippuen siitä, onko sopimuksen kohteena oleva polttoaine ladattu reaktoriin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää vai sen jälkeen. |
| --- | --- |

(60)

Uudelleenneuvoteltuja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevia sopimuksia (jäljempänä ”uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”) sovelletaan eri tavalla riippuen siitä, onko sopimuksen kohteena oleva polttoaine ladattu reaktoriin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää vai sen jälkeen.

| (61) | Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:






  a) | maksuaikataulua lyhennetään siten, että tulevien maksujen nykyarvo laskettuna Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin diskonttokorkoa käyttäen pysyy muuttumattomana; |
| --- | --- | --- |

(61)

Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:

a)

maksuaikataulua lyhennetään siten, että tulevien maksujen nykyarvo laskettuna Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin diskonttokorkoa käyttäen pysyy muuttumattomana;

| b) | sopimusten irtisanomislausekkeita muutetaan siten, että jos BE:stä tulisi maksukyvytön rakenneuudistuksesta huolimatta, sopimukset päättyisivät ilman BE:lle esitettyjä vaateita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tässä tapauksessa olisi todennäköisesti välttämätöntä jatkaa polttoaineen huoltoa BNFL:n Sellafieldin laitoksessa ja että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tai NLF:n olisi tehtävä tästä sopimus BNFL:n tai sen seuraajayhtiön kanssa. Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset odottaisivat, että uusista järjestelyistä sovittaessa tarkastellaan kaikkia kyseisenä ajankohtana merkityksellisiä olosuhteita, voimassa olevat sopimusehdot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

b)

sopimusten irtisanomislausekkeita muutetaan siten, että jos BE:stä tulisi maksukyvytön rakenneuudistuksesta huolimatta, sopimukset päättyisivät ilman BE:lle esitettyjä vaateita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tässä tapauksessa olisi todennäköisesti välttämätöntä jatkaa polttoaineen huoltoa BNFL:n Sellafieldin laitoksessa ja että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tai NLF:n olisi tehtävä tästä sopimus BNFL:n tai sen seuraajayhtiön kanssa. Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset odottaisivat, että uusista järjestelyistä sovittaessa tarkastellaan kaikkia kyseisenä ajankohtana merkityksellisiä olosuhteita, voimassa olevat sopimusehdot mukaan luettuina.

| (62) | Rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:






  a) | omistusoikeus käytettyyn polttoaineeseen siirtyy BNFL:lle ajankohtana, jolloin sen vastattavaksi siirtyy riski käytetyn polttoaineen huollosta (eli ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), jonka jälkeen BE ei ole enää vastuussa siitä; |
| --- | --- | --- |

(62)

Rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:

a)

omistusoikeus käytettyyn polttoaineeseen siirtyy BNFL:lle ajankohtana, jolloin sen vastattavaksi siirtyy riski käytetyn polttoaineen huollosta (eli ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), jonka jälkeen BE ei ole enää vastuussa siitä;

| b) | maksu käytettyä polttoainetta koskevista palveluista suoritetaan ajankohtana, jolloin säteilyttämätön polttoaine ladataan BE:n reaktoreihin, eikä jossakin myöhemmässä vaiheessa (esimerkiksi ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), ja se perustuu lataussuunnitelmaan ja täsmäytetään vuosittain; |
| --- | --- |

b)

maksu käytettyä polttoainetta koskevista palveluista suoritetaan ajankohtana, jolloin säteilyttämätön polttoaine ladataan BE:n reaktoreihin, eikä jossakin myöhemmässä vaiheessa (esimerkiksi ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), ja se perustuu lataussuunnitelmaan ja täsmäytetään vuosittain;

| c) | käytetyn polttoaineen perushinta on 150 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden vuoden 2003 hinnoissa, ja se on maksettava säteilyttämättömän polttoaineen latausajankohtana. Tämän jälkeen se sidotaan vähittäishintaindeksiin. Joka vuosi hintaa joko nostetaan tai lasketaan kaavan mukaan, joka perustuu AGR-voimaloissa tuotetun sähkön määrään sekä peruskuormasähkön arvoon Englannissa ja Walesissa. Tämä suojaa BE:tä sähkönhinnan vaihteluilta. Käytetyn polttoaineen huollon perushinta on noin 0,6 Englannin puntaa/MWh ennen hinnan nostamista tai laskemista. |
| --- | --- |

c)

käytetyn polttoaineen perushinta on 150 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden vuoden 2003 hinnoissa, ja se on maksettava säteilyttämättömän polttoaineen latausajankohtana. Tämän jälkeen se sidotaan vähittäishintaindeksiin. Joka vuosi hintaa joko nostetaan tai lasketaan kaavan mukaan, joka perustuu AGR-voimaloissa tuotetun sähkön määrään sekä peruskuormasähkön arvoon Englannissa ja Walesissa. Tämä suojaa BE:tä sähkönhinnan vaihteluilta. Käytetyn polttoaineen huollon perushinta on noin 0,6 Englannin puntaa/MWh ennen hinnan nostamista tai laskemista.

| (63) | Taulukossa 2 esitetään BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat kolmeen sähkömarkkinoiden kehitystä koskevaan mahdolliseen skenaarioon.
  Taulukko 2
  BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus










  (milj. puntaa) |
| --- | --- |
| Polttoainetoimituksiin liittyvien säästöjen laskenta |
| 31.3. päättyvä tilikausi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Rakenneuudistusta edeltävät kustannukset |
| — | Pankkiskenaario ja optimistinen skenaario |

(63)

Taulukossa 2 esitetään BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat kolmeen sähkömarkkinoiden kehitystä koskevaan mahdolliseen skenaarioon.

Taulukko 2

BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus

(milj. puntaa)

Polttoainetoimituksiin liittyvien säästöjen laskenta

31.3. päättyvä tilikausi

2004

2005

2006

2007

2008

Rakenneuudistusta edeltävät kustannukset

—

Pankkiskenaario ja optimistinen skenaario

221

247

232

203

213

| — | Pessimistinen skenaario |
| --- | --- |

—

Pessimistinen skenaario

216

241

227

198

208

Rakenneuudistuksen jälkeiset kustannukset

| — | Pankkiskenaario |
| --- | --- |

—

Pankkiskenaario

206

231

218

188

201

| — | Optimistinen skenaario |
| --- | --- |

—

Optimistinen skenaario

207

231

227

198

207

| — | Pessimistinen skenaario |
| --- | --- |

—

Pessimistinen skenaario

200

220

205

176

186

Säästöt

| — | Pankkiskenaario |
| --- | --- |

—

Pankkiskenaario

15

16

14

15

12

| — | Optimistinen skenaario |
| --- | --- |

—

Optimistinen skenaario

14

16

5

5

6

| — | Pessimistinen skenaario |
| --- | --- |

—

Pessimistinen skenaario

16

21

22

22

22

| (64) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tarkkojen arvioiden antaminen BE:n säästöistä vuoden 2006 jälkeen on vaikeaa, koska ennen rakenneuudistusta tehtyjen polttoaineen toimitussopimusten on määrä päättyä vuonna 2006. Sen vuoksi kaikissa BE:lle muutosten seurauksena tulevasta hyödystä tehdyissä arvioissa olisi otettava jollain tavoin huomioon hyöty, jonka BNFL saa sopimusten pidentymisestä BE:n voimaloiden sulkemiseen asti, mikä näkyy uusissa sopimushinnoissa. Ottaen huomioon nämä epävarmuustekijät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE:n sisäinen arvio kustannussäästöistä voimaloiden käyttöiän aikana on 239 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 140 miljoonaa Englannin puntaa (diskontattuna 3,5 prosentin (9) reaalikorolla). Taulukossa 3 esitetään BNFL:n AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat samaan kolmeen mahdolliseen skenaarioon (10). Nykyarvo on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin reaalimääräistä 3,5 prosentin diskonttokorkoa. Tässä taulukossa tarkastellaan ainoastaan rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen hinnanmuutosten vaikutusta. Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutusta on vaikea määrittää, sillä se toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että BE:stä tulee maksukyvytön. Lisäksi BE:n saamaa hyötyä käytetyn polttoaineen omistusoikeuden ja siihen liittyvien velvoitteiden siirtymisestä BNFL:lle on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vaikea arvioida. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että BE:n tästä omistusoikeuden siirtymisestä saama etu olisi subjektiivisen arvion mukaan noin 1 421 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 148 miljoonaa Englannin puntaa diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla. Tämä hyöty ei sisälly taulukkoon 3.
  Taulukko 3
  Tuleviin käytettyä AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus nykyarvoon (11)








  (milj. puntaa) |
| --- | --- |
| | Nykyarvo | Diskonttaamattomat maksut yhteensä |
| Ennen rakenneuudistusta |
| – | Pankkiskenaario |

(64)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tarkkojen arvioiden antaminen BE:n säästöistä vuoden 2006 jälkeen on vaikeaa, koska ennen rakenneuudistusta tehtyjen polttoaineen toimitussopimusten on määrä päättyä vuonna 2006. Sen vuoksi kaikissa BE:lle muutosten seurauksena tulevasta hyödystä tehdyissä arvioissa olisi otettava jollain tavoin huomioon hyöty, jonka BNFL saa sopimusten pidentymisestä BE:n voimaloiden sulkemiseen asti, mikä näkyy uusissa sopimushinnoissa. Ottaen huomioon nämä epävarmuustekijät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE:n sisäinen arvio kustannussäästöistä voimaloiden käyttöiän aikana on 239 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 140 miljoonaa Englannin puntaa (diskontattuna 3,5 prosentin (9) reaalikorolla). Taulukossa 3 esitetään BNFL:n AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat samaan kolmeen mahdolliseen skenaarioon (10). Nykyarvo on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin reaalimääräistä 3,5 prosentin diskonttokorkoa. Tässä taulukossa tarkastellaan ainoastaan rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen hinnanmuutosten vaikutusta. Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutusta on vaikea määrittää, sillä se toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että BE:stä tulee maksukyvytön. Lisäksi BE:n saamaa hyötyä käytetyn polttoaineen omistusoikeuden ja siihen liittyvien velvoitteiden siirtymisestä BNFL:lle on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vaikea arvioida. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että BE:n tästä omistusoikeuden siirtymisestä saama etu olisi subjektiivisen arvion mukaan noin 1 421 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 148 miljoonaa Englannin puntaa diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla. Tämä hyöty ei sisälly taulukkoon 3.

Taulukko 3

Tuleviin käytettyä AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus nykyarvoon (11)

(milj. puntaa)

Nykyarvo

Diskonttaamattomat maksut yhteensä

Ennen rakenneuudistusta

–

Pankkiskenaario

592

1 117

Rakenneuudistuksen jälkeen

| – | Pankkiskenaario |
| --- | --- |

–

Pankkiskenaario

418

558

| – | Optimistinen skenaario |
| --- | --- |

–

Optimistinen skenaario

881

1 204

| – | Pessimistinen skenaario |
| --- | --- |

–

Pessimistinen skenaario

3

4

Säästöt

| – | Pankkiskenaario |
| --- | --- |

–

Pankkiskenaario

174

559

| – | Optimistinen skenaario |
| --- | --- |

–

Optimistinen skenaario

– 289

– 87

| – | Pessimistinen skenaario |
| --- | --- |

–

Pessimistinen skenaario

589

1 113

| (65) | Alun perin BEG:n ja BEGUK:n edeltäjäyritykset hankkivat molemmat itse BNFL:lle toimitettavan uraanin, jota BNFL käytti ydinpolttoaineen valmistuksessa näiden yritysten AGR-voimaloille. Nykyinen BEGUK siirsi sittemmin uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle. Nämä aikaisemmat sopimukset olivat pitkäaikaisia ja ne kattoivat joka tapauksessa ainoastaan BEGUK:n suhteellisen pienet tarpeet. Sen vuoksi tämä muutos antoi BNFL:lle ainoastaan rajoitetun mahdollisuuden kehittää uraanin hankinta- ja toimitusliiketoimintayksikköä. |
| --- | --- |

(65)

Alun perin BEG:n ja BEGUK:n edeltäjäyritykset hankkivat molemmat itse BNFL:lle toimitettavan uraanin, jota BNFL käytti ydinpolttoaineen valmistuksessa näiden yritysten AGR-voimaloille. Nykyinen BEGUK siirsi sittemmin uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle. Nämä aikaisemmat sopimukset olivat pitkäaikaisia ja ne kattoivat joka tapauksessa ainoastaan BEGUK:n suhteellisen pienet tarpeet. Sen vuoksi tämä muutos antoi BNFL:lle ainoastaan rajoitetun mahdollisuuden kehittää uraanin hankinta- ja toimitusliiketoimintayksikköä.

| (66) | Osana BE:n ja BNFL:n käymiä neuvotteluja BNFL:n BE:lle tulevaisuudessa toimittamaa ydinpolttoainetta koskevien sopimusten uusimisesta sovittiin, että myös BEG:n olisi siirrettävä uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle, jonka vastuulle siirtyy näin ollen uraanin hankinta tulevaisuudessa BEG:n AGR-voimaloiden ydinpolttoaineeksi. |
| --- | --- |

(66)

Osana BE:n ja BNFL:n käymiä neuvotteluja BNFL:n BE:lle tulevaisuudessa toimittamaa ydinpolttoainetta koskevien sopimusten uusimisesta sovittiin, että myös BEG:n olisi siirrettävä uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle, jonka vastuulle siirtyy näin ollen uraanin hankinta tulevaisuudessa BEG:n AGR-voimaloiden ydinpolttoaineeksi.

| (67) | Samanaikaisesti BNFL ostaa BEG:n uraanivarastot, joiden arvioitu kirjanpitoarvo on enintään 67 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(67)

Samanaikaisesti BNFL ostaa BEG:n uraanivarastot, joiden arvioitu kirjanpitoarvo on enintään 67 miljoonaa Englannin puntaa.

| (68) | Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BE on tehnyt sopimuksia (”velanlyhennystaukoa koskevat sopimukset”), jotka koskevat tietyillä ehdoilla maksujen keskeyttämistä BNFL:lle ja useille merkittäville velkojille, joihin kuuluvat suurin osa BE:n vuosina 2003, 2006 ja 2016 liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen merkitsijöistä (”joukkovelkakirjojen haltijat”), Eggborough’n pankkikonsortio, johon Royal Bank of Scotland (”RBS”) kuuluu remburssin myöntäjän ominaisuudessa (yhdessä ”lainanantajapankit”), sekä kolmen miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen (Power Purchase Agreement, PPA) ja hinnanerosopimuksen vastapuolet: Teaside Power Limited (”TPL”), Total Fina Elf (”TFE”) ja Enron (jäljempänä yhdessä ”sähkönhankintasopimusten vastapuolet”). |
| --- | --- |

(68)

Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BE on tehnyt sopimuksia (”velanlyhennystaukoa koskevat sopimukset”), jotka koskevat tietyillä ehdoilla maksujen keskeyttämistä BNFL:lle ja useille merkittäville velkojille, joihin kuuluvat suurin osa BE:n vuosina 2003, 2006 ja 2016 liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen merkitsijöistä (”joukkovelkakirjojen haltijat”), Eggborough’n pankkikonsortio, johon Royal Bank of Scotland (”RBS”) kuuluu remburssin myöntäjän ominaisuudessa (yhdessä ”lainanantajapankit”), sekä kolmen miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen (Power Purchase Agreement, PPA) ja hinnanerosopimuksen vastapuolet: Teaside Power Limited (”TPL”), Total Fina Elf (”TFE”) ja Enron (jäljempänä yhdessä ”sähkönhankintasopimusten vastapuolet”).

| (69) | Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan tauko alkaa 14 päivänä helmikuuta 2003 ja päättyy aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 tai sopimuksen irtisanomispäivänä tai rakenneuudistuksen päättymispäivänä. BNFL ja merkittävät velkojat ovat sopineet BE:n kanssa, että tämän ajanjakson aikana ne eivät ryhdy toimiin maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseksi eivätkä vaadi tai nopeuta maksuja, jotka erääntyvät BE:n maksettaviksi. |
| --- | --- |

(69)

Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan tauko alkaa 14 päivänä helmikuuta 2003 ja päättyy aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 tai sopimuksen irtisanomispäivänä tai rakenneuudistuksen päättymispäivänä. BNFL ja merkittävät velkojat ovat sopineet BE:n kanssa, että tämän ajanjakson aikana ne eivät ryhdy toimiin maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseksi eivätkä vaadi tai nopeuta maksuja, jotka erääntyvät BE:n maksettaviksi.

| (70) | BE:n sekä BNFL:n ja merkittävien velkojien velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisia velvoitteita kuvaillaan johdanto-osan 71–73 kappaleessa. |
| --- | --- |

(70)

BE:n sekä BNFL:n ja merkittävien velkojien velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisia velvoitteita kuvaillaan johdanto-osan 71–73 kappaleessa.

| (71) | Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:






  a) | Koron maksamista joukkovelkakirjojen haltijoille ja Eggborough’n pankeille jatketaan voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(71)

Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:

a)

Koron maksamista joukkovelkakirjojen haltijoille ja Eggborough’n pankeille jatketaan voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti.

| b) | Vuotuista 6 prosentin korkoa maksetaan RBS:lle (remburssista) 34 miljoonan Englannin punnan suuruiselle summalle ja sähkönhankintasopimusten vastapuolille niiden saataville (RBS 37,5 miljoonaa Englannin puntaa; TPL 159 miljoonaa Englannin puntaa; TFE 85 miljoonaa Englannin puntaa; Enron 72 miljoonaa Englannin puntaa). |
| --- | --- |

b)

Vuotuista 6 prosentin korkoa maksetaan RBS:lle (remburssista) 34 miljoonan Englannin punnan suuruiselle summalle ja sähkönhankintasopimusten vastapuolille niiden saataville (RBS 37,5 miljoonaa Englannin puntaa; TPL 159 miljoonaa Englannin puntaa; TFE 85 miljoonaa Englannin puntaa; Enron 72 miljoonaa Englannin puntaa).

| c) | EPL:lle maksetaan summa, joka kattaa sen käyttö- ja pääomakustannukset. |
| --- | --- |

c)

EPL:lle maksetaan summa, joka kattaa sen käyttö- ja pääomakustannukset.

| d) | BE ostaa edelleen rakenneuudistuksen päättymiseen asti sähköä TPL:ltä kiinteään hintaan, jonka taso on määritelty sähkön odotetun hintakäyrän perusteella. |
| --- | --- |

d)

BE ostaa edelleen rakenneuudistuksen päättymiseen asti sähköä TPL:ltä kiinteään hintaan, jonka taso on määritelty sähkön odotetun hintakäyrän perusteella.

| e) | BNFL:lle kertyy korkoa niille summille, jotka on maksettava voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, mutta siitä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu. Summat, jotka on maksettava voimassa olevien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta, jäädytetään siltä osin kuin ne ylittävät määrän, joka olisi maksettu siinä tapauksessa, jos uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset olisivat tulleet voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003, ja niistä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu. |
| --- | --- |

e)

BNFL:lle kertyy korkoa niille summille, jotka on maksettava voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, mutta siitä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu. Summat, jotka on maksettava voimassa olevien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta, jäädytetään siltä osin kuin ne ylittävät määrän, joka olisi maksettu siinä tapauksessa, jos uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset olisivat tulleet voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003, ja niistä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu.

| (72) | Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:






  a) | BNFL jäädyttää marraskuusta 2002 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2003 asti kaikki maksut, jotka ovat maksamatta voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, ja BNFL jäädyttää voimassa olevien ja uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla maksamatta olevien summien erotuksen. |
| --- | --- | --- |

(72)

Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:

a)

BNFL jäädyttää marraskuusta 2002 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2003 asti kaikki maksut, jotka ovat maksamatta voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, ja BNFL jäädyttää voimassa olevien ja uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla maksamatta olevien summien erotuksen.

| b) | Joukkovelkakirjojen haltijat jäädyttävät vuoden 2003 joukkovelkakirjoista maksamatta olevan pääoman. |
| --- | --- |

b)

Joukkovelkakirjojen haltijat jäädyttävät vuoden 2003 joukkovelkakirjoista maksamatta olevan pääoman.

| c) | Eggborough’n pankit jäädyttävät pääoman takaisinmaksun ja muut maksut, jotka perustuvat kapasiteetti- ja jalostuskorvaussopimukseen (Capacity and Tolling Agreement – CTA), lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin. |
| --- | --- |

c)

Eggborough’n pankit jäädyttävät pääoman takaisinmaksun ja muut maksut, jotka perustuvat kapasiteetti- ja jalostuskorvaussopimukseen (Capacity and Tolling Agreement – CTA), lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin.

| d) | RBS jäädyttää kaikki maksut, jotka liittyvät RBS:n vastatakaukseen, yhdistelmätakaukseen tai remburssiin. |
| --- | --- |

d)

RBS jäädyttää kaikki maksut, jotka liittyvät RBS:n vastatakaukseen, yhdistelmätakaukseen tai remburssiin.

| e) | Sähkönhankintasopimusten vastapuolet jäädyttävät kaikki sähkönhankintasopimuksiin liittyvät maksut lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin. |
| --- | --- |

e)

Sähkönhankintasopimusten vastapuolet jäädyttävät kaikki sähkönhankintasopimuksiin liittyvät maksut lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin.

| (73) | Maksujen jäädyttämistä koskevan sopimuksen mukaisten merkittävän velkojan velvoitteiden noudattaminen päättyy, jos jokin seuraavista seikoista tapahtuu ja merkittävä velkoja ilmoittaa BE:lle sopimuksen irtisanomisesta:






  a) | niiden maksujen, joita ei ole lykätty, maksaminen merkittävälle velkojalle viivästyy yli 20 työpäivää; |
| --- | --- | --- |

(73)

Maksujen jäädyttämistä koskevan sopimuksen mukaisten merkittävän velkojan velvoitteiden noudattaminen päättyy, jos jokin seuraavista seikoista tapahtuu ja merkittävä velkoja ilmoittaa BE:lle sopimuksen irtisanomisesta:

a)

niiden maksujen, joita ei ole lykätty, maksaminen merkittävälle velkojalle viivästyy yli 20 työpäivää;

| b) | tehdään hakemus tai määräys, joka koskee BE:n tai jonkin sen tytäryhtiön asettamista selvitystilaan tai uskotun miehen valvontaan; |
| --- | --- |

b)

tehdään hakemus tai määräys, joka koskee BE:n tai jonkin sen tytäryhtiön asettamista selvitystilaan tai uskotun miehen valvontaan;

| c) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaatii kirjallisesti maksamaan takaisin luottojärjestelysopimuksen nojalla tai liikepankkien korvaavan järjestelyn nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen takauksella myönnetyt varat ja niihin liittyvän BE:n ja sen tytäryhtiöiden vastatakauksen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hyväksi; |
| --- | --- |

c)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaatii kirjallisesti maksamaan takaisin luottojärjestelysopimuksen nojalla tai liikepankkien korvaavan järjestelyn nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen takauksella myönnetyt varat ja niihin liittyvän BE:n ja sen tytäryhtiöiden vastatakauksen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hyväksi;

| d) | tarvittavia hyväksyntöjä ei ole saatu Eggborough’n pankkien luottojärjestelyistä vastaavalta asiamieheltä, RBS:ltä, TPL-pankkikonsortiolta tai Enronilta; |
| --- | --- |

d)

tarvittavia hyväksyntöjä ei ole saatu Eggborough’n pankkien luottojärjestelyistä vastaavalta asiamieheltä, RBS:ltä, TPL-pankkikonsortiolta tai Enronilta;

| e) | BE tai jokin sen tytäryhtiö laatii asiakirjoja, joissa määrätään erilaisesta varojen jakamisesta merkittäville velkojille kuin mistä on sovittu merkittävien velkojien hyväksymissä pääehdoissa. |
| --- | --- |

e)

BE tai jokin sen tytäryhtiö laatii asiakirjoja, joissa määrätään erilaisesta varojen jakamisesta merkittäville velkojille kuin mistä on sovittu merkittävien velkojien hyväksymissä pääehdoissa.

| (74) | Taulukossa 4 esitetään säästöt, jotka BE Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan pystyisi saavuttamaan velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten ansiosta, jos rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä olisi 31 päivänä maaliskuuta 2004.
  Taulukko 4
  Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tuomat säästöt BE:lle








  (milj. puntaa) |
| --- | --- |
| | | Maaliskuussa 2003 päättynyt tilikausi | Maaliskuussa 2004 päättynyt tilikausi |
| BNFL | | 132 | 265 |
| Joukkovelkakirjojen haltijat | | 110 | 0 |
| Eggborough’n pankit | | 47 | 40 |
| TPL | | 13 | 33 |
| TFE | | 3 | 14 |
| Enron | | 4 | 19 |
| Alv:n vaikutus | | 0 | – 8 |
| Korkojen vaikutus | | – 9 | – 21 |
| Velanlyhennystauon vaikutus | | 300 | 342 |
| Yhteensä | | 300 | 642 |

(74)

Taulukossa 4 esitetään säästöt, jotka BE Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan pystyisi saavuttamaan velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten ansiosta, jos rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä olisi 31 päivänä maaliskuuta 2004.

Taulukko 4

Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tuomat säästöt BE:lle

(milj. puntaa)

Maaliskuussa 2003 päättynyt tilikausi

Maaliskuussa 2004 päättynyt tilikausi

BNFL

132

265

Joukkovelkakirjojen haltijat

110

0

Eggborough’n pankit

47

40

TPL

13

33

TFE

3

14

Enron

4

19

Alv:n vaikutus

0

– 8

Korkojen vaikutus

– 9

– 21

Velanlyhennystauon vaikutus

300

342

Yhteensä

300

642

| (75) | Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely. BE teki 14 päivänä helmikuuta 2003 ei-sitovan sopimuksen merkittävien velkojien kanssa niiden saatavien sovittelusta ja jakamisesta. |
| --- | --- |

(75)

Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely. BE teki 14 päivänä helmikuuta 2003 ei-sitovan sopimuksen merkittävien velkojien kanssa niiden saatavien sovittelusta ja jakamisesta.

| (76) | Kuten BE:n tarkastamattomasta osavuosikatsauksesta 30 päivänä syyskuuta 2002 päättyvän kuuden kuukauden ajalta ilmenee, merkittävien velkojien soviteltavat saatavat olivat seuraavat:






  — | joukkovelkakirjojen haltijat: 408 miljoonaa Englannin puntaa, |
| --- | --- | --- |

(76)

Kuten BE:n tarkastamattomasta osavuosikatsauksesta 30 päivänä syyskuuta 2002 päättyvän kuuden kuukauden ajalta ilmenee, merkittävien velkojien soviteltavat saatavat olivat seuraavat:

—

joukkovelkakirjojen haltijat: 408 miljoonaa Englannin puntaa,

| — | lainanantajapankit: 490 miljoonaa Englannin puntaa, |
| --- | --- |

—

lainanantajapankit: 490 miljoonaa Englannin puntaa,

| — | sähkönhankintasopimusten vastapuolet: 365 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

—

sähkönhankintasopimusten vastapuolet: 365 miljoonaa Englannin puntaa.

| (77) | Pääehtojen mukaan sähkönhankintasopimusten vastapuolten saatavien määrä on rakenneuudistuspaketissa vahvistettu 316 miljoonaksi punnaksi. |
| --- | --- |

(77)

Pääehtojen mukaan sähkönhankintasopimusten vastapuolten saatavien määrä on rakenneuudistuspaketissa vahvistettu 316 miljoonaksi punnaksi.

| (78) | Velat järjestellään uudelleen seuraavasti:






  a) | joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan uusia joukkovelkakirjoja 275 miljoonan punnan arvosta; |
| --- | --- | --- |

(78)

Velat järjestellään uudelleen seuraavasti:

a)

joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan uusia joukkovelkakirjoja 275 miljoonan punnan arvosta;

| b) | Eggborough’n pankkien kanssa tehdään uusi CTA-sopimus, jonka mukaan pankkien saama tuotto on 150 miljoonaa puntaa uusina joukkovelkakirjoina; |
| --- | --- |

b)

Eggborough’n pankkien kanssa tehdään uusi CTA-sopimus, jonka mukaan pankkien saama tuotto on 150 miljoonaa puntaa uusina joukkovelkakirjoina;

| c) | joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan BE:n tavallisia osakkeita. |
| --- | --- |

c)

joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan BE:n tavallisia osakkeita.

| (79) | BE on tarkistanut kaupankäyntistrategiansa pienentääkseen altistumistaan tuotanto- ja hintakehitykseen liittyville riskeille. Tämä tarkistus muodostaa yhden BE:n taloudellista vahvuutta parantavista tekijöistä rakenneuudistuspaketissa. |
| --- | --- |

(79)

BE on tarkistanut kaupankäyntistrategiansa pienentääkseen altistumistaan tuotanto- ja hintakehitykseen liittyville riskeille. Tämä tarkistus muodostaa yhden BE:n taloudellista vahvuutta parantavista tekijöistä rakenneuudistuspaketissa.

| (80) | BE on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmista sähköntuottajista yli 20 prosentin osuudella sähköntuotannosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BE:n sähköntuotanto muodostuu ydinvoimalatuotannosta (83 prosenttia kapasiteetista) ja hiilivoimalatuotannosta (17 prosenttia kapasiteetista), joiden tuotantokyky on noin 75 TWh vuodessa. |
| --- | --- |

(80)

BE on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmista sähköntuottajista yli 20 prosentin osuudella sähköntuotannosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BE:n sähköntuotanto muodostuu ydinvoimalatuotannosta (83 prosenttia kapasiteetista) ja hiilivoimalatuotannosta (17 prosenttia kapasiteetista), joiden tuotantokyky on noin 75 TWh vuodessa.

| (81) | BE:n kaupankäyntiyksikkö BEPET vastaa BE:n tuotannon myynnistä, sähkömarkkinoiden hinnanvaihteluista BE:lle aiheutuvien riskien hallitsemisesta ja BE:n markkinoilla saavuttamien myyntihintojen maksimoinnista. Koska ydinvoimalat muodostavat 83 prosenttia BE:n tuotantokapasiteetista, BEPET keskittyy ennen kaikkea tämän pääasiassa jatkuvan tuotannon myyntiin. |
| --- | --- |

(81)

BE:n kaupankäyntiyksikkö BEPET vastaa BE:n tuotannon myynnistä, sähkömarkkinoiden hinnanvaihteluista BE:lle aiheutuvien riskien hallitsemisesta ja BE:n markkinoilla saavuttamien myyntihintojen maksimoinnista. Koska ydinvoimalat muodostavat 83 prosenttia BE:n tuotantokapasiteetista, BEPET keskittyy ennen kaikkea tämän pääasiassa jatkuvan tuotannon myyntiin.

| (82) | Eggborough’n hiilivoimala on myös tärkeä osa kaupankäyntiportfoliota. Se lisää tuotannon joustavuutta, jotta voidaan vastata asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin, ja on arvokas turva ydinvoimalaseisokkien varalta. Se lisää joustavuutta myös suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden suhteen sekä osittain tukkukaupan suhteen. |
| --- | --- |

(82)

Eggborough’n hiilivoimala on myös tärkeä osa kaupankäyntiportfoliota. Se lisää tuotannon joustavuutta, jotta voidaan vastata asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin, ja on arvokas turva ydinvoimalaseisokkien varalta. Se lisää joustavuutta myös suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden suhteen sekä osittain tukkukaupan suhteen.

| (83) | Hallitakseen BE:n altistumista markkinahintoihin liittyville riskeille ja maksimoidakseen samanaikaisesti markkinoilta saadun myyntihinnan BEPET myy tuotannon etukäteen. Samoin kuin muut sähköntuottajat BEPET pyrkii siihen, että sähkön tuotantoajankohtana 100 prosenttia tuotannosta on myyty, välttääkseen altistumisen vaihteleville hinnoille tasapainotusmekanismissa. Myymällä etukäteen yritys pystyy varmistamaan, että tulevat tuotantomäärät myydään kyseisenä ajankohtana vallitsevalla hinnalla ja joissakin tapauksissa tulevan tuotannon hintojen vahvistamisen. |
| --- | --- |

(83)

Hallitakseen BE:n altistumista markkinahintoihin liittyville riskeille ja maksimoidakseen samanaikaisesti markkinoilta saadun myyntihinnan BEPET myy tuotannon etukäteen. Samoin kuin muut sähköntuottajat BEPET pyrkii siihen, että sähkön tuotantoajankohtana 100 prosenttia tuotannosta on myyty, välttääkseen altistumisen vaihteleville hinnoille tasapainotusmekanismissa. Myymällä etukäteen yritys pystyy varmistamaan, että tulevat tuotantomäärät myydään kyseisenä ajankohtana vallitsevalla hinnalla ja joissakin tapauksissa tulevan tuotannon hintojen vahvistamisen.

| (84) | BEPET pystyy myymään BE:n tuotannon useiden kanavien kautta, ja se myy 32 prosenttia BE:n kokonaistuotannosta suoramyyntinä. Suoramyynnin merkitys on lisääntynyt ja se muodostaa olennaisen osan BE:n liiketoimintastrategiassa. |
| --- | --- |

(84)

BEPET pystyy myymään BE:n tuotannon useiden kanavien kautta, ja se myy 32 prosenttia BE:n kokonaistuotannosta suoramyyntinä. Suoramyynnin merkitys on lisääntynyt ja se muodostaa olennaisen osan BE:n liiketoimintastrategiassa.

| (85) | Verrattuna muihin merkittäviin sähköntuottajiin Isossa-Britanniassa BE myy ainoastaan pienen osan tuotannostaan vähittäismarkkinoilla. BE:n kasvu näillä markkinoilla on yhteydessä tavoitteeseen, joka koskee tuotetun sähkön toimituskanavien monipuolistamista, eikä mihinkään vähittäismarkkinoita koskevaan tavoitteeseen. BE saa suoramyynnistä noin 2 prosentin bruttomarginaalin (12), mikä kuvastaa kilpailun määrää näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(85)

Verrattuna muihin merkittäviin sähköntuottajiin Isossa-Britanniassa BE myy ainoastaan pienen osan tuotannostaan vähittäismarkkinoilla. BE:n kasvu näillä markkinoilla on yhteydessä tavoitteeseen, joka koskee tuotetun sähkön toimituskanavien monipuolistamista, eikä mihinkään vähittäismarkkinoita koskevaan tavoitteeseen. BE saa suoramyynnistä noin 2 prosentin bruttomarginaalin (12), mikä kuvastaa kilpailun määrää näillä markkinoilla.

| (86) | BE:n syyskuussa 2002 kohtaamien taloudellisten vaikeuksien syitä olivat muun muassa kolme huomattavasti miinuksella olevaa sähkönhankintasopimusta ja hinnanerosopimusta, jotka se oli tehnyt osana aikaisempaa kaupankäynti- ja liiketoimintaansa. Ne kaikki sisällytettiin rakenneuudistuspaketin osana merkittävien velkojien kanssa sovittuun kompromissisopimukseen. |
| --- | --- |

(86)

BE:n syyskuussa 2002 kohtaamien taloudellisten vaikeuksien syitä olivat muun muassa kolme huomattavasti miinuksella olevaa sähkönhankintasopimusta ja hinnanerosopimusta, jotka se oli tehnyt osana aikaisempaa kaupankäynti- ja liiketoimintaansa. Ne kaikki sisällytettiin rakenneuudistuspaketin osana merkittävien velkojien kanssa sovittuun kompromissisopimukseen.

| (87) | Ensimmäinen sopimuksista on TFE:n kanssa tehty sopimus. Verrattuna tämänhetkisiin markkinahintoihin tämän sopimuksen toteutushinta on erittäin korkea. Sopimus tehtiin vuonna 1997, jolloin hinnat olivat keskimäärin paljon korkeammalla kuin tällä hetkellä. Sopimus on huomattavasti miinuksella BE:n kannalta, ja TFE:lle maksettava velka on 85 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(87)

Ensimmäinen sopimuksista on TFE:n kanssa tehty sopimus. Verrattuna tämänhetkisiin markkinahintoihin tämän sopimuksen toteutushinta on erittäin korkea. Sopimus tehtiin vuonna 1997, jolloin hinnat olivat keskimäärin paljon korkeammalla kuin tällä hetkellä. Sopimus on huomattavasti miinuksella BE:n kannalta, ja TFE:lle maksettava velka on 85 miljoonaa Englannin puntaa.

| (88) | Toinen sopimus on Enronin kanssa 1 päivänä huhtikuuta 1996 tehty swap-sopimus, joka on kysyntähuipun ja normaalikysynnän poolihintojen väliseen eroon perustuva rahoitusväline. BE teki sopimuksen ennen kuin se hankki Eggborough’n voimalan. Sen tarkoituksena oli suojata BE:n kasvavan teollisuus- ja yritysasiakastoiminnan vaihteluilta. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että Enronin saatavat tämän miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 72 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(88)

Toinen sopimus on Enronin kanssa 1 päivänä huhtikuuta 1996 tehty swap-sopimus, joka on kysyntähuipun ja normaalikysynnän poolihintojen väliseen eroon perustuva rahoitusväline. BE teki sopimuksen ennen kuin se hankki Eggborough’n voimalan. Sen tarkoituksena oli suojata BE:n kasvavan teollisuus- ja yritysasiakastoiminnan vaihteluilta. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että Enronin saatavat tämän miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 72 miljoonaa Englannin puntaa.

| (89) | Kolmas sopimus on TPL:n kanssa tehty sopimus, joka siirtyi BE:lle sen ostettua vuonna 1999 SWALECin. Sopimus oli alun perin allekirjoitettu 26 päivänä kesäkuuta 1991. Sopimus on huomattavasti miinuksella. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että TPL:n saatavat tämän sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 159 miljoonaa Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(89)

Kolmas sopimus on TPL:n kanssa tehty sopimus, joka siirtyi BE:lle sen ostettua vuonna 1999 SWALECin. Sopimus oli alun perin allekirjoitettu 26 päivänä kesäkuuta 1991. Sopimus on huomattavasti miinuksella. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että TPL:n saatavat tämän sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 159 miljoonaa Englannin puntaa.

| (90) | Osana rakenneuudistuspakettia BE:n vakaana aikomuksena on varmistaa tuotannostaan suuremman osan myynti kiinteään hintaan keskipitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan tämä strategia pienentää kassavirran epävakaisuutta ja vahvistaa yrityksen pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(90)

Osana rakenneuudistuspakettia BE:n vakaana aikomuksena on varmistaa tuotannostaan suuremman osan myynti kiinteään hintaan keskipitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan tämä strategia pienentää kassavirran epävakaisuutta ja vahvistaa yrityksen pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta.

| (91) | Uuden strategian mukaan tuotannon termiinikauppa kiinteään hintaan johtaa siihen, että yhtiö myy etukäteen suuremman osan tuotannostaan seuraavien 3–5 vuoden aikana kiinteään hintaan, jolloin BEPET vahvistaa hinnan suuremmalle osalle tulevasta tuotannosta. |
| --- | --- |

(91)

Uuden strategian mukaan tuotannon termiinikauppa kiinteään hintaan johtaa siihen, että yhtiö myy etukäteen suuremman osan tuotannostaan seuraavien 3–5 vuoden aikana kiinteään hintaan, jolloin BEPET vahvistaa hinnan suuremmalle osalle tulevasta tuotannosta.

| (92) | Uuden kaupankäyntistrategian tärkeimmät tavoitteet ovat i) hintariskien rajoittaminen tekemällä enemmän kiinteähintaisia sopimuksia, ii) luotettavien myyntikanavien säilyttäminen suurille tuotantomäärille ja iii) käteisvarojen lisääminen riittävien varantojen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(92)

Uuden kaupankäyntistrategian tärkeimmät tavoitteet ovat i) hintariskien rajoittaminen tekemällä enemmän kiinteähintaisia sopimuksia, ii) luotettavien myyntikanavien säilyttäminen suurille tuotantomäärille ja iii) käteisvarojen lisääminen riittävien varantojen varmistamiseksi.

| (93) | Sen jälkeen kun uusi strategia muotoiltiin joulukuun alussa vuonna 2002, BE on onnistunut vuosisopimuksia uusimalla ja joitakin monivuotisia sopimuksia pidentämällä myymään 14,8 TWh suorina toimituksina vuosina 2003–2006. BE oli 6 päivään maaliskuuta 2003 myös käynyt neuvotteluja useiden tukkukaupan vastapuolten kanssa jäsennellystä kaupasta. |
| --- | --- |

(93)

Sen jälkeen kun uusi strategia muotoiltiin joulukuun alussa vuonna 2002, BE on onnistunut vuosisopimuksia uusimalla ja joitakin monivuotisia sopimuksia pidentämällä myymään 14,8 TWh suorina toimituksina vuosina 2003–2006. BE oli 6 päivään maaliskuuta 2003 myös käynyt neuvotteluja useiden tukkukaupan vastapuolten kanssa jäsennellystä kaupasta.

| (94) | Se allekirjoitti 6 päivänä helmikuuta 2003 merkittävän sopimuksen British Gas Trading Limitedin kanssa noin 10 TWh:n myynnistä vuodessa 1 päivään huhtikuuta 2007 asti. Yli puolet tästä myyntimäärästä myydään kiinteään hintaan. |
| --- | --- |

(94)

Se allekirjoitti 6 päivänä helmikuuta 2003 merkittävän sopimuksen British Gas Trading Limitedin kanssa noin 10 TWh:n myynnistä vuodessa 1 päivään huhtikuuta 2007 asti. Yli puolet tästä myyntimäärästä myydään kiinteään hintaan.

| (95) | BNFL:n kanssa tehtyihin uusiin sopimuksiin sisältyy myös jonkinlaista BE:n suojaamista sähkönhinnan vaihteluilta, koska AGR-polttoaineen toimituksista ja käytetyn AGR-polttoaineen huoltopalveluista maksettava hinta on sidottu sähkönhintaan. Nykyisillä markkinahinnoilla BNFL:n kanssa tehdyissä uusissa sopimuksissa suojataan osittain noin 60 prosenttia BE:n AGR-tuotannosta, joka on noin 58 TWh vuodessa. |
| --- | --- |

(95)

BNFL:n kanssa tehtyihin uusiin sopimuksiin sisältyy myös jonkinlaista BE:n suojaamista sähkönhinnan vaihteluilta, koska AGR-polttoaineen toimituksista ja käytetyn AGR-polttoaineen huoltopalveluista maksettava hinta on sidottu sähkönhintaan. Nykyisillä markkinahinnoilla BNFL:n kanssa tehdyissä uusissa sopimuksissa suojataan osittain noin 60 prosenttia BE:n AGR-tuotannosta, joka on noin 58 TWh vuodessa.

| (96) | BE:n tarkoituksena on keskittyä seuraaviin tavoitteisiin keskipitkän aikavälin strategiassaan:






  a) | sen varmistaminen, että BE:n ydinvoimalat vastaavat maailmanlaajuisia turvallisuus- ja toimintavaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

(96)

BE:n tarkoituksena on keskittyä seuraaviin tavoitteisiin keskipitkän aikavälin strategiassaan:

a)

sen varmistaminen, että BE:n ydinvoimalat vastaavat maailmanlaajuisia turvallisuus- ja toimintavaatimuksia;

| b) | turvallisuuden parantaminen nostamalla samanaikaisesti tuottavuutta ja kilpailukykyä; |
| --- | --- |

b)

turvallisuuden parantaminen nostamalla samanaikaisesti tuottavuutta ja kilpailukykyä;

| c) | sähkön tukkuhintojen kehitykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa liittyville riskeille altistumisen vähentäminen säilyttämällä samanaikaisesti luotettava reitti markkinoille. Tämä saavutetaan sopimusehdoilla, Eggborough’n mahdollistamalla joustavalla tuotannolla ja suoramyynnillä, jossa keskitytään pääasiassa teollisuus- ja yritysasiakkaisiin; |
| --- | --- |

c)

sähkön tukkuhintojen kehitykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa liittyville riskeille altistumisen vähentäminen säilyttämällä samanaikaisesti luotettava reitti markkinoille. Tämä saavutetaan sopimusehdoilla, Eggborough’n mahdollistamalla joustavalla tuotannolla ja suoramyynnillä, jossa keskitytään pääasiassa teollisuus- ja yritysasiakkaisiin;

| d) | kannattavan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän liiketoiminnan kehittäminen suoramyynnin kilpailukyvyn tukemiseksi; |
| --- | --- |

d)

kannattavan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän liiketoiminnan kehittäminen suoramyynnin kilpailukyvyn tukemiseksi;

| e) | jatkuva sitoutuminen EU:n tukemiin turvallisuustoimenpiteisiin osallistumiseen entisen Neuvostoliiton alueella ja Itä-Euroopassa. |
| --- | --- |

e)

jatkuva sitoutuminen EU:n tukemiin turvallisuustoimenpiteisiin osallistumiseen entisen Neuvostoliiton alueella ja Itä-Euroopassa.

| (97) | BE ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002, että se oli tehnyt sitovat sopimukset 82,4 prosentin suuruisen omistusosuutensa myymiseksi Bruce Powerista seuraavasti: 79,8 prosenttia konsortiolle, jonka jäsenet ovat Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (yhdessä ”konsortio”) ja 2,6 prosenttia Power Workers' Union Trust No1:lle ja The Societylle. Lisäksi konsortio lupasi ostaa BE:n 50 prosentin omistusosuuden Huron Windistä, joka on Ontariossa toteutettava tuulivoimalahanke. Bruce Powerin ja Huron Windin myynti konsortiolle saatiin päätökseen 14 päivänä helmikuuta 2003. Kaupantekohetkellä BE sai 678 miljoonaa Kanadan dollaria käteismaksuna. Lisäksi BE odottaa saavansa enintään 140 miljoonaa Kanadan dollaria sulkutileiltä Bruce A:n kahden tuotantoyksikön aloittaessa toimintansa uudelleen. |
| --- | --- |

(97)

BE ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002, että se oli tehnyt sitovat sopimukset 82,4 prosentin suuruisen omistusosuutensa myymiseksi Bruce Powerista seuraavasti: 79,8 prosenttia konsortiolle, jonka jäsenet ovat Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (yhdessä ”konsortio”) ja 2,6 prosenttia Power Workers' Union Trust No1:lle ja The Societylle. Lisäksi konsortio lupasi ostaa BE:n 50 prosentin omistusosuuden Huron Windistä, joka on Ontariossa toteutettava tuulivoimalahanke. Bruce Powerin ja Huron Windin myynti konsortiolle saatiin päätökseen 14 päivänä helmikuuta 2003. Kaupantekohetkellä BE sai 678 miljoonaa Kanadan dollaria käteismaksuna. Lisäksi BE odottaa saavansa enintään 140 miljoonaa Kanadan dollaria sulkutileiltä Bruce A:n kahden tuotantoyksikön aloittaessa toimintansa uudelleen.

| (98) | Ensimmäiset 275 miljoonan Englannin punnan tulot, joista on vähennetty tietyt transaktiokulut, on maksettu tilille, jonka kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt ja jonka edunsaaja se on pelastamisluottoa koskevan sopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(98)

Ensimmäiset 275 miljoonan Englannin punnan tulot, joista on vähennetty tietyt transaktiokulut, on maksettu tilille, jonka kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt ja jonka edunsaaja se on pelastamisluottoa koskevan sopimuksen nojalla.

| (99) | Exelon Generation Company, LLC (”Exelon”) ja British Energy Investment Ltd ovat pyytäneet tarjouksia AmerGenistä omistamistaan osakkeista AmerGenin myymiseksi. BE:n osakkeenomistajat hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2003 BE:n AmerGenistä omistaman 50 prosentin omistusosuuden myynnin Exelon Generation Company LLC:lle. BE sai kaupasta noin 277 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria käteisenä. |
| --- | --- |

(99)

Exelon Generation Company, LLC (”Exelon”) ja British Energy Investment Ltd ovat pyytäneet tarjouksia AmerGenistä omistamistaan osakkeista AmerGenin myymiseksi. BE:n osakkeenomistajat hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2003 BE:n AmerGenistä omistaman 50 prosentin omistusosuuden myynnin Exelon Generation Company LLC:lle. BE sai kaupasta noin 277 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria käteisenä.

| (100) | Useat paikallisviranomaiset ovat luvanneet lykätä ilman korkoa veroja, jotka BE:n on maksettava niille. |
| --- | --- |

(100)

Useat paikallisviranomaiset ovat luvanneet lykätä ilman korkoa veroja, jotka BE:n on maksettava niille.

| (101) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyse on seuraavista viranomaisista:






  — | Lancaster City Council Heyshamin voimalan osalta 1 775 240 puntaa, |
| --- | --- | --- |

(101)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyse on seuraavista viranomaisista:

—

Lancaster City Council Heyshamin voimalan osalta 1 775 240 puntaa,

| — | Shepway District Council Dungenessin voimalan osalta 578 524 puntaa, |
| --- | --- |

—

Shepway District Council Dungenessin voimalan osalta 578 524 puntaa,

| — | Hartlepool Borough Council Hartlepoolin voimalan osalta 447 508 puntaa, |
| --- | --- |

—

Hartlepool Borough Council Hartlepoolin voimalan osalta 447 508 puntaa,

| — | North Ayrshire Council Hunterstonin voimalan osalta 735 947 puntaa, |
| --- | --- |

—

North Ayrshire Council Hunterstonin voimalan osalta 735 947 puntaa,

| — | East Lothian Council Tornessin voimalan osalta 765 986 puntaa. |
| --- | --- |

—

East Lothian Council Tornessin voimalan osalta 765 986 puntaa.

| (102) | Veromaksuja lykättiin marraskuun 2002 ja helmikuun 2003 välisenä aikana yhteensä 4 303 205 Englannin puntaa. Toimenpidekokonaisuuden G osalta BE maksoi verot kokonaisuudessaan helmikuussa 2003 ja maksun viivästymisestä maksettiin 7 päivänä lokakuuta 2003 korkoa 65 656,24 Englannin puntaa. Korko on laskettu Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan komission viitekoron perusteella, joka oli 6,01 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2002 asti ja sen jälkeen 5,42 prosenttia. |
| --- | --- |

(102)

Veromaksuja lykättiin marraskuun 2002 ja helmikuun 2003 välisenä aikana yhteensä 4 303 205 Englannin puntaa. Toimenpidekokonaisuuden G osalta BE maksoi verot kokonaisuudessaan helmikuussa 2003 ja maksun viivästymisestä maksettiin 7 päivänä lokakuuta 2003 korkoa 65 656,24 Englannin puntaa. Korko on laskettu Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan komission viitekoron perusteella, joka oli 6,01 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2002 asti ja sen jälkeen 5,42 prosenttia.

c)   Rakenneuudistuspaketin taloudelliset vaikutukset

| (103) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käsittelivät ydinvoimaan liittyviä taloudellisia näkökohtia ennen kuin ne kuvailivat rakenneuudistussuunnitelman vaikutusta BE:n elinkelpoisuuteen. Arvioitaessa BE:n sähköntuotantotoimintoihin liittyviä taloudellisia näkökohtia ilmoituksessa erotetaan toisistaan BE:n voimaloiden käyttämisestä aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset ja kustannukset, joita ei voida välttää. Ydinvoimaloille ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja suhteelliset pienet vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti lyhyen aikavälin rajakustannukset. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähköntuotantoa koskeva päätös perustuu vältettävissä olevien kustannusten suuruuteen ja koska ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat pienimmät, ydinvoimaloiden käyttäminen on taloudellisesti järkevää. |
| --- | --- |

(103)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käsittelivät ydinvoimaan liittyviä taloudellisia näkökohtia ennen kuin ne kuvailivat rakenneuudistussuunnitelman vaikutusta BE:n elinkelpoisuuteen. Arvioitaessa BE:n sähköntuotantotoimintoihin liittyviä taloudellisia näkökohtia ilmoituksessa erotetaan toisistaan BE:n voimaloiden käyttämisestä aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset ja kustannukset, joita ei voida välttää. Ydinvoimaloille ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja suhteelliset pienet vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti lyhyen aikavälin rajakustannukset. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähköntuotantoa koskeva päätös perustuu vältettävissä olevien kustannusten suuruuteen ja koska ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat pienimmät, ydinvoimaloiden käyttäminen on taloudellisesti järkevää.

| (104) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistuksen onnistuessa BE ei ole tappiota tuottava. Viranomaisten mukaan suunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan BE:n vaikeuksien syynä olevat kysymykset, ja se johtaa pitkäaikaiseen elinkelpoisuuteen. Erityisesti suunnitelma parantaa BE:n kaupankäyntistrategiaa sen suojaamattoman aseman vastapainoksi, vapauttaa BE:n osasta sen erittäin suurista kiinteistä kustannuksista siirtämällä aikaisimmilta vuosilta peräisin olevia ydinalan rasitteita pois BE:ltä ja mahdollistaa riittävän kassavarannon muodostamisen toimintojen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(104)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistuksen onnistuessa BE ei ole tappiota tuottava. Viranomaisten mukaan suunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan BE:n vaikeuksien syynä olevat kysymykset, ja se johtaa pitkäaikaiseen elinkelpoisuuteen. Erityisesti suunnitelma parantaa BE:n kaupankäyntistrategiaa sen suojaamattoman aseman vastapainoksi, vapauttaa BE:n osasta sen erittäin suurista kiinteistä kustannuksista siirtämällä aikaisimmilta vuosilta peräisin olevia ydinalan rasitteita pois BE:ltä ja mahdollistaa riittävän kassavarannon muodostamisen toimintojen turvaamiseksi.

| (105) | BE:n rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on järjestellä uudelleen BE:n kustannukset ja rasitteet ja luoda vakaa pääomarakenne, jotta BE pystyisi jatkamaan toimintaansa pitkällä aikavälillä taloudellisesti elinkelpoisena yrityksenä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lähteneet siitä edellytyksestä, että BE:tä voidaan pitää taloudellisesti elinkelpoisena, kun sen toiminta on ollut tietyn aikaa kannattavaa, sen kassavirta on positiivinen ja se pystyy rahoittamaan toimintonsa pysyvästi. |
| --- | --- |

(105)

BE:n rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on järjestellä uudelleen BE:n kustannukset ja rasitteet ja luoda vakaa pääomarakenne, jotta BE pystyisi jatkamaan toimintaansa pitkällä aikavälillä taloudellisesti elinkelpoisena yrityksenä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lähteneet siitä edellytyksestä, että BE:tä voidaan pitää taloudellisesti elinkelpoisena, kun sen toiminta on ollut tietyn aikaa kannattavaa, sen kassavirta on positiivinen ja se pystyy rahoittamaan toimintonsa pysyvästi.

| (106) | Seuraavien rakenneuudistussuunnitelman osatekijöiden tavoitteena on varmistaa taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen:






  a) | BE:n omistusosuuksien myynti Bruce Powerista ja AmerGenistä kassavarojen lisäämiseksi, yrityksen vahvistamiseksi ja liiketoiminnan laajuuden supistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

(106)

Seuraavien rakenneuudistussuunnitelman osatekijöiden tavoitteena on varmistaa taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen:

a)

BE:n omistusosuuksien myynti Bruce Powerista ja AmerGenistä kassavarojen lisäämiseksi, yrityksen vahvistamiseksi ja liiketoiminnan laajuuden supistamiseksi;

| b) | BE:n juoksevien kustannusten pienentäminen käymällä kaupallisia neuvotteluja merkittävien velkojien kanssa niiden aikaisempiin sopimuksiin liittyvien saatavien sovittelemiseksi ja velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tekemiseksi rakenneuudistuksen toteuttamiseen asti, jonka vastineena tarjotaan rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen uusien velkakirjojen ja uusien oman pääoman ehtoisten sijoitusten yhdistelmää; |
| --- | --- |

b)

BE:n juoksevien kustannusten pienentäminen käymällä kaupallisia neuvotteluja merkittävien velkojien kanssa niiden aikaisempiin sopimuksiin liittyvien saatavien sovittelemiseksi ja velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tekemiseksi rakenneuudistuksen toteuttamiseen asti, jonka vastineena tarjotaan rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen uusien velkakirjojen ja uusien oman pääoman ehtoisten sijoitusten yhdistelmää;

| c) | tietyistä ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten siirtäminen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja uusien kaupallisten neuvottelujen käyminen ydinpolttoainetta koskevista alkupään ja loppupään sopimuksista BNFL:n kanssa; uudet järjestelyt BNFL:n kanssa ovat myös pienentäneet BE:n altistumista sähkönhinnan epäedullisille vaihteluille; |
| --- | --- |

c)

tietyistä ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten siirtäminen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja uusien kaupallisten neuvottelujen käyminen ydinpolttoainetta koskevista alkupään ja loppupään sopimuksista BNFL:n kanssa; uudet järjestelyt BNFL:n kanssa ovat myös pienentäneet BE:n altistumista sähkönhinnan epäedullisille vaihteluille;

| d) | uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, jolla pienennetään BE:n altistumista sähkön tukkumarkkinoiden volyymi- ja hintariskeille. |
| --- | --- |

d)

uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, jolla pienennetään BE:n altistumista sähkön tukkumarkkinoiden volyymi- ja hintariskeille.

| (107) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon taloudellisen elinkelpoisuuden merkittävin edellytys, nimittäin yrityksen kyky rahoittaa toimintansa. Koska yritys todennäköisesti kohtaisi vaikeuksia rahoituksen saannissa pankeilta tai joukkovelkakirjamarkkinoilta, ottaen erityisesti huomioon, että suhteellisen harvat lainanantajat ovat valmiita rahoittamaan ydinvoimayhtiötä, rakenneuudistussuunnitelmaa on pidettävä vaihtoehtona ulkoisen rahoituksen hakemiselle. Suunnitelmaan sisältyy kassavarannon luominen ja vahvistaminen. Tämän kassavarannon ansiosta yritys pystyisi tekemään vakuuksia edellyttäviä sähkökauppasopimuksia ja kestämään käteisvarojen vajeita tarvitsematta turvautua ulkoiseen rahoitukseen. Tämän vuoksi rakenneuudistussuunnitelman mukaan luodaan kaksi varantoa: varanto käteisvakuuksia varten ja toinen varanto, jota käytetään voimalaseisokeissa ja maksuvalmiusongelmissa. Vaikka on erotettu nämä kaksi erillistä varantoa, tarkoituksena on, että voimalaseisokkeja ja maksuvalmiusongelmia varten luodussa varannossa käytettävissä olevia varoja voidaan käyttää tarvittavien lisävakuuksien antamiseen ja päinvastoin. Näin on tarkoitus lisätä BE:n vahvuutta. |
| --- | --- |

(107)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon taloudellisen elinkelpoisuuden merkittävin edellytys, nimittäin yrityksen kyky rahoittaa toimintansa. Koska yritys todennäköisesti kohtaisi vaikeuksia rahoituksen saannissa pankeilta tai joukkovelkakirjamarkkinoilta, ottaen erityisesti huomioon, että suhteellisen harvat lainanantajat ovat valmiita rahoittamaan ydinvoimayhtiötä, rakenneuudistussuunnitelmaa on pidettävä vaihtoehtona ulkoisen rahoituksen hakemiselle. Suunnitelmaan sisältyy kassavarannon luominen ja vahvistaminen. Tämän kassavarannon ansiosta yritys pystyisi tekemään vakuuksia edellyttäviä sähkökauppasopimuksia ja kestämään käteisvarojen vajeita tarvitsematta turvautua ulkoiseen rahoitukseen. Tämän vuoksi rakenneuudistussuunnitelman mukaan luodaan kaksi varantoa: varanto käteisvakuuksia varten ja toinen varanto, jota käytetään voimalaseisokeissa ja maksuvalmiusongelmissa. Vaikka on erotettu nämä kaksi erillistä varantoa, tarkoituksena on, että voimalaseisokkeja ja maksuvalmiusongelmia varten luodussa varannossa käytettävissä olevia varoja voidaan käyttää tarvittavien lisävakuuksien antamiseen ja päinvastoin. Näin on tarkoitus lisätä BE:n vahvuutta.

| (108) | BE on toteuttanut seuraavat toimet parantaakseen kassatilannettaan:






  a) | kausiluonteisuuden vaikutuksen pienentäminen maksuprofiileja säätelemällä sen ollessa mahdollista; |
| --- | --- | --- |

(108)

BE on toteuttanut seuraavat toimet parantaakseen kassatilannettaan:

a)

kausiluonteisuuden vaikutuksen pienentäminen maksuprofiileja säätelemällä sen ollessa mahdollista;

| b) | muita kustannussäästöaloitteita; |
| --- | --- |

b)

muita kustannussäästöaloitteita;

| c) | suoramyynnistä saatavien tulojen turvaaminen. |
| --- | --- |

c)

suoramyynnistä saatavien tulojen turvaaminen.

| (109) | Lisäksi BE on käynyt läpi liiketoiminnan suunnitteluprosessin, jonka seurauksena päivitettiin rahoitussuunnitelmat, ja se on tutkinut perusteellisesti voimaloidensa toiminnan tulokseen liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

(109)

Lisäksi BE on käynyt läpi liiketoiminnan suunnitteluprosessin, jonka seurauksena päivitettiin rahoitussuunnitelmat, ja se on tutkinut perusteellisesti voimaloidensa toiminnan tulokseen liittyviä kysymyksiä.

| (110) | Maaliskuun 2004 lopussa päättyneen ajanjakson aikana kassavarantoihin saatiin pelastamisluottoa koskevan sopimuksen mukaisten velkojen maksamisen jälkeen varoja kahdesta lähteestä: velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista (toimenpidekokonaisuus C) ja omaisuuserien myynnistä (toimenpidekokonaisuus F). |
| --- | --- |

(110)

Maaliskuun 2004 lopussa päättyneen ajanjakson aikana kassavarantoihin saatiin pelastamisluottoa koskevan sopimuksen mukaisten velkojen maksamisen jälkeen varoja kahdesta lähteestä: velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista (toimenpidekokonaisuus C) ja omaisuuserien myynnistä (toimenpidekokonaisuus F).

| (111) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kehittäneet kolme taloudellista skenaariota, jotta voitaisiin ottaa huomioon ne muuttujat, joiden vaihteluille BE:n taloudellinen tilanne on erityisen altis: sähköntuotantomäärä ja sähkönhinnat. Rahoitussuunnitelmat tarkisti Deloitte & Touche, joka toimii Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen konsulttina talouteen ja energiamarkkinoihin liittyvissä asioissa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tuotantoa ja käyttöomaisuusinvestointeja koskevat oletukset on tarkistanut BE:n ja Citigroupin tekninen neuvonantaja WS Atkins sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tekninen neuvonantaja Stone & Webster Management Consultants, Inc. |
| --- | --- |

(111)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kehittäneet kolme taloudellista skenaariota, jotta voitaisiin ottaa huomioon ne muuttujat, joiden vaihteluille BE:n taloudellinen tilanne on erityisen altis: sähköntuotantomäärä ja sähkönhinnat. Rahoitussuunnitelmat tarkisti Deloitte & Touche, joka toimii Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen konsulttina talouteen ja energiamarkkinoihin liittyvissä asioissa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tuotantoa ja käyttöomaisuusinvestointeja koskevat oletukset on tarkistanut BE:n ja Citigroupin tekninen neuvonantaja WS Atkins sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tekninen neuvonantaja Stone & Webster Management Consultants, Inc.

| (112) | Tarkistuksessa on otettu huomioon maaliskuussa 2003 tehdyn alkuperäisen ilmoituksen jälkeiset kolme merkittävintä muutosta, nimittäin sähkön hintataso, ydinvoimaloiden luotettavuuden parantamiseen tähtäävä ohjelma (Performance Improvement Programme, PIP) ja kaupankäynnissä käytettävät vakuudet. |
| --- | --- |

(112)

Tarkistuksessa on otettu huomioon maaliskuussa 2003 tehdyn alkuperäisen ilmoituksen jälkeiset kolme merkittävintä muutosta, nimittäin sähkön hintataso, ydinvoimaloiden luotettavuuden parantamiseen tähtäävä ohjelma (Performance Improvement Programme, PIP) ja kaupankäynnissä käytettävät vakuudet.

| (113) | Sähkönhinnat ovat kehittyneet merkittävästi viime kuukausina. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähkönhinnat ovat tällä hetkellä yli 28 Englannin puntaa/MWh verrattuna 16,4 Englannin puntaan/MWh maaliskuussa 2003. Sähkönhintoja koskevien ennusteiden muutokset johtuvat pääasiassa polttoainehintojen muutoksista (hiili, kaasu, öljy), yhteisön päästökauppajärjestelmässä käyttöönotetusta hiilen hinnoittelusta ja varakapasiteettimarginaaleista. |
| --- | --- |

(113)

Sähkönhinnat ovat kehittyneet merkittävästi viime kuukausina. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähkönhinnat ovat tällä hetkellä yli 28 Englannin puntaa/MWh verrattuna 16,4 Englannin puntaan/MWh maaliskuussa 2003. Sähkönhintoja koskevien ennusteiden muutokset johtuvat pääasiassa polttoainehintojen muutoksista (hiili, kaasu, öljy), yhteisön päästökauppajärjestelmässä käyttöönotetusta hiilen hinnoittelusta ja varakapasiteettimarginaaleista.

| (114) | BE:n ydinvoimalat ovat tuottaneet heikommin kuin muissa maissa sijaitsevat ydinvoimalat. Vanhimmat voimalat ovat kärsineet puutteellisista investoinneista, ja kaikissa voimaloissa on paljon parantamisen varaa ja suuri seisokkien riski lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi BE on laatinut voimaloille elvytyssuunnitelmat. Tuloksen parantamiseen tähtäävästä PIP-ohjelmasta saatavat hyödyt ovat peräisin kulttuurisista ja organisatorisista muutoksista sekä lisääntyneistä pääoma- ja henkilöstöinvestoinneista. Ajan mittaan ohjelman odotetaan johtavan voimaloiden luotettavuuden parantumiseen ja tuotantomäärän lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(114)

BE:n ydinvoimalat ovat tuottaneet heikommin kuin muissa maissa sijaitsevat ydinvoimalat. Vanhimmat voimalat ovat kärsineet puutteellisista investoinneista, ja kaikissa voimaloissa on paljon parantamisen varaa ja suuri seisokkien riski lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi BE on laatinut voimaloille elvytyssuunnitelmat. Tuloksen parantamiseen tähtäävästä PIP-ohjelmasta saatavat hyödyt ovat peräisin kulttuurisista ja organisatorisista muutoksista sekä lisääntyneistä pääoma- ja henkilöstöinvestoinneista. Ajan mittaan ohjelman odotetaan johtavan voimaloiden luotettavuuden parantumiseen ja tuotantomäärän lisääntymiseen.

| (115) | BE on ottanut huomioon myös vähän aikaa sitten merkittävästi suurentuneet vakuusvaatimukset, jotka ovat seurausta markkinahintojen noususta. |
| --- | --- |

(115)

BE on ottanut huomioon myös vähän aikaa sitten merkittävästi suurentuneet vakuusvaatimukset, jotka ovat seurausta markkinahintojen noususta.

| (116) | Määrittääkseen sähköntuotantomääriä ja sähkönhintoja koskevien vaihtoehtoisten oletusten vaikutuksen BE:n taloudelliseen tilanteeseen BE on tarkastellut optimistista ja pessimististä tilannetta, jossa otetaan huomioon sähkönhintojen kehitys, tuloksen parantamiseen tähtäävästä ohjelmasta saatavat hyödyt ja vakuuksia koskevat ennusteet:






  a) | optimistinen skenaario (”Upside Case”), johon BE:n vuotuinen talousarvio perustuu ja jota käytetään tulostavoitteiden asettamisessa. Tämä skenaario vastaa pääosiltaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kuvailtua optimistista skenaariota; |
| --- | --- | --- |

(116)

Määrittääkseen sähköntuotantomääriä ja sähkönhintoja koskevien vaihtoehtoisten oletusten vaikutuksen BE:n taloudelliseen tilanteeseen BE on tarkastellut optimistista ja pessimististä tilannetta, jossa otetaan huomioon sähkönhintojen kehitys, tuloksen parantamiseen tähtäävästä ohjelmasta saatavat hyödyt ja vakuuksia koskevat ennusteet:

a)

optimistinen skenaario (”Upside Case”), johon BE:n vuotuinen talousarvio perustuu ja jota käytetään tulostavoitteiden asettamisessa. Tämä skenaario vastaa pääosiltaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kuvailtua optimistista skenaariota;

| b) | uudelleenlistausskenaario (”Re-listing Case”), joka muodostaa perustan julkisissa lausunnoissa ja julkaistavassa tarjousesitteessä annettaville tiedoille. Tätä skenaariota on pidettävä pankkiskenaariona (”Bank Case”). Uudelleenlistausskenaarion hinnat saadaan odotetusta hintakäyrästä käyttämällä markkinamallia, jossa otetaan huomioon BE:n käsitykset polttoainekustannuksista ja hiilen hinnoittelusta; |
| --- | --- |

b)

uudelleenlistausskenaario (”Re-listing Case”), joka muodostaa perustan julkisissa lausunnoissa ja julkaistavassa tarjousesitteessä annettaville tiedoille. Tätä skenaariota on pidettävä pankkiskenaariona (”Bank Case”). Uudelleenlistausskenaarion hinnat saadaan odotetusta hintakäyrästä käyttämällä markkinamallia, jossa otetaan huomioon BE:n käsitykset polttoainekustannuksista ja hiilen hinnoittelusta;

| c) | ajateltavissa oleva huonoin mahdollinen skenaario (”Reasonable Worst Case”, RWC), joka vastaa pessimististä skenaariota ja jossa otetaan huomioon hintoihin ja tuotantoon liittyvät epävarmuustekijät. Tämän skenaarion hinnat perustuvat BE:n laatimaan hintakäyrään. |
| --- | --- |

c)

ajateltavissa oleva huonoin mahdollinen skenaario (”Reasonable Worst Case”, RWC), joka vastaa pessimististä skenaariota ja jossa otetaan huomioon hintoihin ja tuotantoon liittyvät epävarmuustekijät. Tämän skenaarion hinnat perustuvat BE:n laatimaan hintakäyrään.

| (117) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät BE:n elinkelpoisuutta arvioidessaan perustana yrityksen toimintavaraa koskevia lukuja. Ne ovat päätyneet seuraaviin arvioihin kauden 2005–2010 osalta:
  Taulukko 5
  Toimintavaraa koskevat luvut











  (miljoonaa Englannin puntaa) |
| --- | --- |
| Uudelleenlistausskenaario/Pankkiskenaario | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Maksuvalmiusvaranto | [...] (14) |
| Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus |
| Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen |
| Käteisvaroihin, tuotantoon ja vakuuksiin liittyvien heikkouksien yhteisvaikutus (13) |
| Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen |
| Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus |
| Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen |
| RWC/Pessimistinen skenaario |
| Maksuvalmiusvaranto |
| Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus |
| Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen |
| Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus |
| Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen |
| Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus |
| Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen |

(117)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät BE:n elinkelpoisuutta arvioidessaan perustana yrityksen toimintavaraa koskevia lukuja. Ne ovat päätyneet seuraaviin arvioihin kauden 2005–2010 osalta:

Taulukko 5

Toimintavaraa koskevat luvut

(miljoonaa Englannin puntaa)

Uudelleenlistausskenaario/Pankkiskenaario

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Maksuvalmiusvaranto

[...] (14)

Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus

Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen

Käteisvaroihin, tuotantoon ja vakuuksiin liittyvien heikkouksien yhteisvaikutus (13)

Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen

Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus

Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen

RWC/Pessimistinen skenaario

Maksuvalmiusvaranto

Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus

Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen

Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus

Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen

Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus

Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen

| (118) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös toimittaneet uudelleenlistausskenaariota koskevan tuloslaskelmaennusteen vuosille 2005–2009.
  Taulukko 6
  Tuloslaskelma uudelleenlistausskenaariossa | Viiden vuoden ennustejakso |
| --- | --- | --- |
| Tuloslaskelma | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Ydinvoimaloiden tuotanto TWh | [...] |
| Tulot |
| Tuotannon myynti |
| Muu myynti |
| Tulot yhteensä |
| Toimintakustannukset |
| Polttoainekustannukset |
| Henkilöstökustannukset |
| Materiaalit ja palvelut |
| Pääomamenot |
| Arvonalentumiset ja poistot |
| Toimintakustannukset yhteensä |
| Tilikauden voitto/tappio |
| Uusien liiketoimintojen osuus (voitto ennen korkoja ja veroja): |
| AmerGen (ennen arvonkorotusta) |
| Voitto ennen rahoituskuluja ja veroja |
| Rahoituskulut |
| Uudelleenarvostus (netto) |
| Korko- ja muut rahoituskulut (netto) |
| Rahoituskulut yhteensä |
| Voitto ennen veroja | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Vähemmistöosakkuudet (osuus voitosta ennen veroja) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Voitto ennen veroja (ja korvausta valtiolle) | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Valtiolle maksettavan korvauksen muutos | 0 | – 96 | – 133 | – 206 | – 156 |
| Voitto ennen veroja (ja satunnaiseriä) | 17 | 75 | 53 | 130 | 199 |
| Satunnaiserät | 4 068 | 0 | 0 | – 40 | 0 |
| Voitto ennen veroja (satunnaiserien jälkeen) | 4 085 | 75 | 53 | 90 | 199 |
| Verot | 0 | 0 | 0 | – 26 | – 87 |
| Voitto verojen ja satunnaiserien jälkeen (ennen satunnaiseristä perittäviä veroja) | 4 085 | 75 | 53 | 64 | 112 |
| Lähde: BE

  Huomautus: Vuosia 2004 ja 2005 koskevat luvut ovat alustavia (vertailukelpoisuuden parantamiseksi; kirjanpidossa polttoainekustannukset ja uudelleenarvostusluvut koskevat uusia polttoainesopimuksia, vaikka teknisesti ne eivät ole voimassa ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää). |

(118)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös toimittaneet uudelleenlistausskenaariota koskevan tuloslaskelmaennusteen vuosille 2005–2009.

Taulukko 6

Tuloslaskelma uudelleenlistausskenaariossa

Viiden vuoden ennustejakso

Tuloslaskelma

2005

2006

2007

2008

2009

Ydinvoimaloiden tuotanto TWh

[...]

Tulot

Tuotannon myynti

Muu myynti

Tulot yhteensä

Toimintakustannukset

Polttoainekustannukset

Henkilöstökustannukset

Materiaalit ja palvelut

Pääomamenot

Arvonalentumiset ja poistot

Toimintakustannukset yhteensä

Tilikauden voitto/tappio

Uusien liiketoimintojen osuus (voitto ennen korkoja ja veroja):

AmerGen (ennen arvonkorotusta)

Voitto ennen rahoituskuluja ja veroja

Rahoituskulut

Uudelleenarvostus (netto)

Korko- ja muut rahoituskulut (netto)

Rahoituskulut yhteensä

Voitto ennen veroja

17

171

186

336

355

Vähemmistöosakkuudet (osuus voitosta ennen veroja)

0

0

0

0

0

Voitto ennen veroja (ja korvausta valtiolle)

17

171

186

336

355

Valtiolle maksettavan korvauksen muutos

0

– 96

– 133

– 206

– 156

Voitto ennen veroja (ja satunnaiseriä)

17

75

53

130

199

Satunnaiserät

4 068

0

0

– 40

0

Voitto ennen veroja (satunnaiserien jälkeen)

4 085

75

53

90

199

Verot

0

0

0

– 26

– 87

Voitto verojen ja satunnaiserien jälkeen (ennen satunnaiseristä perittäviä veroja)

4 085

75

53

64

112

Lähde: BE

Huomautus: Vuosia 2004 ja 2005 koskevat luvut ovat alustavia (vertailukelpoisuuden parantamiseksi; kirjanpidossa polttoainekustannukset ja uudelleenarvostusluvut koskevat uusia polttoainesopimuksia, vaikka teknisesti ne eivät ole voimassa ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää).

| (119) | Tämä ennuste osoittaa, että voitto ennen veroja, vähemmistöosakkuuksia, Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksia ja satunnaisia eriä parantuu vuoden 2005 17 miljoonasta Englannin punnasta 171–355 miljoonaan Englannin puntaan seuraavina vuosina. Vuonna 2005 satunnaiserissä on kyse siitä, että toimenpidekokonaisuudessa A tarkoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus rahoittaa ydinalan rasitteet kirjataan tuloslaskelmaan. |
| --- | --- |

(119)

Tämä ennuste osoittaa, että voitto ennen veroja, vähemmistöosakkuuksia, Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksia ja satunnaisia eriä parantuu vuoden 2005 17 miljoonasta Englannin punnasta 171–355 miljoonaan Englannin puntaan seuraavina vuosina. Vuonna 2005 satunnaiserissä on kyse siitä, että toimenpidekokonaisuudessa A tarkoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus rahoittaa ydinalan rasitteet kirjataan tuloslaskelmaan.

| (120) | Voittoa ennen veroja pienentävät merkittävästi maksut NLF-rahastoon vuodesta 2005 alkaen. Nämä maksut ovat kuitenkin 65 prosenttia velanhoidon jälkeen käytettävissä olevasta kassavirrasta eikä niitä makseta, kun kassavirta on negatiivinen tai kun tavoitteeksi asetettujen kassavarantotasojen ylläpitäminen edellyttää varojen siirtoa. |
| --- | --- |

(120)

Voittoa ennen veroja pienentävät merkittävästi maksut NLF-rahastoon vuodesta 2005 alkaen. Nämä maksut ovat kuitenkin 65 prosenttia velanhoidon jälkeen käytettävissä olevasta kassavirrasta eikä niitä makseta, kun kassavirta on negatiivinen tai kun tavoitteeksi asetettujen kassavarantotasojen ylläpitäminen edellyttää varojen siirtoa.

| (121) | BE:n rahoitussuunnitelmien analyysi osoittaa, että uudelleenlistausskenaariossa yrityksen voittojen ja kassavirtojen odotetaan rakenneuudistuksen jälkeen olevan sellaisia, että se pystyy maksamaan velkojen korot ja kuoletukset eri sidosryhmille, ja sen odotetaan vähentävän sopimusten ulkopuolisia rasitteita ja käytöstäpoistorasitteita merkittävillä summilla ennen osingon maksamista osakkeenomistajille. |
| --- | --- |

(121)

BE:n rahoitussuunnitelmien analyysi osoittaa, että uudelleenlistausskenaariossa yrityksen voittojen ja kassavirtojen odotetaan rakenneuudistuksen jälkeen olevan sellaisia, että se pystyy maksamaan velkojen korot ja kuoletukset eri sidosryhmille, ja sen odotetaan vähentävän sopimusten ulkopuolisia rasitteita ja käytöstäpoistorasitteita merkittävillä summilla ennen osingon maksamista osakkeenomistajille.

3.   Menettelyn aloittamisen syyt

| (122) | Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma antaa valikoivan kilpailuedun BE:lle toimialalla, jolla on yhteisön sisäistä kauppaa. Toimenpidekokonaisuudet A ja G liittyvät suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten ja paikallisten viranomaisten talousarvioihin ja siten valtion varoihin. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myös toimenpidekokonaisuus B ja toimenpidekokonaisuus C ainakin joiltakin osin sisältävät mahdollisesti valtion varoja siltä osin kuin valtionyhtiö BNFL ei ole toiminut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että myös nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma antaa valikoivan kilpailuedun BE:lle toimialalla, jolla on yhteisön sisäistä kauppaa. Toimenpidekokonaisuudet A ja G liittyvät suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten ja paikallisten viranomaisten talousarvioihin ja siten valtion varoihin. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myös toimenpidekokonaisuus B ja toimenpidekokonaisuus C ainakin joiltakin osin sisältävät mahdollisesti valtion varoja siltä osin kuin valtionyhtiö BNFL ei ole toiminut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että myös nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (123) | Komissio on arvioinut tuen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukaisesti. |
| --- | --- |

(123)

Komissio on arvioinut tuen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukaisesti.

| (124) | Arvioinnin tuloksena heräsi seuraavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille: |
| --- | --- |

(124)

Arvioinnin tuloksena heräsi seuraavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille:

| (125) | Komissio epäili, palauttaako suunnitelma BE:n elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa. Jotkut toimenpiteet on suunniteltu toteutettaviksi todella pitkällä ajanjaksolla (vähintään vuoteen 2086 asti). Lisäksi BE:n tilanteen paraneminen näyttäisi johtuvan ainoastaan ulkoisesta, valtion ja päävelkojien tarjoamasta tuesta sen sijaan, että tilanne paranisi todellisten sisäisten rakenneuudistusten myötä. Jos kyseessä on valtiontuki, polttoainetoimitusten ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien hintojen uudelleenneuvottelun BNFL:n kanssa voidaan katsoa olevan elinikäistä toimintatukea ydinvoimaloille, mikä on ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että BE:n on jatkettava markkinoilla omin voimin rakenneuudistuksensa jälkeen, sekä aiheuttamisperiaatteen kanssa. |
| --- | --- |

(125)

Komissio epäili, palauttaako suunnitelma BE:n elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa. Jotkut toimenpiteet on suunniteltu toteutettaviksi todella pitkällä ajanjaksolla (vähintään vuoteen 2086 asti). Lisäksi BE:n tilanteen paraneminen näyttäisi johtuvan ainoastaan ulkoisesta, valtion ja päävelkojien tarjoamasta tuesta sen sijaan, että tilanne paranisi todellisten sisäisten rakenneuudistusten myötä. Jos kyseessä on valtiontuki, polttoainetoimitusten ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien hintojen uudelleenneuvottelun BNFL:n kanssa voidaan katsoa olevan elinikäistä toimintatukea ydinvoimaloille, mikä on ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että BE:n on jatkettava markkinoilla omin voimin rakenneuudistuksensa jälkeen, sekä aiheuttamisperiaatteen kanssa.

| (126) | Komissio epäili, voidaanko tuki hyväksyä ilman vastasuoritteita valtiontuen kilpailijoille aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tässä suhteessa komissio myönsi, että merkityksellisillä markkinoilla oli todennäköisesti hyvin vähän tai ei lainkaan rakenteellista ylikapasiteettia. Ottaen huomioon tuen huomattavan määrän ja kovan kilpailun näillä markkinoilla, komission mielestä jonkinlainen vastasuorite olisi todennäköisesti tarpeen, jotta tuki soveltuisi yhteismarkkinoille, vaikka vastasuorite ei perustuisikaan voimaloiden lopulliseen sulkemiseen. |
| --- | --- |

(126)

Komissio epäili, voidaanko tuki hyväksyä ilman vastasuoritteita valtiontuen kilpailijoille aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tässä suhteessa komissio myönsi, että merkityksellisillä markkinoilla oli todennäköisesti hyvin vähän tai ei lainkaan rakenteellista ylikapasiteettia. Ottaen huomioon tuen huomattavan määrän ja kovan kilpailun näillä markkinoilla, komission mielestä jonkinlainen vastasuorite olisi todennäköisesti tarpeen, jotta tuki soveltuisi yhteismarkkinoille, vaikka vastasuorite ei perustuisikaan voimaloiden lopulliseen sulkemiseen.

| (127) | Komissio epäili, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään. Komissio totesi tältä osin, että suunnitelmaan sisältyi järjestely, jonka mukaan BE osallistuu rakenneuudistuskustannuksiin tietyllä prosenttiosuudella vapaasta kassavirrastaan. Koska myönnettävät tukisummat olivat kuitenkin hyvin epävarmat, komissio ei voinut arvioida, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(127)

Komissio epäili, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään. Komissio totesi tältä osin, että suunnitelmaan sisältyi järjestely, jonka mukaan BE osallistuu rakenneuudistuskustannuksiin tietyllä prosenttiosuudella vapaasta kassavirrastaan. Koska myönnettävät tukisummat olivat kuitenkin hyvin epävarmat, komissio ei voinut arvioida, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään.

| (128) | Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio päätteli, että oli epäilyjä siitä, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivoissa asetetut arviointiperusteet ja voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen BE:lle jo myöntämä ja suunnittelema tuki katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. |
| --- | --- |

(128)

Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio päätteli, että oli epäilyjä siitä, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivoissa asetetut arviointiperusteet ja voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen BE:lle jo myöntämä ja suunnittelema tuki katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.

| (129) | Samassa päätöksessä komissio totesi myös, että päätös menettelyn aloittamisesta ei rajoittanut Euratomin perustamissopimuksen soveltamista. Jotkut toimenpiteet, varsinkin toimenpiteet A ja B, täytyy arvioida ottaen huomioon Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet. Tämän vuoksi komissio vaati Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimittamaan kaikki sellaiset tiedot, jotka voisivat auttaa sitä toimenpiteiden arvioinnissa, varsinkin toimenpidekokonaisuuksien A ja B, Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(129)

Samassa päätöksessä komissio totesi myös, että päätös menettelyn aloittamisesta ei rajoittanut Euratomin perustamissopimuksen soveltamista. Jotkut toimenpiteet, varsinkin toimenpiteet A ja B, täytyy arvioida ottaen huomioon Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet. Tämän vuoksi komissio vaati Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimittamaan kaikki sellaiset tiedot, jotka voisivat auttaa sitä toimenpiteiden arvioinnissa, varsinkin toimenpidekokonaisuuksien A ja B, Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet huomioon ottaen.

III   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (130) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio sai asetetussa määräajassa huomautuksia 20 osapuolelta BE mukaan luettuna. Ne voidaan tiivistää seuraavasti: |
| --- | --- |

(130)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio sai asetetussa määräajassa huomautuksia 20 osapuolelta BE mukaan luettuna. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:

| (131) | BE korostaa, että kyse on poikkeuksellisesta tapauksesta sähkömarkkinoiden toimintatavan ja ydinvoimaloiden taloudellisen rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(131)

BE korostaa, että kyse on poikkeuksellisesta tapauksesta sähkömarkkinoiden toimintatavan ja ydinvoimaloiden taloudellisen rakenteen vuoksi.

| (132) | BE korostaa sitä, että BE ei voisi enää kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia, jotka vastaavat BE:n ydinalan rasitteita, sähkönhintojen laskettua voimakkaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan myös BE:n on osallistuttava suurilla summilla aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen. Voimaloiden käytöstäpoistosta aiheutuvien kustannusten ja muiden ydinalan rasitteiden, jotka eivät kuulu BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten piiriin, rahoitukseen osallistutaan NDF/NLF-rahaston kautta. Muita BE:hen ja sen sijoittajiin vaikuttavia toimenpiteitä ovat BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, aikaisempien osakkeenomistajien kohtaama koko investointinsa menetys, aikaisempien sijoittajien saatavien sovittelu ja uusien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku. |
| --- | --- |

(132)

BE korostaa sitä, että BE ei voisi enää kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia, jotka vastaavat BE:n ydinalan rasitteita, sähkönhintojen laskettua voimakkaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan myös BE:n on osallistuttava suurilla summilla aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen. Voimaloiden käytöstäpoistosta aiheutuvien kustannusten ja muiden ydinalan rasitteiden, jotka eivät kuulu BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten piiriin, rahoitukseen osallistutaan NDF/NLF-rahaston kautta. Muita BE:hen ja sen sijoittajiin vaikuttavia toimenpiteitä ovat BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, aikaisempien osakkeenomistajien kohtaama koko investointinsa menetys, aikaisempien sijoittajien saatavien sovittelu ja uusien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku.

| (133) | BE korostaa, että tuen maksaminen kertamaksuna ei olisi tarkoituksenmukaista erityisesti siitä syystä, että osa kustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. BE:n rakenneuudistussuunnitelman hylkääminen siitä syystä, että se vapauttaa BE:n lopullisesti tietyistä rasitteista, joiden suuruutta ei tosin tällä hetkellä voida määrittää, loisi ennakkotapauksen sellaisen rakenneuudistustuen hyväksyntää vastaan, joka on välttämätöntä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(133)

BE korostaa, että tuen maksaminen kertamaksuna ei olisi tarkoituksenmukaista erityisesti siitä syystä, että osa kustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. BE:n rakenneuudistussuunnitelman hylkääminen siitä syystä, että se vapauttaa BE:n lopullisesti tietyistä rasitteista, joiden suuruutta ei tosin tällä hetkellä voida määrittää, loisi ennakkotapauksen sellaisen rakenneuudistustuen hyväksyntää vastaan, joka on välttämätöntä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten vuoksi.

| (134) | BE:n mielestä vertailusta yksityisessä omistuksessa olevien velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin ei voida tehdä päätelmiä. Erityisesti BNFL:n tapauksessa merkittävä osa sen ydinliiketoiminnasta vaarantuisi ja mahdollisesti muuttuisi kannattamattomaksi, jos BE:n voimaloiden toiminta olisi kannattamatonta. |
| --- | --- |

(134)

BE:n mielestä vertailusta yksityisessä omistuksessa olevien velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin ei voida tehdä päätelmiä. Erityisesti BNFL:n tapauksessa merkittävä osa sen ydinliiketoiminnasta vaarantuisi ja mahdollisesti muuttuisi kannattamattomaksi, jos BE:n voimaloiden toiminta olisi kannattamatonta.

| (135) | BE korostaa, että BNFL oli neuvotteluissa erittäin tiukka ja ainoa sitä mahdollisesti rajoittanut seikka oli huoli BE:n maksukyvyttömyydestä. Uudelleenneuvotellut ehdot edustivat BE:n mielestä kaupallisilta markkinoilta saatavissa olevaa vähimmäistasoa rakenneuudistuksen jälkeisen vahvuuden varmistamiseksi. BE:n mukaan komissio on mahdollisesti ymmärtänyt väärin BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten luonteen, koska sillä on väärä käsitys tosiseikoista ja etenkin niiden ajallisesta järjestyksestä. BE:n huomautusten mukana oli liite, joka osoittaa, miksi uusien sopimusten mukaiset hinnat eivät BE:n mielestä ole sen kannalta erityisen suotuisia. |
| --- | --- |

(135)

BE korostaa, että BNFL oli neuvotteluissa erittäin tiukka ja ainoa sitä mahdollisesti rajoittanut seikka oli huoli BE:n maksukyvyttömyydestä. Uudelleenneuvotellut ehdot edustivat BE:n mielestä kaupallisilta markkinoilta saatavissa olevaa vähimmäistasoa rakenneuudistuksen jälkeisen vahvuuden varmistamiseksi. BE:n mukaan komissio on mahdollisesti ymmärtänyt väärin BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten luonteen, koska sillä on väärä käsitys tosiseikoista ja etenkin niiden ajallisesta järjestyksestä. BE:n huomautusten mukana oli liite, joka osoittaa, miksi uusien sopimusten mukaiset hinnat eivät BE:n mielestä ole sen kannalta erityisen suotuisia.

| (136) | BE muistuttaa, että rakenneuudistussuunnitelmalla oli ennen kaikkea tarkoitus ratkaista se ongelma, että BE ei enää voisi kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia uudessa toimintaympäristössä, jossa sähkön tukkuhinnat ovat paljon alhaisemmat. BE:n mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan tämä ongelma. |
| --- | --- |

(136)

BE muistuttaa, että rakenneuudistussuunnitelmalla oli ennen kaikkea tarkoitus ratkaista se ongelma, että BE ei enää voisi kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia uudessa toimintaympäristössä, jossa sähkön tukkuhinnat ovat paljon alhaisemmat. BE:n mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan tämä ongelma.

| (137) | Tukipaketin vaikutuksesta kilpailuun BE väittää, että BE:n ydinvoimalat ovat varmuudella aina käynnissä, koska niiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat niin paljon pienemmät kuin muiden peruskuormatoimittajien. BE:n lyhyen aikavälin rajakustannusten tarkalla määrällä ei kuitenkaan ole merkitystä sähkönhintojen määrittämiselle, jossa otetaan huomioon marginaalisten toimittajien suuremmat lyhyen aikavälin rajakustannukset. |
| --- | --- |

(137)

Tukipaketin vaikutuksesta kilpailuun BE väittää, että BE:n ydinvoimalat ovat varmuudella aina käynnissä, koska niiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat niin paljon pienemmät kuin muiden peruskuormatoimittajien. BE:n lyhyen aikavälin rajakustannusten tarkalla määrällä ei kuitenkaan ole merkitystä sähkönhintojen määrittämiselle, jossa otetaan huomioon marginaalisten toimittajien suuremmat lyhyen aikavälin rajakustannukset.

| (138) | BE selittää, että ydinvoimalat ovat teknisesti ja taloudellisesti joustamattomia ja että niiden käyttö muina kuin peruskuormavoimaloina ei ole kannattavaa. Kaupankäyntistrategiansa osalta BE selittää, että ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon liittyvien taloudellisten näkökohtien vuoksi BE keskittyy myymään tuotantonsa termiinikaupoilla pitemmän aikavälin markkinoilla. |
| --- | --- |

(138)

BE selittää, että ydinvoimalat ovat teknisesti ja taloudellisesti joustamattomia ja että niiden käyttö muina kuin peruskuormavoimaloina ei ole kannattavaa. Kaupankäyntistrategiansa osalta BE selittää, että ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon liittyvien taloudellisten näkökohtien vuoksi BE keskittyy myymään tuotantonsa termiinikaupoilla pitemmän aikavälin markkinoilla.

| (139) | BE:n mielestä sähköntuotannossa ei ole ylikapasiteettia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vastasuoritteiden osalta BE väittää, että BE:n jonkin ydinvoimalan ennenaikaisen sulkemisen vaatiminen ei olisi taloudellisesti tehokas toimenpide, koska tukipaketin tavoitteena on säilyttää BE:n ydinvoimalakapasiteetti, joka sähköntuotannon kannalta on kustannustehokkain kapasiteetti Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja jonka vältettävissä oleva voimavarojen käyttö on pienimmällä mahdollisella tasolla. Lisäksi se loukkaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen oikeutta käyttää toimivaltaansa Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien energialähteiden määrittämiseen ja lisäisi ympäristölle haitallisten kaasujen päästämistä ilmakehään. |
| --- | --- |

(139)

BE:n mielestä sähköntuotannossa ei ole ylikapasiteettia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vastasuoritteiden osalta BE väittää, että BE:n jonkin ydinvoimalan ennenaikaisen sulkemisen vaatiminen ei olisi taloudellisesti tehokas toimenpide, koska tukipaketin tavoitteena on säilyttää BE:n ydinvoimalakapasiteetti, joka sähköntuotannon kannalta on kustannustehokkain kapasiteetti Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja jonka vältettävissä oleva voimavarojen käyttö on pienimmällä mahdollisella tasolla. Lisäksi se loukkaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen oikeutta käyttää toimivaltaansa Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien energialähteiden määrittämiseen ja lisäisi ympäristölle haitallisten kaasujen päästämistä ilmakehään.

| (140) | BNFL on julkinen ydinvoima-alalla toimiva yhtiö. Se toimittaa BE:lle AGR-ydinpolttoainetta sekä jälleenkäsittelee tai varastoi sen. Polttoainekiertoon liittyvien toimintojensa lisäksi BNFL myös käyttää muutamaa Magnox-ydinvoimalaa ja suunnittelee ydinvoimaloita. |
| --- | --- |

(140)

BNFL on julkinen ydinvoima-alalla toimiva yhtiö. Se toimittaa BE:lle AGR-ydinpolttoainetta sekä jälleenkäsittelee tai varastoi sen. Polttoainekiertoon liittyvien toimintojensa lisäksi BNFL myös käyttää muutamaa Magnox-ydinvoimalaa ja suunnittelee ydinvoimaloita.

| (141) | BNFL keskittyy huomautuksissaan käsittelemään sitä, sisältävätkö toimenpidekokonaisuudet B ja C tukea BE:lle. BNFL väittää, että kaikki BNFL:n toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelmassa noudattavat markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta eikä niihin sen vuoksi sisälly tukea. |
| --- | --- |

(141)

BNFL keskittyy huomautuksissaan käsittelemään sitä, sisältävätkö toimenpidekokonaisuudet B ja C tukea BE:lle. BNFL väittää, että kaikki BNFL:n toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelmassa noudattavat markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta eikä niihin sen vuoksi sisälly tukea.

| (142) | BNFL selittää, että taloudellisen neuvonantajansa (NM Rothschild & Sons Limited, jäljempänä ”Rothschild”) neuvojen perusteella se totesi jo huhtikuussa 2002, että BNFL:ää hyödyttävä ”asianmukainen pelastamispaketti” oli parempi vaihtoehto kuin BE:n maksukyvyttömyyden salliminen ottaen huomioon BNFL:n erittäin haavoittuvaisen aseman BE:n suurimpana velkojana, sen turvattomuuden ja sen oikeudellisen aseman heikkoudet. BNFL lisää, että sen hallitus kuitenkin hyväksyi BE:n kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenjärjestelyn sillä edellytyksellä, että BE:tä ei pidetä maksukykyisenä hinnalla millä hyvänsä ja että BE:lle ehdotetun paketin olisi tuotava kaupallista hyötyä BNFL:lle ottaen huomioon, että sen oma tase on alijäämäinen. |
| --- | --- |

(142)

BNFL selittää, että taloudellisen neuvonantajansa (NM Rothschild & Sons Limited, jäljempänä ”Rothschild”) neuvojen perusteella se totesi jo huhtikuussa 2002, että BNFL:ää hyödyttävä ”asianmukainen pelastamispaketti” oli parempi vaihtoehto kuin BE:n maksukyvyttömyyden salliminen ottaen huomioon BNFL:n erittäin haavoittuvaisen aseman BE:n suurimpana velkojana, sen turvattomuuden ja sen oikeudellisen aseman heikkoudet. BNFL lisää, että sen hallitus kuitenkin hyväksyi BE:n kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenjärjestelyn sillä edellytyksellä, että BE:tä ei pidetä maksukykyisenä hinnalla millä hyvänsä ja että BE:lle ehdotetun paketin olisi tuotava kaupallista hyötyä BNFL:lle ottaen huomioon, että sen oma tase on alijäämäinen.

| (143) | BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kustakin kummankin osapuolen peräkkäisestä ehdotuksesta ja vastaehdotuksesta ja Rotschildin näkemyksen niistä. BNFL esittää yksityiskohtaisesti myös BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aikajärjestyksen ja sisällön. Tästä ilmenee, että BNFL ilmaisi halukkuutensa auttaa BE:tä jo ennen kuin BE pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta apua, mutta havaitsi, ettei se olisi mahdollista ilman kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Neuvottelut aloitettiin jo toukokuussa 2000, kun BE pyysi ensimmäistä kertaa – tuloksetta – sopimuksiin sisältyvän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Uudet neuvottelut aloitettiin vuonna 2002. |
| --- | --- |

(143)

BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kustakin kummankin osapuolen peräkkäisestä ehdotuksesta ja vastaehdotuksesta ja Rotschildin näkemyksen niistä. BNFL esittää yksityiskohtaisesti myös BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aikajärjestyksen ja sisällön. Tästä ilmenee, että BNFL ilmaisi halukkuutensa auttaa BE:tä jo ennen kuin BE pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta apua, mutta havaitsi, ettei se olisi mahdollista ilman kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Neuvottelut aloitettiin jo toukokuussa 2000, kun BE pyysi ensimmäistä kertaa – tuloksetta – sopimuksiin sisältyvän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Uudet neuvottelut aloitettiin vuonna 2002.

| (144) | BNFL korostaa myös, ettei se osallistunut millään tavoin BE:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisiin neuvotteluihin. BNFL päätteli riippumattomien oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella, että maksukykyyn tähtäävän rakenneuudistuksen toteuttaminen oli sen kaupallisten etujen mukaista, ja se teki 28 päivänä marraskuuta 2002 BE:n kanssa sopimuksen lopullisista ehdoista. Se sai tietää Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen tarkasta muodosta vasta sovittuaan BE:n kanssa lopullisista ehdoista. |
| --- | --- |

(144)

BNFL korostaa myös, ettei se osallistunut millään tavoin BE:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisiin neuvotteluihin. BNFL päätteli riippumattomien oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella, että maksukykyyn tähtäävän rakenneuudistuksen toteuttaminen oli sen kaupallisten etujen mukaista, ja se teki 28 päivänä marraskuuta 2002 BE:n kanssa sopimuksen lopullisista ehdoista. Se sai tietää Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen tarkasta muodosta vasta sovittuaan BE:n kanssa lopullisista ehdoista.

| (145) | BNFL päättelee 3 päivänä syyskuuta laadittujen ehtojen ja lopullisten ehtojen vertailun perusteella, että kyseisten kaksien ehtojen välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä ja että lopulliset ehdot ovat paljon lähempänä BNFL:n lähtöasemaa kuin BE:n. |
| --- | --- |

(145)

BNFL päättelee 3 päivänä syyskuuta laadittujen ehtojen ja lopullisten ehtojen vertailun perusteella, että kyseisten kaksien ehtojen välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä ja että lopulliset ehdot ovat paljon lähempänä BNFL:n lähtöasemaa kuin BE:n.

| (146) | BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kaupallisista eduista, joita se arvioi saavansa maksukyvyn palauttavasta rakenneuudistuksesta verrattuna BE:n maksukyvyttömyyteen taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella. Se on havainnut BE:n maksukyvyttömyydestä aiheutuvan huomattavia riskejä itselleen, koska BE-konsernin dokumentoimaton sisäinen lainananto on ollut merkittävää ja koska BNFL:n BE:n kanssa tekemät sopimukset olivat monessa suhteessa ainutlaatuisia eikä niille ollut selvää ennakkotapausta aikaisemmista konkurssitilanteista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus olisi ollut keskeisessä asemassa konkurssitilanteessa, sillä se oli ainoa velkoja, jolla oli BE:n ydinvoimaloita koskevia vakuuksia. BNFL:llä ei kuitenkaan ollut tarkempia tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todennäköisestä toimintalinjasta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana. |
| --- | --- |

(146)

BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kaupallisista eduista, joita se arvioi saavansa maksukyvyn palauttavasta rakenneuudistuksesta verrattuna BE:n maksukyvyttömyyteen taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella. Se on havainnut BE:n maksukyvyttömyydestä aiheutuvan huomattavia riskejä itselleen, koska BE-konsernin dokumentoimaton sisäinen lainananto on ollut merkittävää ja koska BNFL:n BE:n kanssa tekemät sopimukset olivat monessa suhteessa ainutlaatuisia eikä niille ollut selvää ennakkotapausta aikaisemmista konkurssitilanteista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus olisi ollut keskeisessä asemassa konkurssitilanteessa, sillä se oli ainoa velkoja, jolla oli BE:n ydinvoimaloita koskevia vakuuksia. BNFL:llä ei kuitenkaan ollut tarkempia tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todennäköisestä toimintalinjasta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana.

| (147) | Vaikka voitaisiin odottaa, että BNFL:n asema BE:n tärkeimpänä toimittajana olisi asettanut sen vahvaan neuvotteluasemaan konkurssitilanteessa, useat seikat pienensivät sen kykyä uhata vakuuttavasti tuotteiden toimituksen ja palveluiden tarjoamisen lopettamisella. BNFL toteaa erityisesti, että BE:n suurimpana yksittäisenä velkojana BNFL olisi suurin taloudellinen häviäjä, jos BE:n ydinvoimalat suljettaisiin seurauksena tämän uhkauksen toteuttamisesta. Lisäksi on epäilyttävää, että se voisi laillisesti irtisanoa sopimuksensa ja palauttaa BE:lle jo vastaanottamansa käytetyn polttoaineen ja jätteen, sillä tämä olisi Yhdistyneen kuningaskunnan ydinturvallisuuslainsäädännön vastaista. Lopuksi BNFL:n oli vastuuntuntoisena ydinvoimalapalveluja tarjoavana yhtiönä jatkettava palvelujen tarjoamista BE:lle, jos palvelujen tarjoamatta jättäminen olisi vaarallista tai jos kolmannet osapuolet pitäisivät sitä vaarallisena. |
| --- | --- |

(147)

Vaikka voitaisiin odottaa, että BNFL:n asema BE:n tärkeimpänä toimittajana olisi asettanut sen vahvaan neuvotteluasemaan konkurssitilanteessa, useat seikat pienensivät sen kykyä uhata vakuuttavasti tuotteiden toimituksen ja palveluiden tarjoamisen lopettamisella. BNFL toteaa erityisesti, että BE:n suurimpana yksittäisenä velkojana BNFL olisi suurin taloudellinen häviäjä, jos BE:n ydinvoimalat suljettaisiin seurauksena tämän uhkauksen toteuttamisesta. Lisäksi on epäilyttävää, että se voisi laillisesti irtisanoa sopimuksensa ja palauttaa BE:lle jo vastaanottamansa käytetyn polttoaineen ja jätteen, sillä tämä olisi Yhdistyneen kuningaskunnan ydinturvallisuuslainsäädännön vastaista. Lopuksi BNFL:n oli vastuuntuntoisena ydinvoimalapalveluja tarjoavana yhtiönä jatkettava palvelujen tarjoamista BE:lle, jos palvelujen tarjoamatta jättäminen olisi vaarallista tai jos kolmannet osapuolet pitäisivät sitä vaarallisena.

| (148) | BNFL keskittyi BE:n maksukyvyttömyyttä koskevassa analyysissaan kolmeen mahdolliseen tilanteeseen: BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen, jolloin saatavia saataisiin perittyä vain vähän, BE:n ydinvoimaloiden siirtyminen BNFL:n omistukseen, jolloin kaikki BE:n ydinalan rasitteet siirtyisivät sille, mikä olisi erittäin riskialtis ja epähoukutteleva vaihtoehto, ja niiden siirtyminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen omistukseen, jolloin velkojia pyydettäisiin hyväksymään erittäin huomattavia velkojen pienennyksiä. |
| --- | --- |

(148)

BNFL keskittyi BE:n maksukyvyttömyyttä koskevassa analyysissaan kolmeen mahdolliseen tilanteeseen: BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen, jolloin saatavia saataisiin perittyä vain vähän, BE:n ydinvoimaloiden siirtyminen BNFL:n omistukseen, jolloin kaikki BE:n ydinalan rasitteet siirtyisivät sille, mikä olisi erittäin riskialtis ja epähoukutteleva vaihtoehto, ja niiden siirtyminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen omistukseen, jolloin velkojia pyydettäisiin hyväksymään erittäin huomattavia velkojen pienennyksiä.

| (149) | Tämän perusteella ehdotettu maksukyvyn palauttamiseen tähtäävä rakenneuudistus vaikutti kaupalliselta kannalta houkuttelevammalta, koska se pienensi BNFL:ään BE:n taholta kohdistuvia riskejä ja tarjosi BNFL:lle suurempia ja varmempia tuloja kuin maksukyvyttömyys. Sen vuoksi BNFL:n katsotaan toimineen kuten mikä tahansa yksityinen velkoja. |
| --- | --- |

(149)

Tämän perusteella ehdotettu maksukyvyn palauttamiseen tähtäävä rakenneuudistus vaikutti kaupalliselta kannalta houkuttelevammalta, koska se pienensi BNFL:ään BE:n taholta kohdistuvia riskejä ja tarjosi BNFL:lle suurempia ja varmempia tuloja kuin maksukyvyttömyys. Sen vuoksi BNFL:n katsotaan toimineen kuten mikä tahansa yksityinen velkoja.

| (150) | BNFL vertaili lopuksi sitä, kuinka paljon saataviaan muut suurimmat velkojat yhdessä pystyisivät saamaan takaisin siihen määrään, jonka se itse pystyisi saamaan takaisin, varmistaakseen, että sopimusehdot olivat BNFL:n kannalta kohtuullisia. Suojatakseen asemaansa vieläkin enemmän BNFL myös varmisti, että lopullisiin ehtoihin lisättiin lauseke, jonka mukaan se pystyi peruuttamaan ehdotetut myönnytykset, jos jollekin toiselle merkittävälle velkojalle tarjotaan suotuisampia ehtoja kuin BNFL:lle. Rothschild tarkisti analyysiaan sen jälkeen, kun BE:n muiden suurten velkojien kanssa sopimat yksityiskohtaiset ehdot olivat selvillä, ja vahvisti, että BNFL:n järjestelyt eivät itse asiassa vaikuttaneet yhtään huonommilta kuin muiden suurten velkojien. Lisäksi tarkistetut sopimusjärjestelyt eivät tule voimaan ennen kuin rakenneuudistus on saatettu loppuun. |
| --- | --- |

(150)

BNFL vertaili lopuksi sitä, kuinka paljon saataviaan muut suurimmat velkojat yhdessä pystyisivät saamaan takaisin siihen määrään, jonka se itse pystyisi saamaan takaisin, varmistaakseen, että sopimusehdot olivat BNFL:n kannalta kohtuullisia. Suojatakseen asemaansa vieläkin enemmän BNFL myös varmisti, että lopullisiin ehtoihin lisättiin lauseke, jonka mukaan se pystyi peruuttamaan ehdotetut myönnytykset, jos jollekin toiselle merkittävälle velkojalle tarjotaan suotuisampia ehtoja kuin BNFL:lle. Rothschild tarkisti analyysiaan sen jälkeen, kun BE:n muiden suurten velkojien kanssa sopimat yksityiskohtaiset ehdot olivat selvillä, ja vahvisti, että BNFL:n järjestelyt eivät itse asiassa vaikuttaneet yhtään huonommilta kuin muiden suurten velkojien. Lisäksi tarkistetut sopimusjärjestelyt eivät tule voimaan ennen kuin rakenneuudistus on saatettu loppuun.

| (151) | BNFL toteaa toimenpidekokonaisuuden C osalta, että se tarkisti Rothschildin avulla, ettei se antanut velanlyhennystauon muodossa suurempia myönnytyksiä kuin muut merkittävät velkojat. Kun BNFL sai tietoonsa, että muut velkojat saivat velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja (vaikka BNFL:n asema ei ollutkaan suoraan verrattavissa BE:n muihin suuriin velkojiin), se tarkasteli, olisiko sen yritettävä neuvotella sopimukset uudelleen ja pyydettävä korkoa. Se päätteli, että oli epätodennäköistä, että BE pystyisi maksamaan korkoa BNFL:lle ja tekemään velanlyhennystauon aikana riittävästi voittoa maksukykyyn johtavan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Huolimatta velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisesta asemastaan BNFL saisi enemmän saataviaan takaisin, jos maksukykyyn johtava rakenneuudistus jatkuisi. |
| --- | --- |

(151)

BNFL toteaa toimenpidekokonaisuuden C osalta, että se tarkisti Rothschildin avulla, ettei se antanut velanlyhennystauon muodossa suurempia myönnytyksiä kuin muut merkittävät velkojat. Kun BNFL sai tietoonsa, että muut velkojat saivat velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja (vaikka BNFL:n asema ei ollutkaan suoraan verrattavissa BE:n muihin suuriin velkojiin), se tarkasteli, olisiko sen yritettävä neuvotella sopimukset uudelleen ja pyydettävä korkoa. Se päätteli, että oli epätodennäköistä, että BE pystyisi maksamaan korkoa BNFL:lle ja tekemään velanlyhennystauon aikana riittävästi voittoa maksukykyyn johtavan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Huolimatta velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisesta asemastaan BNFL saisi enemmän saataviaan takaisin, jos maksukykyyn johtava rakenneuudistus jatkuisi.

| (152) | BNFL väittää, että sen päätös tehdä sopimuksia BE:n kanssa oli itsenäinen päätös eikä se tapahtunut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen käskystä. Se, että BNFL on julkinen yhtiö, ei riitä perusteeksi olettaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaikuttaa BNFL:n päätöksiin. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on BNFL:n ainoa osakas, BNFL on itsenäinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksesta päivittäisen liiketoimintansa osalta ja sen edellytetään toimivan kaupalliselta pohjalta. BNFL esitti oikeudellista asemaansa koskevan asiakirjan. BNFL lisää, että BE:n kanssa käymiensä neuvottelujen aikana BNFL piti osakkaansa (kauppa- ja teollisuusministeriö) ajan tasalla neuvotteluista. Se kuvailee tätä tavanomaiseksi tilanteeksi, kun yrityksellä on määräysvaltaa käyttävä osakas. Kauppa- ja teollisuusministeriö ilmoitti BNFL:lle, että se hyväksyisi (BNFL:n kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa yrityksen johdosta tekemien sopimusten mukaisesti) ainoastaan sellaiset BE:n kanssa tehdyt tarkistetut sopimukset, jotka on tehty BNFL:n kannalta kaupallisilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(152)

BNFL väittää, että sen päätös tehdä sopimuksia BE:n kanssa oli itsenäinen päätös eikä se tapahtunut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen käskystä. Se, että BNFL on julkinen yhtiö, ei riitä perusteeksi olettaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaikuttaa BNFL:n päätöksiin. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on BNFL:n ainoa osakas, BNFL on itsenäinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksesta päivittäisen liiketoimintansa osalta ja sen edellytetään toimivan kaupalliselta pohjalta. BNFL esitti oikeudellista asemaansa koskevan asiakirjan. BNFL lisää, että BE:n kanssa käymiensä neuvottelujen aikana BNFL piti osakkaansa (kauppa- ja teollisuusministeriö) ajan tasalla neuvotteluista. Se kuvailee tätä tavanomaiseksi tilanteeksi, kun yrityksellä on määräysvaltaa käyttävä osakas. Kauppa- ja teollisuusministeriö ilmoitti BNFL:lle, että se hyväksyisi (BNFL:n kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa yrityksen johdosta tekemien sopimusten mukaisesti) ainoastaan sellaiset BE:n kanssa tehdyt tarkistetut sopimukset, jotka on tehty BNFL:n kannalta kaupallisilla ehdoilla.

| (153) | Greenpeace Limited on Greenpeace Internationalin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva haara. Sen päätoimintoihin kuuluu kampanjointi ydinvoiman käytön lopettamiseksi sekä puhtaiden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(153)

Greenpeace Limited on Greenpeace Internationalin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva haara. Sen päätoimintoihin kuuluu kampanjointi ydinvoiman käytön lopettamiseksi sekä puhtaiden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (154) | Greenpeace väittää, että koska toimenpidekokonaisuudessa A asetetaan enimmäismäärä BE:n osallistumiselle ydinalan rasitteiden rahoitukseen, se muodostaa epäoikeutetun toimintatuen BE:lle ja/tai BE:n osakkaille tarkoituksena lisätä BE:n houkuttelevuutta markkinoilla toimiville sijoittajille. |
| --- | --- |

(154)

Greenpeace väittää, että koska toimenpidekokonaisuudessa A asetetaan enimmäismäärä BE:n osallistumiselle ydinalan rasitteiden rahoitukseen, se muodostaa epäoikeutetun toimintatuen BE:lle ja/tai BE:n osakkaille tarkoituksena lisätä BE:n houkuttelevuutta markkinoilla toimiville sijoittajille.

| (155) | Greenpeacen mukaan toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat epäoikeutettua toimintatukea, koska niiden mukaan BNFL, joka toimii tai jonka katsotaan toimivan kuten valtio tai valtion käskystä, myöntää jatkuvaa tukea tilanteessa, jossa






  a) | BNFL on vaikeuksissa oleva yritys, joka jatkaa toimintaansa ainoastaan valtiontuen ansiosta; |
| --- | --- | --- |

(155)

Greenpeacen mukaan toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat epäoikeutettua toimintatukea, koska niiden mukaan BNFL, joka toimii tai jonka katsotaan toimivan kuten valtio tai valtion käskystä, myöntää jatkuvaa tukea tilanteessa, jossa

a)

BNFL on vaikeuksissa oleva yritys, joka jatkaa toimintaansa ainoastaan valtiontuen ansiosta;

| b) | BNFL osallistui hallituksen ja BE:n kanssa kolmenvälisiin neuvotteluihin, joiden seurauksena laadittiin BE:n rakenneuudistuspaketti välittömästi sen jälkeen, kun BNFL oli itse kieltäytynyt muuttamasta BE:n kanssa tekemiensä sopimusten ehtoja; sen vuoksi Greenpeace kehotti komissiota pyytämään BNFL:ltä jäljennöksiä BNFL:n sisäisistä asiakirjoista sen selvittämiseksi, oliko BNFL tietoinen BE:n neuvotteluista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa; |
| --- | --- |

b)

BNFL osallistui hallituksen ja BE:n kanssa kolmenvälisiin neuvotteluihin, joiden seurauksena laadittiin BE:n rakenneuudistuspaketti välittömästi sen jälkeen, kun BNFL oli itse kieltäytynyt muuttamasta BE:n kanssa tekemiensä sopimusten ehtoja; sen vuoksi Greenpeace kehotti komissiota pyytämään BNFL:ltä jäljennöksiä BNFL:n sisäisistä asiakirjoista sen selvittämiseksi, oliko BNFL tietoinen BE:n neuvotteluista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa;

| c) | sopimukset eivät joka tapauksessa ole luonteeltaan aidosti kaupallisia; Greenpeacen mukaan BNFL:n sopimukset BE:n kanssa eivät ole, eivätkä ole koskaan olleet kaupallisia sopimuksia, vaan vaikuttavat enemmän keinotekoiselta välineeltä taata BNFL:lle tietyt tulot; rakenneuudistuspaketin avulla taataan jatkossakin nämä tulot BNFL:lle; |
| --- | --- |

c)

sopimukset eivät joka tapauksessa ole luonteeltaan aidosti kaupallisia; Greenpeacen mukaan BNFL:n sopimukset BE:n kanssa eivät ole, eivätkä ole koskaan olleet kaupallisia sopimuksia, vaan vaikuttavat enemmän keinotekoiselta välineeltä taata BNFL:lle tietyt tulot; rakenneuudistuspaketin avulla taataan jatkossakin nämä tulot BNFL:lle;

| d) | uudelleenneuvotellut hinnoitteluehdot eivät vastaa tarjottuun palveluun liittyviä todellisia kustannuksia, vaan ne liittyvät tukkuhintoihin; koska sopimusten tuomat edut ovat jatkuvia ja perustuvat rajoittamattoman ajan voimassa olevaan sopimukseen, kyse on pitkäaikaisesta tuesta BE:lle, ei kertatuesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi; sen vuoksi kyse on toimintatuesta eikä rakenneuudistustuesta eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

d)

uudelleenneuvotellut hinnoitteluehdot eivät vastaa tarjottuun palveluun liittyviä todellisia kustannuksia, vaan ne liittyvät tukkuhintoihin; koska sopimusten tuomat edut ovat jatkuvia ja perustuvat rajoittamattoman ajan voimassa olevaan sopimukseen, kyse on pitkäaikaisesta tuesta BE:lle, ei kertatuesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi; sen vuoksi kyse on toimintatuesta eikä rakenneuudistustuesta eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille.

| (156) | Greenpeace yhtyy kaikkiin komission epäilyihin ja päättelee, että tuki ei ole yhdenmukaista EY:n perustamissopimuksen kanssa. Se korostaa erityisesti, että rakenneuudistustuki vaikuttaisi markkinoilla oleviin toimijoihin ja sen lisäksi myös estäisi uusia kilpailijoita tulemasta markkinoille, koska muut vakiintuneet toimijat ja uudet markkinoille tulijat eivät pystyisi hyötymään tehokkuudestaan. Ydinvoimayhtiöiden tukeminen olisi lisäksi ristiriidassa hallituksen lausuman kanssa, joka koskee energialähteiden moninaisuutta, uusiutuvat energialähteet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(156)

Greenpeace yhtyy kaikkiin komission epäilyihin ja päättelee, että tuki ei ole yhdenmukaista EY:n perustamissopimuksen kanssa. Se korostaa erityisesti, että rakenneuudistustuki vaikuttaisi markkinoilla oleviin toimijoihin ja sen lisäksi myös estäisi uusia kilpailijoita tulemasta markkinoille, koska muut vakiintuneet toimijat ja uudet markkinoille tulijat eivät pystyisi hyötymään tehokkuudestaan. Ydinvoimayhtiöiden tukeminen olisi lisäksi ristiriidassa hallituksen lausuman kanssa, joka koskee energialähteiden moninaisuutta, uusiutuvat energialähteet mukaan luettuina.

| (157) | Ylikapasiteetin osalta Greenpeace on sitä mieltä, että ”suunnittelumarginaali”, jota valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaava operaattori käyttää suunnitellessaan tulevaa sähköntuotantotarvetta turvallisen kapasiteetin ylläpitämiseksi, ei ole asianmukainen lähtökohta arvioitaessa, onko markkinoilla ylikapasiteettia. Greenpeacen mukaan on todennäköistä, että merkityksellisillä markkinoilla on jo merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia ja se tulee lisääntymään. |
| --- | --- |

(157)

Ylikapasiteetin osalta Greenpeace on sitä mieltä, että ”suunnittelumarginaali”, jota valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaava operaattori käyttää suunnitellessaan tulevaa sähköntuotantotarvetta turvallisen kapasiteetin ylläpitämiseksi, ei ole asianmukainen lähtökohta arvioitaessa, onko markkinoilla ylikapasiteettia. Greenpeacen mukaan on todennäköistä, että merkityksellisillä markkinoilla on jo merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia ja se tulee lisääntymään.

| (158) | Greenpeace epäilee sitä, että joidenkin BE:n voimaloiden sulkeminen olisi veronmaksajille kalliimpi vaihtoehto, koska ei ole varmaa, pystyykö BE osallistumaan olemassa olevien velkojensa maksamiseen. Greenpeace lisää, että lyhyellä aikavälillä ei ole syytä uskoa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei pystyisi saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaisia tavoitteitaan. |
| --- | --- |

(158)

Greenpeace epäilee sitä, että joidenkin BE:n voimaloiden sulkeminen olisi veronmaksajille kalliimpi vaihtoehto, koska ei ole varmaa, pystyykö BE osallistumaan olemassa olevien velkojensa maksamiseen. Greenpeace lisää, että lyhyellä aikavälillä ei ole syytä uskoa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei pystyisi saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaisia tavoitteitaan.

| (159) | Greenpeace toteaa, että sen tilaamien raporttien mukaan ydinvoimaloiden välitön tai asteittainen sulkeminen on sekä mahdollista että turvallista. Greenpeace päättelee, että BE:n voimaloiden osittainen tai asteittainen sulkeminen voi johtaa tarvitun tukimäärän pienentymiseen. |
| --- | --- |

(159)

Greenpeace toteaa, että sen tilaamien raporttien mukaan ydinvoimaloiden välitön tai asteittainen sulkeminen on sekä mahdollista että turvallista. Greenpeace päättelee, että BE:n voimaloiden osittainen tai asteittainen sulkeminen voi johtaa tarvitun tukimäärän pienentymiseen.

| (160) | Greenpeace on sitä mieltä, että Euratomin perustamissopimus ei estä EY:n perustamissopimukseen perustuvaa valtiontukianalyysia. Koska Euratomin perustamissopimus ei sisällä ydinvoimateollisuudelle myönnettävää tukea koskevia alakohtaisia sääntöjä, EY:n perustamissopimuksen yleisiä valtiontukimääräyksiä olisi sovellettava. Greenpeace viittaa tuomioistuimen yhdistettyihin asioihin 188 ja 190/80, Ranska ym. vastaan komissio (16). Greenpeace väittää lisäksi, että tukitoimenpiteet liittyvät seikkoihin, joihin voidaan soveltaa Euratomin perustamissopimusta, ainoastaan siinä määrin kuin ne koskevat ydinlaitosten turvallisuutta tai käytöstäpoistoon liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Greenpeace päättelee, että kyseiset toimenpiteet eivät ole välttämättömiä ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jatkuvaa toimintatukea ei voida missään muodossa pitää välttämättömänä turvallisuuden takia tilanteessa, jossa BE:n voimaloiden sulkeminen kokonaan tai osittainen on turvallinen ja toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. Greenpeacen mukaan komission olisi otettava huomioon ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (17). |
| --- | --- |

(160)

Greenpeace on sitä mieltä, että Euratomin perustamissopimus ei estä EY:n perustamissopimukseen perustuvaa valtiontukianalyysia. Koska Euratomin perustamissopimus ei sisällä ydinvoimateollisuudelle myönnettävää tukea koskevia alakohtaisia sääntöjä, EY:n perustamissopimuksen yleisiä valtiontukimääräyksiä olisi sovellettava. Greenpeace viittaa tuomioistuimen yhdistettyihin asioihin 188 ja 190/80, Ranska ym. vastaan komissio (16). Greenpeace väittää lisäksi, että tukitoimenpiteet liittyvät seikkoihin, joihin voidaan soveltaa Euratomin perustamissopimusta, ainoastaan siinä määrin kuin ne koskevat ydinlaitosten turvallisuutta tai käytöstäpoistoon liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Greenpeace päättelee, että kyseiset toimenpiteet eivät ole välttämättömiä ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jatkuvaa toimintatukea ei voida missään muodossa pitää välttämättömänä turvallisuuden takia tilanteessa, jossa BE:n voimaloiden sulkeminen kokonaan tai osittainen on turvallinen ja toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. Greenpeacen mukaan komission olisi otettava huomioon ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (17).

| (161) | Powergen on yksi sähköalan merkittävimmistä toimijoista Englannissa ja Walesissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista on 11 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia) ja se toimittaa merkittäviä määriä suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille sekä pk-yrityksille ja kotitalousasiakkaille. Sen omistaja on E-ON. |
| --- | --- |

(161)

Powergen on yksi sähköalan merkittävimmistä toimijoista Englannissa ja Walesissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista on 11 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia) ja se toimittaa merkittäviä määriä suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille sekä pk-yrityksille ja kotitalousasiakkaille. Sen omistaja on E-ON.

| (162) | Powergen vastustaa tukipakettia. Sen mukaan BE pystyy tuen ansiosta pitämään toiminnassa ydinvoimaloita, jotka se muutoin olisi sulkenut. Tältä osin Powergen kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kannan, jonka mukaan voimalat pidettäisiin joka tapauksessa käynnissä. Powergen pelkää, että tuki antaisi BE:lle mahdollisuuden tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja lisätäkseen markkinaosuuttaan suurasiakkaille suunnattujen toimitusten alalla ja päästäkseen kotitaloustoimitusten markkinoille. BE saattaa myös pystyä rahoittamaan investointeja muuhun kuin ydinvoimaan perustuvan sähköntuotannon alalla. |
| --- | --- |

(162)

Powergen vastustaa tukipakettia. Sen mukaan BE pystyy tuen ansiosta pitämään toiminnassa ydinvoimaloita, jotka se muutoin olisi sulkenut. Tältä osin Powergen kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kannan, jonka mukaan voimalat pidettäisiin joka tapauksessa käynnissä. Powergen pelkää, että tuki antaisi BE:lle mahdollisuuden tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja lisätäkseen markkinaosuuttaan suurasiakkaille suunnattujen toimitusten alalla ja päästäkseen kotitaloustoimitusten markkinoille. BE saattaa myös pystyä rahoittamaan investointeja muuhun kuin ydinvoimaan perustuvan sähköntuotannon alalla.

| (163) | Powergen toivoo, että sitä kuultaisiin kaikista mahdollisista vastasuoritteista, ja se ehdottaa kolmea mahdollista vastasuoritetta: |
| --- | --- |

(163)

Powergen toivoo, että sitä kuultaisiin kaikista mahdollisista vastasuoritteista, ja se ehdottaa kolmea mahdollista vastasuoritetta:

| (164) | Se ehdottaa ensinnäkin Dungeness B -ydinreaktorin sulkemisen aikaistamista huhtikuuhun 2004. Powergenin mukaan markkinat pystyisivät luomaan tätä menetystä vastaavan kapasiteetin riittävän marginaalin säilyttämiseksi, jos tästä aikaistetusta sulkemisesta ilmoitettaisiin riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

(164)

Se ehdottaa ensinnäkin Dungeness B -ydinreaktorin sulkemisen aikaistamista huhtikuuhun 2004. Powergenin mukaan markkinat pystyisivät luomaan tätä menetystä vastaavan kapasiteetin riittävän marginaalin säilyttämiseksi, jos tästä aikaistetusta sulkemisesta ilmoitettaisiin riittävän ajoissa.

| (165) | Toiseksi se ehdottaa tuen rajaamista kieltämällä ristikkäistuet BE:n tappiollisten omaisuuserien (AGR-voimalat) ja muiden BE:n liiketoimintojen välillä, erottamalla BE:n tuotanto- ja jakelutoiminnot eri yksikköihin, joilla on erillinen kirjanpito, ja valvomalla BE:n menoja sen varmistamiseksi, että se ei siirrä valtion ydinalan rasitteiden rahoittamiseen maksamia varoja muihin tarkoituksiin. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet ovat voimassa. |
| --- | --- |

(165)

Toiseksi se ehdottaa tuen rajaamista kieltämällä ristikkäistuet BE:n tappiollisten omaisuuserien (AGR-voimalat) ja muiden BE:n liiketoimintojen välillä, erottamalla BE:n tuotanto- ja jakelutoiminnot eri yksikköihin, joilla on erillinen kirjanpito, ja valvomalla BE:n menoja sen varmistamiseksi, että se ei siirrä valtion ydinalan rasitteiden rahoittamiseen maksamia varoja muihin tarkoituksiin. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet ovat voimassa.

| (166) | Kolmanneksi se ehdottaa kilpailun vääristymisen estämistä sähkön vähittäismarkkinoilla siten, että BE:tä kielletään myymästä sähköä kustannukset alittavaan hintaan (kustannukset sähkön hankkimisesta tukkumarkkinoilta ja muut myyntiin liittyvät kustannukset), asetetaan yläraja BE:n markkinaosuudelle teollisuus- ja yritysasiakkaille suunnattujen toimitusten markkinoilla (ehdotuksena 20 prosentin raja) ja kielletään BE:tä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat voimassa ja komission olisi tarkasteltava niiden tehokkuutta viiden vuoden kuluttua täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(166)

Kolmanneksi se ehdottaa kilpailun vääristymisen estämistä sähkön vähittäismarkkinoilla siten, että BE:tä kielletään myymästä sähköä kustannukset alittavaan hintaan (kustannukset sähkön hankkimisesta tukkumarkkinoilta ja muut myyntiin liittyvät kustannukset), asetetaan yläraja BE:n markkinaosuudelle teollisuus- ja yritysasiakkaille suunnattujen toimitusten markkinoilla (ehdotuksena 20 prosentin raja) ja kielletään BE:tä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat voimassa ja komission olisi tarkasteltava niiden tehokkuutta viiden vuoden kuluttua täytäntöönpanosta.

| (167) | Elinkelpoisuuden palautumisesta Powergen toteaa, että skenaariot, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät arvioidessaan BE:n tulevaa elinkelpoisuutta, ovat liian optimistisia erityisesti BE:n voimaloiden käytössäoloajan osalta aikaisempiin viitearvoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(167)

Elinkelpoisuuden palautumisesta Powergen toteaa, että skenaariot, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät arvioidessaan BE:n tulevaa elinkelpoisuutta, ovat liian optimistisia erityisesti BE:n voimaloiden käytössäoloajan osalta aikaisempiin viitearvoihin verrattuna.

| (168) | Lopuksi Powergen toteaa, että on tunnettu tosiseikka, että EY:n perustamissopimuksen sisältämiä valtiontukisääntöjä sovelletaan ydinvoimateollisuuteen Euratomin perustamissopimuksesta huolimatta. Se viittaa samaan asiaan vuodelta 1990 kuin Greenpeace. |
| --- | --- |

(168)

Lopuksi Powergen toteaa, että on tunnettu tosiseikka, että EY:n perustamissopimuksen sisältämiä valtiontukisääntöjä sovelletaan ydinvoimateollisuuteen Euratomin perustamissopimuksesta huolimatta. Se viittaa samaan asiaan vuodelta 1990 kuin Greenpeace.

| (169) | Intergen on maailmanlaajuinen sähköntuotantoyhtiö, jolla on toimintoja kaikissa maanosissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista Englannissa ja Walesissa on 2 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia), ja sillä on kaksi toiminnassa olevaa voimalaa ja yksi rakenteilla. Se myy suurimman osan sähköstään tukkumarkkinoilla ja osan pitkäaikaisilla sopimuksilla. Se toimii myös kaasumarkkinoilla. Sen omistajat ovat Shell ja Bechtel. |
| --- | --- |

(169)

Intergen on maailmanlaajuinen sähköntuotantoyhtiö, jolla on toimintoja kaikissa maanosissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista Englannissa ja Walesissa on 2 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia), ja sillä on kaksi toiminnassa olevaa voimalaa ja yksi rakenteilla. Se myy suurimman osan sähköstään tukkumarkkinoilla ja osan pitkäaikaisilla sopimuksilla. Se toimii myös kaasumarkkinoilla. Sen omistajat ovat Shell ja Bechtel.

| (170) | Intergen toteaa, että toimitusvarmuus on huolenaihe Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja että selvitysmiehet voisivat huolehtia ydinturvallisuudesta. Se kiinnittää komission huomion siihen, että BE:lle myönnetty tuki on vahingoittanut ja vahingoittaa jatkossakin Intergeniä ja että BE:n velkojiin kuuluvat Intergenin kilpailijat, kuten Teeside Power Limited, ovat myös Intergeniä suotuisammassa asemassa rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Intergen toteaa, että sille ja tytäryhtiölle olisi maksettava korvausta niiden kärsimästä vahingosta, jos komissio hyväksyy tuen. |
| --- | --- |

(170)

Intergen toteaa, että toimitusvarmuus on huolenaihe Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja että selvitysmiehet voisivat huolehtia ydinturvallisuudesta. Se kiinnittää komission huomion siihen, että BE:lle myönnetty tuki on vahingoittanut ja vahingoittaa jatkossakin Intergeniä ja että BE:n velkojiin kuuluvat Intergenin kilpailijat, kuten Teeside Power Limited, ovat myös Intergeniä suotuisammassa asemassa rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Intergen toteaa, että sille ja tytäryhtiölle olisi maksettava korvausta niiden kärsimästä vahingosta, jos komissio hyväksyy tuen.

| (171) | Tämä kolmas osapuoli toteaa, että lehdistössä aikaisemmin julkaistujen tietojen mukaan jälleenkäsittely maksoi ennen BE:n rakenneuudistusta noin 1 000 Englannin puntaa raskasmetallikilolta. BE:n rakenneuudistuksen jälkeen BNFL ja BE ovat sopineet hinnasta, joka on 150 Englannin puntaa raskasmetallikilolta, eli 85 prosenttia vähemmän kuin alkuperäisessä sopimuksessa. Se lisää, että BNFL:n ja BE:n välisissä alkuperäisissä jälleenkäsittelysopimuksissa hinnat olivat kustannusperusteisia (cost-plus), mikä tarkoittaa sitä, että peruskuorma-asiakkaat voisivat sopimuksen perusteella saada jälleenkäsittelypalveluja ainoastaan silloin, jos ne suostuvat maksamaan kaikki jälleenkäsittelystä syntyvät kustannukset ja voittolisän. Tämän perusteella voidaan päätellä, että jos peruskuorma-asiakkaiden kanssa sovitut jälleenkäsittelykustannukset kattavat kustannukset ainoastaan tasolla 1 000 Englannin puntaa/raskasmetallikilo, tämä merkitsee sitä, että BE:n kanssa nyt sovittu uusi hinta ei läheskään kata kustannuksia. Myös uusien sopimusten tapauksessa hinta on 1 000 puntaa raskasmetallikilolta (vuoden 2003 hinnat). |
| --- | --- |

(171)

Tämä kolmas osapuoli toteaa, että lehdistössä aikaisemmin julkaistujen tietojen mukaan jälleenkäsittely maksoi ennen BE:n rakenneuudistusta noin 1 000 Englannin puntaa raskasmetallikilolta. BE:n rakenneuudistuksen jälkeen BNFL ja BE ovat sopineet hinnasta, joka on 150 Englannin puntaa raskasmetallikilolta, eli 85 prosenttia vähemmän kuin alkuperäisessä sopimuksessa. Se lisää, että BNFL:n ja BE:n välisissä alkuperäisissä jälleenkäsittelysopimuksissa hinnat olivat kustannusperusteisia (cost-plus), mikä tarkoittaa sitä, että peruskuorma-asiakkaat voisivat sopimuksen perusteella saada jälleenkäsittelypalveluja ainoastaan silloin, jos ne suostuvat maksamaan kaikki jälleenkäsittelystä syntyvät kustannukset ja voittolisän. Tämän perusteella voidaan päätellä, että jos peruskuorma-asiakkaiden kanssa sovitut jälleenkäsittelykustannukset kattavat kustannukset ainoastaan tasolla 1 000 Englannin puntaa/raskasmetallikilo, tämä merkitsee sitä, että BE:n kanssa nyt sovittu uusi hinta ei läheskään kata kustannuksia. Myös uusien sopimusten tapauksessa hinta on 1 000 puntaa raskasmetallikilolta (vuoden 2003 hinnat).

| (172) | Se päättelee, että nämä hinnat osoittavat, että BNFL ei ole toiminut yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin neuvotellessaan sopimuksista BE:n kanssa, paitsi jos BNFL on valmis ulottamaan nämä edulliset ehdot koskemaan myös muita asiakkaita. |
| --- | --- |

(172)

Se päättelee, että nämä hinnat osoittavat, että BNFL ei ole toiminut yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin neuvotellessaan sopimuksista BE:n kanssa, paitsi jos BNFL on valmis ulottamaan nämä edulliset ehdot koskemaan myös muita asiakkaita.

| (173) | Drax on Länsi-Euroopan suurin hiilivoimaloita käyttävä sähköntuottaja. Se kuului aikaisemmin AES Corporationiin, joka on yhdysvaltalainen energiakonserni, jolla on omistuksia sähköntuotannon, -jakelun ja -toimituksen alalla kaikkialla maailmassa. AES Corporation luovutti 5 päivänä elokuuta Draxin määräysvallan sen velkojille. Drax ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt yksinoikeudellisen sopimuksen International Power plc:n kanssa Draxin rakenneuudistukseen osallistumisesta. |
| --- | --- |

(173)

Drax on Länsi-Euroopan suurin hiilivoimaloita käyttävä sähköntuottaja. Se kuului aikaisemmin AES Corporationiin, joka on yhdysvaltalainen energiakonserni, jolla on omistuksia sähköntuotannon, -jakelun ja -toimituksen alalla kaikkialla maailmassa. AES Corporation luovutti 5 päivänä elokuuta Draxin määräysvallan sen velkojille. Drax ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt yksinoikeudellisen sopimuksen International Power plc:n kanssa Draxin rakenneuudistukseen osallistumisesta.

| (174) | Draxin mukaan toimenpidekokonaisuudet A, B ja G ovat kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Drax on samaa mieltä siitä, että toimenpidekokonaisuudet D, E ja F eivät ole valtiontukea. Draxin mukaan tuen määrää on vaikea arvioida. Draxin mielestä tuen määrä voisi toimenpidekokonaisuuden A osalta olla huomattavasti suurempi kuin tällä hetkellä arvioidaan, koska käytöstäpoistorasitteista ei ole kokemusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja koska on epätodennäköistä, että BE osallistuu ydinalan rasitteista aiheutuviin kustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus tulee aina olemaan viime kädessä vastuussa loppupään rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei koskaan anna BE:n mennä konkurssiin. Draxin mielestä myös verovapautus olisi ilmoitettava tukena. |
| --- | --- |

(174)

Draxin mukaan toimenpidekokonaisuudet A, B ja G ovat kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Drax on samaa mieltä siitä, että toimenpidekokonaisuudet D, E ja F eivät ole valtiontukea. Draxin mukaan tuen määrää on vaikea arvioida. Draxin mielestä tuen määrä voisi toimenpidekokonaisuuden A osalta olla huomattavasti suurempi kuin tällä hetkellä arvioidaan, koska käytöstäpoistorasitteista ei ole kokemusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja koska on epätodennäköistä, että BE osallistuu ydinalan rasitteista aiheutuviin kustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus tulee aina olemaan viime kädessä vastuussa loppupään rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei koskaan anna BE:n mennä konkurssiin. Draxin mielestä myös verovapautus olisi ilmoitettava tukena.

| (175) | Mitä tulee sopimusten uudelleenneuvotteluun BNFL:n kanssa, Drax on sitä mieltä, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi koskaan suostunut sellaisiin epäkaupallisiin ehtoihin, jotka merkitsivät sille merkittäviä nykyisiä ja tulevia tappioita riippumatta taloudellisia vaikeuksia koskevasta lausekkeesta ja siitä, että BE on sen suurin asiakas. On selvää, että BNFL:n asema huononi merkittävästi neuvotteluissa. Sen polttoaineen toimitussopimuksen perusteella saamat vuotuiset tulot pienenevät 5–20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa. Tämä vahvistetaan BNFL:n vuoden 2004 tilinpäätöskertomuksessa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vaikka BE olisi asetettava selvitystilaan, sen voimalat pysyisivät käynnissä ja tarvitsisivat edelleen polttoainetoimituksia sekä käytetyn polttoaineen huolto-, jälleenkäsittely- ja hävittämispalveluja. Olisikin kysyttävä, olisiko selvitystilan hoitaja pystynyt saamaan samat ehdot BNFL:ltä. Lisäksi BNFL voisi käyttää hyväkseen muita liiketoimintamahdollisuuksia, jos sen liiketoiminta BE:n kanssa pienenisi. BNFL ei toimi markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus B on valtiontukea. |
| --- | --- |

(175)

Mitä tulee sopimusten uudelleenneuvotteluun BNFL:n kanssa, Drax on sitä mieltä, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi koskaan suostunut sellaisiin epäkaupallisiin ehtoihin, jotka merkitsivät sille merkittäviä nykyisiä ja tulevia tappioita riippumatta taloudellisia vaikeuksia koskevasta lausekkeesta ja siitä, että BE on sen suurin asiakas. On selvää, että BNFL:n asema huononi merkittävästi neuvotteluissa. Sen polttoaineen toimitussopimuksen perusteella saamat vuotuiset tulot pienenevät 5–20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa. Tämä vahvistetaan BNFL:n vuoden 2004 tilinpäätöskertomuksessa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vaikka BE olisi asetettava selvitystilaan, sen voimalat pysyisivät käynnissä ja tarvitsisivat edelleen polttoainetoimituksia sekä käytetyn polttoaineen huolto-, jälleenkäsittely- ja hävittämispalveluja. Olisikin kysyttävä, olisiko selvitystilan hoitaja pystynyt saamaan samat ehdot BNFL:ltä. Lisäksi BNFL voisi käyttää hyväkseen muita liiketoimintamahdollisuuksia, jos sen liiketoiminta BE:n kanssa pienenisi. BNFL ei toimi markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus B on valtiontukea.

| (176) | Drax on sitä mieltä, että toimenpidekokonaisuuteen C sisältyvä velanlyhennystaukoa koskeva sopimus BNFL:n kanssa on myös valtiontukea, koska BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana kuten muut velkojat. |
| --- | --- |

(176)

Drax on sitä mieltä, että toimenpidekokonaisuuteen C sisältyvä velanlyhennystaukoa koskeva sopimus BNFL:n kanssa on myös valtiontukea, koska BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana kuten muut velkojat.

| (177) | Drax esitti myös huomautuksia tukipaketin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Drax ei kiistä sitä, että BE on vaikeuksissa oleva yritys. Se katsoo kuitenkin, että BE:n suojaamaton asema johtui yksinomaan sen johdon odottamattomasta päätöksestä myydä BE:n vähittäisliiketoiminta. Lisäksi BE olisi voinut pienentää kustannuksiaan sulkemalla osan voimaloistaan tai ne kaikki, sillä joidenkin ydinvoimaloiden käynnissä pitäminen on kalliimpaa kuin niiden tilapäinen sulkeminen. |
| --- | --- |

(177)

Drax esitti myös huomautuksia tukipaketin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Drax ei kiistä sitä, että BE on vaikeuksissa oleva yritys. Se katsoo kuitenkin, että BE:n suojaamaton asema johtui yksinomaan sen johdon odottamattomasta päätöksestä myydä BE:n vähittäisliiketoiminta. Lisäksi BE olisi voinut pienentää kustannuksiaan sulkemalla osan voimaloistaan tai ne kaikki, sillä joidenkin ydinvoimaloiden käynnissä pitäminen on kalliimpaa kuin niiden tilapäinen sulkeminen.

| (178) | Elinkelpoisuuden palautumisesta Drax on sitä mieltä, että ehdotettu suunnitelma ei ole todellinen rakenneuudistussuunnitelma. Lisäksi BE on ja tulee aina olemaan eri asemassa kuin kilpailijansa. Se jatkaa sähkön tuotantoa ja myyntiä markkinoille hinnalla millä hyvänsä ja painaa jatkuvasti hintoja alaspäin kaikkien muiden kilpailijoiden kustannuksella. |
| --- | --- |

(178)

Elinkelpoisuuden palautumisesta Drax on sitä mieltä, että ehdotettu suunnitelma ei ole todellinen rakenneuudistussuunnitelma. Lisäksi BE on ja tulee aina olemaan eri asemassa kuin kilpailijansa. Se jatkaa sähkön tuotantoa ja myyntiä markkinoille hinnalla millä hyvänsä ja painaa jatkuvasti hintoja alaspäin kaikkien muiden kilpailijoiden kustannuksella.

| (179) | Drax ei hyväksy sitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käyttää lyhyen aikavälin rajakustannuksia osoituksena BE:n elinkelpoisuudesta. Rakenneuudistus vapauttaa BE:n maksamasta suurta osaa ydinvoimalan kustannuksista. Yrityksen päätös tietyille markkinoille tulemisesta tai kilpailun jatkamisesta kyseisillä markkinoilla riippuu siitä, pystyykö se kohtuullisessa ajassa kattamaan keskimääräiset kustannuksensa ja saamaan kohtuullisen tuoton sijoituksestaan. Näin ei ole BE:n tapauksessa, koska kaikki sen kaupalliset riskit on poistettu. |
| --- | --- |

(179)

Drax ei hyväksy sitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käyttää lyhyen aikavälin rajakustannuksia osoituksena BE:n elinkelpoisuudesta. Rakenneuudistus vapauttaa BE:n maksamasta suurta osaa ydinvoimalan kustannuksista. Yrityksen päätös tietyille markkinoille tulemisesta tai kilpailun jatkamisesta kyseisillä markkinoilla riippuu siitä, pystyykö se kohtuullisessa ajassa kattamaan keskimääräiset kustannuksensa ja saamaan kohtuullisen tuoton sijoituksestaan. Näin ei ole BE:n tapauksessa, koska kaikki sen kaupalliset riskit on poistettu.

| (180) | Tuen kestosta Drax on sitä mieltä, että kestoltaan määrittelemättömien rasitteiden rahoittaminen pitkälle tulevaisuuteen ei ole yhdenmukaista suuntaviivojen kanssa. Se väittää myös, että jatkuvaa toimintatukea ei voida pitää välttämättömään vähimmäismäärään rajattuna. Drax toteaa BE:n omasta rahoitusosuudesta, että omaisuuserien myynnistä saatavat tulot eivät ole varmoja ja että BE:n maksut NLF-rahastoon ovat peräisin tuen avulla parannetusta kassavirrasta, mitä ei voida ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(180)

Tuen kestosta Drax on sitä mieltä, että kestoltaan määrittelemättömien rasitteiden rahoittaminen pitkälle tulevaisuuteen ei ole yhdenmukaista suuntaviivojen kanssa. Se väittää myös, että jatkuvaa toimintatukea ei voida pitää välttämättömään vähimmäismäärään rajattuna. Drax toteaa BE:n omasta rahoitusosuudesta, että omaisuuserien myynnistä saatavat tulot eivät ole varmoja ja että BE:n maksut NLF-rahastoon ovat peräisin tuen avulla parannetusta kassavirrasta, mitä ei voida ottaa huomioon.

| (181) | Ylikapasiteetista ja korvauksesta kilpailijoille Drax toteaa, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu 20 prosentin kapasiteettimarginaali koskee ainoastaan talven huippukysyntää. NGC:n mukaan kapasiteettimarginaali keskimääräisen talven huippukysynnän aikana on 20,3 prosenttia. Draxin mukaan järkevä päätös olisi sulkea osa tuotantokapasiteetista kesäkuukausina riippumatta siitä, kuka BE:n toiminnasta vastaa. Tämä johtaisi nettosäästöihin. |
| --- | --- |

(181)

Ylikapasiteetista ja korvauksesta kilpailijoille Drax toteaa, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu 20 prosentin kapasiteettimarginaali koskee ainoastaan talven huippukysyntää. NGC:n mukaan kapasiteettimarginaali keskimääräisen talven huippukysynnän aikana on 20,3 prosenttia. Draxin mukaan järkevä päätös olisi sulkea osa tuotantokapasiteetista kesäkuukausina riippumatta siitä, kuka BE:n toiminnasta vastaa. Tämä johtaisi nettosäästöihin.

| (182) | Draxin mielestä on useita vastasuoritteita ja/tai rakenneuudistussuunnitelmaan tehtäviä muutoksia, joiden avulla voitaisiin jossain määrin varmistaa, että rakenneuudistus noudattaa suuntaviivoja ja tarjoaa hyvitystä kilpailijoille, jotka eivät saa tukea. Drax ehdottaa seuraavia toimenpiteitä:






  a) | BE:n poistaminen kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan on pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. BE:n rakenneuudistusta ei voida koskaan toteuttaa siten, että se voisi kilpailla samoin ehdoin tukea saamattomien markkinatoimijoiden kanssa. Jos BE:n tuotantoa ei voida poistaa markkinoilta, paras ratkaisu on se, että BE:n tuotanto erotetaan kilpailumarkkinoilta. Ydinvoimalla tuotetun sähkön hintaa olisi säänneltävä ja se voitaisiin määrittää pääomakustannusten ja muiden tavanomaisten hinnansääntelyparametrien mukaisesti. Näin vastattaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen huoliin, jotka liittyvät toimitusvarmuuteen ja ydinturvallisuuteen, eikä kilpailua enää vääristettäisi. |
| --- | --- | --- |

(182)

Draxin mielestä on useita vastasuoritteita ja/tai rakenneuudistussuunnitelmaan tehtäviä muutoksia, joiden avulla voitaisiin jossain määrin varmistaa, että rakenneuudistus noudattaa suuntaviivoja ja tarjoaa hyvitystä kilpailijoille, jotka eivät saa tukea. Drax ehdottaa seuraavia toimenpiteitä:

a)

BE:n poistaminen kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan on pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. BE:n rakenneuudistusta ei voida koskaan toteuttaa siten, että se voisi kilpailla samoin ehdoin tukea saamattomien markkinatoimijoiden kanssa. Jos BE:n tuotantoa ei voida poistaa markkinoilta, paras ratkaisu on se, että BE:n tuotanto erotetaan kilpailumarkkinoilta. Ydinvoimalla tuotetun sähkön hintaa olisi säänneltävä ja se voitaisiin määrittää pääomakustannusten ja muiden tavanomaisten hinnansääntelyparametrien mukaisesti. Näin vastattaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen huoliin, jotka liittyvät toimitusvarmuuteen ja ydinturvallisuuteen, eikä kilpailua enää vääristettäisi.

| b) | BNFL:n kanssa tehtyjen sopimusten keston lyhentäminen ja niihin liittyvän riskin tasoittaminen BNFL:n hyväksi. |
| --- | --- |

b)

BNFL:n kanssa tehtyjen sopimusten keston lyhentäminen ja niihin liittyvän riskin tasoittaminen BNFL:n hyväksi.

| c) | Eggborough’n voimalan myyminen. |
| --- | --- |

c)

Eggborough’n voimalan myyminen.

| d) | Uusien yrityshankintojen ja markkinajohtajana toimimisen kieltäminen. |
| --- | --- |

d)

Uusien yrityshankintojen ja markkinajohtajana toimimisen kieltäminen.

| e) | Tuen ainutkertaisuutta koskevan sitoumuksen vaatiminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta. |
| --- | --- |

e)

Tuen ainutkertaisuutta koskevan sitoumuksen vaatiminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta.

| (183) | Drax otti kantaa myös Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen väliseen suhteeseen. Se on sitä mieltä, että EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet ovat ennemminkin toisiaan täydentäviä kuin keskenään ristiriitaisia. |
| --- | --- |

(183)

Drax otti kantaa myös Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen väliseen suhteeseen. Se on sitä mieltä, että EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet ovat ennemminkin toisiaan täydentäviä kuin keskenään ristiriitaisia.

| (184) | Huomautuksia esittivät myös Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) – TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (CIA) (20), John Hall Associates (JHA) (21), Energy Intensive Users Group (EIUG) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (TVO) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (EECL) (28), Energy Information Centre Ltd (EIC) (29), Major Energy Users' Council Ltd (MEUC) (30) ja toinen sellainen kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä. |
| --- | --- |

(184)

Huomautuksia esittivät myös Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) – TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (CIA) (20), John Hall Associates (JHA) (21), Energy Intensive Users Group (EIUG) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (TVO) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (EECL) (28), Energy Information Centre Ltd (EIC) (29), Major Energy Users' Council Ltd (MEUC) (30) ja toinen sellainen kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä.

| (185) | TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC ja MEUC ovat kaikki huolissaan toimitusvarmuudesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja väittävät, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen johtaisi energiakatkosten riskiin ja olisi kuluttajien etujen vastaista. Niistä osa korostaa myös, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen tekisi Kioton pöytäkirjan mukaisten Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumusten täyttämisen erittäin vaikeaksi, sillä kyseiset voimalat vaikuttavat osaltaan energiatoimitusten moninaisuuteen. Niiden mukaan BE:n konkurssin sallimisesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset olisivat paljon suuremmat kuin sen rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ja tuki on välttämätöntä. |
| --- | --- |

(185)

TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC ja MEUC ovat kaikki huolissaan toimitusvarmuudesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja väittävät, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen johtaisi energiakatkosten riskiin ja olisi kuluttajien etujen vastaista. Niistä osa korostaa myös, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen tekisi Kioton pöytäkirjan mukaisten Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumusten täyttämisen erittäin vaikeaksi, sillä kyseiset voimalat vaikuttavat osaltaan energiatoimitusten moninaisuuteen. Niiden mukaan BE:n konkurssin sallimisesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset olisivat paljon suuremmat kuin sen rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ja tuki on välttämätöntä.

| (186) | Nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli väittää, että BE käyttää valtiontukea vallatakseen aggressiivisesti markkinaosuutta polkumyyntihinnoin. Se mainitsee tapauksia, joissa BE:n väitetään tarjonneen 10–15 prosenttia kilpailijoita alhaisempia hintoja. Sen mukaan tällaiset tarjoukset eivät olisi mahdollisia ilman valtiontukea eikä sen vuoksi voida väittää yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan. |
| --- | --- |

(186)

Nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli väittää, että BE käyttää valtiontukea vallatakseen aggressiivisesti markkinaosuutta polkumyyntihinnoin. Se mainitsee tapauksia, joissa BE:n väitetään tarjonneen 10–15 prosenttia kilpailijoita alhaisempia hintoja. Sen mukaan tällaiset tarjoukset eivät olisi mahdollisia ilman valtiontukea eikä sen vuoksi voida väittää yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan.

| (187) | TVO:n mukaan BE:n kohtaamien vaikeuksien perusteella ei pitäisi päätellä, että ydinvoima ei voi olla kilpailukykyinen vapautetuilla sähkömarkkinoilla. |
| --- | --- |

(187)

TVO:n mukaan BE:n kohtaamien vaikeuksien perusteella ei pitäisi päätellä, että ydinvoima ei voi olla kilpailukykyinen vapautetuilla sähkömarkkinoilla.

| (188) | National Grid Transcon mukaan nykyinen kapasiteettimarginaali Englannissa ja Walesissa on alun perin ennustettua pienempi eikä sitä voida pitää rakenteellisena ylikapasiteettina. National Grid Transcon mukaan 20 prosentin turvallisuusmarginaali on se taso, jonka yläpuolella voidaan katsoa olevan kyse ylikapasiteetista. National Grid Transcon mukaan turvallisuusmarginaali on optimistisessa skenaariossa alle 20 prosenttia ainakin vuoteen 2006. Pessimistisissä skenaarioissa turvallisuusmarginaali olisi aina alle 20 prosenttia ja laskisi jopa 8,5 prosenttiin vuonna 2009. National Grid Transco päättelee, että jos vastasuoritteena vaadittaisiin voimaloiden sulkemista, siitä olisi ilmoitettava markkinoille hyvissä ajoin (3–4 vuotta etukäteen), jotta markkinoilla pystyttäisiin vastaamaan siihen. |
| --- | --- |

(188)

National Grid Transcon mukaan nykyinen kapasiteettimarginaali Englannissa ja Walesissa on alun perin ennustettua pienempi eikä sitä voida pitää rakenteellisena ylikapasiteettina. National Grid Transcon mukaan 20 prosentin turvallisuusmarginaali on se taso, jonka yläpuolella voidaan katsoa olevan kyse ylikapasiteetista. National Grid Transcon mukaan turvallisuusmarginaali on optimistisessa skenaariossa alle 20 prosenttia ainakin vuoteen 2006. Pessimistisissä skenaarioissa turvallisuusmarginaali olisi aina alle 20 prosenttia ja laskisi jopa 8,5 prosenttiin vuonna 2009. National Grid Transco päättelee, että jos vastasuoritteena vaadittaisiin voimaloiden sulkemista, siitä olisi ilmoitettava markkinoille hyvissä ajoin (3–4 vuotta etukäteen), jotta markkinoilla pystyttäisiin vastaamaan siihen.

| (189) | EECL:n mukaan kaikki sähköntuottajat (ei ainoastaan BE) ovat kärsineet alhaisista sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EECL kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen, jonka mukaan lyhyen aikavälin rajakustannuksia olisi käytettävä viitearvona tuen kilpailua vääristävän vaikutuksen määrittämisessä, koska nämä kustannukset eivät osoita voimalan elinkelpoisuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EECL:n mukaan termiinimarkkinoiden alhainen hintataso on paras merkki siitä, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(189)

EECL:n mukaan kaikki sähköntuottajat (ei ainoastaan BE) ovat kärsineet alhaisista sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EECL kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen, jonka mukaan lyhyen aikavälin rajakustannuksia olisi käytettävä viitearvona tuen kilpailua vääristävän vaikutuksen määrittämisessä, koska nämä kustannukset eivät osoita voimalan elinkelpoisuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EECL:n mukaan termiinimarkkinoiden alhainen hintataso on paras merkki siitä, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia.

IV   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (190) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että verot paikallisviranomaisille maksettiin lopulta tavanomaisen koron kanssa. |
| --- | --- |

(190)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että verot paikallisviranomaisille maksettiin lopulta tavanomaisen koron kanssa.

| (191) | Alustavana huomautuksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio päättelisi toimenpidekokonaisuuden B sisältävän tukea, sopimukset on muotoiltu siten, että BE:n tilapäisesti niiden seurauksena saama etu poistetaan automaattisesti korkojen kanssa, jos tukipakettia ei hyväksytä. Uusissa sopimuksissa määrätään, että ne eivät tule pysyvästi voimaan, jos tukipakettia ei hyväksytä. |
| --- | --- |

(191)

Alustavana huomautuksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio päättelisi toimenpidekokonaisuuden B sisältävän tukea, sopimukset on muotoiltu siten, että BE:n tilapäisesti niiden seurauksena saama etu poistetaan automaattisesti korkojen kanssa, jos tukipakettia ei hyväksytä. Uusissa sopimuksissa määrätään, että ne eivät tule pysyvästi voimaan, jos tukipakettia ei hyväksytä.

| (192) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää huomautuksia myös yksityisen sijoittajan testistä. Sen mukaan BNFL toimi kuten mikä tahansa yksityinen velkoja olisi toiminut. Erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei BNFL:n hyväksymien ehtojen voida sanoa olevan edullisempia kuin mitä yksityinen velkoja olisi myöntänyt vastaavissa olosuhteissa. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan on arvioitava, toimiko BNFL sopimuksiaan uudelleen neuvotellessaan yksityisten velkojien tavoin kuten yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt asiassa DM Transport antamassaan tuomiossa (31). |
| --- | --- |

(192)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää huomautuksia myös yksityisen sijoittajan testistä. Sen mukaan BNFL toimi kuten mikä tahansa yksityinen velkoja olisi toiminut. Erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei BNFL:n hyväksymien ehtojen voida sanoa olevan edullisempia kuin mitä yksityinen velkoja olisi myöntänyt vastaavissa olosuhteissa. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan on arvioitava, toimiko BNFL sopimuksiaan uudelleen neuvotellessaan yksityisten velkojien tavoin kuten yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt asiassa DM Transport antamassaan tuomiossa (31).

| (193) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että komissio näyttää ymmärtäneen väärin tapahtumien kulun. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan BNFL ei vastustanut taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista vaan oli komission näkemyksen vastaisesti ilmaissut halukkuutensa harkita voimassa olevien sopimusten mahdollista muuttamista ennen kuin ilmoitettiin, että BE oli aloittanut neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa. BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ilmeni kuitenkin, ettei BNFL pystynyt kohtuuden rajoissa tekemään sellaista tarjousta, joka pystyisi yksin poistamaan BE:n taloudellisen kriisin. Laajemman rakenneuudistussuunnitelman laatiminen mahdollisti BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aloittamisen uudelleen, ja ne pääsivät sopimukseen ehdoista, jotka muistuttivat monessa suhteessa BNFL:n alkuperäistä tarjousta. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo BNFL:n toimineen yksityisen velkojan tavoin. |
| --- | --- |

(193)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että komissio näyttää ymmärtäneen väärin tapahtumien kulun. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan BNFL ei vastustanut taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista vaan oli komission näkemyksen vastaisesti ilmaissut halukkuutensa harkita voimassa olevien sopimusten mahdollista muuttamista ennen kuin ilmoitettiin, että BE oli aloittanut neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa. BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ilmeni kuitenkin, ettei BNFL pystynyt kohtuuden rajoissa tekemään sellaista tarjousta, joka pystyisi yksin poistamaan BE:n taloudellisen kriisin. Laajemman rakenneuudistussuunnitelman laatiminen mahdollisti BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aloittamisen uudelleen, ja ne pääsivät sopimukseen ehdoista, jotka muistuttivat monessa suhteessa BNFL:n alkuperäistä tarjousta. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo BNFL:n toimineen yksityisen velkojan tavoin.

| (194) | Se lisää, että BNFL, joka on ainoa jäljellä oleva ydinpolttoaineen kiertoon liittyvien palvelujen kaupallinen tarjoaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, olisi erityisen suojaton BE:n maksukyvyttömyystilanteessa; se ei saisi välittömästi tuloja sille jo toimitetun AGR-polttoaineen varastoinnista tai jälleenkäsittelystä ja sillä olisi rajalliset mahdollisuudet saada paljon saataviaan takaisin maksukyvyttömyysmenettelyssä. Sen olisi neuvoteltava uusi käytettyä polttoainetta koskeva sopimus selvitysmiehen tai hallituksen kanssa, eikä sen saaman korvauksen taso olisi läheskään varma. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että samanlaisten riskien, häiriöiden ja epävarmuuden edessä yksityinen velkoja olisi epäilyksettä pyrkinyt osallistumaan rakenneuudistukseen, jonka osana sen olisi täytynyt neuvotella uudelleen sopimuksensa BE:n kanssa saadakseen mahdollisimman suuret kokonaistulot ja varmistaakseen BE:n elinkelpoisuuden palautumisen. |
| --- | --- |

(194)

Se lisää, että BNFL, joka on ainoa jäljellä oleva ydinpolttoaineen kiertoon liittyvien palvelujen kaupallinen tarjoaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, olisi erityisen suojaton BE:n maksukyvyttömyystilanteessa; se ei saisi välittömästi tuloja sille jo toimitetun AGR-polttoaineen varastoinnista tai jälleenkäsittelystä ja sillä olisi rajalliset mahdollisuudet saada paljon saataviaan takaisin maksukyvyttömyysmenettelyssä. Sen olisi neuvoteltava uusi käytettyä polttoainetta koskeva sopimus selvitysmiehen tai hallituksen kanssa, eikä sen saaman korvauksen taso olisi läheskään varma. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että samanlaisten riskien, häiriöiden ja epävarmuuden edessä yksityinen velkoja olisi epäilyksettä pyrkinyt osallistumaan rakenneuudistukseen, jonka osana sen olisi täytynyt neuvotella uudelleen sopimuksensa BE:n kanssa saadakseen mahdollisimman suuret kokonaistulot ja varmistaakseen BE:n elinkelpoisuuden palautumisen.

| (195) | Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan se, että BNFL on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, ei merkitse sitä, että BNFL:n toiminta olisi sen seurauksena vähemmän kaupallista. Se toteaa, että BNFL on vuoden 1985 osakeyhtiölain mukaan perustettu osakeyhtiö. Sillä on hallitus, joka koostuu sen liiketoiminnan johtohenkilöistä ja toimivaan johtoon kuulumattomista jäsenistä, joilla on kokemusta muista yksityisen sektorin toiminnoista. BNFL:n hallituksen velvollisuutena on toimia itsenäisesti yrityksen etujen mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta lisää, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei puuttunut BNFL:n päätöksentekoprosessiin rohkaistaakseen sitä toimimaan muuten kuin kaupallisesti. |
| --- | --- |

(195)

Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan se, että BNFL on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, ei merkitse sitä, että BNFL:n toiminta olisi sen seurauksena vähemmän kaupallista. Se toteaa, että BNFL on vuoden 1985 osakeyhtiölain mukaan perustettu osakeyhtiö. Sillä on hallitus, joka koostuu sen liiketoiminnan johtohenkilöistä ja toimivaan johtoon kuulumattomista jäsenistä, joilla on kokemusta muista yksityisen sektorin toiminnoista. BNFL:n hallituksen velvollisuutena on toimia itsenäisesti yrityksen etujen mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta lisää, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei puuttunut BNFL:n päätöksentekoprosessiin rohkaistaakseen sitä toimimaan muuten kuin kaupallisesti.

| (196) | Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut analyysin, joka koskee velkojien saatavia ja rakenneuudistuspaketissa soviteltuja summia. |
| --- | --- |

(196)

Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut analyysin, joka koskee velkojien saatavia ja rakenneuudistuspaketissa soviteltuja summia.

| (197) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelevät, että toimenpidekokonaisuuden B ei pitäisi katsoa sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(197)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelevät, että toimenpidekokonaisuuden B ei pitäisi katsoa sisältävän valtiontukea.

| (198) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että useat johdanto-osan 191–197 kappaleessa toimenpidekokonaisuuden B osalta esitetyt perustelut pätevät samoin toimenpidekokonaisuuteen C. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BNFL:n toimia on arvioitava ottaen huomioon sen poikkeuksellinen asema BE:n päävelkojana ja se, että BE on BNFL:n suurin asiakas. Ottaen huomioon BE:n ja BNFL:n pitkäaikainen jatkuva liikesuhde ja BE:n velkojen määrä BNFL:lle ei ole yllättävää, että näitä velkoja koskeva lyhennystauko muodostaa suurimman osan BE:lle velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten perusteella tulevasta hyödystä. BNFL:n kanssa samassa asemassa olevalla eli suurimmat riskit BE:n maksukyvyttömyystilanteessa kohtaavalla yksityisellä velkojalla ei olisi juurikaan muita vaihtoehtoja kuin toimia samoin. |
| --- | --- |

(198)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että useat johdanto-osan 191–197 kappaleessa toimenpidekokonaisuuden B osalta esitetyt perustelut pätevät samoin toimenpidekokonaisuuteen C. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BNFL:n toimia on arvioitava ottaen huomioon sen poikkeuksellinen asema BE:n päävelkojana ja se, että BE on BNFL:n suurin asiakas. Ottaen huomioon BE:n ja BNFL:n pitkäaikainen jatkuva liikesuhde ja BE:n velkojen määrä BNFL:lle ei ole yllättävää, että näitä velkoja koskeva lyhennystauko muodostaa suurimman osan BE:lle velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten perusteella tulevasta hyödystä. BNFL:n kanssa samassa asemassa olevalla eli suurimmat riskit BE:n maksukyvyttömyystilanteessa kohtaavalla yksityisellä velkojalla ei olisi juurikaan muita vaihtoehtoja kuin toimia samoin.

| (199) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, että on väärin verrata BNFL:n kanssa sovittuja velanlyhennystaukoja kaikkien muiden yksityisten velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin. Järjestelyt eivät voisi toimia kokonaisuutena, jos yksikin merkittävä velkoja jäisi pois. Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut asiakirjan, jossa vertaillaan kaikkia BE:n maksamatta olevia velkoja ja kunkin osapuolen osuutta velanlyhennystaukoa koskeviin sopimuksiin, ja päättelee, että BNFL:n osuus prosenttiosuutena sen maksamatta olevista veloista on itse asiassa vähemmän kuin useimpien yksityisten velkojien. |
| --- | --- |

(199)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, että on väärin verrata BNFL:n kanssa sovittuja velanlyhennystaukoja kaikkien muiden yksityisten velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin. Järjestelyt eivät voisi toimia kokonaisuutena, jos yksikin merkittävä velkoja jäisi pois. Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut asiakirjan, jossa vertaillaan kaikkia BE:n maksamatta olevia velkoja ja kunkin osapuolen osuutta velanlyhennystaukoa koskeviin sopimuksiin, ja päättelee, että BNFL:n osuus prosenttiosuutena sen maksamatta olevista veloista on itse asiassa vähemmän kuin useimpien yksityisten velkojien.

| (200) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että suuntaviivojen 32 kohdassa ei vaadita, että tukitoimenpiteiden on oltava ajallisesti rajattuja. Siinä edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma on kestoltaan mahdollisimman lyhyt ja että pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ”kohtuullisessa ajassa”. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan suuntaviivojen tarkoituksena näyttää olevan, että tukea myönnetään vain kerran ja että se ei saa olla jatkuvaa toimintatukea. Tarkoituksena ei ole tuen kieltäminen pitkäaikaisten rasitteiden kattamiseen. |
| --- | --- |

(200)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että suuntaviivojen 32 kohdassa ei vaadita, että tukitoimenpiteiden on oltava ajallisesti rajattuja. Siinä edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma on kestoltaan mahdollisimman lyhyt ja että pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ”kohtuullisessa ajassa”. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan suuntaviivojen tarkoituksena näyttää olevan, että tukea myönnetään vain kerran ja että se ei saa olla jatkuvaa toimintatukea. Tarkoituksena ei ole tuen kieltäminen pitkäaikaisten rasitteiden kattamiseen.

| (201) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että rakenneuudistus saadaan päätökseen, elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa ja tuki on kertaluonteista, vaikka BE:n rasitteet ovatkin pitkäaikaisia rasitteita. BE alkaa tuottaa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen. Uudelleenlistausskenaariossa BE:n elinkelpoisuus palautuu vuonna 2005. Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on varmistaa, että BE pystyy toimimaan itsenäisesti ilman Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lisätukea rakenneuudistuspäivästä alkaen. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että yrityksen kassavaranto riittää kestämään realistiset pessimistiset skenaariot ja siten varmistaa elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(201)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että rakenneuudistus saadaan päätökseen, elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa ja tuki on kertaluonteista, vaikka BE:n rasitteet ovatkin pitkäaikaisia rasitteita. BE alkaa tuottaa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen. Uudelleenlistausskenaariossa BE:n elinkelpoisuus palautuu vuonna 2005. Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on varmistaa, että BE pystyy toimimaan itsenäisesti ilman Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lisätukea rakenneuudistuspäivästä alkaen. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että yrityksen kassavaranto riittää kestämään realistiset pessimistiset skenaariot ja siten varmistaa elinkelpoisuuden.

| (202) | Mitä tulee juoksevista menoista vapauttamiseen, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus muistuttaa, että hallituksen sitoumus kattaa ainoastaan sopimusten alaiset aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvat rasitteet, käytöstäpoistorasitteet ja sopimusten ulkopuoliset rasitteet, jotka liittyvät aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen, kaikkeen käytettyyn PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteeseen ja muihin siihen liittyviin rasitteisiin. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että sopimusten alaiset aikaisemmin käytettyä polttoainetta koskevat rasitteet liittyvät AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. BE:n velvollisuutena on ydinvoimalalisenssin perusteella huolehtia tästä polttoaineesta ja siitä aiheutuvista kustannuksista. Sen vuoksi näitä kustannuksia ei voida välttää. |
| --- | --- |

(202)

Mitä tulee juoksevista menoista vapauttamiseen, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus muistuttaa, että hallituksen sitoumus kattaa ainoastaan sopimusten alaiset aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvat rasitteet, käytöstäpoistorasitteet ja sopimusten ulkopuoliset rasitteet, jotka liittyvät aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen, kaikkeen käytettyyn PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteeseen ja muihin siihen liittyviin rasitteisiin. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että sopimusten alaiset aikaisemmin käytettyä polttoainetta koskevat rasitteet liittyvät AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. BE:n velvollisuutena on ydinvoimalalisenssin perusteella huolehtia tästä polttoaineesta ja siitä aiheutuvista kustannuksista. Sen vuoksi näitä kustannuksia ei voida välttää.

| (203) | Sama perustelu pätee voimaloiden käytöstäpoistoon. BE suorittaa reaktoreiden käytöstäpoiston osalta maksuja Nuclear Decommissioning Fund -rahastoon ja osallistuu siten merkittävällä panoksella käytöstäpoiston kokonaiskustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

(203)

Sama perustelu pätee voimaloiden käytöstäpoistoon. BE suorittaa reaktoreiden käytöstäpoiston osalta maksuja Nuclear Decommissioning Fund -rahastoon ja osallistuu siten merkittävällä panoksella käytöstäpoiston kokonaiskustannusten kattamiseen.

| (204) | Mitä tulee aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen liittyviin sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin, Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että nämä rasitteet liittyvät yksinomaan AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. Käytettyyn PWR-polttoaineeseen liittyvissä rasitteissa on kyse kaikista rasitteista, jotka koskevat Sizewell B -reaktoriin ladattua PWR-polttoainetta. Tulevien rasitteiden osalta BE maksaa 150 000 Englannin puntaa jokaisesta tonnista PWR-polttoainetta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen. Maksun määrä on määritetty käytetyn polttoaineen huollosta muissa maissa aiheutuvien vastaavien kustannusten perusteella, jotta katettaisiin kaikki PWR-polttoaineesta tulevaisuudessa aiheutuvat kustannukset. Jäljelle jäävät sopimusten ulkopuoliset rasitteet liittyvät BE:n voimaloiden käytöstä aiheutuviin muihin jätteisiin kuin polttoainejätteeseen eikä niiden odoteta olevan merkittäviä. |
| --- | --- |

(204)

Mitä tulee aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen liittyviin sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin, Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että nämä rasitteet liittyvät yksinomaan AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. Käytettyyn PWR-polttoaineeseen liittyvissä rasitteissa on kyse kaikista rasitteista, jotka koskevat Sizewell B -reaktoriin ladattua PWR-polttoainetta. Tulevien rasitteiden osalta BE maksaa 150 000 Englannin puntaa jokaisesta tonnista PWR-polttoainetta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen. Maksun määrä on määritetty käytetyn polttoaineen huollosta muissa maissa aiheutuvien vastaavien kustannusten perusteella, jotta katettaisiin kaikki PWR-polttoaineesta tulevaisuudessa aiheutuvat kustannukset. Jäljelle jäävät sopimusten ulkopuoliset rasitteet liittyvät BE:n voimaloiden käytöstä aiheutuviin muihin jätteisiin kuin polttoainejätteeseen eikä niiden odoteta olevan merkittäviä.

| (205) | Käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvat kustannukset ovat pitkälti kiinteitä eikä BE juurikaan pysty nostamaan niitä merkittävästi tavanomaisella voimalan käytöllä. Lisäksi BE:n on katettava itse rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää huomata, että vaikka hallitus maksaakin suoraan BE:n sopimusten alaiset rasitteet, hallituksen tuki käytöstäpoistorasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden kattamiseen myönnetään takuusitoumuksen muodossa. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että toimenpidekokonaisuutta A ei sen vuoksi pitäisi luokitella jatkuvaksi vapauttamiseksi juoksevista menoista. Toimenpidekokonaisuuden A kirjanpitokäsittely tukee tätä päätelmää. Kyseiset toimenpiteet kirjataan BE:n taseessa omaisuuseräksi. BE ei saa jatkuvaa tukea, koska toimenpidekokonaisuus A ei millään tavoin liity BE:n nykyisiin toimintoihin ja toimenpidekokonaisuudella A katetut kustannukset on katettava riippumatta BE:n tulevien toimintojen kestosta ja laajuudesta. |
| --- | --- |

(205)

Käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvat kustannukset ovat pitkälti kiinteitä eikä BE juurikaan pysty nostamaan niitä merkittävästi tavanomaisella voimalan käytöllä. Lisäksi BE:n on katettava itse rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää huomata, että vaikka hallitus maksaakin suoraan BE:n sopimusten alaiset rasitteet, hallituksen tuki käytöstäpoistorasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden kattamiseen myönnetään takuusitoumuksen muodossa. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että toimenpidekokonaisuutta A ei sen vuoksi pitäisi luokitella jatkuvaksi vapauttamiseksi juoksevista menoista. Toimenpidekokonaisuuden A kirjanpitokäsittely tukee tätä päätelmää. Kyseiset toimenpiteet kirjataan BE:n taseessa omaisuuseräksi. BE ei saa jatkuvaa tukea, koska toimenpidekokonaisuus A ei millään tavoin liity BE:n nykyisiin toimintoihin ja toimenpidekokonaisuudella A katetut kustannukset on katettava riippumatta BE:n tulevien toimintojen kestosta ja laajuudesta.

| (206) | Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy sitä, että toimenpidekokonaisuus B olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(206)

Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy sitä, että toimenpidekokonaisuus B olisi valtiontukea.

| (207) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, ettei ole asianmukaista vastustaa toimenpidekokonaisuutta A sillä perusteella, että se vapauttaa BE:n osasta sen aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteita. BE maksaa rakenneuudistussuunnitelman mukaan tulevien toimintojen aiheuttamat saastumiskustannukset. Lisäksi se osallistuu aikaisemman toiminnan aiheuttamien saastumiskustannusten rahoittamiseen cash sweep -toimenpiteellä ja muilla maksuilla NLF-rahastoon. Ilman hallituksen sitoumusta BE:stä olisi tullut maksukyvytön ja se ei olisi pystynyt kattamaan yhtään tulevia aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(207)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, ettei ole asianmukaista vastustaa toimenpidekokonaisuutta A sillä perusteella, että se vapauttaa BE:n osasta sen aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteita. BE maksaa rakenneuudistussuunnitelman mukaan tulevien toimintojen aiheuttamat saastumiskustannukset. Lisäksi se osallistuu aikaisemman toiminnan aiheuttamien saastumiskustannusten rahoittamiseen cash sweep -toimenpiteellä ja muilla maksuilla NLF-rahastoon. Ilman hallituksen sitoumusta BE:stä olisi tullut maksukyvytön ja se ei olisi pystynyt kattamaan yhtään tulevia aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteitaan.

| (208) | Yhdistynyt kuningaskunta ottaa myös kantaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin epäilyksiin siitä, voidaanko BE:n elinkelpoisuuden palautumisen katsoa johtuvan pääasiassa sisäisistä resursseista. Yhdistynyt kuningaskunta selittää, että pääasiallinen syy BE:n nykyisiin ongelmiin on se, ettei se pysty kattamaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia ei-vältettävissä olevia rasitteita eikä täyttämään sääntelyvaatimuksia ja turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tästä huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BE:n toteuttamat sisäiset toimenpiteet eivät ole vähäpätöisiä. Se on myynyt omistusosuutensa Bruce Powerista ja Amergenista ja on parhaillaan toteuttamassa merkittävää sisäistä rakenneuudistusta, johon sisältyy [...]. Se on myös lisännyt kiinteään hintaan tehtävien keskipitkän aikavälin sopimusten määrää, sopimukset suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden kanssa mukaan luettuina, rajoittaakseen hintariskejä tukkumarkkinoilla. Tärkein sisäinen toimenpide on polttoainetoimituksia ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten neuvottelu uudelleen BNFL:n kanssa. |
| --- | --- |

(208)

Yhdistynyt kuningaskunta ottaa myös kantaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin epäilyksiin siitä, voidaanko BE:n elinkelpoisuuden palautumisen katsoa johtuvan pääasiassa sisäisistä resursseista. Yhdistynyt kuningaskunta selittää, että pääasiallinen syy BE:n nykyisiin ongelmiin on se, ettei se pysty kattamaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia ei-vältettävissä olevia rasitteita eikä täyttämään sääntelyvaatimuksia ja turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tästä huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BE:n toteuttamat sisäiset toimenpiteet eivät ole vähäpätöisiä. Se on myynyt omistusosuutensa Bruce Powerista ja Amergenista ja on parhaillaan toteuttamassa merkittävää sisäistä rakenneuudistusta, johon sisältyy [...]. Se on myös lisännyt kiinteään hintaan tehtävien keskipitkän aikavälin sopimusten määrää, sopimukset suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden kanssa mukaan luettuina, rajoittaakseen hintariskejä tukkumarkkinoilla. Tärkein sisäinen toimenpide on polttoainetoimituksia ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten neuvottelu uudelleen BNFL:n kanssa.

| (209) | Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea. |
| --- | --- |

(209)

Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea.

| (210) | Selvitettyään ensin, miksi ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten tarkka määrittely ei ole mahdollista, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että tässä tapauksessa ei ole välttämätöntä tietää tarkkaa tukimäärää tai määrittää, mitkä toimenpiteet ovat tukea, jotta olisi mahdollista ottaa kantaa siihen, vastaako tukipaketti välttämätöntä vähimmäismäärää. Hallituksen sitoumus, joka kattaa määritellyt rasitteet, on ratkaisevan tärkeä rakenneuudistuspaketille ja BE:n elinkelpoisuuden palauttamiselle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että omaisuuserien myynti (Bruce Power ja Amergen), velkojien saatavien pienentäminen, BE:n jatkuva osallistuminen ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, muut sisäiset toimenpiteet kustannusten pienentämiseksi ja järjestely, jonka mukaan BE käyttää tulevaisuudessa 65 prosenttia vapaasta kassavirrastaan ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, pienentävät rakenteellisesti BE:lle myönnetyn tuen määrää. |
| --- | --- |

(210)

Selvitettyään ensin, miksi ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten tarkka määrittely ei ole mahdollista, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että tässä tapauksessa ei ole välttämätöntä tietää tarkkaa tukimäärää tai määrittää, mitkä toimenpiteet ovat tukea, jotta olisi mahdollista ottaa kantaa siihen, vastaako tukipaketti välttämätöntä vähimmäismäärää. Hallituksen sitoumus, joka kattaa määritellyt rasitteet, on ratkaisevan tärkeä rakenneuudistuspaketille ja BE:n elinkelpoisuuden palauttamiselle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että omaisuuserien myynti (Bruce Power ja Amergen), velkojien saatavien pienentäminen, BE:n jatkuva osallistuminen ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, muut sisäiset toimenpiteet kustannusten pienentämiseksi ja järjestely, jonka mukaan BE käyttää tulevaisuudessa 65 prosenttia vapaasta kassavirrastaan ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, pienentävät rakenteellisesti BE:lle myönnetyn tuen määrää.

| (211) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttivat ilmoituksessa esitetyistä perusteluista, joiden mukaan tuki ei vaikuta kilpailurakenteeseen, koska sillä ei ole vaikutusta BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksiin, jotka ovat ratkaisevia voimalan päivittäisille toiminnoille. Ne huomauttivat päivitettyjen tietojen ja tilannetta muissa jäsenvaltioissa koskevien vertailujen perusteella, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, ja väittivät, että sen vuoksi vastasuoritteita ei pitäisi määrätä. |
| --- | --- |

(211)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttivat ilmoituksessa esitetyistä perusteluista, joiden mukaan tuki ei vaikuta kilpailurakenteeseen, koska sillä ei ole vaikutusta BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksiin, jotka ovat ratkaisevia voimalan päivittäisille toiminnoille. Ne huomauttivat päivitettyjen tietojen ja tilannetta muissa jäsenvaltioissa koskevien vertailujen perusteella, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, ja väittivät, että sen vuoksi vastasuoritteita ei pitäisi määrätä.

V   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN ESITTÄMISTÄ HUOMAUTUKSISTA

| (212) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset keskittyvät niihin huomautuksiin, jotka ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kannan vastaisia, mutta mainitsevat myös niiden kantaa tukevat muut huomautukset. |
| --- | --- |

(212)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset keskittyvät niihin huomautuksiin, jotka ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kannan vastaisia, mutta mainitsevat myös niiden kantaa tukevat muut huomautukset.

| (213) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat ensin perusteluihinsa, jotka koskevat BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksia, ja kantaansa, jonka mukaan tukipaketti ei vaikuta kilpailijoihin. Tätä perustelua tuetaan BE:n suoramyyntimarkkinoilla tekemiä tarjouksia koskevilla luvuilla, jotka osoittavat, että BE:llä ei ole kannustimia olla pyrkimättä mahdollisimman suureen voittoon hinnoittelemalla rajakustannusten perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat toteamalla, että BE:llä ei ole kannustinta jättää markkinoille sellaisia voimaloita, jotka eivät pystyisi saamaan takaisin vältettävissä olevia kustannuksiaan. Ne esittävät tältä osin kustannusanalyysin, jonka tarkoituksena on osoittaa sähkön markkinahintoja koskevien realististen oletusten perusteella, että Dungeness B -voimala kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa. |
| --- | --- |

(213)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat ensin perusteluihinsa, jotka koskevat BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksia, ja kantaansa, jonka mukaan tukipaketti ei vaikuta kilpailijoihin. Tätä perustelua tuetaan BE:n suoramyyntimarkkinoilla tekemiä tarjouksia koskevilla luvuilla, jotka osoittavat, että BE:llä ei ole kannustimia olla pyrkimättä mahdollisimman suureen voittoon hinnoittelemalla rajakustannusten perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat toteamalla, että BE:llä ei ole kannustinta jättää markkinoille sellaisia voimaloita, jotka eivät pystyisi saamaan takaisin vältettävissä olevia kustannuksiaan. Ne esittävät tältä osin kustannusanalyysin, jonka tarkoituksena on osoittaa sähkön markkinahintoja koskevien realististen oletusten perusteella, että Dungeness B -voimala kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa.

| (214) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia. Ne toteavat, että Powergen oli käynnistänyt uudelleen voimaloita talveksi 2003–2004, mikä osoittaa, että Powergenin itsensä mielestä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä vastasuoritteet eivät ole tarpeen, ja ottavat kantaa jokaiseen Powergenin ehdottamaan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(214)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia. Ne toteavat, että Powergen oli käynnistänyt uudelleen voimaloita talveksi 2003–2004, mikä osoittaa, että Powergenin itsensä mielestä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä vastasuoritteet eivät ole tarpeen, ja ottavat kantaa jokaiseen Powergenin ehdottamaan toimenpiteeseen.

| (215) | Sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset palauttavat mieliin kantansa toimenpidekokonaisuuksista B ja C ja korostavat erityisesti, että BNFL oli käyttänyt ulkoisia neuvonantajia. Niiden mukaan Powergenin kanta näihin toimenpiteisiin perustuu virheellisiin päivämääriä koskeviin oletuksiin. |
| --- | --- |

(215)

Sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset palauttavat mieliin kantansa toimenpidekokonaisuuksista B ja C ja korostavat erityisesti, että BNFL oli käyttänyt ulkoisia neuvonantajia. Niiden mukaan Powergenin kanta näihin toimenpiteisiin perustuu virheellisiin päivämääriä koskeviin oletuksiin.

| (216) | Elinkelpoisuuden osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Powergenin mielipiteen BE:n voimaloiden luotettavuudesta ja ne ovat toimittaneet komissiolle ulkoisen konsultin raportin, jonka tarkoituksena oli tarkistaa elinkelpoisuutta koskevat oletukset. |
| --- | --- |

(216)

Elinkelpoisuuden osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Powergenin mielipiteen BE:n voimaloiden luotettavuudesta ja ne ovat toimittaneet komissiolle ulkoisen konsultin raportin, jonka tarkoituksena oli tarkistaa elinkelpoisuutta koskevat oletukset.

| (217) | Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että toisin kuin Powergen väittää, sähkönhintojen noustessa takaisinperintäjärjestely varmistaisi, ettei BE:lle anneta tarpeetonta tukea. |
| --- | --- |

(217)

Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että toisin kuin Powergen väittää, sähkönhintojen noustessa takaisinperintäjärjestely varmistaisi, ettei BE:lle anneta tarpeetonta tukea.

| (218) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukea olisi arvioitava tukena osakkeenomistajille. Tällainen teoria merkitsisi sitä, että kaikki tuki osakeyhtiölle olisi tukea sen osakkeenomistajille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BE:n osakkeenomistajat luopuvat 97,5 prosentista osuudestaan BE:n osakepääomasta. |
| --- | --- |

(218)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukea olisi arvioitava tukena osakkeenomistajille. Tällainen teoria merkitsisi sitä, että kaikki tuki osakeyhtiölle olisi tukea sen osakkeenomistajille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BE:n osakkeenomistajat luopuvat 97,5 prosentista osuudestaan BE:n osakepääomasta.

| (219) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat jälleen, että niiden mielestä BNFL ei toiminut hallituksen painostuksen alaisena neuvotellessaan uudelleen sopimuksiaan BE:n kanssa, ja huomauttavat, että BNFL:n oma yksityiskohtainen kuvaus tapahtumista, joka lähetettiin myös komissiolle, osoittaa päinvastaista. Greenpeace on tulkinnut väärin otteen BE:n kertomuksesta vuodelta 2002/2003 ja ”The Business” -julkaisussa olleen artikkelin, jossa viitattiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen katkeamiseen vuoden 2002 elokuussa/syyskuun alussa, ja katsonut sen merkiksi siitä, että BNFL toimi myöhemmin hallituksen painostuksen alaisena. Ne osoittavat ennemminkin, että BNFL ei ollut valmis osallistumaan BE:n suunnitelmiin, jos muut velkojat eivät osallistu vastaavilla panoksilla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL on jo toimittanut ne sisäiset asiakirjat, jotka komission olisi Greenpeacen mielestä vaadittava siltä. BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista, joiden tarkoituksena on Greenpeacen mukaan taata BNFL tietyt tulot, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että useimmat näistä sopimuksista allekirjoitettiin tai niistä neuvoteltiin uudelleen BE:n yksityistämisen jälkeen, minkä vuoksi hallitus ei ole voinut määrätä BE:tä tekemään näitä sopimuksia. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n myönnytysten ja sähkönhintojen välinen yhteys on todiste siitä, että BNFL toimi kaupallisesti vaatimalla BE:tä jakamaan kanssaan osan mahdollisista hyödyistä eikä päinvastoin. |
| --- | --- |

(219)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat jälleen, että niiden mielestä BNFL ei toiminut hallituksen painostuksen alaisena neuvotellessaan uudelleen sopimuksiaan BE:n kanssa, ja huomauttavat, että BNFL:n oma yksityiskohtainen kuvaus tapahtumista, joka lähetettiin myös komissiolle, osoittaa päinvastaista. Greenpeace on tulkinnut väärin otteen BE:n kertomuksesta vuodelta 2002/2003 ja ”The Business” -julkaisussa olleen artikkelin, jossa viitattiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen katkeamiseen vuoden 2002 elokuussa/syyskuun alussa, ja katsonut sen merkiksi siitä, että BNFL toimi myöhemmin hallituksen painostuksen alaisena. Ne osoittavat ennemminkin, että BNFL ei ollut valmis osallistumaan BE:n suunnitelmiin, jos muut velkojat eivät osallistu vastaavilla panoksilla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL on jo toimittanut ne sisäiset asiakirjat, jotka komission olisi Greenpeacen mielestä vaadittava siltä. BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista, joiden tarkoituksena on Greenpeacen mukaan taata BNFL tietyt tulot, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että useimmat näistä sopimuksista allekirjoitettiin tai niistä neuvoteltiin uudelleen BE:n yksityistämisen jälkeen, minkä vuoksi hallitus ei ole voinut määrätä BE:tä tekemään näitä sopimuksia. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n myönnytysten ja sähkönhintojen välinen yhteys on todiste siitä, että BNFL toimi kaupallisesti vaatimalla BE:tä jakamaan kanssaan osan mahdollisista hyödyistä eikä päinvastoin.

| (220) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa aiheuttamisperiaatteen soveltamisesta tässä tapauksessa. Niiden mielestä Greenpeace ei tuonut tältä osin esille uusia tosiseikkoja tai perusteluja. |
| --- | --- |

(220)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa aiheuttamisperiaatteen soveltamisesta tässä tapauksessa. Niiden mielestä Greenpeace ei tuonut tältä osin esille uusia tosiseikkoja tai perusteluja.

| (221) | Tuen kilpailuvaikutusten osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastustavat ensinnäkin Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukipaketin seurauksena markkinoilla säilyy heikko tuottaja. BE:tä ei voida pitää heikkona tuottajana, koska sen vältettävissä olevat kustannukset kuuluvat markkinoiden alhaisimpiin. Sen ongelmat liittyvät ainoastaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuviin rasitteisiin. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa, jonka mukaan tuki ei vääristä kilpailua eikä sen vuoksi estä markkinoille tuloa. |
| --- | --- |

(221)

Tuen kilpailuvaikutusten osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastustavat ensinnäkin Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukipaketin seurauksena markkinoilla säilyy heikko tuottaja. BE:tä ei voida pitää heikkona tuottajana, koska sen vältettävissä olevat kustannukset kuuluvat markkinoiden alhaisimpiin. Sen ongelmat liittyvät ainoastaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuviin rasitteisiin. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa, jonka mukaan tuki ei vääristä kilpailua eikä sen vuoksi estä markkinoille tuloa.

| (222) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Greenpeacen huomautukset markkinoiden ylikapasiteetista olivat virheellisiä, koska ne perustuivat vanhentuneisiin ennusteisiin, niissä tulkittiin väärin NGTranscon kapasiteettimarginaalin viitearvoja, niissä käytettiin nykyisestä kapasiteettimarginaalista vääriä lukuja, niissä otettiin huomioon kolmesta mahdollisesta tulevaisuusskenaariosta ainoastaan optimistisin ja niissä ei otettu huomioon vaikeuksia, joita liittyy eräiden tilapäisesti suljettujen voimaloiden uudelleenkäynnistämiseen. |
| --- | --- |

(222)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Greenpeacen huomautukset markkinoiden ylikapasiteetista olivat virheellisiä, koska ne perustuivat vanhentuneisiin ennusteisiin, niissä tulkittiin väärin NGTranscon kapasiteettimarginaalin viitearvoja, niissä käytettiin nykyisestä kapasiteettimarginaalista vääriä lukuja, niissä otettiin huomioon kolmesta mahdollisesta tulevaisuusskenaariosta ainoastaan optimistisin ja niissä ei otettu huomioon vaikeuksia, joita liittyy eräiden tilapäisesti suljettujen voimaloiden uudelleenkäynnistämiseen.

| (223) | Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettavat kyseenalaisiksi Greenpeacen perustelut, jotka koskevat BE:n voimaloiden mahdollisesta sulkemisesta veronmaksajiin kohdistuvaa vaikutusta. Ne toteavat, että Greenpeace myönsi itse, että voimaloiden sulkeminen nostaisi sähkönhintoja. Lisäksi Deloitte and Touchen tutkimus osoitti, että yhden ainoan ydinvoimalan aikaistetusta sulkemisesta voisi aiheutua lisäkustannuksia. Useamman kuin yhden voimalan aikaistettu sulkeminen aiheuttaisi vielä enemmän kustannuksia radioaktiivisen materiaalin käsittelyssä käytetyn Sellafieldin laitoksen rajoitteiden vuoksi. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että molemmat Greenpeacen lausuntoon liitetyt raportit (laatijat Large & Associates ja ILEX) perustuvat vanhentuneisiin kapasiteettia koskeviin NGTranscon lukuihin ja liian optimistisiin oletuksiin. Ne liittävät mukaan raportteja koskevan asiantuntijalausunnon, jonka ovat laatineet George Yarrow ja Tim Keyworth DKY Limitedistä. |
| --- | --- |

(223)

Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettavat kyseenalaisiksi Greenpeacen perustelut, jotka koskevat BE:n voimaloiden mahdollisesta sulkemisesta veronmaksajiin kohdistuvaa vaikutusta. Ne toteavat, että Greenpeace myönsi itse, että voimaloiden sulkeminen nostaisi sähkönhintoja. Lisäksi Deloitte and Touchen tutkimus osoitti, että yhden ainoan ydinvoimalan aikaistetusta sulkemisesta voisi aiheutua lisäkustannuksia. Useamman kuin yhden voimalan aikaistettu sulkeminen aiheuttaisi vielä enemmän kustannuksia radioaktiivisen materiaalin käsittelyssä käytetyn Sellafieldin laitoksen rajoitteiden vuoksi. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että molemmat Greenpeacen lausuntoon liitetyt raportit (laatijat Large & Associates ja ILEX) perustuvat vanhentuneisiin kapasiteettia koskeviin NGTranscon lukuihin ja liian optimistisiin oletuksiin. Ne liittävät mukaan raportteja koskevan asiantuntijalausunnon, jonka ovat laatineet George Yarrow ja Tim Keyworth DKY Limitedistä.

| (224) | Edellä esitetyn perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät lopuksi Greenpeacen näkemyksen, jonka mukaan tuki ei ole oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(224)

Edellä esitetyn perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät lopuksi Greenpeacen näkemyksen, jonka mukaan tuki ei ole oikeasuhteista.

| (225) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät ensin Draxin näkemyksen, jonka mukaan tukipaketti osoittaa, ettei Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus koskaan anna BE:n joutua konkurssiin. Ne muistuttavat, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista. |
| --- | --- |

(225)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät ensin Draxin näkemyksen, jonka mukaan tukipaketti osoittaa, ettei Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus koskaan anna BE:n joutua konkurssiin. Ne muistuttavat, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista.

| (226) | Toimenpidekokonaisuudesta A Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ota vastatakseen kaikista BE:n käytöstäpoistorasitteista vaan ainoastaan kattaa vajauksen NFL-rahastossa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa toimenpidekokonaisuuden A arvioituja kustannuksia koskevan kysymyksen osalta, että ehdottoman varmuuden vaatiminen kustannusten laskennassa tekisi mahdottomaksi myöntää tukea tällaisiin pitkäaikaisiin rasitteisiin, mikä johtaisi valtiontukisääntöjen luonnottomaan soveltamiseen ja olisi vastoin Euratomin perustamissopimuksen tavoitteita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset torjuvat myös Draxin väitteen, jonka mukaan se, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on viime kädessä vastuussa ydinturvallisuudesta, muodostaa valtiontakauksen, ja muistuttavat, että valtion tarkastusviraston osallistumisella ei tässä suhteessa ole merkitystä, koska se on hallituksesta riippumaton. |
| --- | --- |

(226)

Toimenpidekokonaisuudesta A Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ota vastatakseen kaikista BE:n käytöstäpoistorasitteista vaan ainoastaan kattaa vajauksen NFL-rahastossa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa toimenpidekokonaisuuden A arvioituja kustannuksia koskevan kysymyksen osalta, että ehdottoman varmuuden vaatiminen kustannusten laskennassa tekisi mahdottomaksi myöntää tukea tällaisiin pitkäaikaisiin rasitteisiin, mikä johtaisi valtiontukisääntöjen luonnottomaan soveltamiseen ja olisi vastoin Euratomin perustamissopimuksen tavoitteita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset torjuvat myös Draxin väitteen, jonka mukaan se, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on viime kädessä vastuussa ydinturvallisuudesta, muodostaa valtiontakauksen, ja muistuttavat, että valtion tarkastusviraston osallistumisella ei tässä suhteessa ole merkitystä, koska se on hallituksesta riippumaton.

| (227) | Toimenpidekokonaisuuden B osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n huomautukset osoittavat vääräksi Draxin näkemyksen, jonka mukaan BNFL:lle kävisi yhtä hyvin BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin. Ne muistuttavat myös, että BNFL:n sopimuksista neuvoteltiin uudelleen BE:n kanssa tavanomaisin markkinaehdoin. Toimenpidekokonaisuuden C osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että sitä, ettei BE maksa velanlyhennystauon aikana korkoa BNFL:lle, on analysoitava osana BNFL:n koko osallistumista rakenneuudistussuunnitelmaan eikä yksittäisenä tekijänä, sillä koko paketti neuvoteltiin yhdessä. Kokonaisuudessaan paketti ei aseta BNFL:ää muita BE:n velkojia huonompaan asemaan. |
| --- | --- |

(227)

Toimenpidekokonaisuuden B osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n huomautukset osoittavat vääräksi Draxin näkemyksen, jonka mukaan BNFL:lle kävisi yhtä hyvin BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin. Ne muistuttavat myös, että BNFL:n sopimuksista neuvoteltiin uudelleen BE:n kanssa tavanomaisin markkinaehdoin. Toimenpidekokonaisuuden C osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että sitä, ettei BE maksa velanlyhennystauon aikana korkoa BNFL:lle, on analysoitava osana BNFL:n koko osallistumista rakenneuudistussuunnitelmaan eikä yksittäisenä tekijänä, sillä koko paketti neuvoteltiin yhdessä. Kokonaisuudessaan paketti ei aseta BNFL:ää muita BE:n velkojia huonompaan asemaan.

| (228) | Toimenpidekokonaisuudesta G Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että ne ovat aikaisemmin esittäneet todisteet siitä, että BE on lopulta maksanut verot korkojen kanssa. |
| --- | --- |

(228)

Toimenpidekokonaisuudesta G Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että ne ovat aikaisemmin esittäneet todisteet siitä, että BE on lopulta maksanut verot korkojen kanssa.

| (229) | Mitä tulee rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuuteen suuntaviivojen kanssa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Draxin näkemyksen, jonka mukaan suunnitelma ei palauta BE:n elinkelpoisuutta, koska BE ei kata kaikkia nykyisiä vältettävissä olevia ja ei-vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistynyt kuningaskunta muistuttaa, että BE:n selviytyminen edellyttää sitä, että se vapautetaan osittain menneisyyden taakasta, nimittäin kustannuksista, joita ei voida välttää. Heti kun BE on vapautettu näistä kustannuksista, siitä tulee jälleen elinkelpoinen, koska se pystyy maksamaan kaikki juoksevat kustannuksensa ja lisäksi osallistumaan merkittävällä panoksella aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. Sen vuoksi on taloudelliselta kannalta tehokkaampaa käyttää edelleen BE:n ydinvoimaloita, jotta voidaan osallistua aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. BE:n voimaloiden sulkemisen aikaistaminen lisäisi itse asiassa kustannuksia. |
| --- | --- |

(229)

Mitä tulee rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuuteen suuntaviivojen kanssa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Draxin näkemyksen, jonka mukaan suunnitelma ei palauta BE:n elinkelpoisuutta, koska BE ei kata kaikkia nykyisiä vältettävissä olevia ja ei-vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistynyt kuningaskunta muistuttaa, että BE:n selviytyminen edellyttää sitä, että se vapautetaan osittain menneisyyden taakasta, nimittäin kustannuksista, joita ei voida välttää. Heti kun BE on vapautettu näistä kustannuksista, siitä tulee jälleen elinkelpoinen, koska se pystyy maksamaan kaikki juoksevat kustannuksensa ja lisäksi osallistumaan merkittävällä panoksella aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. Sen vuoksi on taloudelliselta kannalta tehokkaampaa käyttää edelleen BE:n ydinvoimaloita, jotta voidaan osallistua aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. BE:n voimaloiden sulkemisen aikaistaminen lisäisi itse asiassa kustannuksia.

| (230) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät Draxin perustelun, jonka mukaan tuki saa BE:n myymään sähköä markkinoille mihin tahansa hintaan. Ne väittävät, että peruskuorman tuottajana BE:llä ei ole varastossa tuotantoa, jonka se voisi myydä muun tuotannon lisäksi hintoja laskemalla. Päinvastoin sen etujen mukaista on myydä tuotantonsa suurimpaan mahdolliseen hintaan. BE:n joukkovelkakirjojen haltijat ja osakkeenomistajat varmistavat myös, että BE maksimoi voittonsa, sillä ne hyötyvät siitä. |
| --- | --- |

(230)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät Draxin perustelun, jonka mukaan tuki saa BE:n myymään sähköä markkinoille mihin tahansa hintaan. Ne väittävät, että peruskuorman tuottajana BE:llä ei ole varastossa tuotantoa, jonka se voisi myydä muun tuotannon lisäksi hintoja laskemalla. Päinvastoin sen etujen mukaista on myydä tuotantonsa suurimpaan mahdolliseen hintaan. BE:n joukkovelkakirjojen haltijat ja osakkeenomistajat varmistavat myös, että BE maksimoi voittonsa, sillä ne hyötyvät siitä.

| (231) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät myös Draxin väitteen, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman kesto on liian pitkä. Ne toteavat, että suuntaviivojen mukaan BE:n elinkelpoisuus on palautettava kohtuullisessa ajassa. Viranomaisten mukaan toimenpidekokonaisuuden A, joka niiden mukaan on ainoa valtiontuen muodostava toimenpidekokonaisuus, vaikutus näkyy välittömästi BE:n taseessa. |
| --- | --- |

(231)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät myös Draxin väitteen, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman kesto on liian pitkä. Ne toteavat, että suuntaviivojen mukaan BE:n elinkelpoisuus on palautettava kohtuullisessa ajassa. Viranomaisten mukaan toimenpidekokonaisuuden A, joka niiden mukaan on ainoa valtiontuen muodostava toimenpidekokonaisuus, vaikutus näkyy välittömästi BE:n taseessa.

| (232) | Markkinoiden ylikapasiteettitilanteen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Draxin arviointi perustuu vanhentuneisiin lukuihin ja virheeseen siinä viitearvossa, jota NGTransco soveltaa kapasiteettimarginaaliin. Draxin ehdotus sulkea ydinvoimalat kesäksi olisi taloudellisesti kyseenalaista ja voisi myös johtaa ydinturvallisuutta tai toimitusvarmuutta koskeviin ongelmiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat sitten kutakin neljää vastasuoritetta ja päättelevät, että niiden täytäntöönpano joko vaarantaisi rakenneuudistussuunnitelman tasapainoisuuden tai vaikuttaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumismahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

(232)

Markkinoiden ylikapasiteettitilanteen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Draxin arviointi perustuu vanhentuneisiin lukuihin ja virheeseen siinä viitearvossa, jota NGTransco soveltaa kapasiteettimarginaaliin. Draxin ehdotus sulkea ydinvoimalat kesäksi olisi taloudellisesti kyseenalaista ja voisi myös johtaa ydinturvallisuutta tai toimitusvarmuutta koskeviin ongelmiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat sitten kutakin neljää vastasuoritetta ja päättelevät, että niiden täytäntöönpano joko vaarantaisi rakenneuudistussuunnitelman tasapainoisuuden tai vaikuttaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumismahdollisuuksiin.

| (233) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittävät, että kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta (noin 1 000 Englannin puntaa/kgU) tarkoittaa peruskuorman tuotannosta tulevan käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hintoja. Peruskuormasopimukset olivat ensimmäinen sopimuserä, jonka BNFL ja BE tai nykyisin BE:hen kuuluvat yhtiöt allekirjoittivat. Näiden sopimusten tarkoituksena oli kattaa pääasiassa BNFL:n käytetyn polttoaineen huoltolaitoksista aiheutuvat kiinteät kustannukset. Myöhemmin BNFL allekirjoitti BE:n tai nykyisin BE:hen kuuluvien yhtiöiden kanssa uusia peruskuorman jälkeisiä sopimuksia, joihin ei enää tarvinnut sisältyä kiinteiden kustannusten kattamiseen liittyvää kustannustekijää. Näiden uusien sopimusten hinta oli [...] eli paljon alhaisempi kuin kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta. Jotta BNFL:n BE:ltä ennen sopimusten uudelleenneuvottelua ja sen jälkeen perimiä hintoja voitaisiin verrata asianmukaisesti, on peruskuormasopimusten hintojen sijasta tarkasteltava peruskuorman jälkeisten sopimusten hintoja, jotka vallitsivat juuri ennen uudelleenneuvottelua. |
| --- | --- |

(233)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittävät, että kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta (noin 1 000 Englannin puntaa/kgU) tarkoittaa peruskuorman tuotannosta tulevan käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hintoja. Peruskuormasopimukset olivat ensimmäinen sopimuserä, jonka BNFL ja BE tai nykyisin BE:hen kuuluvat yhtiöt allekirjoittivat. Näiden sopimusten tarkoituksena oli kattaa pääasiassa BNFL:n käytetyn polttoaineen huoltolaitoksista aiheutuvat kiinteät kustannukset. Myöhemmin BNFL allekirjoitti BE:n tai nykyisin BE:hen kuuluvien yhtiöiden kanssa uusia peruskuorman jälkeisiä sopimuksia, joihin ei enää tarvinnut sisältyä kiinteiden kustannusten kattamiseen liittyvää kustannustekijää. Näiden uusien sopimusten hinta oli [...] eli paljon alhaisempi kuin kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta. Jotta BNFL:n BE:ltä ennen sopimusten uudelleenneuvottelua ja sen jälkeen perimiä hintoja voitaisiin verrata asianmukaisesti, on peruskuormasopimusten hintojen sijasta tarkasteltava peruskuorman jälkeisten sopimusten hintoja, jotka vallitsivat juuri ennen uudelleenneuvottelua.

| (234) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n väitettä, jonka mukaan tukipaketista ilmoittaminen on nopeuttanut tukkuhintojen laskua. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan spot-hinnat olivat epävakaita ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti 9 päivänä syyskuuta 2002 osallistumisestaan BE:n pelastamiseen ja myös sen jälkeen. Ne eivät kuitenkaan ole laskeneet voimakkaasti. Termiinihintoihin puolestaan ei ole ollut juurikaan vaikutusta. Kesän 2004 peruskuorman termiinihinnat ovat nousseet syyskuusta 2003 alkaen huolimatta sovitusta rakenneuudistuspaketista. |
| --- | --- |

(234)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n väitettä, jonka mukaan tukipaketista ilmoittaminen on nopeuttanut tukkuhintojen laskua. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan spot-hinnat olivat epävakaita ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti 9 päivänä syyskuuta 2002 osallistumisestaan BE:n pelastamiseen ja myös sen jälkeen. Ne eivät kuitenkaan ole laskeneet voimakkaasti. Termiinihintoihin puolestaan ei ole ollut juurikaan vaikutusta. Kesän 2004 peruskuorman termiinihinnat ovat nousseet syyskuusta 2003 alkaen huolimatta sovitusta rakenneuudistuspaketista.

| (235) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n huomautusta, jonka mukaan niiden päätelmä perustui virheellisesti oletukseen, että BE päättäisi ydinvoimaloidensa mahdollisesta sulkemisesta tarkastelemalla lyhyen aikavälin rajakustannuksiaan eikä vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat tukipaketin vaikutusta BE:n vältettävissä oleviin kustannuksiin ja osoittivat, että nämä pysyivät selvästi termiinihintojen alapuolella, mikä muodostaa oikean perustan päätökselle olla sulkematta voimalaa. |
| --- | --- |

(235)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n huomautusta, jonka mukaan niiden päätelmä perustui virheellisesti oletukseen, että BE päättäisi ydinvoimaloidensa mahdollisesta sulkemisesta tarkastelemalla lyhyen aikavälin rajakustannuksiaan eikä vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat tukipaketin vaikutusta BE:n vältettävissä oleviin kustannuksiin ja osoittivat, että nämä pysyivät selvästi termiinihintojen alapuolella, mikä muodostaa oikean perustan päätökselle olla sulkematta voimalaa.

| (236) | Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat perusteluihinsa, joiden mukaan markkinoilla ei ole ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(236)

Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat perusteluihinsa, joiden mukaan markkinoilla ei ole ylikapasiteettia.

| (237) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Intergenin näkemystä, jonka mukaan asianmukainen toimitusvarmuus olisi mahdollista saavuttaa BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin selvitysmiehen kanssa tehdyllä takuujärjestelyllä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat, että suuntaviivoissa ei määrätä sen tyyppisistä rahakorvauksista, joita Intergenin olisi mielestään saatava. BE:n ja sen velkojien (Intergen, TFE ja Centrica mukaan luettuina) välisten erilaisten järjestelyjen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että kyse on mutkikkaista järjestelyistä, joista kaikista neuvoteltiin kaupallisten ehtojen mukaisesti ennen rakenneuudistusta. Ne eivät liity valtiontukipakettiin. |
| --- | --- |

(237)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Intergenin näkemystä, jonka mukaan asianmukainen toimitusvarmuus olisi mahdollista saavuttaa BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin selvitysmiehen kanssa tehdyllä takuujärjestelyllä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat, että suuntaviivoissa ei määrätä sen tyyppisistä rahakorvauksista, joita Intergenin olisi mielestään saatava. BE:n ja sen velkojien (Intergen, TFE ja Centrica mukaan luettuina) välisten erilaisten järjestelyjen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että kyse on mutkikkaista järjestelyistä, joista kaikista neuvoteltiin kaupallisten ehtojen mukaisesti ennen rakenneuudistusta. Ne eivät liity valtiontukipakettiin.

| (238) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja sen osoittamiseksi, että BE:n hinnat suoramyyntisegmentillä ovat olleet jatkuvasti tukkuhintojen yläpuolella ja että BE sai alle 20 prosenttia niistä tilauksista, joista se teki tarjouksen. Tämä osoittaa vääräksi kyseisen kolmannen osapuolen väitteen, että BE tarjosi kohtuuttoman alhaisia hintoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat olevansa sitä mieltä, että peruskuormatuottajana BE:llä ei ole kannustinta tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja. |
| --- | --- |

(238)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja sen osoittamiseksi, että BE:n hinnat suoramyyntisegmentillä ovat olleet jatkuvasti tukkuhintojen yläpuolella ja että BE sai alle 20 prosenttia niistä tilauksista, joista se teki tarjouksen. Tämä osoittaa vääräksi kyseisen kolmannen osapuolen väitteen, että BE tarjosi kohtuuttoman alhaisia hintoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat olevansa sitä mieltä, että peruskuormatuottajana BE:llä ei ole kannustinta tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja.

VI   ARVIOINTI

| (239) | Ainakin osa kyseisistä toimenpiteistä kuuluu Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan ja ne tulisi arvioida sen mukaisesti (32). Toimenpiteet on kuitenkin arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella siltä osin kuin ne eivät ole Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kannalta välttämättömiä tai ovat sen tavoitteiden ulkopuolella tai vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(239)

Ainakin osa kyseisistä toimenpiteistä kuuluu Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan ja ne tulisi arvioida sen mukaisesti (32). Toimenpiteet on kuitenkin arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella siltä osin kuin ne eivät ole Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kannalta välttämättömiä tai ovat sen tavoitteiden ulkopuolella tai vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

1.   Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus

| (240) | Tarkasteltavat toimenpiteet, erityisesti toimenpidekokonaisuudet A ja B, vaikuttavat ydinalan rasitteiden ja käytetyn polttoaineen käsittelyn rahoittamiseen. Käytöstäpoistosta ja jätehuollosta aiheutuvat kustannukset ovat välttämättömiä ydinvoimaloiden asianmukaisen ja vastuullisen käytön kannalta. Ionisoivasta säteilystä aiheutuviin vaaroihin liittyviltä riskeiltä suojelu on yksi ydinteollisuuden ensisijaisista tavoitteista. Komissio toteaa, että näiden kahden ydinvoimaketjun osatekijän merkitys lisääntyy jatkuvasti ja ne ovat välttämättömiä työntekijöiden ja väestön turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(240)

Tarkasteltavat toimenpiteet, erityisesti toimenpidekokonaisuudet A ja B, vaikuttavat ydinalan rasitteiden ja käytetyn polttoaineen käsittelyn rahoittamiseen. Käytöstäpoistosta ja jätehuollosta aiheutuvat kustannukset ovat välttämättömiä ydinvoimaloiden asianmukaisen ja vastuullisen käytön kannalta. Ionisoivasta säteilystä aiheutuviin vaaroihin liittyviltä riskeiltä suojelu on yksi ydinteollisuuden ensisijaisista tavoitteista. Komissio toteaa, että näiden kahden ydinvoimaketjun osatekijän merkitys lisääntyy jatkuvasti ja ne ovat välttämättömiä työntekijöiden ja väestön turvallisuuden varmistamiseksi.

| (241) | Euratomin perustamissopimuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon tämä tavoite samalla kun sen tavoitteena on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa...”. Nämä tavoitteet toistetaan Euratomin perustamissopimuksen 1 artiklassa, jossa todetaan, että ”yhteisön päämääränä on toteuttamalla ydinteollisuuden nopeaa rakentamista ja kasvua varten tarvittavat edellytykset myötävaikuttaa elintason nousuun jäsenvaltioissa...”. Tämän tavoitteen nykyistä merkitystä korostetaan jonkin aikaa sitten julkaistussa komission vihreässä kirjassa ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” (KOM (2002) 321 lopullinen, 22.6.2002). Lisäksi Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdassa määrätään, että päämääränsä toteuttamiseksi yhteisö laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan e alakohdassa määrätään myös, että yhteisö takaa asianmukaisella valvonnalla, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen käyttöön, johon ne on tarkoitettu. Tältä pohjalta Euratomin perustamissopimuksessa luodaan Euroopan atomienergiayhteisö ja annetaan sille ne välineet ja vastuut, jotka se tarvitsee näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, ydinturvallisuus kuuluu yhteisön toimivaltaan ja se on yhteydessä ionisoivalta säteilyltä suojeluun, josta määrätään Euratomin perustamissopimuksen terveyden suojelua koskevassa 3 luvussa olevassa 30 artiklassa (33). Komission on varmistettava, että tämän perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan, ja se voi sen vuoksi tehdä päätöksiä tässä perustamissopimuksessa määrätyllä tavalla tai antaa lausuntoja, jos se pitää sitä välttämättömänä. |
| --- | --- |

(241)

Euratomin perustamissopimuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon tämä tavoite samalla kun sen tavoitteena on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa...”. Nämä tavoitteet toistetaan Euratomin perustamissopimuksen 1 artiklassa, jossa todetaan, että ”yhteisön päämääränä on toteuttamalla ydinteollisuuden nopeaa rakentamista ja kasvua varten tarvittavat edellytykset myötävaikuttaa elintason nousuun jäsenvaltioissa...”. Tämän tavoitteen nykyistä merkitystä korostetaan jonkin aikaa sitten julkaistussa komission vihreässä kirjassa ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” (KOM (2002) 321 lopullinen, 22.6.2002). Lisäksi Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdassa määrätään, että päämääränsä toteuttamiseksi yhteisö laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan e alakohdassa määrätään myös, että yhteisö takaa asianmukaisella valvonnalla, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen käyttöön, johon ne on tarkoitettu. Tältä pohjalta Euratomin perustamissopimuksessa luodaan Euroopan atomienergiayhteisö ja annetaan sille ne välineet ja vastuut, jotka se tarvitsee näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, ydinturvallisuus kuuluu yhteisön toimivaltaan ja se on yhteydessä ionisoivalta säteilyltä suojeluun, josta määrätään Euratomin perustamissopimuksen terveyden suojelua koskevassa 3 luvussa olevassa 30 artiklassa (33). Komission on varmistettava, että tämän perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan, ja se voi sen vuoksi tehdä päätöksiä tässä perustamissopimuksessa määrätyllä tavalla tai antaa lausuntoja, jos se pitää sitä välttämättömänä.

| (242) | Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat todisteet osoittavat, että tarkasteltavina olevien toimenpiteiden seurauksena muun muassa ydinvoimaloiden turvallisuus säilyy, ydinalan rasitteiden turvallinen hallinnointi varmistuu, toimitusvarmuus parantuu, koska energialähteiden moninaisuus säilyy Isossa-Britanniassa, ja vältytään hiilidioksidipäästöiltä. Edellä III ja IV jaksossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä. |
| --- | --- |

(242)

Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat todisteet osoittavat, että tarkasteltavina olevien toimenpiteiden seurauksena muun muassa ydinvoimaloiden turvallisuus säilyy, ydinalan rasitteiden turvallinen hallinnointi varmistuu, toimitusvarmuus parantuu, koska energialähteiden moninaisuus säilyy Isossa-Britanniassa, ja vältytään hiilidioksidipäästöiltä. Edellä III ja IV jaksossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä.

| (243) | Arvioidessaan näitä tietoja ja erityisesti määrittäessään, ovatko kyseiset toimenpiteet välttämättömiä tai Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisia, komissio on todennut, että valtiontukien ja toimenpiteiden tavoitteena on poistaa British Energyn nykyiseen tilanteeseen liittyvät riskit ja niiden mahdollinen vaikutus mainittuihin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät tukea British Energyä muun muassa sen varmistamiseksi, että edellytykset turvalliselle ydinteollisuudelle säilyvät samalla kun ydinvoimalat pidetään toiminnassa merkittävänä energialähteenä. Toimenpiteet toteutettiin tilanteessa, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan suurinta ydinvoimayhtiötä uhkasi konkurssi. Tietyn taloudellisen toimijan toiminnan jatkuminen ei ole suoraan yhteydessä sen ydinteollisuustoimintojen jatkumiseen. Maksukyvyttömyystilanteessa on kuitenkin huolehdittava turvallisuuteen ja/tai toimitusvarmuuteen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huolehtineet näistä riskeistä asianmukaisella ja vastuullisella tavalla, joka on sopusoinnussa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(243)

Arvioidessaan näitä tietoja ja erityisesti määrittäessään, ovatko kyseiset toimenpiteet välttämättömiä tai Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisia, komissio on todennut, että valtiontukien ja toimenpiteiden tavoitteena on poistaa British Energyn nykyiseen tilanteeseen liittyvät riskit ja niiden mahdollinen vaikutus mainittuihin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät tukea British Energyä muun muassa sen varmistamiseksi, että edellytykset turvalliselle ydinteollisuudelle säilyvät samalla kun ydinvoimalat pidetään toiminnassa merkittävänä energialähteenä. Toimenpiteet toteutettiin tilanteessa, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan suurinta ydinvoimayhtiötä uhkasi konkurssi. Tietyn taloudellisen toimijan toiminnan jatkuminen ei ole suoraan yhteydessä sen ydinteollisuustoimintojen jatkumiseen. Maksukyvyttömyystilanteessa on kuitenkin huolehdittava turvallisuuteen ja/tai toimitusvarmuuteen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huolehtineet näistä riskeistä asianmukaisella ja vastuullisella tavalla, joka on sopusoinnussa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.

| (244) | Jäljempänä kuvaillut kolme vastasuoritetta vahvistavat entisestään Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden täyttymistä varmistamalla, että julkista tukea ei käytetä muihin tarkoituksiin kuin ydinalan rasitteiden rahoittamiseen. Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin liittyville kolmenlaisille maksuille asetetut enimmäismäärät varmistavat, että näiden tavoitteiden täyttämiseksi on riittävästi varoja, samalla kun valtion toimenpiteet rajoitetaan pienimpään mahdolliseen määrään niiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(244)

Jäljempänä kuvaillut kolme vastasuoritetta vahvistavat entisestään Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden täyttymistä varmistamalla, että julkista tukea ei käytetä muihin tarkoituksiin kuin ydinalan rasitteiden rahoittamiseen. Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin liittyville kolmenlaisille maksuille asetetut enimmäismäärät varmistavat, että näiden tavoitteiden täyttämiseksi on riittävästi varoja, samalla kun valtion toimenpiteet rajoitetaan pienimpään mahdolliseen määrään niiden saavuttamiseksi.

| (245) | Komissio päättelee, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten suunnittelemat toimenpiteet ovat asianmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka ovat Euratomin perustamissopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(245)

Komissio päättelee, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten suunnittelemat toimenpiteet ovat asianmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka ovat Euratomin perustamissopimuksen mukaisia.

2.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

| (246) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontuki määritellään jäsenvaltion myöntämäksi taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetyksi tueksi, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(246)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontuki määritellään jäsenvaltion myöntämäksi taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetyksi tueksi, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (247) | On selvää, että valtion toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelman puitteissa ovat valikoivia, koska niistä hyötyy vain yksi yritys. |
| --- | --- |

(247)

On selvää, että valtion toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelman puitteissa ovat valikoivia, koska niistä hyötyy vain yksi yritys.

| (248) | Sähköllä käydään kauppaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä Ranskaan ja Irlantiin johtavien siirtoyhteyksien kautta. Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (34) tultua voimaan. Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksessa toimittamien lukujen mukaan BE on kapasiteetin perusteella mitattuna Englannin ja Walesin toiseksi suurin sähköntuottaja ja Skotlannin kolmanneksi suurin sähköntuottaja. Sen vuoksi valtion osallistuminen rakenneuudistussuunnitelmaan voi selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(248)

Sähköllä käydään kauppaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä Ranskaan ja Irlantiin johtavien siirtoyhteyksien kautta. Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (34) tultua voimaan. Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksessa toimittamien lukujen mukaan BE on kapasiteetin perusteella mitattuna Englannin ja Walesin toiseksi suurin sähköntuottaja ja Skotlannin kolmanneksi suurin sähköntuottaja. Sen vuoksi valtion osallistuminen rakenneuudistussuunnitelmaan voi selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (249) | Seitsemästä rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaisuudesta kolme ei ole peräisin valtion varoista: toimenpidekokonaisuus D (merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestelytoimet), toimenpidekokonaisuus E (uusi kaupankäyntistrategia) ja toimenpidekokonaisuus F (omaisuuserien myynti). Niitä ei sen vuoksi voida luokitella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(249)

Seitsemästä rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaisuudesta kolme ei ole peräisin valtion varoista: toimenpidekokonaisuus D (merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestelytoimet), toimenpidekokonaisuus E (uusi kaupankäyntistrategia) ja toimenpidekokonaisuus F (omaisuuserien myynti). Niitä ei sen vuoksi voida luokitella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

| (250) | Sitä vastoin toimenpidekokonaisuus A on peräisin valtion varoista, koska se muodostuu useista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuista tai maksusitoumuksista. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuilla katetaan osa ydinalan rasitteista, jotka BE:n olisi tavallisesti täytynyt kattaa, toimenpidekokonaisuus A tuo etua BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpidekokonaisuus A on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Yhdistynyt kuningaskunta ei kiistä tätä. |
| --- | --- |

(250)

Sitä vastoin toimenpidekokonaisuus A on peräisin valtion varoista, koska se muodostuu useista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuista tai maksusitoumuksista. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuilla katetaan osa ydinalan rasitteista, jotka BE:n olisi tavallisesti täytynyt kattaa, toimenpidekokonaisuus A tuo etua BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpidekokonaisuus A on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Yhdistynyt kuningaskunta ei kiistä tätä.

| (251) | Toimenpidekokonaisuuksiin B ja C sisältyy julkisen yhtiön BNFL:n varoja (toimenpidekokonaisuuteen B kokonaisuudessaan ja osaan toimenpidekokonaisuudesta C). Julkiselle yhtiölle kuuluvat varat ovat valtion varoja. Edellä esitetyn perusteella toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin ne antavat BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.b jaksossa. |
| --- | --- |

(251)

Toimenpidekokonaisuuksiin B ja C sisältyy julkisen yhtiön BNFL:n varoja (toimenpidekokonaisuuteen B kokonaisuudessaan ja osaan toimenpidekokonaisuudesta C). Julkiselle yhtiölle kuuluvat varat ovat valtion varoja. Edellä esitetyn perusteella toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin ne antavat BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.b jaksossa.

| (252) | Toimenpidekokonaisuuteen G sisältyy paikallisviranomaisten varoja. Tällaisten viranomaisten varat ovat valtion varoja. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus G on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin se antaa BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.a jaksossa. |
| --- | --- |

(252)

Toimenpidekokonaisuuteen G sisältyy paikallisviranomaisten varoja. Tällaisten viranomaisten varat ovat valtion varoja. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus G on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin se antaa BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.a jaksossa.

a)   Toimenpidekokonaisuuteen G sisältyvä tuki

| (253) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todistaneet, että BE on maksanut toimenpidekokonaisuuteen G sisältyvät verot paikallisviranomaisille korkojen kanssa, jotka perustuivat komission Yhdistyneelle kuningaskunnalle vahvistamaan viite- ja diskonttokorkoon. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä ei ole erityistä määräystä, jonka mukaan tilanteessa, jossa paikallisviranomaiset lykkäävät verojen maksua, olisi käytettävä korkeampaa viitekorkoa. Sen vuoksi komissio katsoo, että käytetty korko on asianmukainen viitearvo määritettäessä, antaako verojen lykkääminen kilpailuedun BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus G ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(253)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todistaneet, että BE on maksanut toimenpidekokonaisuuteen G sisältyvät verot paikallisviranomaisille korkojen kanssa, jotka perustuivat komission Yhdistyneelle kuningaskunnalle vahvistamaan viite- ja diskonttokorkoon. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä ei ole erityistä määräystä, jonka mukaan tilanteessa, jossa paikallisviranomaiset lykkäävät verojen maksua, olisi käytettävä korkeampaa viitekorkoa. Sen vuoksi komissio katsoo, että käytetty korko on asianmukainen viitearvo määritettäessä, antaako verojen lykkääminen kilpailuedun BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus G ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

b)   Toimenpidekokonaisuuksiin B ja C sisältyvä tuki

| (254) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi arvioinnin siinä vaiheessa katsovansa, että BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelua voidaan pitää valtiontukena. Tämä perustui siihen, että julkinen yhtiö BNFL ilmoitti olevansa halukas muuttamaan voimassa olevien BE:n kanssa tekemiensä sopimusten kaupallisia ehtoja vasta sen jälkeen, kun BE oli ilmoittanut aloittaneensa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa taloudellisesta tuesta. Näytti epäilyttävältä, että näistä sopimuksista neuvoteltiin uudelleen kaupallisin ehdoin. Komissio tuli samaan alustavaan päätelmään toimenpidekokonaisuuden C osalta. |
| --- | --- |

(254)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi arvioinnin siinä vaiheessa katsovansa, että BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelua voidaan pitää valtiontukena. Tämä perustui siihen, että julkinen yhtiö BNFL ilmoitti olevansa halukas muuttamaan voimassa olevien BE:n kanssa tekemiensä sopimusten kaupallisia ehtoja vasta sen jälkeen, kun BE oli ilmoittanut aloittaneensa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa taloudellisesta tuesta. Näytti epäilyttävältä, että näistä sopimuksista neuvoteltiin uudelleen kaupallisin ehdoin. Komissio tuli samaan alustavaan päätelmään toimenpidekokonaisuuden C osalta.

| (255) | Menettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa tietojen perusteella komissio on tutkinut tarkemmin sitä, täyttivätkö toimenpidekokonaisuuden B ja C edellytykset niiden luokittelemiseksi valtiontueksi ja erityisesti sisältyikö niihin kilpailuetu BE:lle. Se päätteli seuraavaa: |
| --- | --- |

(255)

Menettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa tietojen perusteella komissio on tutkinut tarkemmin sitä, täyttivätkö toimenpidekokonaisuuden B ja C edellytykset niiden luokittelemiseksi valtiontueksi ja erityisesti sisältyikö niihin kilpailuetu BE:lle. Se päätteli seuraavaa:

| (256) | Toimenpidekokonaisuudessa B on kyse julkisen yhtiön BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelusta. Komissio on tutkinut, saako BE toimenpidekokonaisuuden B kautta edun, jollaista yksikään yksityinen toimija ei olisi antanut tälle vaikeuksissa olevalle yritykselle samanlaisissa olosuhteissa. Toisin sanoen komissio on tarkastellut sitä, noudattiko BNFL:n toiminta markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevaa periaatetta sen hyväksyessä toimenpidekokonaisuuden B. |
| --- | --- |

(256)

Toimenpidekokonaisuudessa B on kyse julkisen yhtiön BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelusta. Komissio on tutkinut, saako BE toimenpidekokonaisuuden B kautta edun, jollaista yksikään yksityinen toimija ei olisi antanut tälle vaikeuksissa olevalle yritykselle samanlaisissa olosuhteissa. Toisin sanoen komissio on tarkastellut sitä, noudattiko BNFL:n toiminta markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevaa periaatetta sen hyväksyessä toimenpidekokonaisuuden B.

| (257) | Tätä tarkoitusta varten komissio on erityisesti tarkastellut sitä, neuvoteltiinko BNFL:n BE:n kanssa tekemistä sopimuksista uudelleen kaupallisin ehdoin ja olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset luonteeltaan kaupallisia. |
| --- | --- |

(257)

Tätä tarkoitusta varten komissio on erityisesti tarkastellut sitä, neuvoteltiinko BNFL:n BE:n kanssa tekemistä sopimuksista uudelleen kaupallisin ehdoin ja olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset luonteeltaan kaupallisia.

| (258) | Ensimmäisenä komission on tarkasteltava sitä, neuvoteltiinko BNFL:n ja BE:n väliset uudet sopimukset kaupallisin ehdoin. On tärkeää muistaa, että BNFL on BE:n suurin yksittäinen velkoja ja BE on BNFL:n suurin asiakas. Komissio on tutkinut, olisiko samanlaiseen tilanteeseen joutunut yksityinen toimija voinut hyväksyä BNFL:n hyväksymät ehdot. Koska on kyse toimittajasta, jonka suurin asiakas on vaikeuksissa, on tässä yhteydessä tarkistettava, toimiko BNFL kuten varovainen yksityinen velkoja, joka yrittää maksimoida mahdollisuutensa saada saatavansa takaisin (35). |
| --- | --- |

(258)

Ensimmäisenä komission on tarkasteltava sitä, neuvoteltiinko BNFL:n ja BE:n väliset uudet sopimukset kaupallisin ehdoin. On tärkeää muistaa, että BNFL on BE:n suurin yksittäinen velkoja ja BE on BNFL:n suurin asiakas. Komissio on tutkinut, olisiko samanlaiseen tilanteeseen joutunut yksityinen toimija voinut hyväksyä BNFL:n hyväksymät ehdot. Koska on kyse toimittajasta, jonka suurin asiakas on vaikeuksissa, on tässä yhteydessä tarkistettava, toimiko BNFL kuten varovainen yksityinen velkoja, joka yrittää maksimoida mahdollisuutensa saada saatavansa takaisin (35).

| (259) | Komissio on tarkastellut BNFL:n oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajien raportteja ja otteita BNFL:n hallituksen kokousten pöytäkirjoista, jotka BNFL toimitti. |
| --- | --- |

(259)

Komissio on tarkastellut BNFL:n oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajien raportteja ja otteita BNFL:n hallituksen kokousten pöytäkirjoista, jotka BNFL toimitti.

| (260) | Komissio toteaa ensinnäkin, että BNFL pyysi neuvonantajiaan pohtimaan sen asemaa suhteessa BE:hen jo vuoden 2002 alussa, jolloin BE pyysi ensimmäistä kertaa BNFL:n kanssa tekemiensä sopimusten sisältämän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Ei ollut mahdollista tehdä lopullista päätelmää siitä, että taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen edellytykset todella täyttyivät, mutta BNFL:n hallitus kehotti BNFL:ää harkitsemaan, millä tavoin BE:n vaikeudet voitaisiin poistaa sillä ehdottomalla edellytyksellä, että kaikki järjestelyt ovat BNFL:n kaupallisten etujen mukaisia. |
| --- | --- |

(260)

Komissio toteaa ensinnäkin, että BNFL pyysi neuvonantajiaan pohtimaan sen asemaa suhteessa BE:hen jo vuoden 2002 alussa, jolloin BE pyysi ensimmäistä kertaa BNFL:n kanssa tekemiensä sopimusten sisältämän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Ei ollut mahdollista tehdä lopullista päätelmää siitä, että taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen edellytykset todella täyttyivät, mutta BNFL:n hallitus kehotti BNFL:ää harkitsemaan, millä tavoin BE:n vaikeudet voitaisiin poistaa sillä ehdottomalla edellytyksellä, että kaikki järjestelyt ovat BNFL:n kaupallisten etujen mukaisia.

| (261) | BNFL:n toimittamat raportit, jotka oli laadittu tänä ajankohtana, osoittavat BNFL:n erityisen tilanteen BE:n velkojana ja toimittajana ja niissä analysoidaan BE:n maksukyvyttömyyden vaikutusta BNFL:ään. Niissä päätellään, että BNFL:n suurien riskien vuoksi maksukyvyn palauttava rakenneuudistus olisi BNFL:n etujen mukaista, mutta ei mihin hintaan hyvänsä. Sen vuoksi niissä ehdotetaan BE:lle tehtävää myönnytyspakettia ja seurataan tämän paketin kehitystä BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen aikana. Raporteista ilmenee, että BNFL piti neuvottelujen aikana kiinni alkuperäisestä tavoitteestaan, joka oli pyrkiä huolehtimaan eduistaan parhaalla mahdollisella tavalla välttämällä BE:n asettaminen selvitystilaan, mutta ei hinnalla millä hyvänsä ja tasapainoisen sopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(261)

BNFL:n toimittamat raportit, jotka oli laadittu tänä ajankohtana, osoittavat BNFL:n erityisen tilanteen BE:n velkojana ja toimittajana ja niissä analysoidaan BE:n maksukyvyttömyyden vaikutusta BNFL:ään. Niissä päätellään, että BNFL:n suurien riskien vuoksi maksukyvyn palauttava rakenneuudistus olisi BNFL:n etujen mukaista, mutta ei mihin hintaan hyvänsä. Sen vuoksi niissä ehdotetaan BE:lle tehtävää myönnytyspakettia ja seurataan tämän paketin kehitystä BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen aikana. Raporteista ilmenee, että BNFL piti neuvottelujen aikana kiinni alkuperäisestä tavoitteestaan, joka oli pyrkiä huolehtimaan eduistaan parhaalla mahdollisella tavalla välttämällä BE:n asettaminen selvitystilaan, mutta ei hinnalla millä hyvänsä ja tasapainoisen sopimuksen puitteissa.

| (262) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BNFL:n uudelleenneuvoteltuja sopimuksia on pidettävä kokonaisuutena ja verrattava BNFL:n mahdolliseen asemaan siinä tapauksessa, että BE:stä olisi tullut maksukyvytön, sen sijaan että tarkasteltaisiin yksittäisiä osia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja BNFL:n toimittamissa raporteissa päätellään, että lopulliset ehdot ovat BNFL:n kannalta suotuisammat kuin mikään maksukyvyttömyysskenaario. |
| --- | --- |

(262)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BNFL:n uudelleenneuvoteltuja sopimuksia on pidettävä kokonaisuutena ja verrattava BNFL:n mahdolliseen asemaan siinä tapauksessa, että BE:stä olisi tullut maksukyvytön, sen sijaan että tarkasteltaisiin yksittäisiä osia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja BNFL:n toimittamissa raporteissa päätellään, että lopulliset ehdot ovat BNFL:n kannalta suotuisammat kuin mikään maksukyvyttömyysskenaario.

| (263) | Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL joutuisi erittäin epävarmaan ja todennäköisesti epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

(263)

Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL joutuisi erittäin epävarmaan ja todennäköisesti epäedulliseen asemaan.

| (264) | On totta, että BE:n maksukyvyttömyys ei automaattisesti merkitse sitä, että kaikki sen ydinvoimalat suljettaisiin välittömästi eikä se poistaisi kokonaan tarvetta olemassa olevien voimaloiden käytöstäpoistoon ja aikaisemmin käytetyn polttoaineen huoltoon. |
| --- | --- |

(264)

On totta, että BE:n maksukyvyttömyys ei automaattisesti merkitse sitä, että kaikki sen ydinvoimalat suljettaisiin välittömästi eikä se poistaisi kokonaan tarvetta olemassa olevien voimaloiden käytöstäpoistoon ja aikaisemmin käytetyn polttoaineen huoltoon.

| (265) | Komissio katsoo kuitenkin, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL:n olisi ollut vaikeampi neuvotella BE:n seuraajan kanssa voimaloiden käynnissä pitämisestä tai niiden käytöstä poistamisesta. Tähän olisi liittynyt paljon riskejä ja epävarmuustekijöitä, jotka yksityisen sijoittajan on otettava huomioon harkitessaan sopimusten uudelleenneuvottelua, erityisesti suurimman asiakkaansa kanssa. Se, että BNFL:n neuvonantajat olivat tutkineet tätä vaihtoehtoa huolellisesti, osoittaa selvästi, että BNFL otti nämä seikat asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(265)

Komissio katsoo kuitenkin, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL:n olisi ollut vaikeampi neuvotella BE:n seuraajan kanssa voimaloiden käynnissä pitämisestä tai niiden käytöstä poistamisesta. Tähän olisi liittynyt paljon riskejä ja epävarmuustekijöitä, jotka yksityisen sijoittajan on otettava huomioon harkitessaan sopimusten uudelleenneuvottelua, erityisesti suurimman asiakkaansa kanssa. Se, että BNFL:n neuvonantajat olivat tutkineet tätä vaihtoehtoa huolellisesti, osoittaa selvästi, että BNFL otti nämä seikat asianmukaisesti huomioon.

| (266) | Sen vuoksi BE:n maksukyvyn palauttava rakenneuudistus oli BNFL:n kaupallisten etujen mukaista. |
| --- | --- |

(266)

Sen vuoksi BE:n maksukyvyn palauttava rakenneuudistus oli BNFL:n kaupallisten etujen mukaista.

| (267) | Tämän alustavan päätelmän tekemisen jälkeen komissio tarkasteli uudelleenneuvoteltujen sopimusten vaikutusta BNFL:n tuloihin erityisesti ottaen huomioon kolmansien osapuolten huomautukset. Sen tarkoituksena oli selvittää mikrotaloudellisten ehtojen mukaan, olisiko vastaavassa asemassa oleva yksityinen yritys voinut hyväksyä nämä uudelleenneuvotellut sopimukset. |
| --- | --- |

(267)

Tämän alustavan päätelmän tekemisen jälkeen komissio tarkasteli uudelleenneuvoteltujen sopimusten vaikutusta BNFL:n tuloihin erityisesti ottaen huomioon kolmansien osapuolten huomautukset. Sen tarkoituksena oli selvittää mikrotaloudellisten ehtojen mukaan, olisiko vastaavassa asemassa oleva yksityinen yritys voinut hyväksyä nämä uudelleenneuvotellut sopimukset.

| (268) | Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät velvoitteet jaetaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin ja tuleviin rasitteisiin. |
| --- | --- |

(268)

Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät velvoitteet jaetaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin ja tuleviin rasitteisiin.

| (269) | Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneiden käytettyä polttoainetta koskevien rasitteiden osalta rakenneuudistussuunnitelman toimenpidekokonaisuudessa A Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ottaa vastatakseen kaikista näistä rasitteista BE:n puolesta (36). |
| --- | --- |

(269)

Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneiden käytettyä polttoainetta koskevien rasitteiden osalta rakenneuudistussuunnitelman toimenpidekokonaisuudessa A Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ottaa vastatakseen kaikista näistä rasitteista BE:n puolesta (36).

| (270) | Tulevaisuudessa käytetyn polttoaineen huollon osalta muutettiin voimassa olevia sopimuksia. BNFL on toimittanut uusista käytetyn polttoaineen huoltoa koskevista sopimuksista seuraavan taulukon, joka osoittaa, että BE:n maksut BNFL:lle noudattavat liukuvaa asteikkoa. Komissio on lisännyt kursiivilla merkitys tiedot.
  Taulukko 7
  Uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hinnat








  Toteutunut sähkönhinta (38), Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa | Yksikkö(alennus)/lisä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa
  (suhteessa alkuperäisiin sopimuksiin) | Käytettyä polttoainetta koskevan maksun nettoyksikkömäärä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa | Maksu Englannin puntaa/kgU (37) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14,8 ja vähemmän | – 0,6 | [...] |
| 15 | – 0,5 |
| 16 | 0 |
| 17 | 0,5 |
| 18 | 1 |
| 19 | 1,5 |
| 20 | 1,75 |
| 21 ja enemmän | 2,0 |

(270)

Tulevaisuudessa käytetyn polttoaineen huollon osalta muutettiin voimassa olevia sopimuksia. BNFL on toimittanut uusista käytetyn polttoaineen huoltoa koskevista sopimuksista seuraavan taulukon, joka osoittaa, että BE:n maksut BNFL:lle noudattavat liukuvaa asteikkoa. Komissio on lisännyt kursiivilla merkitys tiedot.

Taulukko 7

Uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hinnat

Toteutunut sähkönhinta (38), Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa

Yksikkö(alennus)/lisä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa

(suhteessa alkuperäisiin sopimuksiin)

Käytettyä polttoainetta koskevan maksun nettoyksikkömäärä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa

Maksu Englannin puntaa/kgU (37)

14,8 ja vähemmän

– 0,6

[...]

15

– 0,5

16

0

17

0,5

18

1

19

1,5

20

1,75

21 ja enemmän

2,0

| (271) | On tärkeää huomata, että taulukossa 7 esitettyjä alennuksia ja lisäyksiä on verrattu niihin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin, jotka olivat voimassa juuri ennen rakenneuudistusta, eikä vanhempiin sopimuksiin. Tämä on oikea viitearvo arvioitaessa BNFL:n myönnytyksiä BE:lle, koska se osoittaa, kuinka paljon BNFL olisi saanut BE:ltä, jos BE ei olisi joutunut vaikeuksiin. Sitä vastoin uusien sopimusten vertailu vanhempiin sopimuksiin, esimerkiksi alkuperäisiin peruskuormasopimuksiin, joihin ensimmäinen nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli viittaa, ei olisi järkevää analysoitaessa myönnytyksiä, jotka BNFL teki rakenneuudistussuunnitelmaa koskevien neuvottelujen aikana. |
| --- | --- |

(271)

On tärkeää huomata, että taulukossa 7 esitettyjä alennuksia ja lisäyksiä on verrattu niihin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin, jotka olivat voimassa juuri ennen rakenneuudistusta, eikä vanhempiin sopimuksiin. Tämä on oikea viitearvo arvioitaessa BNFL:n myönnytyksiä BE:lle, koska se osoittaa, kuinka paljon BNFL olisi saanut BE:ltä, jos BE ei olisi joutunut vaikeuksiin. Sitä vastoin uusien sopimusten vertailu vanhempiin sopimuksiin, esimerkiksi alkuperäisiin peruskuormasopimuksiin, joihin ensimmäinen nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli viittaa, ei olisi järkevää analysoitaessa myönnytyksiä, jotka BNFL teki rakenneuudistussuunnitelmaa koskevien neuvottelujen aikana.

| (272) | Taulukko 7 osoittaa, että jos toteutunut sähkönhinta on alhaisempi kuin tavoitehinta, joka on 16 Englannin puntaa/MWh, BNFL myöntää BE:lle alennuksen verrattuna rakenneuudistusta edeltäviin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin. Jos sähkönhinta on tavoitehintaa suurempi, BNFL:lle maksetaan lisä verrattuna niihin maksuihin, joita se sai alkuperäisten käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(272)

Taulukko 7 osoittaa, että jos toteutunut sähkönhinta on alhaisempi kuin tavoitehinta, joka on 16 Englannin puntaa/MWh, BNFL myöntää BE:lle alennuksen verrattuna rakenneuudistusta edeltäviin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin. Jos sähkönhinta on tavoitehintaa suurempi, BNFL:lle maksetaan lisä verrattuna niihin maksuihin, joita se sai alkuperäisten käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla.

| (273) | Kuten johdanto-osan 270 kappaleessa todetaan, BNFL:n tulevaisuudessa saamat tulot käytetyn polttoaineen huollosta ja loppusijoittamisesta riippuvat sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaista määräystä ei voida pitää kaupallisten ehtojen vastaisena. Se on melko tavallinen alalla, jolla toimijat haluavat jakaa mahdollisiin suuriin hinnanvaihteluihin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(273)

Kuten johdanto-osan 270 kappaleessa todetaan, BNFL:n tulevaisuudessa saamat tulot käytetyn polttoaineen huollosta ja loppusijoittamisesta riippuvat sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaista määräystä ei voida pitää kaupallisten ehtojen vastaisena. Se on melko tavallinen alalla, jolla toimijat haluavat jakaa mahdollisiin suuriin hinnanvaihteluihin liittyvät riskit.

| (274) | Tarkistaakseen, olisiko yksityinen yhtiö voinut hyväksyä nämä hinnat, komissio selvitti, missä määrin BNFL pystyisi niiden perusteella kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa ottaen huomioon sähkönhintojen odotettu kehitys. Jos yksityistä yhtiötä uhkaisi sellaisen asiakkaan menetys, joka on sille yhtä tärkeä kuin BE on BNFL:lle, se olisi valmis laskemaan hintojaan tasolle, jolla se pystyisi kattamaan ne kustannukset, jotka se voisi välttää lopettamalla toimintansa. Näissä kustannuksissa on nimenomaan kyse vältettävissä olevista kustannuksista. |
| --- | --- |

(274)

Tarkistaakseen, olisiko yksityinen yhtiö voinut hyväksyä nämä hinnat, komissio selvitti, missä määrin BNFL pystyisi niiden perusteella kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa ottaen huomioon sähkönhintojen odotettu kehitys. Jos yksityistä yhtiötä uhkaisi sellaisen asiakkaan menetys, joka on sille yhtä tärkeä kuin BE on BNFL:lle, se olisi valmis laskemaan hintojaan tasolle, jolla se pystyisi kattamaan ne kustannukset, jotka se voisi välttää lopettamalla toimintansa. Näissä kustannuksissa on nimenomaan kyse vältettävissä olevista kustannuksista.

| (275) | Tässä tapauksessa BNFL saa uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten perusteella omistusoikeuden käytettyyn polttoaineeseen ajankohtana, jolloin BE toimittaa sen. Tämä merkitsee sitä, että BNFL:n on huolehdittava tämän polttoaineen loppusijoituksesta toisin kuin aikaisempien sopimusten voimassa ollessa (39). Koska tämä muodostaa lisäkustannuksen BNFL:lle aikaisempiin sopimuksiin verrattuna, ei voida yksinkertaisesti verrata aikaisempia maksuja ja uusia maksuja ja päätellä, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkön tukkuhinta on yli [...] Englannin puntaa/MWh. Toisaalta uusissa käytetyn polttoaineen huoltoa koskevissa sopimuksissa ei määrätä, millä tavoin BNFL:n on käsiteltävä käytetty polttoaine, johon sillä on omistusoikeus. BNFL voi valita, jälleenkäsitteleekö se polttoaineen ennen loppusijoitusta vai ei. |
| --- | --- |

(275)

Tässä tapauksessa BNFL saa uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten perusteella omistusoikeuden käytettyyn polttoaineeseen ajankohtana, jolloin BE toimittaa sen. Tämä merkitsee sitä, että BNFL:n on huolehdittava tämän polttoaineen loppusijoituksesta toisin kuin aikaisempien sopimusten voimassa ollessa (39). Koska tämä muodostaa lisäkustannuksen BNFL:lle aikaisempiin sopimuksiin verrattuna, ei voida yksinkertaisesti verrata aikaisempia maksuja ja uusia maksuja ja päätellä, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkön tukkuhinta on yli [...] Englannin puntaa/MWh. Toisaalta uusissa käytetyn polttoaineen huoltoa koskevissa sopimuksissa ei määrätä, millä tavoin BNFL:n on käsiteltävä käytetty polttoaine, johon sillä on omistusoikeus. BNFL voi valita, jälleenkäsitteleekö se polttoaineen ennen loppusijoitusta vai ei.

| (276) | On suoritettava lisäanalyyseja, jotka perustuvat BNFL:n todellisiin vältettävissä oleviin kustannuksiin, käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(276)

On suoritettava lisäanalyyseja, jotka perustuvat BNFL:n todellisiin vältettävissä oleviin kustannuksiin, käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina.

| (277) | Komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen selvityksen näistä kustannuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkönhinnat ovat yli [...] Englannin puntaa/MWh – [...] Englannin puntaa/MWh riippuen siitä, jättääkö BNFL liikkumavaraa riskien kattamiseksi. Pieni ero johdanto-osan 275 kappaleessa mainittuun lukuun ([...] Englannin puntaa/MWh) johtuu pääasiassa siitä, että BNFL:n laitosalueella on jo pitkäaikaisvarastoinnissa käytettäviä altaita, joihin tällä hetkellä varastoidaan polttoainetta ennen jälleenkäsittelyä. [...]. |
| --- | --- |

(277)

Komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen selvityksen näistä kustannuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkönhinnat ovat yli [...] Englannin puntaa/MWh – [...] Englannin puntaa/MWh riippuen siitä, jättääkö BNFL liikkumavaraa riskien kattamiseksi. Pieni ero johdanto-osan 275 kappaleessa mainittuun lukuun ([...] Englannin puntaa/MWh) johtuu pääasiassa siitä, että BNFL:n laitosalueella on jo pitkäaikaisvarastoinnissa käytettäviä altaita, joihin tällä hetkellä varastoidaan polttoainetta ennen jälleenkäsittelyä. [...].

| (278) | Komissio on tarkistanut tämän arvioinnin vertaamalla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittamia vältettävissä olevia kustannuksia toisen lähteen ilmoittamiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(278)

Komissio on tarkistanut tämän arvioinnin vertaamalla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittamia vältettävissä olevia kustannuksia toisen lähteen ilmoittamiin kustannuksiin.

| (279) | Greenpeace on julkaissut verkkosivustollaan National Economic Research Associates -yhdistyksessä toimivan Gordon MacKerronin raportin (40). Tämän raportin mukaan käytetyn polttoaineen väliaikaisvarastoinnin kustannukset ovat 200 Yhdysvaltain dollaria/kgU (110 Englannin puntaa/kgU (41)) ja sen loppusijoituksen kustannukset 400 Yhdysvaltain dollaria/kgU (220 Englannin puntaa/kgU). Raportin laatijan mukaan luvut on saatu amerikkalaisesta tutkimuksesta (42). Yhdysvalloissa käytettyjen reaktoreiden (kevytvesireaktoreita) ja BE:n reaktoreiden välillä on monia eroja. Raportista ei myöskään ilmene, ovatko siinä mainitut kustannukset vältettävissä olevia kustannuksia vai sisältyykö niihin kiinteitä kustannustekijöitä, jotka eivät sisälly tähän analyysiin. Kustannukset riippuvat myös erittäin paljon diskonttokoroista, sillä suurin osa loppusijoituskustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. Komissio on kuitenkin käyttänyt näitä lukuja, koska sen mielestä kolmannen osapuolen julkaisemat luvut ovat tärkeitä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(279)

Greenpeace on julkaissut verkkosivustollaan National Economic Research Associates -yhdistyksessä toimivan Gordon MacKerronin raportin (40). Tämän raportin mukaan käytetyn polttoaineen väliaikaisvarastoinnin kustannukset ovat 200 Yhdysvaltain dollaria/kgU (110 Englannin puntaa/kgU (41)) ja sen loppusijoituksen kustannukset 400 Yhdysvaltain dollaria/kgU (220 Englannin puntaa/kgU). Raportin laatijan mukaan luvut on saatu amerikkalaisesta tutkimuksesta (42). Yhdysvalloissa käytettyjen reaktoreiden (kevytvesireaktoreita) ja BE:n reaktoreiden välillä on monia eroja. Raportista ei myöskään ilmene, ovatko siinä mainitut kustannukset vältettävissä olevia kustannuksia vai sisältyykö niihin kiinteitä kustannustekijöitä, jotka eivät sisälly tähän analyysiin. Kustannukset riippuvat myös erittäin paljon diskonttokoroista, sillä suurin osa loppusijoituskustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. Komissio on kuitenkin käyttänyt näitä lukuja, koska sen mielestä kolmannen osapuolen julkaisemat luvut ovat tärkeitä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen tarkistamiseksi.

| (280) | Johdanto-osan 279 kappaleessa mainittujen lukujen perusteella BNFL pystyisi kattamaan kustannuksensa sähkönhinnan ylittäessä [...] Englannin puntaa/MWh. Näitä lukuja on verrattava sähkönhintojen odotettuun kehitykseen. |
| --- | --- |

(280)

Johdanto-osan 279 kappaleessa mainittujen lukujen perusteella BNFL pystyisi kattamaan kustannuksensa sähkönhinnan ylittäessä [...] Englannin puntaa/MWh. Näitä lukuja on verrattava sähkönhintojen odotettuun kehitykseen.

| (281) | Tässä vertailussa on lähdettävä liikkeelle siitä sähkönhintojen nykyisestä ja tulevasta kehityksestä, jota BNFL odotti neuvotellessaan uusista sopimuksista BE:n kanssa. BNFL on arvioinut BE:lle tekemänsä myönnytykset nimenomaan tämän potentiaalisen kehityksen pohjalta. |
| --- | --- |

(281)

Tässä vertailussa on lähdettävä liikkeelle siitä sähkönhintojen nykyisestä ja tulevasta kehityksestä, jota BNFL odotti neuvotellessaan uusista sopimuksista BE:n kanssa. BNFL on arvioinut BE:lle tekemänsä myönnytykset nimenomaan tämän potentiaalisen kehityksen pohjalta.

| (282) | BNFL:n toimittamista asiakirjoista ilmenee, että yleisten odotusten mukaan hinnat pysyvät lähitulevaisuudessa 16 Englannin punnan/MWh ja 19 Englannin punnan/MWh välillä ja nousevat sen jälkeen kestävämmälle tasolle. |
| --- | --- |

(282)

BNFL:n toimittamista asiakirjoista ilmenee, että yleisten odotusten mukaan hinnat pysyvät lähitulevaisuudessa 16 Englannin punnan/MWh ja 19 Englannin punnan/MWh välillä ja nousevat sen jälkeen kestävämmälle tasolle.

| (283) | Suunnitelman lopullisia ehtoja arvioidessaan BNFL käytti neljää mahdollista skenaariota. Ainoastaan kaikkein pessimistisimmässä skenaariossa sähkönhinnat pysyivät jatkuvasti alle 17 Englannin punnan/MWh ja olivat keskipitkällä aikavälillä ainoastaan noin 16,5 Englannin puntaa/MWh. Kolmen muun skenaarion mukaan hinnat nousisivat noin 18 Englannin puntaan/MWh jo vuonna 2007 ja sen jälkeen asteittain noin 19,5–23 Englannin puntaan/MWh. |
| --- | --- |

(283)

Suunnitelman lopullisia ehtoja arvioidessaan BNFL käytti neljää mahdollista skenaariota. Ainoastaan kaikkein pessimistisimmässä skenaariossa sähkönhinnat pysyivät jatkuvasti alle 17 Englannin punnan/MWh ja olivat keskipitkällä aikavälillä ainoastaan noin 16,5 Englannin puntaa/MWh. Kolmen muun skenaarion mukaan hinnat nousisivat noin 18 Englannin puntaan/MWh jo vuonna 2007 ja sen jälkeen asteittain noin 19,5–23 Englannin puntaan/MWh.

| (284) | Sen vuoksi BNFL arvioi sopimustensa uudelleenneuvottelua BE:n kanssa sellaisten hinnankehitystä koskevien ennusteiden perusteella, joiden mukaan se pystyisi pessimistisimmässäkin skenaariossa kattamaan saamiensa hintojen perusteella oman arvionsa mukaiset vältettävissä olevat kustannukset ja pessimistisintä skenaariota lukuun ottamatta kaikkien muiden skenaarioiden hinnat riittäisivät kattamaan Gordon MacKerronin arvion mukaiset vältettävissä olevat kustannukset. |
| --- | --- |

(284)

Sen vuoksi BNFL arvioi sopimustensa uudelleenneuvottelua BE:n kanssa sellaisten hinnankehitystä koskevien ennusteiden perusteella, joiden mukaan se pystyisi pessimistisimmässäkin skenaariossa kattamaan saamiensa hintojen perusteella oman arvionsa mukaiset vältettävissä olevat kustannukset ja pessimistisintä skenaariota lukuun ottamatta kaikkien muiden skenaarioiden hinnat riittäisivät kattamaan Gordon MacKerronin arvion mukaiset vältettävissä olevat kustannukset.

| (285) | Sähkönhinnat kehittyivät lopulta suotuisammin kuin edes kaikkein optimistisimmassa BNFL:n käyttämistä neljästä skenaariosta odotettiin. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähitulevaisuudessa hintoja, jotka ovat yli 20 Englannin puntaa/MWh ja jopa nousevat 27 Englannin puntaan/MWh (43). Samat virastot ovat ilmoittaneet kesän hintojen olevan luokkaa 20 Englannin puntaa/MWh. Sen vuoksi BNFL:n käyttämät skenaariot olivat kaiken kaikkiaan melko pessimistisiä. |
| --- | --- |

(285)

Sähkönhinnat kehittyivät lopulta suotuisammin kuin edes kaikkein optimistisimmassa BNFL:n käyttämistä neljästä skenaariosta odotettiin. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähitulevaisuudessa hintoja, jotka ovat yli 20 Englannin puntaa/MWh ja jopa nousevat 27 Englannin puntaan/MWh (43). Samat virastot ovat ilmoittaneet kesän hintojen olevan luokkaa 20 Englannin puntaa/MWh. Sen vuoksi BNFL:n käyttämät skenaariot olivat kaiken kaikkiaan melko pessimistisiä.

| (286) | Tämän perusteella voidaan päätellä, että BNFL odotti pystyvänsä uusien sopimusten nojalla kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, vaikka se joutuu vastaamaan käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvista kustannuksista. |
| --- | --- |

(286)

Tämän perusteella voidaan päätellä, että BNFL odotti pystyvänsä uusien sopimusten nojalla kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, vaikka se joutuu vastaamaan käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvista kustannuksista.

| (287) | Polttoaineen toimitusta koskevien uusien sopimusten, jotka ovat paljon yksinkertaisempia, koska ne sisältävät muuttuvan maksun, jota ei ole sidottu sähkönhintoihin, analysointi osoittaa myös, että BNFL kattaa polttoainetoimituksiin liittyvät vältettävissä olevat kustannuksensa kaikissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(287)

Polttoaineen toimitusta koskevien uusien sopimusten, jotka ovat paljon yksinkertaisempia, koska ne sisältävät muuttuvan maksun, jota ei ole sidottu sähkönhintoihin, analysointi osoittaa myös, että BNFL kattaa polttoainetoimituksiin liittyvät vältettävissä olevat kustannuksensa kaikissa tapauksissa.

| (288) | Vältettävissä olevien kustannusten perusteellisessa tarkastelussa ei sen vuoksi ole ilmennyt seikkoja, jotka viittaisivat BNFL:n toimineen kaupallisten ehtojen vastaisesti. Päinvastoin sähkönhintojen todellisen kehityksen mukaan on hyvin mahdollista, että BNFL:n asema parantuu aikaisempaan tilanteeseen verrattuna samalla kun se on joustavuutensa ansiosta mahdollistanut suurimman asiakkaansa säilymisen markkinoilla. |
| --- | --- |

(288)

Vältettävissä olevien kustannusten perusteellisessa tarkastelussa ei sen vuoksi ole ilmennyt seikkoja, jotka viittaisivat BNFL:n toimineen kaupallisten ehtojen vastaisesti. Päinvastoin sähkönhintojen todellisen kehityksen mukaan on hyvin mahdollista, että BNFL:n asema parantuu aikaisempaan tilanteeseen verrattuna samalla kun se on joustavuutensa ansiosta mahdollistanut suurimman asiakkaansa säilymisen markkinoilla.

| (289) | Tarkasteltuaan uudelleenneuvotteluja mikrotaloudelliselta kannalta komissio tutki, kohdeltiinko BNFL:ää tasavertaisesti muiden BE:n yksityisten velkojien kanssa. Tässä analyysin toisessa vaiheessa komissio tutki, olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset samanlaisia kuin yksityisten velkojien tekemät myönnytykset. |
| --- | --- |

(289)

Tarkasteltuaan uudelleenneuvotteluja mikrotaloudelliselta kannalta komissio tutki, kohdeltiinko BNFL:ää tasavertaisesti muiden BE:n yksityisten velkojien kanssa. Tässä analyysin toisessa vaiheessa komissio tutki, olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset samanlaisia kuin yksityisten velkojien tekemät myönnytykset.

| (290) | Yhdistyneen kuningaskunnan ja BNFL:n toimittamat tiedot osoittavat, että






  a) | vaikka BNFL sopi ehdoista BE:n kanssa ennen kuin BE oli neuvotellut yksittäisistä ehdoista muiden suurten velkojiensa kanssa, se vaati sopimuksiin lausekkeen, jonka perusteella se voi peruuttaa ehdotetut myönnytykset, jos jollekin muulle merkittävälle velkojalle tarjotaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja; |
| --- | --- | --- |

(290)

Yhdistyneen kuningaskunnan ja BNFL:n toimittamat tiedot osoittavat, että

a)

vaikka BNFL sopi ehdoista BE:n kanssa ennen kuin BE oli neuvotellut yksittäisistä ehdoista muiden suurten velkojiensa kanssa, se vaati sopimuksiin lausekkeen, jonka perusteella se voi peruuttaa ehdotetut myönnytykset, jos jollekin muulle merkittävälle velkojalle tarjotaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja;

| b) | koko neuvotteluprosessin aikana BNFL varmisti aina, että BE:n muita yksityisiä velkojia pyydettäisiin toimimaan vastaavalla tavalla kuin BNFL:ää; |
| --- | --- |

b)

koko neuvotteluprosessin aikana BNFL varmisti aina, että BE:n muita yksityisiä velkojia pyydettäisiin toimimaan vastaavalla tavalla kuin BNFL:ää;

| c) | velkojien saatavien ja lopulta sovitussa rakenneuudistuspaketissa soviteltujen summien yksityiskohtainen vertailu osoittaa, että suhteessa muihin velkojiin BNFL on luopunut pienemmästä osuudesta saataviaan. Tältä osin on myös huomattava, että BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n velkojen vakuutena. |
| --- | --- |

c)

velkojien saatavien ja lopulta sovitussa rakenneuudistuspaketissa soviteltujen summien yksityiskohtainen vertailu osoittaa, että suhteessa muihin velkojiin BNFL on luopunut pienemmästä osuudesta saataviaan. Tältä osin on myös huomattava, että BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n velkojen vakuutena.

| (291) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että BNFL:ää kohdeltiin tasavertaisesti yksityisten velkojien kanssa. Tämä osoittaa myös, että BNFL ei toiminut rakenneuudistussuunnitelmasta neuvoteltaessa yksityisistä velkojista poikkeavalla tavalla. |
| --- | --- |

(291)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että BNFL:ää kohdeltiin tasavertaisesti yksityisten velkojien kanssa. Tämä osoittaa myös, että BNFL ei toiminut rakenneuudistussuunnitelmasta neuvoteltaessa yksityisistä velkojista poikkeavalla tavalla.

| (292) | Komissio katsoo, että edellä esitetty päätelmä todistaa riittävästi, että BNFL toimi markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevan periaatteen mukaisesti ja että toimenpidekokonaisuuteen B ei sisälly EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(292)

Komissio katsoo, että edellä esitetty päätelmä todistaa riittävästi, että BNFL toimi markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevan periaatteen mukaisesti ja että toimenpidekokonaisuuteen B ei sisälly EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (293) | Lisäksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole merkkejä siitä, että BNFL:n toiminta olisi johtunut valtiosta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli Stardust-tuomiossa (44) sitä, milloin on kyse valtion toteuttamasta toimenpiteestä. Tuomioistuin totesi, ettei toimenpiteen voida automaattisesti olettaa olevan valtiontukea, koska sen toteutti julkinen yritys. Ei riitä, että tuen myöntäjä on jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun komission direktiivin 80/723/ETY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys (45). Se, että julkiset viranomaiset voivat käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa, ei todista sitä, että ne ovat todella käyttäneet tätä vaikutusvaltaa tietyssä tapauksessa. Kuten julkisasiamies Jacobs toteaa Stardust-asiassa antamassaan ratkaisuehdotuksessa (46), julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi asian olosuhteiden ja toimenpiteiden toteuttamisyhteyden perusteella. Julkisasiamies luettelee tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka hänen mielestään voitaisiin ottaa huomioon, nimittäin näyttö siitä, että toimenpide tehtiin valtion aloitteesta, toimenpiteen luonne ja sen laajuus, valtion valvonnan osuus kyseisessä julkisessa yrityksessä ja yleinen käytäntö, jolla kyseistä yritystä käytetään muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin tai jolla sen päätöksiin vaikutetaan. |
| --- | --- |

(293)

Lisäksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole merkkejä siitä, että BNFL:n toiminta olisi johtunut valtiosta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli Stardust-tuomiossa (44) sitä, milloin on kyse valtion toteuttamasta toimenpiteestä. Tuomioistuin totesi, ettei toimenpiteen voida automaattisesti olettaa olevan valtiontukea, koska sen toteutti julkinen yritys. Ei riitä, että tuen myöntäjä on jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun komission direktiivin 80/723/ETY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys (45). Se, että julkiset viranomaiset voivat käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa, ei todista sitä, että ne ovat todella käyttäneet tätä vaikutusvaltaa tietyssä tapauksessa. Kuten julkisasiamies Jacobs toteaa Stardust-asiassa antamassaan ratkaisuehdotuksessa (46), julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi asian olosuhteiden ja toimenpiteiden toteuttamisyhteyden perusteella. Julkisasiamies luettelee tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka hänen mielestään voitaisiin ottaa huomioon, nimittäin näyttö siitä, että toimenpide tehtiin valtion aloitteesta, toimenpiteen luonne ja sen laajuus, valtion valvonnan osuus kyseisessä julkisessa yrityksessä ja yleinen käytäntö, jolla kyseistä yritystä käytetään muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin tai jolla sen päätöksiin vaikutetaan.

| (294) | Komissio on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja kolmansien osapuolten huomautusten perusteella, voidaanko toimenpidekokonaisuus B (ja C) katsoa valtion toteuttamaksi. Se otti huomioon, että BNFL päätti hyvissä ajoin ennen kuin BE:n taloudelliset vaikeudet julkistettiin ja ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan mahdollisesti maksukykyyn johtavaan rakenneuudistukseen, että oli sen etujen mukaista tehdä myönnytyksiä BE:n jatkuvan maksukyvyn varmistamiseksi. Kronologisesti tarkasteltuna ei ole näyttöä siitä, että uudelleenneuvottelu tapahtui valtion aloitteesta. Päinvastoin sitä, että BNFL ei lopulta suostunut osallistumaan rakenneuudistussuunnitelmaan ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan, voidaan pitää todisteena siitä, että BNFL ei ollut valmis pelastamaan BE:tä hinnalla millä hyvänsä ja odottaisi mieluummin valtion puuttumista asiaan kuten kaikki muutkin velkojat tekijät. |
| --- | --- |

(294)

Komissio on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja kolmansien osapuolten huomautusten perusteella, voidaanko toimenpidekokonaisuus B (ja C) katsoa valtion toteuttamaksi. Se otti huomioon, että BNFL päätti hyvissä ajoin ennen kuin BE:n taloudelliset vaikeudet julkistettiin ja ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan mahdollisesti maksukykyyn johtavaan rakenneuudistukseen, että oli sen etujen mukaista tehdä myönnytyksiä BE:n jatkuvan maksukyvyn varmistamiseksi. Kronologisesti tarkasteltuna ei ole näyttöä siitä, että uudelleenneuvottelu tapahtui valtion aloitteesta. Päinvastoin sitä, että BNFL ei lopulta suostunut osallistumaan rakenneuudistussuunnitelmaan ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan, voidaan pitää todisteena siitä, että BNFL ei ollut valmis pelastamaan BE:tä hinnalla millä hyvänsä ja odottaisi mieluummin valtion puuttumista asiaan kuten kaikki muutkin velkojat tekijät.

| (295) | Komissio otti huomioon myös sen, että Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan BNFL:n johtajien velvollisuutena on toimia BNFL:n kaupallisten etujen mukaisesti yrityksen arvon maksimoimiseksi ja taloudellisten riskien minimoimiseksi kyseisenä ajankohtana käytössään olevien tietojen perusteella. Tämä ilmenee komission käytettävissä olevista otteista hallintoneuvoston kokouksen pöytäkirjoista. |
| --- | --- |

(295)

Komissio otti huomioon myös sen, että Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan BNFL:n johtajien velvollisuutena on toimia BNFL:n kaupallisten etujen mukaisesti yrityksen arvon maksimoimiseksi ja taloudellisten riskien minimoimiseksi kyseisenä ajankohtana käytössään olevien tietojen perusteella. Tämä ilmenee komission käytettävissä olevista otteista hallintoneuvoston kokouksen pöytäkirjoista.

| (296) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus B ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(296)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus B ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (297) | Toimenpidekokonaisuus C muodostuu velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista, jotka koskevat maksuja BNFL:lle ja useille BE:n merkittäville velkojille 14 päivänä helmikuuta 2003 alkavan ja aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 päättyvän ajanjakson aikana. Toisin kuin muut sopimuksiin osallistuvat velkojat BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana. |
| --- | --- |

(297)

Toimenpidekokonaisuus C muodostuu velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista, jotka koskevat maksuja BNFL:lle ja useille BE:n merkittäville velkojille 14 päivänä helmikuuta 2003 alkavan ja aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 päättyvän ajanjakson aikana. Toisin kuin muut sopimuksiin osallistuvat velkojat BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana.

| (298) | Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että BNFL:n taloudellisten neuvonantajien raporteissa, jotka laadittiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen aikana, päätellään, että BNFL ei ole osallistunut rakenneuudistuspakettiin suuremmilla myönnytyksillä kuin muut velkojat, kuten kaikkien merkittävien velkojien panosten vertailu osoittaa. Kuten johdanto-osan 290 kappaleessa todetaan, BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n saatavien vakuutena. |
| --- | --- |

(298)

Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että BNFL:n taloudellisten neuvonantajien raporteissa, jotka laadittiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen aikana, päätellään, että BNFL ei ole osallistunut rakenneuudistuspakettiin suuremmilla myönnytyksillä kuin muut velkojat, kuten kaikkien merkittävien velkojien panosten vertailu osoittaa. Kuten johdanto-osan 290 kappaleessa todetaan, BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n saatavien vakuutena.

| (299) | Lisäksi komissio päättelee, että suostuminen luopumaan koron maksusta maksukyvyn palauttavan rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi vastaa sellaisen yksityisen velkojan käyttäytymistä, joka haluaa varmistaa kaupallisesti parhaan mahdollisen vaihtoehdon säilymisen. BNFL:n taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajien analyysi osoittaa, että velanlyhennystaukoa koskevien ehtojen uudelleenneuvottelun vaatiminen olisi vaarantanut kaikki BE:n kanssa tehdyt sopimukset ja ennen kaikkea BE:n maksukyvyn. Kyse olisi ollut vakavasta riskistä, sillä koron vaatiminen olisi johtanut BE:n maksukyvyttömyyteen, joka BNFL:n mukaan ei olisi ollut sen etujen mukaista. Luopuessaan näistä koroista BNFL toimi tavalla, joka vastaa sellaisen yksityisen velkojan toimintaa, joka haluaa varmistaa parhaat mahdolliset tulot. |
| --- | --- |

(299)

Lisäksi komissio päättelee, että suostuminen luopumaan koron maksusta maksukyvyn palauttavan rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi vastaa sellaisen yksityisen velkojan käyttäytymistä, joka haluaa varmistaa kaupallisesti parhaan mahdollisen vaihtoehdon säilymisen. BNFL:n taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajien analyysi osoittaa, että velanlyhennystaukoa koskevien ehtojen uudelleenneuvottelun vaatiminen olisi vaarantanut kaikki BE:n kanssa tehdyt sopimukset ja ennen kaikkea BE:n maksukyvyn. Kyse olisi ollut vakavasta riskistä, sillä koron vaatiminen olisi johtanut BE:n maksukyvyttömyyteen, joka BNFL:n mukaan ei olisi ollut sen etujen mukaista. Luopuessaan näistä koroista BNFL toimi tavalla, joka vastaa sellaisen yksityisen velkojan toimintaa, joka haluaa varmistaa parhaat mahdolliset tulot.

| (300) | Näin ollen komissio ei pystynyt osoittamaan, että se osa toimenpidekokonaisuudesta C, johon BNFL osallistui, oli valtion toteuttama. Syyt tähän päätelmään esitetään toimenpidekokonaisuuden B arvioinnissa johdanto-osan 256–296 kappaleessa. |
| --- | --- |

(300)

Näin ollen komissio ei pystynyt osoittamaan, että se osa toimenpidekokonaisuudesta C, johon BNFL osallistui, oli valtion toteuttama. Syyt tähän päätelmään esitetään toimenpidekokonaisuuden B arvioinnissa johdanto-osan 256–296 kappaleessa.

| (301) | Tämän vuoksi komissio on päätellyt, että toimenpidekokonaisuus C ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(301)

Tämän vuoksi komissio on päätellyt, että toimenpidekokonaisuus C ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi EY:n perustamissopimuksen nojalla

| (302) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään valtiontuen yleisestä kiellosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(302)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään valtiontuen yleisestä kiellosta yhteisössä.

| (303) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä kiellosta. |
| --- | --- |

(303)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä kiellosta.

| (304) | Tässä asiassa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia, koska tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä tukea myönnetä yksittäisille kuluttajille, tuella ei korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä tukea myönnetä sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(304)

Tässä asiassa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia, koska tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä tukea myönnetä yksittäisille kuluttajille, tuella ei korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä tukea myönnetä sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (305) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta sisältää lisää poikkeuksia. Tässä asiassa ei voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan poikkeuksia, koska tuella ei edistetä taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, sillä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

(305)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta sisältää lisää poikkeuksia. Tässä asiassa ei voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan poikkeuksia, koska tuella ei edistetä taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, sillä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.

| (306) | Sen vuoksi ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voidaan mahdollisesti soveltaa. Tämän kohdan nojalla on mahdollista hyväksyä valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(306)

Sen vuoksi ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voidaan mahdollisesti soveltaa. Tämän kohdan nojalla on mahdollista hyväksyä valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (307) | Komissio on vahvistanut suuntaviivoissa, millä edellytyksillä se voi tämänkaltaisessa asiassa päätyä myönteiseen arviointiin 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(307)

Komissio on vahvistanut suuntaviivoissa, millä edellytyksillä se voi tämänkaltaisessa asiassa päätyä myönteiseen arviointiin 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (308) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio ilmaisi useita epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuudesta suuntaviivojen kanssa. Nämä epäilyt toistettiin edellä 3 jaksossa. Seuraavissa jaksoissa esitetään komission arviointi ja lopulliset päätelmät näiden epäilyjen osalta. |
| --- | --- |

(308)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio ilmaisi useita epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuudesta suuntaviivojen kanssa. Nämä epäilyt toistettiin edellä 3 jaksossa. Seuraavissa jaksoissa esitetään komission arviointi ja lopulliset päätelmät näiden epäilyjen osalta.

a)   BE:n elinkelpoisuuden palautuminen

| (309) | Rakenneuudistustuen myöntäminen edellyttää toteuttamiskelpoista, johdonmukaista ja kauaskantoista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka pystyy palauttamaan yrityksen pitkäaikaisen elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella. Suuntaviivojen 32 kohdan mukaan elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, jos markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. |
| --- | --- |

(309)

Rakenneuudistustuen myöntäminen edellyttää toteuttamiskelpoista, johdonmukaista ja kauaskantoista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka pystyy palauttamaan yrityksen pitkäaikaisen elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella. Suuntaviivojen 32 kohdan mukaan elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, jos markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä.

| (310) | Suuntaviivojen 33 kohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma, jossa kuvaillaan yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja tarkastellaan skenaarioita, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin. Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan suunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, kuoletuskustannukset ja rahoituskulut mukaan luettuina. Odotetun oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin. |
| --- | --- |

(310)

Suuntaviivojen 33 kohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma, jossa kuvaillaan yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja tarkastellaan skenaarioita, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin. Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan suunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, kuoletuskustannukset ja rahoituskulut mukaan luettuina. Odotetun oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin.

| (311) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio nosti esille useita BE:n elinkelpoisuuden palautumiseen liittyviä kysymyksiä. Nämä epäilyt perustuivat kahteen havaintoon. Ensinnäkin eräät toimenpidekokonaisuuteen A ja B sisältyvät toimenpiteet näyttivät ajallisesti rajoittamattomilta, mikä herätti epäilyjä siitä, pystyisikö BE rakenneuudistussuunnitelman seurauksena kilpailemaan omin voimin kohtuullisessa ajassa. Toiseksi näytti siltä, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisältynyt riittävästi BE:n sisäisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(311)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio nosti esille useita BE:n elinkelpoisuuden palautumiseen liittyviä kysymyksiä. Nämä epäilyt perustuivat kahteen havaintoon. Ensinnäkin eräät toimenpidekokonaisuuteen A ja B sisältyvät toimenpiteet näyttivät ajallisesti rajoittamattomilta, mikä herätti epäilyjä siitä, pystyisikö BE rakenneuudistussuunnitelman seurauksena kilpailemaan omin voimin kohtuullisessa ajassa. Toiseksi näytti siltä, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisältynyt riittävästi BE:n sisäisiä toimenpiteitä.

| (312) | Komission epäilyt liittyivät erityisesti toimenpidekokonaisuuksiin A ja B. Toimenpidekokonaisuuden A pitkän keston ja toimenpidekokonaisuuden B rajaamattoman luonteen vuoksi komissio epäili, että rakenneuudistustuki myönnetään BE:lle mahdollisesti jatkuvan tuen muodossa, mikä olisi suuntaviivojen määräysten vastaista. Kolmannet, esimerkiksi Drax, yhtyivät tähän huolenaiheeseen. |
| --- | --- |

(312)

Komission epäilyt liittyivät erityisesti toimenpidekokonaisuuksiin A ja B. Toimenpidekokonaisuuden A pitkän keston ja toimenpidekokonaisuuden B rajaamattoman luonteen vuoksi komissio epäili, että rakenneuudistustuki myönnetään BE:lle mahdollisesti jatkuvan tuen muodossa, mikä olisi suuntaviivojen määräysten vastaista. Kolmannet, esimerkiksi Drax, yhtyivät tähän huolenaiheeseen.

| (313) | Toimenpidekokonaisuuden B osalta komissio päätteli, että se ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuuden B rajaamatonta luonnetta koskevalla kysymyksellä ei ole enää merkitystä. |
| --- | --- |

(313)

Toimenpidekokonaisuuden B osalta komissio päätteli, että se ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuuden B rajaamatonta luonnetta koskevalla kysymyksellä ei ole enää merkitystä.

| (314) | Toimenpidekokonaisuuden A osalta komissio oli huolissaan siitä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta voisi syntyä kustannuksia vuoteen 2086 asti ja että BE:n Sizewell B -reaktorissa käytetyn PWR-polttoaineen huoltoon liittyvien kustannusten rahoitusta ei myöskään ollut rajattu ajallisesti. |
| --- | --- |

(314)

Toimenpidekokonaisuuden A osalta komissio oli huolissaan siitä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta voisi syntyä kustannuksia vuoteen 2086 asti ja että BE:n Sizewell B -reaktorissa käytetyn PWR-polttoaineen huoltoon liittyvien kustannusten rahoitusta ei myöskään ollut rajattu ajallisesti.

| (315) | Käytöstäpoistokustannusten osalta komissio toteaa, että nämä kustannukset syntyvät tulevaisuudessa, mutta koskevat vuosia aikaisemmin rakennettuja ydinvoimaloita. Komissio hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan väitteet, joiden mukaan ei ole mahdollista määrittää tarkkaan käytöstäpoistokustannusten suuruutta, koska AGR-voimaloita ei ole vielä poistettu käytöstä ja niiden käytöstäpoisto tapahtuu kaukana tulevaisuudessa, jolloin tekniikka on mahdollisesti kehittynyt. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus väittää, että käytöstäpoistokustannukset ovat pitkälti kiinteitä ja että BE:n on katettava rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää muistaa, että valtion on tarkoitus osallistua rahoitukseen, jos NLF-rahastossa ei ole riittävästi varoja. |
| --- | --- |

(315)

Käytöstäpoistokustannusten osalta komissio toteaa, että nämä kustannukset syntyvät tulevaisuudessa, mutta koskevat vuosia aikaisemmin rakennettuja ydinvoimaloita. Komissio hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan väitteet, joiden mukaan ei ole mahdollista määrittää tarkkaan käytöstäpoistokustannusten suuruutta, koska AGR-voimaloita ei ole vielä poistettu käytöstä ja niiden käytöstäpoisto tapahtuu kaukana tulevaisuudessa, jolloin tekniikka on mahdollisesti kehittynyt. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus väittää, että käytöstäpoistokustannukset ovat pitkälti kiinteitä ja että BE:n on katettava rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää muistaa, että valtion on tarkoitus osallistua rahoitukseen, jos NLF-rahastossa ei ole riittävästi varoja.

| (316) | Ottaen huomioon ydinteollisuuden erityisluonteen, jonka vuoksi radioaktiivista materiaalia saa käsitellä vasta kun sen säteilyaste on turvallisemmalla tasolla, ja aikahaarukan, jonka aikana käytöstäpoistorasitteita on rahoitettava, komissio päättelee, että tällaisiin rasitteisiin liittyvää toimenpidekokonaisuuden A osaa ei voida pitää jatkuvana tukena BE:lle, koska rasitteet on määritelty ja ne liittyvät jo syntyneisiin kustannuksiin. BE:n taseeseen on jo kirjattu varaus näitä kustannuksia varten. Komissio päättelee lisäksi, että näihin kustannuksiin liittyvän tuen myöhäisen maksun ei voida katsoa lykkäävän elinkelpoisuuden palautumista tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

(316)

Ottaen huomioon ydinteollisuuden erityisluonteen, jonka vuoksi radioaktiivista materiaalia saa käsitellä vasta kun sen säteilyaste on turvallisemmalla tasolla, ja aikahaarukan, jonka aikana käytöstäpoistorasitteita on rahoitettava, komissio päättelee, että tällaisiin rasitteisiin liittyvää toimenpidekokonaisuuden A osaa ei voida pitää jatkuvana tukena BE:lle, koska rasitteet on määritelty ja ne liittyvät jo syntyneisiin kustannuksiin. BE:n taseeseen on jo kirjattu varaus näitä kustannuksia varten. Komissio päättelee lisäksi, että näihin kustannuksiin liittyvän tuen myöhäisen maksun ei voida katsoa lykkäävän elinkelpoisuuden palautumista tulevaisuuteen.

| (317) | Sizewell B -reaktoriin ladatun PWR-polttoaineen huollon rahoittamisesta valtion varoin komissio toteaa, että BE maksaa NLF-rahastoon 150 Englannin puntaa/kgU PWR-polttoaineesta, joka ladataan Sizewell B-reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen. |
| --- | --- |

(317)

Sizewell B -reaktoriin ladatun PWR-polttoaineen huollon rahoittamisesta valtion varoin komissio toteaa, että BE maksaa NLF-rahastoon 150 Englannin puntaa/kgU PWR-polttoaineesta, joka ladataan Sizewell B-reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen.

| (318) | Tämä summa on kiistatta pienempi kuin käytetyn PWR-polttoaineen huollosta, loppusijoitus mukaan luettuna, aiheutuvat kokonaiskustannukset. BE itse arvioi kokonaiskustannukset vuoden 2001/2002 tilinpäätöksessään 240 Englannin punnaksi/kgU. Se, että BE:n maksut NLF-rahastoon kattavat vain osan näistä kustannuksista, vahvistaa, että NLF-rahaston osallistuminen tämän polttoaineen huollon rahoitukseen sisältää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(318)

Tämä summa on kiistatta pienempi kuin käytetyn PWR-polttoaineen huollosta, loppusijoitus mukaan luettuna, aiheutuvat kokonaiskustannukset. BE itse arvioi kokonaiskustannukset vuoden 2001/2002 tilinpäätöksessään 240 Englannin punnaksi/kgU. Se, että BE:n maksut NLF-rahastoon kattavat vain osan näistä kustannuksista, vahvistaa, että NLF-rahaston osallistuminen tämän polttoaineen huollon rahoitukseen sisältää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (319) | Päättääkseen, onko tämä tuki rajoittamatonta, komission on määritettävä kokonaiskustannusten jakautuminen kustannuksiin, jotka voidaan välttää ja joita ei voida välttää. |
| --- | --- |

(319)

Päättääkseen, onko tämä tuki rajoittamatonta, komission on määritettävä kokonaiskustannusten jakautuminen kustannuksiin, jotka voidaan välttää ja joita ei voida välttää.

| (320) | Kustannukset, joita ei voida välttää, ovat uponneita kustannuksia. Sen vuoksi yrityksen on taloudellisesti järkevää toimia niin kauan kuin se pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, jotta mahdollisimman paljon uponneista kustannuksista voidaan saada takaisin. Tuen myöntäminen kustannuksiin, joita ei voida välttää, antaa sen vuoksi selvästi edun tuensaajayritykselle, koska se siirtää yrityksen kannattavuusrajaa. Vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa tarkoituksena on nimenomaan auttaa palauttamaan niiden elinkelpoisuus nopeammin. Mutta koska yritys joka tapauksessa pysyisi toiminnassa heti kun se kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa, tuki niiden kustannusten kattamiseen, joita ei voida välttää, ei keinotekoisesti pidennä yrityksen elinikää. Tällainen tuki ei sen vuoksi ole rajoittamatonta. |
| --- | --- |

(320)

Kustannukset, joita ei voida välttää, ovat uponneita kustannuksia. Sen vuoksi yrityksen on taloudellisesti järkevää toimia niin kauan kuin se pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, jotta mahdollisimman paljon uponneista kustannuksista voidaan saada takaisin. Tuen myöntäminen kustannuksiin, joita ei voida välttää, antaa sen vuoksi selvästi edun tuensaajayritykselle, koska se siirtää yrityksen kannattavuusrajaa. Vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa tarkoituksena on nimenomaan auttaa palauttamaan niiden elinkelpoisuus nopeammin. Mutta koska yritys joka tapauksessa pysyisi toiminnassa heti kun se kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa, tuki niiden kustannusten kattamiseen, joita ei voida välttää, ei keinotekoisesti pidennä yrityksen elinikää. Tällainen tuki ei sen vuoksi ole rajoittamatonta.

| (321) | Sitä vastoin sellaisen tuen, jonka tarkoituksena on kattaa vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti muuttuvat kustannukset, tavoitteena on pitää keinotekoisesti toiminnassa yritys, jolla ei muussa tapauksessa olisi taloudellista syytä jatkaa toimintojaan. Tällainen tuki on rajoittamatonta, sillä se varmistaa yrityksen elinkelpoisuuden ainoastaan, jos sitä ei ole rajattu ajallisesti. |
| --- | --- |

(321)

Sitä vastoin sellaisen tuen, jonka tarkoituksena on kattaa vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti muuttuvat kustannukset, tavoitteena on pitää keinotekoisesti toiminnassa yritys, jolla ei muussa tapauksessa olisi taloudellista syytä jatkaa toimintojaan. Tällainen tuki on rajoittamatonta, sillä se varmistaa yrityksen elinkelpoisuuden ainoastaan, jos sitä ei ole rajattu ajallisesti.

| (322) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että johdanto-osan 318 kappaleessa mainitusta 240 Englannin punnan/kgU suuruisista kustannuksista noin [...] Englannin puntaa/kgU on vältettävissä. Loput kustannuksista ovat pääasiassa kustannuksia, joita ei voida välttää ja jotka liittyvät aikaisemmasta ja tulevasta toiminnasta syntyvän käytetyn PWR-polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamiseen Sizewell B:n alueelle. Tämän loppusijoituspaikan on tarkoitus olla valmis tämän vuosisadan lopussa, mikä diskonttauksen vaikutukset huomioon ottaen selittää näiden kustannusten suhteellisen pienuuden verrattuna kustannuksiin muissa maissa. |
| --- | --- |

(322)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että johdanto-osan 318 kappaleessa mainitusta 240 Englannin punnan/kgU suuruisista kustannuksista noin [...] Englannin puntaa/kgU on vältettävissä. Loput kustannuksista ovat pääasiassa kustannuksia, joita ei voida välttää ja jotka liittyvät aikaisemmasta ja tulevasta toiminnasta syntyvän käytetyn PWR-polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamiseen Sizewell B:n alueelle. Tämän loppusijoituspaikan on tarkoitus olla valmis tämän vuosisadan lopussa, mikä diskonttauksen vaikutukset huomioon ottaen selittää näiden kustannusten suhteellisen pienuuden verrattuna kustannuksiin muissa maissa.

| (323) | Gordon MacKerronin raportissa esitettyjä lukuja, joihin viitataan alaviitteessä 38, ei voida käyttää tämän arvioinnin tarkistamiseksi, koska raportissa ei ilmoiteta, missä määrin lukuihin sisältyy kustannuksia, joita ei voida välttää. |
| --- | --- |

(323)

Gordon MacKerronin raportissa esitettyjä lukuja, joihin viitataan alaviitteessä 38, ei voida käyttää tämän arvioinnin tarkistamiseksi, koska raportissa ei ilmoiteta, missä määrin lukuihin sisältyy kustannuksia, joita ei voida välttää.

| (324) | Yhdistyneen kuningaskunnan arvioinnin tarkistamiseksi komissio on käyttänyt saatavilla olevia tietoja Suomen ydinenergiaohjelmasta, joka on yksi maailman avoimimmista ydinenergiaohjelmista. Sizewellin jätteiden tavoin Suomen ydinreaktoreissa tuotettua jätettä ei jälleenkäsitellä ennen sen loppusijoitusta. Loppusijoituksesta vastaava suomalainen yritys arvioi, että käytetyn polttoaineen huollosta Suomessa aiheutuvat kustannukset ovat 325 euroa/kgU (217 Englannin puntaa/kgU (47)), josta 217 euroa/kgU (145 Englannin puntaa/kgU) liittyy vältettävissä oleviin kustannuksiin (48). |
| --- | --- |

(324)

Yhdistyneen kuningaskunnan arvioinnin tarkistamiseksi komissio on käyttänyt saatavilla olevia tietoja Suomen ydinenergiaohjelmasta, joka on yksi maailman avoimimmista ydinenergiaohjelmista. Sizewellin jätteiden tavoin Suomen ydinreaktoreissa tuotettua jätettä ei jälleenkäsitellä ennen sen loppusijoitusta. Loppusijoituksesta vastaava suomalainen yritys arvioi, että käytetyn polttoaineen huollosta Suomessa aiheutuvat kustannukset ovat 325 euroa/kgU (217 Englannin puntaa/kgU (47)), josta 217 euroa/kgU (145 Englannin puntaa/kgU) liittyy vältettävissä oleviin kustannuksiin (48).

| (325) | Komissio toteaa, että nämä luvut ovat samaa tasoa kuin Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat luvut. Komissio katsoo niiden vahvistavan, että 150 Englannin punnan/kgU maksu riittää kattamaan käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset sekä osan kustannuksista, joita ei voida välttää. |
| --- | --- |

(325)

Komissio toteaa, että nämä luvut ovat samaa tasoa kuin Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat luvut. Komissio katsoo niiden vahvistavan, että 150 Englannin punnan/kgU maksu riittää kattamaan käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset sekä osan kustannuksista, joita ei voida välttää.

| (326) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä jatkuvaa tukea BE:lle ja että sen kesto on sopusoinnussa suuntaviivojen kanssa ottaen huomioon ydinteollisuuden erityispiirteet ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteet Euratomin perustamissopimuksen nojalla (49). |
| --- | --- |

(326)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä jatkuvaa tukea BE:lle ja että sen kesto on sopusoinnussa suuntaviivojen kanssa ottaen huomioon ydinteollisuuden erityispiirteet ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteet Euratomin perustamissopimuksen nojalla (49).

| (327) | Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on toimittanut yksityiskohtaisen suunnitelman, joka sisältää markkinatutkimuksen ja skenaariot, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, kuten suuntaviivojen 33 kohdassa vaaditaan. Lisäksi ne ovat toimittaneet yksityiskohtaisen kassavirta-analyysin, joka on päivitetty heinäkuussa 2004. |
| --- | --- |

(327)

Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on toimittanut yksityiskohtaisen suunnitelman, joka sisältää markkinatutkimuksen ja skenaariot, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, kuten suuntaviivojen 33 kohdassa vaaditaan. Lisäksi ne ovat toimittaneet yksityiskohtaisen kassavirta-analyysin, joka on päivitetty heinäkuussa 2004.

| (328) | Suunnitelmassa kuvaillaan yksityiskohtaisesti BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai toteutetaan niiden poistamiseksi ja joita on jo kuvailtu lyhyesti tämän päätöksen II.2.c jaksossa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan otetaan käyttöön uusi kaupankäyntistrategia (toimenpidekokonaisuus E), jolla pyritään parantamaan BE:n suojaamatonta asemaa. Varmistamalla tuotannostaan suuremman osan myynnin keskipitkällä aikavälillä kiinteään hintaan BE:n tavoitteena on pienentää kassavirtojen heilahtelevaisuutta ja vahvistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan. BE pienentää myös alttiuttaan sähkön tukkuhintojen vaihteluille Yhdistyneessä kuningaskunnassa samalla kun se säilyttää luotettavan kanavan markkinoille sopimusehtojen, Eggborough’n mahdollistaman joustavan tuotannon ja teollisuus- ja yrityskuluttajiin keskittyvän suoramyyntiliiketoiminnan yhdistelmän avulla. Toimenpidekokonaisuuksien A ja B tavoitteena on poistaa ongelma, joka liittyy sellaisten BE:lle ydinvoimayhtiönä aiheutuvien kustannusten suureen määrään, joita ei voida välttää, vapauttamalla BE:n aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneista ydinalan rasitteista, käytettyä polttoainetta koskevat aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneet rasitteet ja käytöstäpoistokustannukset mukaan luettuina, ja pienentämällä sille tulevaisuudessa BNFL:n kanssa tehdyistä alkupään ja loppupään polttoainesopimuksista aiheutuvia kustannuksia. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy kolmen miinuksella olevan hankintasopimuksen uudelleenneuvottelu ja BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, jonka odotetaan poistavan ongelman, joka BE:lle aiheutuu rahoituskustannusten muodossa syntyvistä suurista lyhyemmän aikavälin kustannuksista. BE:n vaikeuksien kolmannen syyn eli merkittävien suunnittelemattomien seisokkien osalta BE on laatinut ohjelman ydinvoimaloidensa luotettavuuden parantamiseksi (Performance Improvement Programme, PIP). Kyseisessä ohjelmassa suunnitellaan erityisesti pääomainvestointien ja henkilöstöinvestointien lisäämistä voimaloiden huollon ja käytössäoloasteen parantamiseksi. Lisäksi yksi tarkastelluista heikkouksista on se skenaario, jossa BE:n voimaloiden käytössäoloaste ei parane. Tämänkin skenaarion mukaan BE tuottaisi voittoa. |
| --- | --- |

(328)

Suunnitelmassa kuvaillaan yksityiskohtaisesti BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai toteutetaan niiden poistamiseksi ja joita on jo kuvailtu lyhyesti tämän päätöksen II.2.c jaksossa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan otetaan käyttöön uusi kaupankäyntistrategia (toimenpidekokonaisuus E), jolla pyritään parantamaan BE:n suojaamatonta asemaa. Varmistamalla tuotannostaan suuremman osan myynnin keskipitkällä aikavälillä kiinteään hintaan BE:n tavoitteena on pienentää kassavirtojen heilahtelevaisuutta ja vahvistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan. BE pienentää myös alttiuttaan sähkön tukkuhintojen vaihteluille Yhdistyneessä kuningaskunnassa samalla kun se säilyttää luotettavan kanavan markkinoille sopimusehtojen, Eggborough’n mahdollistaman joustavan tuotannon ja teollisuus- ja yrityskuluttajiin keskittyvän suoramyyntiliiketoiminnan yhdistelmän avulla. Toimenpidekokonaisuuksien A ja B tavoitteena on poistaa ongelma, joka liittyy sellaisten BE:lle ydinvoimayhtiönä aiheutuvien kustannusten suureen määrään, joita ei voida välttää, vapauttamalla BE:n aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneista ydinalan rasitteista, käytettyä polttoainetta koskevat aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneet rasitteet ja käytöstäpoistokustannukset mukaan luettuina, ja pienentämällä sille tulevaisuudessa BNFL:n kanssa tehdyistä alkupään ja loppupään polttoainesopimuksista aiheutuvia kustannuksia. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy kolmen miinuksella olevan hankintasopimuksen uudelleenneuvottelu ja BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, jonka odotetaan poistavan ongelman, joka BE:lle aiheutuu rahoituskustannusten muodossa syntyvistä suurista lyhyemmän aikavälin kustannuksista. BE:n vaikeuksien kolmannen syyn eli merkittävien suunnittelemattomien seisokkien osalta BE on laatinut ohjelman ydinvoimaloidensa luotettavuuden parantamiseksi (Performance Improvement Programme, PIP). Kyseisessä ohjelmassa suunnitellaan erityisesti pääomainvestointien ja henkilöstöinvestointien lisäämistä voimaloiden huollon ja käytössäoloasteen parantamiseksi. Lisäksi yksi tarkastelluista heikkouksista on se skenaario, jossa BE:n voimaloiden käytössäoloaste ei parane. Tämänkin skenaarion mukaan BE tuottaisi voittoa.

| (329) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittamat talousennusteet osoittavat elinkelpoisuuden palautuvan kohtuullisessa ajassa, sillä BE alkaa tuottaa voittoa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen. |
| --- | --- |

(329)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittamat talousennusteet osoittavat elinkelpoisuuden palautuvan kohtuullisessa ajassa, sillä BE alkaa tuottaa voittoa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen.

| (330) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma poistaa BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja perustuu realistisiin oletuksiin, kuten suuntaviivoissa edellytetään, erityisesti sähkönhintojen kehityksen ja PIP-ohjelman täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

(330)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma poistaa BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja perustuu realistisiin oletuksiin, kuten suuntaviivoissa edellytetään, erityisesti sähkönhintojen kehityksen ja PIP-ohjelman täytäntöönpanon osalta.

| (331) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio epäili, voidaanko elinkelpoisuuden palautumisen katsoa olevan pääasiassa seurausta sisäisistä toimenpiteistä. Komissio epäili erityisesti sitä, että BE:n toimenpiteiden seurauksena saamat säästöt johtuivat pelkästään velkojien ja tavarantoimittajien myönnytyksistä eivätkä BE:n toimintojen järkeistämisestä. |
| --- | --- |

(331)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio epäili, voidaanko elinkelpoisuuden palautumisen katsoa olevan pääasiassa seurausta sisäisistä toimenpiteistä. Komissio epäili erityisesti sitä, että BE:n toimenpiteiden seurauksena saamat säästöt johtuivat pelkästään velkojien ja tavarantoimittajien myönnytyksistä eivätkä BE:n toimintojen järkeistämisestä.

| (332) | Drax esitti tätä koskevia huomautuksia menettelyn aloittamisen jälkeen. Sen mielestä BE:n rakenneuudistuksessa ei ole kyse todellisesta rakenneuudistuksesta, koska sitä ei toteuteta sisäisillä toimenpiteillä ja se takaa BE:lle, ettei sen konkurssia koskaan sallita. Drax lisää, että BE:n osallistuminen rakenneuudistukseen ei ole täysin selvää ja että joidenkin ydinvoimaloiden sulkeminen olisi ollut parempi ratkaisu. Greenpeace yhtyy tähän viimeiseen huomautukseen. Yhdistynyt kuningaskunta kiisti tämän näkemyksen ja vastasi, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea. |
| --- | --- |

(332)

Drax esitti tätä koskevia huomautuksia menettelyn aloittamisen jälkeen. Sen mielestä BE:n rakenneuudistuksessa ei ole kyse todellisesta rakenneuudistuksesta, koska sitä ei toteuteta sisäisillä toimenpiteillä ja se takaa BE:lle, ettei sen konkurssia koskaan sallita. Drax lisää, että BE:n osallistuminen rakenneuudistukseen ei ole täysin selvää ja että joidenkin ydinvoimaloiden sulkeminen olisi ollut parempi ratkaisu. Greenpeace yhtyy tähän viimeiseen huomautukseen. Yhdistynyt kuningaskunta kiisti tämän näkemyksen ja vastasi, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea.

| (333) | Komissio myöntää, että rakenneuudistuksen ei tarvitse perustua ainoastaan sisäisiin toimenpiteisiin, vaan siihen voi myös sisältyä valtion ja yksityisen sektorin kuten velkojien ja tavarantoimittajien toimenpiteitä. Komissio toteaa, että BE on jo toteuttanut seuraavat toimenpiteet: se on myynyt Pohjois-Amerikan omaisuuseränsä (toimenpidekokonaisuus F) ja [...]. Kaupalliselta kannalta tarkasteltuna komissio toteaa, että uuden kaupankäyntistrategiansa (toimenpidekokonaisuus G) mukaisesti BE on lisännyt keskipitkän aikavälin kiinteähintaisten sopimustensa määrää suojaamattoman asemansa parantamiseksi. Lisäksi BE:tä ei vapauteta sen ydinalan rasitteista, vaan se osallistuu jatkossakin NLF-rahaston rahoitukseen. |
| --- | --- |

(333)

Komissio myöntää, että rakenneuudistuksen ei tarvitse perustua ainoastaan sisäisiin toimenpiteisiin, vaan siihen voi myös sisältyä valtion ja yksityisen sektorin kuten velkojien ja tavarantoimittajien toimenpiteitä. Komissio toteaa, että BE on jo toteuttanut seuraavat toimenpiteet: se on myynyt Pohjois-Amerikan omaisuuseränsä (toimenpidekokonaisuus F) ja [...]. Kaupalliselta kannalta tarkasteltuna komissio toteaa, että uuden kaupankäyntistrategiansa (toimenpidekokonaisuus G) mukaisesti BE on lisännyt keskipitkän aikavälin kiinteähintaisten sopimustensa määrää suojaamattoman asemansa parantamiseksi. Lisäksi BE:tä ei vapauteta sen ydinalan rasitteista, vaan se osallistuu jatkossakin NLF-rahaston rahoitukseen.

| (334) | Kuten jäljempänä VI.3.c.v jaksossa selitetään, komissio ottaa huomioon myös sen, että BE:n ydinvoimaloista yhden tai useamman sulkeminen ei ole mahdollinen vaihtoehto ja että Eggborough’n käytöstäpoistaminen vaarantaisi mahdollisuudet BE:n elinkelpoisuuden palauttamiseen ja olisi kohtuuton vaatimus. |
| --- | --- |

(334)

Kuten jäljempänä VI.3.c.v jaksossa selitetään, komissio ottaa huomioon myös sen, että BE:n ydinvoimaloista yhden tai useamman sulkeminen ei ole mahdollinen vaihtoehto ja että Eggborough’n käytöstäpoistaminen vaarantaisi mahdollisuudet BE:n elinkelpoisuuden palauttamiseen ja olisi kohtuuton vaatimus.

| (335) | Ottaen huomioon BE:n jo toteuttamat ja sen suunnittelemat toimenpiteet ja että BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt poistuvat rakenneuudistussuunnitelman ansiosta, komissio päättelee, että suuntaviivojen 32 kohdassa esitetty vaatimus täyttyy. |
| --- | --- |

(335)

Ottaen huomioon BE:n jo toteuttamat ja sen suunnittelemat toimenpiteet ja että BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt poistuvat rakenneuudistussuunnitelman ansiosta, komissio päättelee, että suuntaviivojen 32 kohdassa esitetty vaatimus täyttyy.

| (336) | Eräät kolmannet osapuolet ovat asettaneet kyseenalaiseksi erityisesti mahdollisuudet palauttaa BE:n vanhimman ydinvoimalan, Dungeness B-voimalan, elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(336)

Eräät kolmannet osapuolet ovat asettaneet kyseenalaiseksi erityisesti mahdollisuudet palauttaa BE:n vanhimman ydinvoimalan, Dungeness B-voimalan, elinkelpoisuus.

| (337) | Powergen, joka kolmansista osapuolista esitti parhaiten todistetut perustelut, käytti Dungeness B-voimalan tilannetta koskevan analyysinsa perustana kyseisen voimalan kustannusrakennetta, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat alun perin toimittaneet ja jota käsiteltiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(337)

Powergen, joka kolmansista osapuolista esitti parhaiten todistetut perustelut, käytti Dungeness B-voimalan tilannetta koskevan analyysinsa perustana kyseisen voimalan kustannusrakennetta, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat alun perin toimittaneet ja jota käsiteltiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (338) | Powergenin mukaan Dungeness B:n tehokkuus on erittäin heikko. Aikaisempaa toimintaa koskevat luvut osoittavat, että sen kuormitusaste on pieni. Powergenin arvioiden mukaan se on 46 prosenttia. Tällaisella kuormitusasteella voimala tuottaisi noin 4,5 TWh vuodessa. Powergenin mukaan tällaisen sähkömäärän tuottaminen maksaisi noin 73,8 miljoonaa Englannin puntaa pelkästään vältettävissä olevat kustannukset huomioon ottaen. Powergen päättelee, että Dungeness B-voimalan vältettävissä olevat kustannukset ovat noin 16,4 Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh (50). |
| --- | --- |

(338)

Powergenin mukaan Dungeness B:n tehokkuus on erittäin heikko. Aikaisempaa toimintaa koskevat luvut osoittavat, että sen kuormitusaste on pieni. Powergenin arvioiden mukaan se on 46 prosenttia. Tällaisella kuormitusasteella voimala tuottaisi noin 4,5 TWh vuodessa. Powergenin mukaan tällaisen sähkömäärän tuottaminen maksaisi noin 73,8 miljoonaa Englannin puntaa pelkästään vältettävissä olevat kustannukset huomioon ottaen. Powergen päättelee, että Dungeness B-voimalan vältettävissä olevat kustannukset ovat noin 16,4 Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh (50).

| (339) | Powergenin huomautuksia koskevassa vastauksessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät oman kantansa Powergenin Dungeness B:n elinkelpoisuudesta esittämästä arviosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Powergenin arviossa on kaksi virhettä. Ensinnäkin Powergenin oletus voimalan kokonaiskustannuksista oli liian alhainen. BE:n tietojen mukaan Dungeness B:n todelliset kustannukset ovat Powergenin arviota suuremmat, erityisesti käyttö- ja huoltokustannukset. Tämä nostaa Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden. |
| --- | --- |

(339)

Powergenin huomautuksia koskevassa vastauksessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät oman kantansa Powergenin Dungeness B:n elinkelpoisuudesta esittämästä arviosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Powergenin arviossa on kaksi virhettä. Ensinnäkin Powergenin oletus voimalan kokonaiskustannuksista oli liian alhainen. BE:n tietojen mukaan Dungeness B:n todelliset kustannukset ovat Powergenin arviota suuremmat, erityisesti käyttö- ja huoltokustannukset. Tämä nostaa Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden.

| (340) | Sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Dungeness B:n tehokkuus on parantunut huomattavasti viime vuosina. Niiden mukaan silloin, kun aikaisempien vuosien luvut osoittavat parannusta, tulevaisuutta arvioitaessa ei pitäisi olettaa, että voimalan tulos vastaa sen tulosta huonoimpina vuosina, vaan ennemminkin, että sen tulos vastaa viimeisimpien vuosien tulosta. Tällöin voimalan kuormitusaste nousisi 61 prosenttiin. Tämä pienentää Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden. |
| --- | --- |

(340)

Sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Dungeness B:n tehokkuus on parantunut huomattavasti viime vuosina. Niiden mukaan silloin, kun aikaisempien vuosien luvut osoittavat parannusta, tulevaisuutta arvioitaessa ei pitäisi olettaa, että voimalan tulos vastaa sen tulosta huonoimpina vuosina, vaan ennemminkin, että sen tulos vastaa viimeisimpien vuosien tulosta. Tällöin voimalan kuormitusaste nousisi 61 prosenttiin. Tämä pienentää Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden.

| (341) | Johdanto-osan 339 ja 340 kappaleissa esitetyt näkökohdat huomioon ottaen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset laskevat Dungeness B:n vältettävissä olevien kustannusten olevan noin [...] Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla [...] Englannin puntaa/MWh. |
| --- | --- |

(341)

Johdanto-osan 339 ja 340 kappaleissa esitetyt näkökohdat huomioon ottaen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset laskevat Dungeness B:n vältettävissä olevien kustannusten olevan noin [...] Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla [...] Englannin puntaa/MWh.

| (342) | Komissio on tutkinut Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset erilaisten oletusten perusteella riippuen siitä, missä arvioissa esitetään kokonaiskustannukset ja kuormitusaste oikein. Se on päätynyt seuraavaan tulokseen:
  Taulukko 8
  Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset megawattituntia kohden sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus | Powergenin tuotantoa koskeva oletus |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus | [...] | [...] |
| Powergenin kustannuksia koskeva oletus | [...] | 16,4 GBP/MWh |

(342)

Komissio on tutkinut Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset erilaisten oletusten perusteella riippuen siitä, missä arvioissa esitetään kokonaiskustannukset ja kuormitusaste oikein. Se on päätynyt seuraavaan tulokseen:

Taulukko 8

Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset megawattituntia kohden sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus

Powergenin tuotantoa koskeva oletus

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus

[...]

[...]

Powergenin kustannuksia koskeva oletus

[...]

16,4 GBP/MWh

| (343) | Ottaen huomioon sen, että BE ja BNFL jakavat keskenään sähkönhintojen noususta saatavan edun, jos sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla poikkeaa 16 Englannin punnan/MWh hinnasta, komissio on laskenut sähkön tavoitehinnan, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa eri oletusten perusteella.
  Taulukko 9
  Sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus | Powergenin tuotantoa koskeva oletus |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus | [...] | [...] |
| Powergenin kustannuksia koskeva oletus | [...] | 16,8 GBP/MWh |

(343)

Ottaen huomioon sen, että BE ja BNFL jakavat keskenään sähkönhintojen noususta saatavan edun, jos sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla poikkeaa 16 Englannin punnan/MWh hinnasta, komissio on laskenut sähkön tavoitehinnan, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa eri oletusten perusteella.

Taulukko 9

Sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus

Powergenin tuotantoa koskeva oletus

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus

[...]

[...]

Powergenin kustannuksia koskeva oletus

[...]

16,8 GBP/MWh

| (344) | Taulukon 9 perusteella näyttää siltä, että huonointa skenaariota lukuun ottamatta kaikissa muissa skenaarioissa Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa eikä sen vuoksi tee tappiota heti kun sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla on yli [...] Englannin puntaa/MWh. Tämä tavoitehinta vastaa peruskuormasähkön hintaa tukkumarkkinoilla, jonka tällä hetkellä ilmoitetaan olevan eräissä tapauksissa selvästi yli 20 Englannin puntaa/MWh, kuten johdanto-osan 282–285 kappaleessa todettiin, ja jonka on joka tapauksessa aina odotettu olevan 16–19 Englannin puntaa/MWh jopa lyhyellä aikavälillä, jonka Dungeness B on vielä toiminnassa. Lisäksi komissio toteaa, että nykyisillä sähkönhinnoilla Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa kaikkein pessimistisimmässäkin skenaariossa. |
| --- | --- |

(344)

Taulukon 9 perusteella näyttää siltä, että huonointa skenaariota lukuun ottamatta kaikissa muissa skenaarioissa Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa eikä sen vuoksi tee tappiota heti kun sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla on yli [...] Englannin puntaa/MWh. Tämä tavoitehinta vastaa peruskuormasähkön hintaa tukkumarkkinoilla, jonka tällä hetkellä ilmoitetaan olevan eräissä tapauksissa selvästi yli 20 Englannin puntaa/MWh, kuten johdanto-osan 282–285 kappaleessa todettiin, ja jonka on joka tapauksessa aina odotettu olevan 16–19 Englannin puntaa/MWh jopa lyhyellä aikavälillä, jonka Dungeness B on vielä toiminnassa. Lisäksi komissio toteaa, että nykyisillä sähkönhinnoilla Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa kaikkein pessimistisimmässäkin skenaariossa.

| (345) | Sen vuoksi komissio katsoo Dungeness B:n olevan elinkelpoinen. |
| --- | --- |

(345)

Sen vuoksi komissio katsoo Dungeness B:n olevan elinkelpoinen.

b)   Onko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään

| (346) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili sitä, oliko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, koska ei ollut määritetty, ovatko toimenpidekokonaisuudet B, C ja G valtiontukea, ja koska toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvän tuen tarkkaa määrää ei tiedetty. |
| --- | --- |

(346)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili sitä, oliko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, koska ei ollut määritetty, ovatko toimenpidekokonaisuudet B, C ja G valtiontukea, ja koska toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvän tuen tarkkaa määrää ei tiedetty.

| (347) | Komissio toteaa, että se päätteli edellä VI.2.a ja VI.2.b jaksossa, että toimenpidekokonaisuudet B, C ja G eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi ainoastaan toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy tukea. |
| --- | --- |

(347)

Komissio toteaa, että se päätteli edellä VI.2.a ja VI.2.b jaksossa, että toimenpidekokonaisuudet B, C ja G eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi ainoastaan toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy tukea.

| (348) | Toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy valtiontukea, jonka tarkoituksena on kattaa kolmenlaisia rasitteita: aikaisemmasta toiminnasta syntyneen käytetyn polttoaineen huolto, sopimusten ulkopuolisten rasitteiden hoitaminen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistaminen. Menettelyn aloittamisen ajankohtana näihin kolmeen luokkaan sisältyvät rasitteet ja siten niihin liittyvä valtiontuki oli pelkästään arvioitu ilman vahvistettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(348)

Toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy valtiontukea, jonka tarkoituksena on kattaa kolmenlaisia rasitteita: aikaisemmasta toiminnasta syntyneen käytetyn polttoaineen huolto, sopimusten ulkopuolisten rasitteiden hoitaminen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistaminen. Menettelyn aloittamisen ajankohtana näihin kolmeen luokkaan sisältyvät rasitteet ja siten niihin liittyvä valtiontuki oli pelkästään arvioitu ilman vahvistettua enimmäismäärää.

| (349) | Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet muodostavat pääosan kokonaisrasitteista. Niissä on kyse maksuista BNFL:lle sellaisen polttoaineen huoltopalveluista, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää. Näistä palveluista on jo tehty sopimus, ja summa, joka BE:n on maksettava BNFL:lle, on useimmissa tapauksissa selvästi määritelty. |
| --- | --- |

(349)

Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet muodostavat pääosan kokonaisrasitteista. Niissä on kyse maksuista BNFL:lle sellaisen polttoaineen huoltopalveluista, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää. Näistä palveluista on jo tehty sopimus, ja summa, joka BE:n on maksettava BNFL:lle, on useimmissa tapauksissa selvästi määritelty.

| (350) | Tästä syystä komissio on edelleen sitä mieltä, että olisi vahvistettava enimmäismäärä sille, kuinka paljon Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus voi rahoittaa näitä rasitteita. Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat suostuneet muuttamaan näitä rasitteita koskevan alkuperäisen arvionsa, joka oli 2 185 000 000 Englannin puntaa (51), näihin rasitteisiin liittyvän tuen enimmäismääräksi. |
| --- | --- |

(350)

Tästä syystä komissio on edelleen sitä mieltä, että olisi vahvistettava enimmäismäärä sille, kuinka paljon Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus voi rahoittaa näitä rasitteita. Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat suostuneet muuttamaan näitä rasitteita koskevan alkuperäisen arvionsa, joka oli 2 185 000 000 Englannin puntaa (51), näihin rasitteisiin liittyvän tuen enimmäismääräksi.

| (351) | Sitä vastoin ydinvoimaloiden käytöstäpoistamiseen liittyvien rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden tarkkaa suuruutta on vaikea määrittää. |
| --- | --- |

(351)

Sitä vastoin ydinvoimaloiden käytöstäpoistamiseen liittyvien rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden tarkkaa suuruutta on vaikea määrittää.

| (352) | Ydinvoimaloiden käytöstäpoisto on hyvin erityislaatuinen tehtävä. Koko maailmassa on vähän kokemusta kokonaan loppuun saatetusta työstä tällä alalla (52). Asiantuntijoiden mukaan nämä kustannukset ovat mahdollisesti 15 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista tai enemmän (53), tai 50 prosenttia investoinnin ydinvoimaan liittyvästä osuudesta (54). Vaikka nämä arviot osoittautuisivat täysin johdonmukaisiksi ja oikeiksi, olisi voimalaitoksen käytöstäpoistokustannusten arvioimiseksi laskettava sen alkuperäiset investointikustannukset tarkkaan, mikä olisi erityisen vaikeaa BE:n voimalaitosten kaltaisten vanhojen voimalaitosten tapauksessa, joiden osalta ei ole tarkkoja tietoja aikaisemmista kustannuksista. |
| --- | --- |

(352)

Ydinvoimaloiden käytöstäpoisto on hyvin erityislaatuinen tehtävä. Koko maailmassa on vähän kokemusta kokonaan loppuun saatetusta työstä tällä alalla (52). Asiantuntijoiden mukaan nämä kustannukset ovat mahdollisesti 15 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista tai enemmän (53), tai 50 prosenttia investoinnin ydinvoimaan liittyvästä osuudesta (54). Vaikka nämä arviot osoittautuisivat täysin johdonmukaisiksi ja oikeiksi, olisi voimalaitoksen käytöstäpoistokustannusten arvioimiseksi laskettava sen alkuperäiset investointikustannukset tarkkaan, mikä olisi erityisen vaikeaa BE:n voimalaitosten kaltaisten vanhojen voimalaitosten tapauksessa, joiden osalta ei ole tarkkoja tietoja aikaisemmista kustannuksista.

| (353) | Lisäksi useimmat BE:n voimaloista ovat AGR-voimaloita, jotka eroavat muiden maiden voimaloista ja lisäksi jossain määrin myös toisistaan. Sen vuoksi BE:n reaktoreiden käytöstäpoistokustannuksia koskevia arvioita ei voida tarkentaa ulkomailla tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa kertyneen kokemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(353)

Lisäksi useimmat BE:n voimaloista ovat AGR-voimaloita, jotka eroavat muiden maiden voimaloista ja lisäksi jossain määrin myös toisistaan. Sen vuoksi BE:n reaktoreiden käytöstäpoistokustannuksia koskevia arvioita ei voida tarkentaa ulkomailla tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa kertyneen kokemuksen perusteella.

| (354) | Samoin sopimusten ulkopuolisia rasitteita on niiden luonteen vuoksi vaikea määrittää. Ne liittyvät pääasiassa käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen. Ydinpolttoaineen loppusijoitustapaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole vielä päätetty, kuten Nirexin keskiaktiivisen jätteen varastointilaitoksesta saatu kokemus on osoittanut. Myös muissa maissa saatu kokemus on osoittanut, että loppusijoituspaikan löytäminen tietyntyyppisille jätteille voi olla sekä teknisesti että poliittisesti haastava tehtävä. On erittäin vaikea määrittää riittävällä tarkkuudella sellaisesta toiminnosta aiheutuvia kustannuksia, jonka toteuttamisesta on saatavilla näin vähän tietoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat lisäksi, että muiden jäsenvaltioiden arviot varastointikustannuksista voivat vaihdella suuresti. |
| --- | --- |

(354)

Samoin sopimusten ulkopuolisia rasitteita on niiden luonteen vuoksi vaikea määrittää. Ne liittyvät pääasiassa käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen. Ydinpolttoaineen loppusijoitustapaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole vielä päätetty, kuten Nirexin keskiaktiivisen jätteen varastointilaitoksesta saatu kokemus on osoittanut. Myös muissa maissa saatu kokemus on osoittanut, että loppusijoituspaikan löytäminen tietyntyyppisille jätteille voi olla sekä teknisesti että poliittisesti haastava tehtävä. On erittäin vaikea määrittää riittävällä tarkkuudella sellaisesta toiminnosta aiheutuvia kustannuksia, jonka toteuttamisesta on saatavilla näin vähän tietoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat lisäksi, että muiden jäsenvaltioiden arviot varastointikustannuksista voivat vaihdella suuresti.

| (355) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvien enimmäiskustannusten määrittely olisi mahdollista ainoastaan suurella virhemarginaalilla. Kustannusten yliarviointi olisi vakava riski. |
| --- | --- |

(355)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvien enimmäiskustannusten määrittely olisi mahdollista ainoastaan suurella virhemarginaalilla. Kustannusten yliarviointi olisi vakava riski.

| (356) | Tästä syystä komissio on tässä tapauksessa sitä mieltä, että erittäin epävarman ja todennäköisesti liian suureksi arvioidun arvon asettaminen tuen enimmäismääräksi olisi itse asiassa tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään koskevan vaatimuksen vastaista, koska epävarmuusmarginaali, joka ei toteudu, voi johtaa siihen, että on mahdollista myöntää tarpeetonta tukea. |
| --- | --- |

(356)

Tästä syystä komissio on tässä tapauksessa sitä mieltä, että erittäin epävarman ja todennäköisesti liian suureksi arvioidun arvon asettaminen tuen enimmäismääräksi olisi itse asiassa tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään koskevan vaatimuksen vastaista, koska epävarmuusmarginaali, joka ei toteudu, voi johtaa siihen, että on mahdollista myöntää tarpeetonta tukea.

| (357) | Paljon parempi tapa varmistaa välttämätöntä vähimmäismäärää koskevan periaatteen täyttyminen olisi olla yrittämättä laskea tuelle enimmäismäärää, vaan laatia järjestelmä, jonka tavoitteena on taata tulevien menojen rajoittaminen vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(357)

Paljon parempi tapa varmistaa välttämätöntä vähimmäismäärää koskevan periaatteen täyttyminen olisi olla yrittämättä laskea tuelle enimmäismäärää, vaan laatia järjestelmä, jonka tavoitteena on taata tulevien menojen rajoittaminen vähimmäismäärään.

| (358) | Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön useita tällaisia järjestelyjä. Niistä voidaan mainita erityisesti seuraavat:






  a) | ne rasitteet, joista aiheutuvat kustannukset valtio voi kattaa, määritellään tarkkaan; |
| --- | --- | --- |

(358)

Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön useita tällaisia järjestelyjä. Niistä voidaan mainita erityisesti seuraavat:

a)

ne rasitteet, joista aiheutuvat kustannukset valtio voi kattaa, määritellään tarkkaan;

| b) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valvovat tarkkaan näitä kustannuksia Nuclear Decommissioning Agencyn (NDA) kautta; valvontaa suoritetaan sekä ennakkoon että jälkikäteen; |
| --- | --- |

b)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valvovat tarkkaan näitä kustannuksia Nuclear Decommissioning Agencyn (NDA) kautta; valvontaa suoritetaan sekä ennakkoon että jälkikäteen;

| c) | NDA järjestää tarjouskilpailun käytöstäpoistamisesta, mikä varmistaa, että kustannukset pysyvät markkinatasolla; |
| --- | --- |

c)

NDA järjestää tarjouskilpailun käytöstäpoistamisesta, mikä varmistaa, että kustannukset pysyvät markkinatasolla;

| d) | Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö ja tilintarkastusvirasto valvovat viime kädessä NDA:n toimintoja; |
| --- | --- |

d)

Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö ja tilintarkastusvirasto valvovat viime kädessä NDA:n toimintoja;

| e) | jotta komissio pystyisi paremmin valvomaan menoja, molempia rasitteita koskevaa alkuperäistä kokonaisarviota (1 629 000 000 Englannin puntaa (55)) käytetään raja-arvona. Jos näihin kahteen rasitteeseen liittyvät yhteenlasketut menot ylittävät tämän raja-arvon, komissiolle annetaan lisäselvitys sekä rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen osoitetuista maksuista että näiden kustannusten pienentämispyrkimyksistä. Tämä selvitys perustuu riippumattomien tilintarkastusalan asiantuntijoiden laatimaan analyysiin. |
| --- | --- |

e)

jotta komissio pystyisi paremmin valvomaan menoja, molempia rasitteita koskevaa alkuperäistä kokonaisarviota (1 629 000 000 Englannin puntaa (55)) käytetään raja-arvona. Jos näihin kahteen rasitteeseen liittyvät yhteenlasketut menot ylittävät tämän raja-arvon, komissiolle annetaan lisäselvitys sekä rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen osoitetuista maksuista että näiden kustannusten pienentämispyrkimyksistä. Tämä selvitys perustuu riippumattomien tilintarkastusalan asiantuntijoiden laatimaan analyysiin.

| (359) | On mahdollista, että jotkin erittäin rajoitetut maksut, jotka BE:n on suoritettava BNFL:lle käytettyyn polttoaineeseen liittyvien rasitteiden puitteissa, ylittävät alkuperäisen arvion. Näin on erityisesti silloin, kun jotkin käytetyn polttoaineen osat poikkeavat tavanomaisesta ja vaativat erityiskohtelua. Tällaisessa tapauksessa käytetyn polttoaineen huollosta perittävää tavallista hintaa voidaan BE:n ja BNFL:n sopimusten nojalla nostaa. Tällaisessa tilanteessa summat, jotka valtio maksaa BE:n vapauttamiseksi näistä rasitteista ja jotka ylittävät alkuperäisen arvion, vähennetään edellä mainitusta 1 629 000 000 Englannin punnan raja-arvosta eikä raja-arvoa muuteta. |
| --- | --- |

(359)

On mahdollista, että jotkin erittäin rajoitetut maksut, jotka BE:n on suoritettava BNFL:lle käytettyyn polttoaineeseen liittyvien rasitteiden puitteissa, ylittävät alkuperäisen arvion. Näin on erityisesti silloin, kun jotkin käytetyn polttoaineen osat poikkeavat tavanomaisesta ja vaativat erityiskohtelua. Tällaisessa tapauksessa käytetyn polttoaineen huollosta perittävää tavallista hintaa voidaan BE:n ja BNFL:n sopimusten nojalla nostaa. Tällaisessa tilanteessa summat, jotka valtio maksaa BE:n vapauttamiseksi näistä rasitteista ja jotka ylittävät alkuperäisen arvion, vähennetään edellä mainitusta 1 629 000 000 Englannin punnan raja-arvosta eikä raja-arvoa muuteta.

| (360) | Johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittujen summien laskemisessa olisi komission mielestä käytettävä komission tavanomaista viitekorkoa. Viitekorkoa olisi kuitenkin muutettava joka viides vuosi ajanjakson pituuden vuoksi (56). |
| --- | --- |

(360)

Johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittujen summien laskemisessa olisi komission mielestä käytettävä komission tavanomaista viitekorkoa. Viitekorkoa olisi kuitenkin muutettava joka viides vuosi ajanjakson pituuden vuoksi (56).

| (361) | On tärkeää huomata, että johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittu enimmäismäärä ja raja-arvo koskevat kaikkia rasitteiden kattamiseen osoitettuja maksuja riippumatta siitä, rahoittaako ne NLF vai valtio. Tämä merkitsee sitä, että enimmäismäärää ja raja-arvoa koskevassa järjestelyssä otetaan automaattisesti huomioon rahastossa olevat varat. |
| --- | --- |

(361)

On tärkeää huomata, että johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittu enimmäismäärä ja raja-arvo koskevat kaikkia rasitteiden kattamiseen osoitettuja maksuja riippumatta siitä, rahoittaako ne NLF vai valtio. Tämä merkitsee sitä, että enimmäismäärää ja raja-arvoa koskevassa järjestelyssä otetaan automaattisesti huomioon rahastossa olevat varat.

| (362) | Lopuksi rakenneuudistuspaketti sisältää myös verovapautuksen, joka liittyy BE:n voimaloiden kirjanpitoarvon nousemiseen seurauksena siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus maksaa osan niiden rasitteista. Koska nämä rasitteet kirjattiin aikaisemmin BE:n kirjanpidossa, mahdollinen osittainen vapautuminen niistä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumuksen ansiosta lisää niiden arvoa summalla, joka vastaa mahdollisesti sitä enimmäismäärää, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan. |
| --- | --- |

(362)

Lopuksi rakenneuudistuspaketti sisältää myös verovapautuksen, joka liittyy BE:n voimaloiden kirjanpitoarvon nousemiseen seurauksena siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus maksaa osan niiden rasitteista. Koska nämä rasitteet kirjattiin aikaisemmin BE:n kirjanpidossa, mahdollinen osittainen vapautuminen niistä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumuksen ansiosta lisää niiden arvoa summalla, joka vastaa mahdollisesti sitä enimmäismäärää, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan.

| (363) | Yhdistyneen kuningaskunnan tavanomaisten kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaan tästä arvonnoususta olisi perittävä vero. Hallituksen luopuminen siitä muodostaa sen vuoksi BE:lle mahdollisen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Mahdollinen verotus kuitenkin pienentäisi BE:n kykyä rahoittaa rasitteita itse, mikä puolestaan lisäisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todellisia rasitteita. Sen vuoksi hallituksen kattamien rasitteiden lopullisen rahoituksen lisääntyminen saattaa tasoittaa verovapautuksen sisältämän valtiontuen kokonaan tai osittain. Verovapautukseen sisältyvä valtiontuki vastaa ainoastaan sitä vapautuksen osaa, jota ei tasoiteta niiden maksujen lisääntymisellä, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen on suoritettava täyttääkseen ydinalan rasitteiden kattamista koskevan sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(363)

Yhdistyneen kuningaskunnan tavanomaisten kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaan tästä arvonnoususta olisi perittävä vero. Hallituksen luopuminen siitä muodostaa sen vuoksi BE:lle mahdollisen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Mahdollinen verotus kuitenkin pienentäisi BE:n kykyä rahoittaa rasitteita itse, mikä puolestaan lisäisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todellisia rasitteita. Sen vuoksi hallituksen kattamien rasitteiden lopullisen rahoituksen lisääntyminen saattaa tasoittaa verovapautuksen sisältämän valtiontuen kokonaan tai osittain. Verovapautukseen sisältyvä valtiontuki vastaa ainoastaan sitä vapautuksen osaa, jota ei tasoiteta niiden maksujen lisääntymisellä, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen on suoritettava täyttääkseen ydinalan rasitteiden kattamista koskevan sitoumuksensa.

| (364) | Tämä voimalan arvon nousu on ainoastaan keinotekoinen, koska rasitteet ovat edelleen olemassa siihen asti kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus otetaan käyttöön ja siinä määrin kuin se todellisuudessa on käytettävissä, ja NLF:n, jonka rahoitukseen BE osallistuu, on katettava mahdollisimman suuri osuus niistä. Jos hallitus olisi maksanut rasitteiden rahoitusvajeen muulla tavoin tai muuhun aikaan, esimerkiksi tilapäisillä avustuksilla rasitteiden syntymisajankohtana, verovapautusta ei mahdollisesti olisi tarvittu. |
| --- | --- |

(364)

Tämä voimalan arvon nousu on ainoastaan keinotekoinen, koska rasitteet ovat edelleen olemassa siihen asti kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus otetaan käyttöön ja siinä määrin kuin se todellisuudessa on käytettävissä, ja NLF:n, jonka rahoitukseen BE osallistuu, on katettava mahdollisimman suuri osuus niistä. Jos hallitus olisi maksanut rasitteiden rahoitusvajeen muulla tavoin tai muuhun aikaan, esimerkiksi tilapäisillä avustuksilla rasitteiden syntymisajankohtana, verovapautusta ei mahdollisesti olisi tarvittu.

| (365) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että verovapautukseen sisältyvä valtiontuki ei ylitä sitä, mikä on välttämätöntä rakenneuudistustavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(365)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että verovapautukseen sisältyvä valtiontuki ei ylitä sitä, mikä on välttämätöntä rakenneuudistustavoitteen saavuttamiseksi.

| (366) | Lopuksi komissio toteaa, että BE:n voittojen lisääntyminen, esimerkiksi sähkönhintojen noustessa, käytetään suurelta osin BE:n NLF-maksujen rahoittamiseen. Tällainen BE:n rahoitusosuuden nouseminen merkitsisi automaattisesti tuen määrän pienentymistä. |
| --- | --- |

(366)

Lopuksi komissio toteaa, että BE:n voittojen lisääntyminen, esimerkiksi sähkönhintojen noustessa, käytetään suurelta osin BE:n NLF-maksujen rahoittamiseen. Tällainen BE:n rahoitusosuuden nouseminen merkitsisi automaattisesti tuen määrän pienentymistä.

| (367) | Komissio katsoo, että edellä kuvailtu järjestelmä varmistaa, että toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvä valtiontuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(367)

Komissio katsoo, että edellä kuvailtu järjestelmä varmistaa, että toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvä valtiontuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään.

c)   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (368) | Suuntaviivojen 35 kohdassa täsmennetään, että ”kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti”. |
| --- | --- |

(368)

Suuntaviivojen 35 kohdassa täsmennetään, että ”kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti”.

| (369) | Sellaisia poikkeustapauksia lukuun ottamatta, joissa merkitykselliset markkinat ovat yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla pienet tai yrityksen osuus merkityksellisistä markkinoista on vähäpätöinen, on toteutettava tällaisia toimenpiteitä, jotta rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä tukiosuus soveltuisi yhteismarkkinoille. Toimenpiteillä on rajoitettava yrityksen läsnäoloa markkinoilla ja niiden on oltava oikeassa suhteessa tuen kilpailua vääristävään vaikutukseen. Tällaisten toimenpiteiden välttämättömyyttä koskevasta periaatteesta voidaan joustaa, jos ne uhkaavat johtaa markkinarakenteen selvään huonontumiseen. |
| --- | --- |

(369)

Sellaisia poikkeustapauksia lukuun ottamatta, joissa merkitykselliset markkinat ovat yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla pienet tai yrityksen osuus merkityksellisistä markkinoista on vähäpätöinen, on toteutettava tällaisia toimenpiteitä, jotta rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä tukiosuus soveltuisi yhteismarkkinoille. Toimenpiteillä on rajoitettava yrityksen läsnäoloa markkinoilla ja niiden on oltava oikeassa suhteessa tuen kilpailua vääristävään vaikutukseen. Tällaisten toimenpiteiden välttämättömyyttä koskevasta periaatteesta voidaan joustaa, jos ne uhkaavat johtaa markkinarakenteen selvään huonontumiseen.

| (370) | Vastasuoritteiden ollessa välttämättömiä, niiden muoto ja laajuus riippuu markkinoiden kapasiteettitilanteesta. Kun markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia, vastasuoritteilla on supistettava tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Kun rakenteellista ylikapasiteettia ei ole, vastasuoritteet voivat silti olla tarpeen, mutta niillä voidaan pyrkiä muihin tavoitteisiin kuin tuotantokapasiteetin peruuttamattomaan supistamiseen. |
| --- | --- |

(370)

Vastasuoritteiden ollessa välttämättömiä, niiden muoto ja laajuus riippuu markkinoiden kapasiteettitilanteesta. Kun markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia, vastasuoritteilla on supistettava tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Kun rakenteellista ylikapasiteettia ei ole, vastasuoritteet voivat silti olla tarpeen, mutta niillä voidaan pyrkiä muihin tavoitteisiin kuin tuotantokapasiteetin peruuttamattomaan supistamiseen.

i)   Merkitykselliset markkinat

| (371) | Suuntaviivojen alaviitteessä 20 todetaan, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. |
| --- | --- |

(371)

Suuntaviivojen alaviitteessä 20 todetaan, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista.

| (372) | Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti direktiivin 96/92/EY tultua voimaan. |
| --- | --- |

(372)

Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti direktiivin 96/92/EY tultua voimaan.

| (373) | Jäsenvaltioiden välistä sähkökauppaa rajoittavat kuitenkin fyysiset rajoitukset, jotka ovat seurausta yhteenliittämiskapasiteetin puutteesta. Nämä rajoitukset ovat vieläkin tiukempia silloin, kun maantieteelliset rajoitukset rajoittavat uusien yhdysputkien rakentamismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(373)

Jäsenvaltioiden välistä sähkökauppaa rajoittavat kuitenkin fyysiset rajoitukset, jotka ovat seurausta yhteenliittämiskapasiteetin puutteesta. Nämä rajoitukset ovat vieläkin tiukempia silloin, kun maantieteelliset rajoitukset rajoittavat uusien yhdysputkien rakentamismahdollisuuksia.

| (374) | Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan puitteissa komissio on laatinut luettelon sähkön sisämarkkinoiden pullonkauloista. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätöksen N:o 1254/96/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1229/2003/EY (57) liitteestä 1 ilmenee, että Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä maantieteellisistä alueista, joita ei ole liitetty riittävässä määrin muuhun verkkoon sisämarkkinoiden yhtenäisen toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(374)

Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan puitteissa komissio on laatinut luettelon sähkön sisämarkkinoiden pullonkauloista. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätöksen N:o 1254/96/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1229/2003/EY (57) liitteestä 1 ilmenee, että Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä maantieteellisistä alueista, joita ei ole liitetty riittävässä määrin muuhun verkkoon sisämarkkinoiden yhtenäisen toiminnan varmistamiseksi.

| (375) | Sen lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinat ovat eristyksissä yhteisön muusta sähköverkosta, niille on ominaista hyvin erikoislaatuinen kaupankäyntijärjestelmä. Tämä kaupankäyntijärjestelmä, josta käytetään nimeä New Electricity Trading Arrangements (NETA), perustuu pääasiassa tuottajien, toimittajien ja asiakkaiden kahdenvälisiin sopimuksiin toisin kuin perinteisemmät sähköpörssimarkkinat. NETA-markkinoilla kilpailuedellytykset poikkeavat huomattavasti sähköpörssimarkkinoista, mistä on osoituksena se, että siirtyminen sähköpörssimarkkinoista NETA-markkinoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001 johti sähkön tukkuhintojen merkittävään laskuun. |
| --- | --- |

(375)

Sen lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinat ovat eristyksissä yhteisön muusta sähköverkosta, niille on ominaista hyvin erikoislaatuinen kaupankäyntijärjestelmä. Tämä kaupankäyntijärjestelmä, josta käytetään nimeä New Electricity Trading Arrangements (NETA), perustuu pääasiassa tuottajien, toimittajien ja asiakkaiden kahdenvälisiin sopimuksiin toisin kuin perinteisemmät sähköpörssimarkkinat. NETA-markkinoilla kilpailuedellytykset poikkeavat huomattavasti sähköpörssimarkkinoista, mistä on osoituksena se, että siirtyminen sähköpörssimarkkinoista NETA-markkinoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001 johti sähkön tukkuhintojen merkittävään laskuun.

| (376) | Tällä hetkellä NETA kattaa ainoastaan Englannin ja Walesin. Skotlannin markkinat ovat kuitenkin tiiviisti yhteydessä NETA-markkinoihin, sillä sähkönhinnat Skotlannissa on sidottu Englannin ja Walesin hintoihin. Lisäksi NETA on tarkoitus ulottaa pian Skotlantiin. Seurauksena olevien Ison-Britannian markkinoiden odotetaan aloittavan toimintansa vuonna 2005. On kuitenkin huomattava, että Skotlanti muodostaa ainoastaan pienen osan näistä markkinoista, koska Skotlannin kapasiteetti on vain hieman yli 10 prosenttia Englannin ja Walesin kapasiteetista. |
| --- | --- |

(376)

Tällä hetkellä NETA kattaa ainoastaan Englannin ja Walesin. Skotlannin markkinat ovat kuitenkin tiiviisti yhteydessä NETA-markkinoihin, sillä sähkönhinnat Skotlannissa on sidottu Englannin ja Walesin hintoihin. Lisäksi NETA on tarkoitus ulottaa pian Skotlantiin. Seurauksena olevien Ison-Britannian markkinoiden odotetaan aloittavan toimintansa vuonna 2005. On kuitenkin huomattava, että Skotlanti muodostaa ainoastaan pienen osan näistä markkinoista, koska Skotlannin kapasiteetti on vain hieman yli 10 prosenttia Englannin ja Walesin kapasiteetista.

| (377) | Pohjois-Irlannin sähkömarkkinoita ei liitetä Ison-Britannian markkinoihin lähitulevaisuudessa. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin väliset sähköyhteydet ovat tällä hetkellä vähäiset (nimellisteho 0,5 GW, eli alle 1 prosenttia Ison-Britannian rekisteröidystä kapasiteetista). Sen vuoksi kilpailuedellytykset säilyvät Pohjois-Irlannissa hyvin erilaisina Isoon-Britanniaan verrattuna. |
| --- | --- |

(377)

Pohjois-Irlannin sähkömarkkinoita ei liitetä Ison-Britannian markkinoihin lähitulevaisuudessa. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin väliset sähköyhteydet ovat tällä hetkellä vähäiset (nimellisteho 0,5 GW, eli alle 1 prosenttia Ison-Britannian rekisteröidystä kapasiteetista). Sen vuoksi kilpailuedellytykset säilyvät Pohjois-Irlannissa hyvin erilaisina Isoon-Britanniaan verrattuna.

| (378) | Edellä esitetyn perusteella ja koska BE toimii ainoastaan Isossa-Britanniassa, komissio katsoo tässä päätöksessä tarkoitettujen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden olevan Ison-Britannian markkinat (58). |
| --- | --- |

(378)

Edellä esitetyn perusteella ja koska BE toimii ainoastaan Isossa-Britanniassa, komissio katsoo tässä päätöksessä tarkoitettujen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden olevan Ison-Britannian markkinat (58).

| (379) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen mukaan rakenneuudistussuunnitelman ilmoitusajankohtana yhteisöön kuuluneiden 15 jäsenvaltion kokonaiskapasiteetti oli noin 565 GW. Ison-Britannian osuus tästä on noin 10 prosenttia. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat, joista Ison-Britannian markkinat muodostavat noin 95 prosenttia, kuuluvat Euroopan talousalueen suurimpiin heti Saksan ja Ranskan jälkeen. Sen vuoksi näiden markkinoiden ei voida katsoa olevan pienet yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla. |
| --- | --- |

(379)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen mukaan rakenneuudistussuunnitelman ilmoitusajankohtana yhteisöön kuuluneiden 15 jäsenvaltion kokonaiskapasiteetti oli noin 565 GW. Ison-Britannian osuus tästä on noin 10 prosenttia. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat, joista Ison-Britannian markkinat muodostavat noin 95 prosenttia, kuuluvat Euroopan talousalueen suurimpiin heti Saksan ja Ranskan jälkeen. Sen vuoksi näiden markkinoiden ei voida katsoa olevan pienet yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla.

| (380) | BE:n kapasiteetin osuus on noin 14 prosenttia rekisteröidystä kapasiteetista Englannissa ja Walesissa ja 24 prosenttia Skotlannissa. Sen vuoksi ei voida katsoa, että BE:llä on vähäpätöinen osuus merkityksellisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(380)

BE:n kapasiteetin osuus on noin 14 prosenttia rekisteröidystä kapasiteetista Englannissa ja Walesissa ja 24 prosenttia Skotlannissa. Sen vuoksi ei voida katsoa, että BE:llä on vähäpätöinen osuus merkityksellisistä markkinoista.

| (381) | Markkinoilla on BE:n lisäksi useita muita toimijoita, joista suurimpia ovat BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power ja Powergen. Jos BE poistuisi markkinoilta, merkityksellisille markkinoille ei syntyisi monopolia eikä tiukkaa oligopolia. |
| --- | --- |

(381)

Markkinoilla on BE:n lisäksi useita muita toimijoita, joista suurimpia ovat BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power ja Powergen. Jos BE poistuisi markkinoilta, merkityksellisille markkinoille ei syntyisi monopolia eikä tiukkaa oligopolia.

| (382) | Edellä esitetty vahvistaa komission alkuperäisen markkina-analyysin, joka kuvailtiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Komissio toteaa, että yksikään huomautuksia esittäneistä kolmansista ei asettanut näitä alustavia päätelmiä kyseenalaisiksi. |
| --- | --- |

(382)

Edellä esitetty vahvistaa komission alkuperäisen markkina-analyysin, joka kuvailtiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Komissio toteaa, että yksikään huomautuksia esittäneistä kolmansista ei asettanut näitä alustavia päätelmiä kyseenalaisiksi.

ii)   Kapasiteettitilanne markkinoilla

| (383) | Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi selvästi, että sähkömarkkinoiden kapasiteettitilannetta arvioitaessa olisi otettava huomioon sähkön fyysiset ominaispiirteet ja mahdolliset suuret häiriöt, joita sähkökatkoksista voi aiheutua sekä taloudelle että kansalaisten jokapäiväiselle elämälle. Sen vuoksi rakenteellista ylikapasiteettia arvioitaessa olisi otettava huomioon riittävä kapasiteettimarginaali, joka varmistaa huippukysynnän kattamisen kaikissa kohtuullisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

(383)

Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi selvästi, että sähkömarkkinoiden kapasiteettitilannetta arvioitaessa olisi otettava huomioon sähkön fyysiset ominaispiirteet ja mahdolliset suuret häiriöt, joita sähkökatkoksista voi aiheutua sekä taloudelle että kansalaisten jokapäiväiselle elämälle. Sen vuoksi rakenteellista ylikapasiteettia arvioitaessa olisi otettava huomioon riittävä kapasiteettimarginaali, joka varmistaa huippukysynnän kattamisen kaikissa kohtuullisissa tilanteissa.

| (384) | Komissio totesi, että kapasiteettimarginaali ei ollut merkityksellisillä markkinoilla erityisen suuri verrattuna kansainvälisiin standardeihin ja aikaisempiin arvoihin. Se huomautti kuitenkin, että kapasiteettimarginaalia olisi mahdollisesti voitu pienentää hieman verrattuna joihinkin muihin jäsenvaltioihin tai Yhdistyneen kuningaskunnan arvoihin vuosina 1995–1996. |
| --- | --- |

(384)

Komissio totesi, että kapasiteettimarginaali ei ollut merkityksellisillä markkinoilla erityisen suuri verrattuna kansainvälisiin standardeihin ja aikaisempiin arvoihin. Se huomautti kuitenkin, että kapasiteettimarginaalia olisi mahdollisesti voitu pienentää hieman verrattuna joihinkin muihin jäsenvaltioihin tai Yhdistyneen kuningaskunnan arvoihin vuosina 1995–1996.

| (385) | Rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa koskevissa kolmansien huomautuksissa on keskitytty hintojen kehitykseen ja Ison-Britannian kapasiteettimarginaalin arviointiin. |
| --- | --- |

(385)

Rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa koskevissa kolmansien huomautuksissa on keskitytty hintojen kehitykseen ja Ison-Britannian kapasiteettimarginaalin arviointiin.

| (386) | Eräät kolmannet ovat todenneet, että sähkönhintojen kehityksen ja rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon välillä on yhteys. Niiden mukaan NETA-markkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joilla on kilpailua, hinta osoittaa, tarvitaanko uutta kapasiteettia. Kun uutta kapasiteettia tarvitaan tietyn jakson aikana tulevaisuudessa, ennakoitu kapasiteettivajaus tämän ajanjakson aikana korottaisi vastaavia termiinihintoja. Hinnat nousisivat tasolle, jolla uuden voimalan rakennuskustannukset olisi mahdollista kattaa, mikä johtaisi uusien toimijoiden tulemiseen markkinoille. |
| --- | --- |

(386)

Eräät kolmannet ovat todenneet, että sähkönhintojen kehityksen ja rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon välillä on yhteys. Niiden mukaan NETA-markkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joilla on kilpailua, hinta osoittaa, tarvitaanko uutta kapasiteettia. Kun uutta kapasiteettia tarvitaan tietyn jakson aikana tulevaisuudessa, ennakoitu kapasiteettivajaus tämän ajanjakson aikana korottaisi vastaavia termiinihintoja. Hinnat nousisivat tasolle, jolla uuden voimalan rakennuskustannukset olisi mahdollista kattaa, mikä johtaisi uusien toimijoiden tulemiseen markkinoille.

| (387) | Näiden kolmansien mukaan hinnat eivät viimeaikaisesta nousustaan huolimatta ole vielä saavuttaneet tasoa, joka riittäisi houkuttelemaan uusia toimijoita markkinoille. Tämä osoittaa niiden mukaan, että markkinoilla on ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(387)

Näiden kolmansien mukaan hinnat eivät viimeaikaisesta nousustaan huolimatta ole vielä saavuttaneet tasoa, joka riittäisi houkuttelemaan uusia toimijoita markkinoille. Tämä osoittaa niiden mukaan, että markkinoilla on ylikapasiteettia.

| (388) | Komissio myöntää, että markkinahintojen ja markkinoiden kapasiteettitilanteen välillä on yhteys. Se katsoo kuitenkin, että NETA:n kaltaiset sähkömarkkinat ovat liian mutkikkaat, jotta olisi mahdollista tehdä lopullinen päätelmä rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolosta markkinoilla ainoastaan hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(388)

Komissio myöntää, että markkinahintojen ja markkinoiden kapasiteettitilanteen välillä on yhteys. Se katsoo kuitenkin, että NETA:n kaltaiset sähkömarkkinat ovat liian mutkikkaat, jotta olisi mahdollista tehdä lopullinen päätelmä rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolosta markkinoilla ainoastaan hintojen perusteella.

| (389) | Ensinnäkin NETA-markkinoilla ei sähköpörssimarkkinoiden tavoin ole clearing-hintaa. NETA perustuu kahdenvälisiin sopimuksiin, joiden muoto voi vaihdella ja jotka eivät aina sisällä erityisen läpinäkyviä hintanoteerausjärjestelmiä. UKPX:n kaltaiset sähköpörssit ovat läpinäkyvämpiä, mutta niiden osuus markkinoista ei ole riittävä päätelmien tekemiseksi. Lisäksi ne keskittyvät lyhyen aikavälin kauppaan, minkä vuoksi niistä ei juurikaan ole hyötyä selvitettäessä tulevia suuntauksia. Sen vuoksi on luotettava riippumattomien lähteiden kuten Herenin tai Argusin ilmoittamiin hintaindekseihin. Näihin hintaindekseihin liittyy myös rajoituksia, sillä ne kuvaavat vain tukkumarkkinoita, jotka muodostavat noin kaksikolmannesta sähkön kokonaiskaupasta, eivätkä sen vuoksi pysty osoittamaan pienempiä vajauksia suunnitellussa sähköntuotannossa. |
| --- | --- |

(389)

Ensinnäkin NETA-markkinoilla ei sähköpörssimarkkinoiden tavoin ole clearing-hintaa. NETA perustuu kahdenvälisiin sopimuksiin, joiden muoto voi vaihdella ja jotka eivät aina sisällä erityisen läpinäkyviä hintanoteerausjärjestelmiä. UKPX:n kaltaiset sähköpörssit ovat läpinäkyvämpiä, mutta niiden osuus markkinoista ei ole riittävä päätelmien tekemiseksi. Lisäksi ne keskittyvät lyhyen aikavälin kauppaan, minkä vuoksi niistä ei juurikaan ole hyötyä selvitettäessä tulevia suuntauksia. Sen vuoksi on luotettava riippumattomien lähteiden kuten Herenin tai Argusin ilmoittamiin hintaindekseihin. Näihin hintaindekseihin liittyy myös rajoituksia, sillä ne kuvaavat vain tukkumarkkinoita, jotka muodostavat noin kaksikolmannesta sähkön kokonaiskaupasta, eivätkä sen vuoksi pysty osoittamaan pienempiä vajauksia suunnitellussa sähköntuotannossa.

| (390) | Toiseksi johdanto-osan 389 kappaleessa esitetyt syyt perustuvat oletukseen, että termiinihinnat kuvaavat luotettavasti markkinatilannetta tulevaisuudessa. Komission mielestä näin ei välttämättä aina ole. Itse asiassa nämä hinnat kuvastavat mutkikkaampaa tilannetta, joka perustuu ennemminkin siihen, minkälaiseksi sekä ostaja että myyjä kuvittelevat tulevan asemansa. Tämä merkitsee sitä, että ne perustuvat tulevia markkinoita koskeviin odotuksiin, jotka voivat olla kaukana todellisuudesta, koska sekä kysyntä että tarjonta vaihtelevat paljon näillä markkinoilla. Toisin sanoen termiinihinnat eivät aina kuvasta kysynnän ja tarjonnan tasapainoa tulevaisuudessa vaan ennemminkin sitä, minkälaiseksi nykyiset toimijat kuvittelevat tasapainon. Polttoaineen hintojen vaihtelun lisäksi tämä on yksi syy siihen, miksi termiinihinnat voivat vaihdella paljon ajan mittaan, jopa määrätyn ajanjakson aikana tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(390)

Toiseksi johdanto-osan 389 kappaleessa esitetyt syyt perustuvat oletukseen, että termiinihinnat kuvaavat luotettavasti markkinatilannetta tulevaisuudessa. Komission mielestä näin ei välttämättä aina ole. Itse asiassa nämä hinnat kuvastavat mutkikkaampaa tilannetta, joka perustuu ennemminkin siihen, minkälaiseksi sekä ostaja että myyjä kuvittelevat tulevan asemansa. Tämä merkitsee sitä, että ne perustuvat tulevia markkinoita koskeviin odotuksiin, jotka voivat olla kaukana todellisuudesta, koska sekä kysyntä että tarjonta vaihtelevat paljon näillä markkinoilla. Toisin sanoen termiinihinnat eivät aina kuvasta kysynnän ja tarjonnan tasapainoa tulevaisuudessa vaan ennemminkin sitä, minkälaiseksi nykyiset toimijat kuvittelevat tasapainon. Polttoaineen hintojen vaihtelun lisäksi tämä on yksi syy siihen, miksi termiinihinnat voivat vaihdella paljon ajan mittaan, jopa määrätyn ajanjakson aikana tulevaisuudessa.

| (391) | Kolmanneksi, vaikka ilmoitettujen hintojen katsottaisiin olevan täysin asianmukaisia ja kuvastavan luotettavasti tarjontaa ja kysyntää, sen perusteella, että hinnat eivät mahdollista uusien tulokkaiden kustannusten täydellistä kattamista, ei voida päätellä, että markkinoilla on ylikapasiteettia eikä varsinkaan, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(391)

Kolmanneksi, vaikka ilmoitettujen hintojen katsottaisiin olevan täysin asianmukaisia ja kuvastavan luotettavasti tarjontaa ja kysyntää, sen perusteella, että hinnat eivät mahdollista uusien tulokkaiden kustannusten täydellistä kattamista, ei voida päätellä, että markkinoilla on ylikapasiteettia eikä varsinkaan, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia.

| (392) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että pelkästään hintojen perusteella ei voida luotettavasti todeta, onko NETA:n kaltaisilla sähkömarkkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(392)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että pelkästään hintojen perusteella ei voida luotettavasti todeta, onko NETA:n kaltaisilla sähkömarkkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia.

| (393) | Komissio panee kuitenkin merkille, että talven termiinihinnat ovat nousseet paljon siitä, kun BE:n vaikeudet alkoivat. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähivuosina hintoja, jotka nousevat jopa 27 Englannin puntaan/MWh (59). Tämä suuntaus näyttää jatkuvan tulevaisuudessakin. Arviot uusien tulokkaiden kustannuksista vaihtelevat 20 Englannin punnasta/MWh 25 Englannin puntaan/MWh (60). |
| --- | --- |

(393)

Komissio panee kuitenkin merkille, että talven termiinihinnat ovat nousseet paljon siitä, kun BE:n vaikeudet alkoivat. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähivuosina hintoja, jotka nousevat jopa 27 Englannin puntaan/MWh (59). Tämä suuntaus näyttää jatkuvan tulevaisuudessakin. Arviot uusien tulokkaiden kustannuksista vaihtelevat 20 Englannin punnasta/MWh 25 Englannin puntaan/MWh (60).

| (394) | Komission mielestä ylikapasiteetin olemassaoloa on helpompi arvioida asennettua kapasiteettia ja huippukysyntää koskevien todellisten lukujen perusteella. Marginaalia, jolla asennettu kapasiteetti ylittää keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän (61), kutsutaan järjestelmän kapasiteettimarginaaliksi. Arvioitaessa sitä, onko markkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia, on tämän perusteella arvioitava, onko nykyinen ja suunniteltu kapasiteettimarginaali riittävä. |
| --- | --- |

(394)

Komission mielestä ylikapasiteetin olemassaoloa on helpompi arvioida asennettua kapasiteettia ja huippukysyntää koskevien todellisten lukujen perusteella. Marginaalia, jolla asennettu kapasiteetti ylittää keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän (61), kutsutaan järjestelmän kapasiteettimarginaaliksi. Arvioitaessa sitä, onko markkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia, on tämän perusteella arvioitava, onko nykyinen ja suunniteltu kapasiteettimarginaali riittävä.

| (395) | On selvää, että kapasiteettimarginaalin lopullisen tason määrittely on erittäin vaikeaa. Se riippuu useista tekijöistä, jotka vaihtelevat verkosta toiseen. Se riippuu pitkälti myös tavoitteena olevasta toimitusvarmuudesta, mikä puolestaan on yhteydessä vähemmän objektiivisiin tekijöihin, kuten siihen, mikä psykologinen vaikutus tietyllä ajalla ilman sähköä on tietyllä alueella. |
| --- | --- |

(395)

On selvää, että kapasiteettimarginaalin lopullisen tason määrittely on erittäin vaikeaa. Se riippuu useista tekijöistä, jotka vaihtelevat verkosta toiseen. Se riippuu pitkälti myös tavoitteena olevasta toimitusvarmuudesta, mikä puolestaan on yhteydessä vähemmän objektiivisiin tekijöihin, kuten siihen, mikä psykologinen vaikutus tietyllä ajalla ilman sähköä on tietyllä alueella.

| (396) | Vaikka kaikki fyysiset ja psykologiset tekijät olisivat hallinnassa, välttämätön kapasiteettimarginaali riippuu luonnollisesti paljon myös markkinoiden rakenteesta. Joidenkin asiantuntijoiden mielestä kilpailulle suuremmassa määrin vapautetuilla markkinoilla tarvitaan vähemmän kapasiteettimarginaalia kuin tiukasti säännellyillä keskitetyillä markkinoilla, vaikka useimmat ovatkin samaa mieltä siitä, että tämän vaikutuksen suuruutta ei tällä hetkellä voida määrittää, koska historiallista näyttöä ei ole. |
| --- | --- |

(396)

Vaikka kaikki fyysiset ja psykologiset tekijät olisivat hallinnassa, välttämätön kapasiteettimarginaali riippuu luonnollisesti paljon myös markkinoiden rakenteesta. Joidenkin asiantuntijoiden mielestä kilpailulle suuremmassa määrin vapautetuilla markkinoilla tarvitaan vähemmän kapasiteettimarginaalia kuin tiukasti säännellyillä keskitetyillä markkinoilla, vaikka useimmat ovatkin samaa mieltä siitä, että tämän vaikutuksen suuruutta ei tällä hetkellä voida määrittää, koska historiallista näyttöä ei ole.

| (397) | Kolmansien huomautuksissa tulee esille myös erilaisia näkökantoja siitä, millainen kapasiteettimarginaali olisi riittävä Isossa-Britanniassa. Useimmissa niistä huomautuksista, joissa käsitellään tätä kysymystä, viitataan Englannin ja Walesin verkko-operaattorin (NGTransco) seitsemän vuoden katsausten (Seven Year Statements) sisältämiin lukuihin. Näissä katsauksissa NGTransco toteaa, että sen mielestä 20 prosentin kapasiteettimarginaalia olisi käytettävä nimellisenä viitearvona kapasiteettisuunnittelussa. Sen mukaan pienempi kapasiteettimarginaali voisi kuitenkin olla mahdollinen järjestelmän reaaliaikaisessa hallinnoinnissa, ja se ottaa tässä yhteydessä esille 10 prosentin luvun. |
| --- | --- |

(397)

Kolmansien huomautuksissa tulee esille myös erilaisia näkökantoja siitä, millainen kapasiteettimarginaali olisi riittävä Isossa-Britanniassa. Useimmissa niistä huomautuksista, joissa käsitellään tätä kysymystä, viitataan Englannin ja Walesin verkko-operaattorin (NGTransco) seitsemän vuoden katsausten (Seven Year Statements) sisältämiin lukuihin. Näissä katsauksissa NGTransco toteaa, että sen mielestä 20 prosentin kapasiteettimarginaalia olisi käytettävä nimellisenä viitearvona kapasiteettisuunnittelussa. Sen mukaan pienempi kapasiteettimarginaali voisi kuitenkin olla mahdollinen järjestelmän reaaliaikaisessa hallinnoinnissa, ja se ottaa tässä yhteydessä esille 10 prosentin luvun.

| (398) | Draxin ja Greenpeacen mukaan tätä 10 prosentin lukua olisi käytettävä asianmukaisen kapasiteettimarginaalin viitearvona arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Toiset järjestöt ovat pysyneet 20 prosentin viitearvossa, muun muassa tutkimuslaitokset, joilta Greenpeace on pyytänyt asiaa koskevia raportteja (62). |
| --- | --- |

(398)

Draxin ja Greenpeacen mukaan tätä 10 prosentin lukua olisi käytettävä asianmukaisen kapasiteettimarginaalin viitearvona arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Toiset järjestöt ovat pysyneet 20 prosentin viitearvossa, muun muassa tutkimuslaitokset, joilta Greenpeace on pyytänyt asiaa koskevia raportteja (62).

| (399) | NGTranscon omissa huomautuksissa todetaan selvästi, kumpaa näistä kahdesta luvusta sen mielestä olisi käytettävä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Se toteaa nimittäin, että Englannin ja Walesin järjestelmäoperaattorina se katsoo, että alle 20 prosentin marginaali ei voi merkitä ylikapasiteettia Englannin ja Walesin markkinoilla. |
| --- | --- |

(399)

NGTranscon omissa huomautuksissa todetaan selvästi, kumpaa näistä kahdesta luvusta sen mielestä olisi käytettävä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Se toteaa nimittäin, että Englannin ja Walesin järjestelmäoperaattorina se katsoo, että alle 20 prosentin marginaali ei voi merkitä ylikapasiteettia Englannin ja Walesin markkinoilla.

| (400) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia on oikea viitearvo arvioitaessa kapasiteettitilannetta Englannissa ja Walesissa. Vaikka Skotlannin markkinat liitetään pian Englannin ja Walesin markkinoihin, ne ovat vielä suuressa määrin fyysisesti erillään. Alueiden välinen 2 200 MW:n yhteenliittämiskapasiteetti ei riitä takaamaan täydellistä joustavuutta sähkön ali- tai ylitarjonnan tasaamiseksi alueilla. Itse asiassa yhteenliittämiskapasiteettia käytetään lähes yksinomaan sähkön vientiin Skotlannista Englantiin ja Walesiin. Tämän merkittävän rajoituksen vuoksi komissio katsoo, että 20 prosentin viitearvoa olisi nostettava koko Ison-Britannian lukuja tarkasteltaessa. |
| --- | --- |

(400)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia on oikea viitearvo arvioitaessa kapasiteettitilannetta Englannissa ja Walesissa. Vaikka Skotlannin markkinat liitetään pian Englannin ja Walesin markkinoihin, ne ovat vielä suuressa määrin fyysisesti erillään. Alueiden välinen 2 200 MW:n yhteenliittämiskapasiteetti ei riitä takaamaan täydellistä joustavuutta sähkön ali- tai ylitarjonnan tasaamiseksi alueilla. Itse asiassa yhteenliittämiskapasiteettia käytetään lähes yksinomaan sähkön vientiin Skotlannista Englantiin ja Walesiin. Tämän merkittävän rajoituksen vuoksi komissio katsoo, että 20 prosentin viitearvoa olisi nostettava koko Ison-Britannian lukuja tarkasteltaessa.

| (401) | Englannin ja Walesin markkinat ovat Ison-Britannian markkinoiden suurin maantieteellinen segmentti. Myös suurin osa taloudellisista luvuista koskee näitä markkinoita, koska Skotlannin hinnat asetetaan Englannin ja Walesin lukujen mukaisesti. Kolmansien huomautuksissa keskitytään myös pääasiassa Englannin ja Walesin markkinasegmenttiin. Sen vuoksi komissio aloitti markkina-analyysinsa tästä markkinasegmentistä. |
| --- | --- |

(401)

Englannin ja Walesin markkinat ovat Ison-Britannian markkinoiden suurin maantieteellinen segmentti. Myös suurin osa taloudellisista luvuista koskee näitä markkinoita, koska Skotlannin hinnat asetetaan Englannin ja Walesin lukujen mukaisesti. Kolmansien huomautuksissa keskitytään myös pääasiassa Englannin ja Walesin markkinasegmenttiin. Sen vuoksi komissio aloitti markkina-analyysinsa tästä markkinasegmentistä.

| (402) | Aikaisempi kokemus on osoittanut, että näiden kahden markkinasegmentin välistä siirtoyhteyttä on käytetty lähes yksinomaan Skotlannista Englantiin ja Walesiin suuntautuvaan vientiin. NGTransco pitää tämän liitosyksikön kapasiteettia sähkön lähteenä Englannille ja Walesille. Scottish Power, joka on se skotlantilainen operaattori, joka vastaa Englannin rajan tuntumassa olevasta Skotlannin osasta, katsoo siirtoyhteyden kapasiteetin olevan varattu vientiin. Aikaisemman kokemuksen ja paikallisten operaattoreiden esittämien oletusten mukaisesti komissio katsoo edellä esitetyn perusteella tämän päätöksen loppuosassa, että Englannin ja Walesin sekä Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti lasketaan Englannin ja Walesin kapasiteetiksi. |
| --- | --- |

(402)

Aikaisempi kokemus on osoittanut, että näiden kahden markkinasegmentin välistä siirtoyhteyttä on käytetty lähes yksinomaan Skotlannista Englantiin ja Walesiin suuntautuvaan vientiin. NGTransco pitää tämän liitosyksikön kapasiteettia sähkön lähteenä Englannille ja Walesille. Scottish Power, joka on se skotlantilainen operaattori, joka vastaa Englannin rajan tuntumassa olevasta Skotlannin osasta, katsoo siirtoyhteyden kapasiteetin olevan varattu vientiin. Aikaisemman kokemuksen ja paikallisten operaattoreiden esittämien oletusten mukaisesti komissio katsoo edellä esitetyn perusteella tämän päätöksen loppuosassa, että Englannin ja Walesin sekä Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti lasketaan Englannin ja Walesin kapasiteetiksi.

| (403) | Koko Englannin ja Walesin alueella on ainoastaan yksi verkko-operaattori: NGTransco. Komissio on käyttänyt tämän segmentin kapasiteettitilannetta arvioidessaan perustana NGTranscon ennusteita, jotka julkaistaan säännöllisesti yrityksen Seven Year Statement -katsauksessa. |
| --- | --- |

(403)

Koko Englannin ja Walesin alueella on ainoastaan yksi verkko-operaattori: NGTransco. Komissio on käyttänyt tämän segmentin kapasiteettitilannetta arvioidessaan perustana NGTranscon ennusteita, jotka julkaistaan säännöllisesti yrityksen Seven Year Statement -katsauksessa.

| (404) | NGTransco on tarkistanut kapasiteettimarginaalia Englannin ja Walesin markkinoilla koskevan ennusteensa menettelyn aloittamisen jälkeen. Uusi ennuste lähetettiin komissiolle NGTranscon huomautusten mukana. NGTransco on julkaissut vieläkin uudemman version samasta ennusteesta vuoden 2004 Seven Year Statement -katsauksessaan (63). |
| --- | --- |

(404)

NGTransco on tarkistanut kapasiteettimarginaalia Englannin ja Walesin markkinoilla koskevan ennusteensa menettelyn aloittamisen jälkeen. Uusi ennuste lähetettiin komissiolle NGTranscon huomautusten mukana. NGTransco on julkaissut vieläkin uudemman version samasta ennusteesta vuoden 2004 Seven Year Statement -katsauksessaan (63).

| (405) | Komissio on käyttänyt tätä uudempaa versiota analyysissaan. Uudempi versio perustuu samaan perusoletukseen, erityisesti tietojen osalta, kuin ennuste, jota NGTransco piti merkityksellisenä komissiolle lähettämissään huomautuksissa. Se sisältää ainoastaan uudempia tietoja markkinoiden kehityksestä. |
| --- | --- |

(405)

Komissio on käyttänyt tätä uudempaa versiota analyysissaan. Uudempi versio perustuu samaan perusoletukseen, erityisesti tietojen osalta, kuin ennuste, jota NGTransco piti merkityksellisenä komissiolle lähettämissään huomautuksissa. Se sisältää ainoastaan uudempia tietoja markkinoiden kehityksestä.

| (406) | Ennusteessa esitetään kolme skenaariota. Optimistisimmassa skenaariossa (järjestelmä- eli ns. SYS-skenaario (”SYS background”)) oletetaan, että käytettävissä oleva tuotanto vastaa allekirjoitettuja siirtosopimuksia. Pessimistisimmässä skenaariossa (”olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä ei ole muita voimaloita kuin olemassa olevat ja parhaillaan rakenteilla olevat voimalat. Keskivälin skenaariossa (”lupiin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä on olemassa olevat voimalat, jo rakenteilla olevat voimalat ja ne voimalat, joille on jo myönnetty Electricity Act -laissa ja Energy Act -laissa vaaditut luvat. |
| --- | --- |

(406)

Ennusteessa esitetään kolme skenaariota. Optimistisimmassa skenaariossa (järjestelmä- eli ns. SYS-skenaario (”SYS background”)) oletetaan, että käytettävissä oleva tuotanto vastaa allekirjoitettuja siirtosopimuksia. Pessimistisimmässä skenaariossa (”olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä ei ole muita voimaloita kuin olemassa olevat ja parhaillaan rakenteilla olevat voimalat. Keskivälin skenaariossa (”lupiin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä on olemassa olevat voimalat, jo rakenteilla olevat voimalat ja ne voimalat, joille on jo myönnetty Electricity Act -laissa ja Energy Act -laissa vaaditut luvat.

| (407) | Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti näiden kolmen skenaarion mukaiset ennusteet.
  Taulukko 10
  NGTranscon Englannin ja Walesin kapasiteettimarginaalia koskevat skenaariot vuodelta 2004












  Skenaario | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SYS-skenaario | 22 | 21 | 23,1 | 26,8 | 24,5 | 25,6 | 22,5 |
| Lupiin perustuva skenaario | 22 | 21,1 | 22,8 | 24,3 | 21,6 | 22,5 | 19,1 |
| Olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario | 22 | 21,1 | 18,7 | 17,1 | 14,5 | 12,8 | 9,5 |
| Huom: Kapasiteettimarginaali keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän aikaan. Ranskan ja Skotlannin välisten siirtoyhteyksien oletetaan olevan kokonaan tuontikäytössä. |

(407)

Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti näiden kolmen skenaarion mukaiset ennusteet.

Taulukko 10

NGTranscon Englannin ja Walesin kapasiteettimarginaalia koskevat skenaariot vuodelta 2004

Skenaario

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

SYS-skenaario

22

21

23,1

26,8

24,5

25,6

22,5

Lupiin perustuva skenaario

22

21,1

22,8

24,3

21,6

22,5

19,1

Olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario

22

21,1

18,7

17,1

14,5

12,8

9,5

Huom: Kapasiteettimarginaali keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän aikaan. Ranskan ja Skotlannin välisten siirtoyhteyksien oletetaan olevan kokonaan tuontikäytössä.

| (408) | Nämä skenaariot eroavat toisistaan pääasiassa viimeisimpien vuosien osalta, mikä ei ole yllättävää ottaen huomioon, että niiden perustana olevat oletukset eroavat ennen kaikkea tulevaisuuden osalta. Näillä vuosilla ei kuitenkaan ole suurta merkitystä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa nykyisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(408)

Nämä skenaariot eroavat toisistaan pääasiassa viimeisimpien vuosien osalta, mikä ei ole yllättävää ottaen huomioon, että niiden perustana olevat oletukset eroavat ennen kaikkea tulevaisuuden osalta. Näillä vuosilla ei kuitenkaan ole suurta merkitystä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa nykyisillä markkinoilla.

| (409) | Seuraavien kolmen vuoden aikana kapasiteettimarginaali vaihtelee skenaarioiden mukaan välillä 18,7–23,1 prosenttia ja on keskimäärin 21,5 prosenttia. Tämä on hieman yli 20 prosentin viitearvon. On kuitenkin huomattava, että 21,5 prosenttia keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnästä eroaa 20 prosentista määrällä, joka vastaa 1,5 prosenttia 57 000 MW:stä (64) eli 855 MW:llä. Tämä luku on pienempi kuin yhdenkään British Energyn ydinvoimalan kapasiteetti. Koska kyse on lisäksi tilastollisesta keskiarvosta, komissio katsoo, ettei lukua voida pitää tilastollisesti niin merkittävänä, että se merkitsisi rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(409)

Seuraavien kolmen vuoden aikana kapasiteettimarginaali vaihtelee skenaarioiden mukaan välillä 18,7–23,1 prosenttia ja on keskimäärin 21,5 prosenttia. Tämä on hieman yli 20 prosentin viitearvon. On kuitenkin huomattava, että 21,5 prosenttia keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnästä eroaa 20 prosentista määrällä, joka vastaa 1,5 prosenttia 57 000 MW:stä (64) eli 855 MW:llä. Tämä luku on pienempi kuin yhdenkään British Energyn ydinvoimalan kapasiteetti. Koska kyse on lisäksi tilastollisesta keskiarvosta, komissio katsoo, ettei lukua voida pitää tilastollisesti niin merkittävänä, että se merkitsisi rakenteellista ylikapasiteettia.

| (410) | Tämän jälkeisinä vuosina kolmen skenaarion välinen ero kasvaa, minkä vuoksi on vieläkin vaikeampaa tehdä niistä merkityksellisiä päätelmiä. Komissio toteaa kuitenkin, että näiden vuosien aikana kolmen skenaarion keskiarvo on 17–22,7 prosenttia, ja se on kahtena vuotena noin 20,2 prosenttia. Tämä näyttää osoittavan, että kapasiteettimarginaali pysyttelee yleisesti ottaen 20 prosentin tuntumassa tietyllä virhemarginaalilla. |
| --- | --- |

(410)

Tämän jälkeisinä vuosina kolmen skenaarion välinen ero kasvaa, minkä vuoksi on vieläkin vaikeampaa tehdä niistä merkityksellisiä päätelmiä. Komissio toteaa kuitenkin, että näiden vuosien aikana kolmen skenaarion keskiarvo on 17–22,7 prosenttia, ja se on kahtena vuotena noin 20,2 prosenttia. Tämä näyttää osoittavan, että kapasiteettimarginaali pysyttelee yleisesti ottaen 20 prosentin tuntumassa tietyllä virhemarginaalilla.

| (411) | Komissio päättelee edellä esitetystä, että Englannin ja Walesin sähkömarkkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(411)

Komissio päättelee edellä esitetystä, että Englannin ja Walesin sähkömarkkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia.

| (412) | Toisin kuin Englannissa ja Walesissa Skotlannissa on kaksi verkko-operaattoria: Scottish and Southern Electricity ja Scottish Power. Nämä kaksi operaattoria julkaisevat omia alueitaan koskevia ennusteita. Nämä ennusteet eivät kuitenkaan ole yhtä tarkkoja kuin NGTranscon ennusteet mahdollisten tulevaisuutta koskevien skenaarioiden osalta. Näistä syistä komissio on keskittynyt Skotlantia koskevassa analyysissaan nykyiseen tilanteeseen, jonka osalta ei tarvitse yhtä suuressa määrin ennakoida erilaisia skenaarioita. |
| --- | --- |

(412)

Toisin kuin Englannissa ja Walesissa Skotlannissa on kaksi verkko-operaattoria: Scottish and Southern Electricity ja Scottish Power. Nämä kaksi operaattoria julkaisevat omia alueitaan koskevia ennusteita. Nämä ennusteet eivät kuitenkaan ole yhtä tarkkoja kuin NGTranscon ennusteet mahdollisten tulevaisuutta koskevien skenaarioiden osalta. Näistä syistä komissio on keskittynyt Skotlantia koskevassa analyysissaan nykyiseen tilanteeseen, jonka osalta ei tarvitse yhtä suuressa määrin ennakoida erilaisia skenaarioita.

| (413) | Koska kumpikaan skotlantilaisista operaattoreista ei ole esittänyt komissiolle huomautuksia tämän menettelyn yhteydessä, analyysi perustuu julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin. Scottish and Southern Electricityn osalta komissio käytti sen vuoden 2003 Seven Year Statement -katsauksessa (65) esitettyjä lukuja. Scottish Powerin osalta komissio käytti sen huhtikuussa 2003 julkaistussa Transmission Seven Year Statement -katsauksessa (66) esitettyjä lukuja. |
| --- | --- |

(413)

Koska kumpikaan skotlantilaisista operaattoreista ei ole esittänyt komissiolle huomautuksia tämän menettelyn yhteydessä, analyysi perustuu julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin. Scottish and Southern Electricityn osalta komissio käytti sen vuoden 2003 Seven Year Statement -katsauksessa (65) esitettyjä lukuja. Scottish Powerin osalta komissio käytti sen huhtikuussa 2003 julkaistussa Transmission Seven Year Statement -katsauksessa (66) esitettyjä lukuja.

| (414) | Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti ennustettu huippukysyntä ja asennettu kapasiteetti eri maantieteellisillä alueilla vuosina 2004–2005.
  Taulukko 11
  Ison-Britannian kapasiteettia ja kysyntää koskevat ennusteet vuosille 2004–2005. Kaikki luvut on ilmoitettu megawatteina (MW)






  Scottish Powerin verkkoon liitetty kapasiteetti | 7 127 |
| --- | --- | --- |
| Scottish and Southern Electricityn verkkoon liitetty kapasiteetti | 2 844 |
| NGTranscon verkkoon liitetty kapasiteetti siirtoyhteyksiä lukuun ottamatta | 63 998 |
| Irlannin ja Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti | 500 |
| Ranskan ja Englannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti | 2 000 |
| Käytettävissä oleva kapasiteetti Isossa-Britanniassa | 76 469 |
| Enimmäiskysyntä Scottish Powerin alueella | 4 269 |
| Enimmäiskysyntä Scottish and Southern Electricityn alueella | 1 684 |
| Keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysyntä NGTranscon alueella | 55 900 |
| Huippukysyntä yhteensä (67) | 61 853 |

(414)

Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti ennustettu huippukysyntä ja asennettu kapasiteetti eri maantieteellisillä alueilla vuosina 2004–2005.

Taulukko 11

Ison-Britannian kapasiteettia ja kysyntää koskevat ennusteet vuosille 2004–2005. Kaikki luvut on ilmoitettu megawatteina (MW)

Scottish Powerin verkkoon liitetty kapasiteetti

7 127

Scottish and Southern Electricityn verkkoon liitetty kapasiteetti

2 844

NGTranscon verkkoon liitetty kapasiteetti siirtoyhteyksiä lukuun ottamatta

63 998

Irlannin ja Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti

500

Ranskan ja Englannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti

2 000

Käytettävissä oleva kapasiteetti Isossa-Britanniassa

76 469

Enimmäiskysyntä Scottish Powerin alueella

4 269

Enimmäiskysyntä Scottish and Southern Electricityn alueella

1 684

Keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysyntä NGTranscon alueella

55 900

Huippukysyntä yhteensä (67)

61 853

| (415) | Ison-Britannian kapasiteettimarginaali on sen vuoksi noin 23,6 prosenttia (68). Tämä luku on suurempi kuin johdanto-osan 400 kappaleessa mainittu 20 prosentin viitearvo, mutta kuten todettiin, Englannin ja Walesin verkon kaltaiseen joustavaan verkkoon sovellettavaa 20 prosentin viitearvoa on nostettava rajoitusten vuoksi sellaisten verkkojen osalta, joilla on pullonkauloja. Lisäksi nämä luvut on laskettu olettamalla, että sekä Pohjois-Irlannin että Ranskan siirtoyhteyksien koko kapasiteetti on käytettävissä tuontiin, mikä ei ole aina itsestään selvää. Jos näitä liitosyksiköitä käytetään vientiin keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän ajankohtana, niiden kapasiteetti olisi vähennettävä käytettävistä olevasta kapasiteetista ja lisättävä sähkönkysyntään, mikä pienentäisi kapasiteettimarginaalin 15,5 prosenttiin. |
| --- | --- |

(415)

Ison-Britannian kapasiteettimarginaali on sen vuoksi noin 23,6 prosenttia (68). Tämä luku on suurempi kuin johdanto-osan 400 kappaleessa mainittu 20 prosentin viitearvo, mutta kuten todettiin, Englannin ja Walesin verkon kaltaiseen joustavaan verkkoon sovellettavaa 20 prosentin viitearvoa on nostettava rajoitusten vuoksi sellaisten verkkojen osalta, joilla on pullonkauloja. Lisäksi nämä luvut on laskettu olettamalla, että sekä Pohjois-Irlannin että Ranskan siirtoyhteyksien koko kapasiteetti on käytettävissä tuontiin, mikä ei ole aina itsestään selvää. Jos näitä liitosyksiköitä käytetään vientiin keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän ajankohtana, niiden kapasiteetti olisi vähennettävä käytettävistä olevasta kapasiteetista ja lisättävä sähkönkysyntään, mikä pienentäisi kapasiteettimarginaalin 15,5 prosenttiin.

| (416) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Ison-Britannian markkinoilla ei ole tilastollisesti merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(416)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Ison-Britannian markkinoilla ei ole tilastollisesti merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia.

| (417) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(417)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia.

| (418) | Sen vuoksi vastasuoritteet tuotantokapasiteetin peruuttamattoman supistamisen muodossa eivät ole pakollisia. |
| --- | --- |

(418)

Sen vuoksi vastasuoritteet tuotantokapasiteetin peruuttamattoman supistamisen muodossa eivät ole pakollisia.

iii)   Tuen vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla

| (419) | Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komission on arvioitava vastasuoritteiden välttämättömyyttä ja niiden muotoa tosiseikkojen perusteella. Mahdollisissa vastasuoritteissa on otettava huomioon tuen mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(419)

Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komission on arvioitava vastasuoritteiden välttämättömyyttä ja niiden muotoa tosiseikkojen perusteella. Mahdollisissa vastasuoritteissa on otettava huomioon tuen mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset.

| (420) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tukipaketti ei vaikuta kilpailuun. Niiden mukaan NETA-markkinoilla sähkövoimaloiden taloudellinen kyky tuottaa sähköä riippuu niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksista. Markkinat toimivat tiettynä ajankohtana siten kuin voimalat otettaisiin käyttöön lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruuden mukaan alkaen voimalasta, jonka rajakustannukset ovat pienimmät, kunnes niiden yhdistetty kapasiteetti kattaa kysynnän. Sähkönhinta määräytyy tuolloin viimeisenä käyttöön otetun voimalan eli niin sanotun marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannusten perusteella. |
| --- | --- |

(420)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tukipaketti ei vaikuta kilpailuun. Niiden mukaan NETA-markkinoilla sähkövoimaloiden taloudellinen kyky tuottaa sähköä riippuu niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksista. Markkinat toimivat tiettynä ajankohtana siten kuin voimalat otettaisiin käyttöön lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruuden mukaan alkaen voimalasta, jonka rajakustannukset ovat pienimmät, kunnes niiden yhdistetty kapasiteetti kattaa kysynnän. Sähkönhinta määräytyy tuolloin viimeisenä käyttöön otetun voimalan eli niin sanotun marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannusten perusteella.

| (421) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tuki on tarkoitettu ainoastaan ydinvoimaloille. Se ei muuttaisi niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksia niin paljoa, että niiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruusjärjestyksessä muuttuisi. Lisäksi BE:n ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat aina marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannuksia pienemmät. Tuki ei koskaan vaikuttaisi BE:n kilpailijoiden tuotantokykyyn eikä hintaan, jolla ne voivat myydä tuottamansa sähkön. Sen vuoksi BE:n kilpailijoihin ei kohdistuisi vaikutusta. |
| --- | --- |

(421)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tuki on tarkoitettu ainoastaan ydinvoimaloille. Se ei muuttaisi niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksia niin paljoa, että niiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruusjärjestyksessä muuttuisi. Lisäksi BE:n ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat aina marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannuksia pienemmät. Tuki ei koskaan vaikuttaisi BE:n kilpailijoiden tuotantokykyyn eikä hintaan, jolla ne voivat myydä tuottamansa sähkön. Sen vuoksi BE:n kilpailijoihin ei kohdistuisi vaikutusta.

| (422) | Komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut voisivat pitää paikkansa täydellisen kilpailun markkinoilla, jotka perustuvat yhteen ainoaan täysin läpinäkyvään huutokauppamenettelyyn. Kuten johdanto-osan 389–390 kappaleessa selitettiin, NETA-markkinat eivät ole tällaiset markkinat. |
| --- | --- |

(422)

Komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut voisivat pitää paikkansa täydellisen kilpailun markkinoilla, jotka perustuvat yhteen ainoaan täysin läpinäkyvään huutokauppamenettelyyn. Kuten johdanto-osan 389–390 kappaleessa selitettiin, NETA-markkinat eivät ole tällaiset markkinat.

| (423) | Komissio katsoo, että tuki voi vaikuttaa BE:n kilpailijoihin monin tavoin. Näistä kaksi voi vaikuttaa suuresti kilpailuun. |
| --- | --- |

(423)

Komissio katsoo, että tuki voi vaikuttaa BE:n kilpailijoihin monin tavoin. Näistä kaksi voi vaikuttaa suuresti kilpailuun.

| (424) | Ensinnäkin BE omistaa muitakin voimaloita kuin ydinvoimaloita. Se omistaa myös Eggborough’n hiilivoimalan, joka yksin on yhtä suuri kuin joidenkin BE:n kilpailijoiden kokonaiskapasiteetti. |
| --- | --- |

(424)

Ensinnäkin BE omistaa muitakin voimaloita kuin ydinvoimaloita. Se omistaa myös Eggborough’n hiilivoimalan, joka yksin on yhtä suuri kuin joidenkin BE:n kilpailijoiden kokonaiskapasiteetti.

| (425) | BE voisi käyttää ydinvoimaloilleen saamaansa tukea Eggborough’n voimalan hyväksi. |
| --- | --- |

(425)

BE voisi käyttää ydinvoimaloilleen saamaansa tukea Eggborough’n voimalan hyväksi.

| (426) | Se voisi esimerkiksi käyttää näitä varoja asentaakseen Eggborough’n voimalaan savukaasujen rikinpoistolaitteet, joiden avulla se pystyisi noudattamaan uusia ympäristösäännöksiä, mikä puolestaan pidentäisi huomattavasti voimalan käyttöikää. |
| --- | --- |

(426)

Se voisi esimerkiksi käyttää näitä varoja asentaakseen Eggborough’n voimalaan savukaasujen rikinpoistolaitteet, joiden avulla se pystyisi noudattamaan uusia ympäristösäännöksiä, mikä puolestaan pidentäisi huomattavasti voimalan käyttöikää.

| (427) | Vaihtoehtoisesti BE voisi käyttää tuen kautta saamiaan varoja myös ostaakseen lisää muita kuin ydinvoimaa käyttäviä tuotantolaitoksia. |
| --- | --- |

(427)

Vaihtoehtoisesti BE voisi käyttää tuen kautta saamiaan varoja myös ostaakseen lisää muita kuin ydinvoimaa käyttäviä tuotantolaitoksia.

| (428) | On selvää, että BE tarvitsee joustavan sähköntuotantolaitoksen, joka tasapainottaa sen ydinvoimaloiden joustamattomuutta. Koska tuki antaa BE:lle mahdollisuuden laajentaa muuta kuin ydinalan omistussalkkuaan, se lisää BE:n käytettävissä sisäisesti olevaa joustavaa tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi tuki parantaa sen mahdollisuuksia tehdä parempia tarjouksia asiakkailleen pienentäen samalla sen tarvetta ostaa joustavaa tuotantokapasiteettia kilpailijoilta. |
| --- | --- |

(428)

On selvää, että BE tarvitsee joustavan sähköntuotantolaitoksen, joka tasapainottaa sen ydinvoimaloiden joustamattomuutta. Koska tuki antaa BE:lle mahdollisuuden laajentaa muuta kuin ydinalan omistussalkkuaan, se lisää BE:n käytettävissä sisäisesti olevaa joustavaa tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi tuki parantaa sen mahdollisuuksia tehdä parempia tarjouksia asiakkailleen pienentäen samalla sen tarvetta ostaa joustavaa tuotantokapasiteettia kilpailijoilta.

| (429) | Toiseksi NETA-markkinat eivät muodostu yksistä ainoista markkinoista. NETA muodostuu erityisesti tukkumarkkinasegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä jakelijoille, ja suoramyyntisegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä suoraan suurille loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

(429)

Toiseksi NETA-markkinat eivät muodostu yksistä ainoista markkinoista. NETA muodostuu erityisesti tukkumarkkinasegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä jakelijoille, ja suoramyyntisegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä suoraan suurille loppukäyttäjille.

| (430) | Sähköntuottajat myyvät sähköä suoramyyntimarkkinoilla yleensä korkeammalla hinnalla kuin tukkumarkkinoilla (69). Sen vuoksi sähköntuottajan kannalta on parempi myydä sähköä suoramyyntimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(430)

Sähköntuottajat myyvät sähköä suoramyyntimarkkinoilla yleensä korkeammalla hinnalla kuin tukkumarkkinoilla (69). Sen vuoksi sähköntuottajan kannalta on parempi myydä sähköä suoramyyntimarkkinoilla.

| (431) | Sen vuoksi tuen vaikutusta arvioitaessa on kunkin sähköntuottajan myymän kokonaissähkömäärän lisäksi otettava huomioon se, kuinka sen myynti jakautuu tukku- ja suoramyyntimarkkinoiden välillä. |
| --- | --- |

(431)

Sen vuoksi tuen vaikutusta arvioitaessa on kunkin sähköntuottajan myymän kokonaissähkömäärän lisäksi otettava huomioon se, kuinka sen myynti jakautuu tukku- ja suoramyyntimarkkinoiden välillä.

| (432) | BE:n rakenneuudistussuunnitelman yhtenä tavoitteena on lisätä yrityksen osuutta suoramyyntimarkkinoilla. Jotta tämä olisi mahdollista, yrityksen on yritettävä tarjota suoramyyntiasiakkaille kilpailukykyistä hintaa, joka ei ole paljon sähkön tukkuhintoja suurempi. BE pystyy rahoittamaan tämän kilpailukykyisen tarjouksen osittain tai kokonaan ydinvoimaloidensa lyhyen aikavälin rajakustannusten pienentymisen kautta. |
| --- | --- |

(432)

BE:n rakenneuudistussuunnitelman yhtenä tavoitteena on lisätä yrityksen osuutta suoramyyntimarkkinoilla. Jotta tämä olisi mahdollista, yrityksen on yritettävä tarjota suoramyyntiasiakkaille kilpailukykyistä hintaa, joka ei ole paljon sähkön tukkuhintoja suurempi. BE pystyy rahoittamaan tämän kilpailukykyisen tarjouksen osittain tai kokonaan ydinvoimaloidensa lyhyen aikavälin rajakustannusten pienentymisen kautta.

| (433) | Vaikka BE:n voimaloiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten mukaisessa järjestyksessä mahdollisesti pysyy samana eikä siten vaikuta kilpailijoiden taakkaan, BE pystyy niiden määrän muutoksen ansiosta siirtämään osan myynnistään tukkumarkkinoilla suoramyyntimarkkinoille. Tämä puolestaan siirtää osan kilpailijoiden tuotannosta suoramyyntimarkkinoilta tukkumarkkinoille. Tällä tavoin tuki voi lisätä BE:n voittoa ja pienentää sen kilpailijoiden voittoa. |
| --- | --- |

(433)

Vaikka BE:n voimaloiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten mukaisessa järjestyksessä mahdollisesti pysyy samana eikä siten vaikuta kilpailijoiden taakkaan, BE pystyy niiden määrän muutoksen ansiosta siirtämään osan myynnistään tukkumarkkinoilla suoramyyntimarkkinoille. Tämä puolestaan siirtää osan kilpailijoiden tuotannosta suoramyyntimarkkinoilta tukkumarkkinoille. Tällä tavoin tuki voi lisätä BE:n voittoa ja pienentää sen kilpailijoiden voittoa.

| (434) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki vaikuttaa merkittävästi BE:n kilpailijoihin ja että vastasuoritteet ovat välttämättömiä tämän vaikutuksen lieventämiseksi. |
| --- | --- |

(434)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki vaikuttaa merkittävästi BE:n kilpailijoihin ja että vastasuoritteet ovat välttämättömiä tämän vaikutuksen lieventämiseksi.

iv)   Toteutettavat vastasuoritteet

| (435) | Vastasuoritteilla on löydettävä tasapaino tuesta kilpailijoille aiheutuvan vaikutuksen lieventämisen ja tuensaajayrityksen elinkelpoisuuden säilyttämisen välillä, jotka molemmat ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

(435)

Vastasuoritteilla on löydettävä tasapaino tuesta kilpailijoille aiheutuvan vaikutuksen lieventämisen ja tuensaajayrityksen elinkelpoisuuden säilyttämisen välillä, jotka molemmat ovat välttämättömiä.

| (436) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että vastasuoritteiden olisi kohdistuttava suoraan niihin tekijöihin, joiden vuoksi tuesta voisi olla haittaa BE:n kilpailijoille. |
| --- | --- |

(436)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että vastasuoritteiden olisi kohdistuttava suoraan niihin tekijöihin, joiden vuoksi tuesta voisi olla haittaa BE:n kilpailijoille.

| (437) | Tämä merkitsee sitä, että tässä tapauksessa vastasuoritteiden tavoitteena olisi oltava sen varmistaminen, että BE ei käytä hallituksen myöntämää tukea lisätäkseen huomattavasti omistamaansa joustavaa tuotantokapasiteettia tai parantaakseen markkinaosuuttaan suoramyyntimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(437)

Tämä merkitsee sitä, että tässä tapauksessa vastasuoritteiden tavoitteena olisi oltava sen varmistaminen, että BE ei käytä hallituksen myöntämää tukea lisätäkseen huomattavasti omistamaansa joustavaa tuotantokapasiteettia tai parantaakseen markkinaosuuttaan suoramyyntimarkkinoilla.

| (438) | Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on pyytänyt kolmea vastasuoritetta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat näitä vastasuoritteita BE:n kilpailijoiden huomautuksissaan ehdottamien toimenpiteiden perusteella. |
| --- | --- |

(438)

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on pyytänyt kolmea vastasuoritetta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat näitä vastasuoritteita BE:n kilpailijoiden huomautuksissaan ehdottamien toimenpiteiden perusteella.

| (439) | Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todetaan, tuella voi olla suurempi vaikutus BE:n kilpailijoihin, jos sitä käytetään BE:n muun tuotantokapasiteetin kuin ydinvoimalakapasiteetin lisäämiseen sen sijaan, että sillä maksetaan BE:n ydinvoimaloiden kustannuksia suunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(439)

Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todetaan, tuella voi olla suurempi vaikutus BE:n kilpailijoihin, jos sitä käytetään BE:n muun tuotantokapasiteetin kuin ydinvoimalakapasiteetin lisäämiseen sen sijaan, että sillä maksetaan BE:n ydinvoimaloiden kustannuksia suunnitelman mukaisesti.

| (440) | Tällöin BE pystyisi kilpailemaan helpommin kilpailijoidensa voimaloiden kanssa (70) ja sillä olisi nykyistä enemmän joustavaa tuotantoa, mikä puolestaan pienentäisi BE:n tarvetta ostaa tätä joustavuutta ulkopuolelta. |
| --- | --- |

(440)

Tällöin BE pystyisi kilpailemaan helpommin kilpailijoidensa voimaloiden kanssa (70) ja sillä olisi nykyistä enemmän joustavaa tuotantoa, mikä puolestaan pienentäisi BE:n tarvetta ostaa tätä joustavuutta ulkopuolelta.

| (441) | Tämän välttämiseksi BE:n eri liiketoiminnot olisi erotettava erillisiksi oikeushenkilöiksi, joilla on erillinen kirjanpito. |
| --- | --- |

(441)

Tämän välttämiseksi BE:n eri liiketoiminnot olisi erotettava erillisiksi oikeushenkilöiksi, joilla on erillinen kirjanpito.

| (442) | Tätä tarkoitusta varten BE:n rakennetta olisi muutettava siten, että ydinvoimaan perustuva sähköntuotanto, muu sähköntuotanto, myynti tukkumarkkinoilla ja myynti suoramyyntimarkkinoilla jaetaan erillisiin tytäryhtiöihin. Tuki olisi osoitettava pelkästään ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon. |
| --- | --- |

(442)

Tätä tarkoitusta varten BE:n rakennetta olisi muutettava siten, että ydinvoimaan perustuva sähköntuotanto, muu sähköntuotanto, myynti tukkumarkkinoilla ja myynti suoramyyntimarkkinoilla jaetaan erillisiin tytäryhtiöihin. Tuki olisi osoitettava pelkästään ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon.

| (443) | Ristikkäistuet eri tytäryhtiöiden välillä olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

(443)

Ristikkäistuet eri tytäryhtiöiden välillä olisi kiellettävä.

| (444) | Tämä kielto olisi pantava täytäntöön mahdollisimman suuressa määrin yritysten toimilupajärjestelmien kautta, jolloin se olisi Ison-Britannian sähköalan sääntelyviranomaisen OFGEMin valvonnassa. Komissio myöntää kuitenkin, että OFGEM ei voi vapaasti muuttaa operaattoreiden toimilupia, vaan sen on kuultava kolmansia tällaisista muutoksista ja otettava huomioon saamansa huomautukset. |
| --- | --- |

(444)

Tämä kielto olisi pantava täytäntöön mahdollisimman suuressa määrin yritysten toimilupajärjestelmien kautta, jolloin se olisi Ison-Britannian sähköalan sääntelyviranomaisen OFGEMin valvonnassa. Komissio myöntää kuitenkin, että OFGEM ei voi vapaasti muuttaa operaattoreiden toimilupia, vaan sen on kuultava kolmansia tällaisista muutoksista ja otettava huomioon saamansa huomautukset.

| (445) | Jos OFGEM ei pysty muuttamaan jotain BE:n toimiluvista ristikkäistukien kieltämiseksi, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi annettava komissiolle ajallisesti rajoittamaton sitoumus, jolla on sama tavoite. Tällaisessa tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi toimitettava komissiolle vuotuinen kertomus, jossa osoitetaan, että ristikkäistukemista ei ole tapahtunut, jotta voidaan varmistaa, ettei tytäryhtiöiden väliseen kaupankäyntiin sisälly ristikkäistukea. Kertomuksen olisi perustuttava riippumattomien tilintarkastajien analyysiin. |
| --- | --- |

(445)

Jos OFGEM ei pysty muuttamaan jotain BE:n toimiluvista ristikkäistukien kieltämiseksi, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi annettava komissiolle ajallisesti rajoittamaton sitoumus, jolla on sama tavoite. Tällaisessa tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi toimitettava komissiolle vuotuinen kertomus, jossa osoitetaan, että ristikkäistukemista ei ole tapahtunut, jotta voidaan varmistaa, ettei tytäryhtiöiden väliseen kaupankäyntiin sisälly ristikkäistukea. Kertomuksen olisi perustuttava riippumattomien tilintarkastajien analyysiin.

| (446) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen. |
| --- | --- |

(446)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.

| (447) | Periaatteessa vastasuoritteen 1 pitäisi riittää varmistamaan, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea parantaakseen muita voimaloitaan tai lisätäkseen niitä. |
| --- | --- |

(447)

Periaatteessa vastasuoritteen 1 pitäisi riittää varmistamaan, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea parantaakseen muita voimaloitaan tai lisätäkseen niitä.

| (448) | Koska sähköala on rakenteeltaan mutkikas ja erityisesti koska eri toimijoiden väliset hyvin moninaiset suhteet ovat mahdollisia NETA-markkinoilla, komissio katsoo, että on välttämätöntä toteuttaa muita, kohdennetumpia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea muilla liiketoiminta-aloilla. |
| --- | --- |

(448)

Koska sähköala on rakenteeltaan mutkikas ja erityisesti koska eri toimijoiden väliset hyvin moninaiset suhteet ovat mahdollisia NETA-markkinoilla, komissio katsoo, että on välttämätöntä toteuttaa muita, kohdennetumpia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea muilla liiketoiminta-aloilla.

| (449) | Vaikka markkinoilla vallitsevan kapasiteettitilanteen vuoksi ei ole taloudellisesti järkevää määrätä BE:tä supistamaan kapasiteettiaan, komissio katsoo, että BE:tä olisi kuitenkin vaadittava olemaan laajentamasta toimintaansa. |
| --- | --- |

(449)

Vaikka markkinoilla vallitsevan kapasiteettitilanteen vuoksi ei ole taloudellisesti järkevää määrätä BE:tä supistamaan kapasiteettiaan, komissio katsoo, että BE:tä olisi kuitenkin vaadittava olemaan laajentamasta toimintaansa.

| (450) | Tämän vuoksi BE:lle olisi asetettava useita kieltoja, jotka koskevat sen toiminnan mahdollista laajentamista sellaisille tuotantoaloille, joilla sen kilpailijat toimivat. |
| --- | --- |

(450)

Tämän vuoksi BE:lle olisi asetettava useita kieltoja, jotka koskevat sen toiminnan mahdollista laajentamista sellaisille tuotantoaloille, joilla sen kilpailijat toimivat.

| (451) | Tätä varten olisi määritettävä erityinen kapasiteettityyppi (”rajoitettu kapasiteetti”). Tämä kapasiteetti muodostuu seuraavista:






  a) | käytössä oleva rekisteröity fossiilisia polttoaineita käyttävä kapasiteetti Euroopan talousalueella;
  ja |
| --- | --- | --- |

(451)

Tätä varten olisi määritettävä erityinen kapasiteettityyppi (”rajoitettu kapasiteetti”). Tämä kapasiteetti muodostuu seuraavista:

a)

käytössä oleva rekisteröity fossiilisia polttoaineita käyttävä kapasiteetti Euroopan talousalueella;

ja

| b) | käytössä oleva rekisteröity suuren mittakaavan vesivoimakapasiteetti (71) Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

b)

käytössä oleva rekisteröity suuren mittakaavan vesivoimakapasiteetti (71) Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (452) | BE:lle olisi asetettava kielto, joka on voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekemisestä ja jonka mukaan se ei saa omistaa tai sen määräysvallassa ei saa olla rajoitettua kapasiteettia enempää kuin 2 020 MW, joka on sen nykyisten Eggborough'n (1 970 MW) ja District Energyn (50 MW) voimaloiden kapasiteetti. |
| --- | --- |

(452)

BE:lle olisi asetettava kielto, joka on voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekemisestä ja jonka mukaan se ei saa omistaa tai sen määräysvallassa ei saa olla rajoitettua kapasiteettia enempää kuin 2 020 MW, joka on sen nykyisten Eggborough'n (1 970 MW) ja District Energyn (50 MW) voimaloiden kapasiteetti.

| (453) | Johdanto-osan 437 kappaleessa selitettiin, miksi on tarpeen kieltää BE:n fossiilisia polttoaineita käyttävän kapasiteetin lisääminen. Komissio katsoo, että on tarpeen laajentaa kielto koskemaan suuren mittakaavan vesivoimaloita, jotta vältetään se riski, että BE voisi hankkia olemassa olevia suuren mittakaavan vesivoimaloita erityisesti Skotlannissa. |
| --- | --- |

(453)

Johdanto-osan 437 kappaleessa selitettiin, miksi on tarpeen kieltää BE:n fossiilisia polttoaineita käyttävän kapasiteetin lisääminen. Komissio katsoo, että on tarpeen laajentaa kielto koskemaan suuren mittakaavan vesivoimaloita, jotta vältetään se riski, että BE voisi hankkia olemassa olevia suuren mittakaavan vesivoimaloita erityisesti Skotlannissa.

| (454) | Kiellon olisi kestettävä kuusi vuotta, mikä on suurin piirtein kaksinkertainen aika verrattuna kaasukombiturbiinivoimalan rakentamisen vaatimaan aikaan. |
| --- | --- |

(454)

Kiellon olisi kestettävä kuusi vuotta, mikä on suurin piirtein kaksinkertainen aika verrattuna kaasukombiturbiinivoimalan rakentamisen vaatimaan aikaan.

| (455) | Kiellon tarkoituksena on estää BE:tä lisäämästä joustavuuttaan siltä tasolta, joka sillä tällä hetkellä on Eggborough’n voimalan ansiosta ja jonka pitäisi riittää sen elinkelpoisuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

(455)

Kiellon tarkoituksena on estää BE:tä lisäämästä joustavuuttaan siltä tasolta, joka sillä tällä hetkellä on Eggborough’n voimalan ansiosta ja jonka pitäisi riittää sen elinkelpoisuuden varmistamiseen.

| (456) | Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan sillä pankkikonsortiolla, joka rahoitti Eggborough-hankkeen, on optio ostaa Eggborough BE:ltä. Jos pankit päättävät käyttää tätä optiota, BE menettäisi ainoan joustavuuslähteensä, jonka komissio tunnustaa olevan välttämätön rakenneuudistussuunnitelman onnistumiselle. Tässä tapauksessa BE:lle olisi annettava mahdollisuus valmistella Eggborough’n korvaamista heti kun se saa pankeilta ilmoituksen niiden aikomuksesta käyttää optiotaan. |
| --- | --- |

(456)

Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan sillä pankkikonsortiolla, joka rahoitti Eggborough-hankkeen, on optio ostaa Eggborough BE:ltä. Jos pankit päättävät käyttää tätä optiota, BE menettäisi ainoan joustavuuslähteensä, jonka komissio tunnustaa olevan välttämätön rakenneuudistussuunnitelman onnistumiselle. Tässä tapauksessa BE:lle olisi annettava mahdollisuus valmistella Eggborough’n korvaamista heti kun se saa pankeilta ilmoituksen niiden aikomuksesta käyttää optiotaan.

| (457) | Tästä syystä komissio katsoo, että kiellosta olisi poikettava siinä tilanteessa, että pankit käyttävät optiotaan, jotta BE pystyisi hankkimaan Eggborough’n tilalle toisen joustavuuslähteen, tai siinä tilanteessa, että Eggborough ei ole enää käytettävissä syystä, joka ei johdu BE:stä. Tämä ei kuitenkaan saisi antaa BE:lle mahdollisuutta hankkia enemmän joustavuuskapasiteettia kuin sillä tällä hetkellä on tai käyttää tätä korvaavaa kapasiteettia voiton tekemiseksi mahdollisella päällekkäisellä ajanjaksolla korvaavan kapasiteetin valmistumisen ja Eggborough’n voimalan myynnin välillä. |
| --- | --- |

(457)

Tästä syystä komissio katsoo, että kiellosta olisi poikettava siinä tilanteessa, että pankit käyttävät optiotaan, jotta BE pystyisi hankkimaan Eggborough’n tilalle toisen joustavuuslähteen, tai siinä tilanteessa, että Eggborough ei ole enää käytettävissä syystä, joka ei johdu BE:stä. Tämä ei kuitenkaan saisi antaa BE:lle mahdollisuutta hankkia enemmän joustavuuskapasiteettia kuin sillä tällä hetkellä on tai käyttää tätä korvaavaa kapasiteettia voiton tekemiseksi mahdollisella päällekkäisellä ajanjaksolla korvaavan kapasiteetin valmistumisen ja Eggborough’n voimalan myynnin välillä.

| (458) | Edellä esitetyn perusteella BE:n olisi sallittava omistaa tai käyttää määräysvaltaa yli 2 020 MW:n rajoitetussa kapasiteetissa niiden päivien välisenä aikana, jolloin se saa pankeilta ilmoituksen ja jolloin Eggborough’n voimala ei enää ole BE:n käytettävissä, tai jolloin johdanto-osan 452 kappaleessa mainittu kuuden vuoden ajanjakso päättyy, jos se tapahtuu aikaisemmin kuin Eggborough’n kapasiteetti poistuu BE:n käytöstä, sillä edellytyksellä, että se ei käytä 2 020 MW ylittävää rajoitettua kapasiteettia tai että se luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja eduista tämän yli menevän rajoitetun kapasiteetin osalta. |
| --- | --- |

(458)

Edellä esitetyn perusteella BE:n olisi sallittava omistaa tai käyttää määräysvaltaa yli 2 020 MW:n rajoitetussa kapasiteetissa niiden päivien välisenä aikana, jolloin se saa pankeilta ilmoituksen ja jolloin Eggborough’n voimala ei enää ole BE:n käytettävissä, tai jolloin johdanto-osan 452 kappaleessa mainittu kuuden vuoden ajanjakso päättyy, jos se tapahtuu aikaisemmin kuin Eggborough’n kapasiteetti poistuu BE:n käytöstä, sillä edellytyksellä, että se ei käytä 2 020 MW ylittävää rajoitettua kapasiteettia tai että se luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja eduista tämän yli menevän rajoitetun kapasiteetin osalta.

| (459) | Siitä ajankohdasta alkaen, jolloin Eggborough ei enää ole BE:n käytettävissä joko johdanto-osan 458 kappaleen mukaisesti taikka ylivoimaisen esteen tai korjaamattoman vahingon vuoksi, BE:llä olisi voitava olla omistuksessaan tai määräysvallassaan enintään 2 222 MW:n rajoittamaton kapasiteetti, sillä edellytyksellä että johdanto-osan 452 kappaleessa mainitun kuuden vuoden ajanjakson päätyttyä se ilmoittaa verkko-operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä käytä enempää kuin 2 020 MW tästä kapasiteetista. Tämän määräyksen tarkoituksena on antaa BE:lle joustavammat mahdollisuudet korvata Eggborough löysentämättä kieltoa käytännössä. |
| --- | --- |

(459)

Siitä ajankohdasta alkaen, jolloin Eggborough ei enää ole BE:n käytettävissä joko johdanto-osan 458 kappaleen mukaisesti taikka ylivoimaisen esteen tai korjaamattoman vahingon vuoksi, BE:llä olisi voitava olla omistuksessaan tai määräysvallassaan enintään 2 222 MW:n rajoittamaton kapasiteetti, sillä edellytyksellä että johdanto-osan 452 kappaleessa mainitun kuuden vuoden ajanjakson päätyttyä se ilmoittaa verkko-operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä käytä enempää kuin 2 020 MW tästä kapasiteetista. Tämän määräyksen tarkoituksena on antaa BE:lle joustavammat mahdollisuudet korvata Eggborough löysentämättä kieltoa käytännössä.

| (460) | Johdanto-osan 451 kappaleessa määriteltyä rajoitettua kapasiteettia koskevien rajoitusten lisäksi ja jotta noudatettaisiin suuntaviivojen periaatetta, jonka mukaan on välttämätöntä estää tuensaajia käyttämästä valtiontukea markkinaosuutensa kasvattamiseen, BE:tä olisi myös kiellettävä ilman komission ennakkolupaa hankkimasta omistukseensa muita ydinvoimaloita kuin mitä se parhaillaan omistaa Euroopan talousalueella kuuden vuoden ajan tämän päätöksen tekopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(460)

Johdanto-osan 451 kappaleessa määriteltyä rajoitettua kapasiteettia koskevien rajoitusten lisäksi ja jotta noudatettaisiin suuntaviivojen periaatetta, jonka mukaan on välttämätöntä estää tuensaajia käyttämästä valtiontukea markkinaosuutensa kasvattamiseen, BE:tä olisi myös kiellettävä ilman komission ennakkolupaa hankkimasta omistukseensa muita ydinvoimaloita kuin mitä se parhaillaan omistaa Euroopan talousalueella kuuden vuoden ajan tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

| (461) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen. |
| --- | --- |

(461)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.

| (462) | Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todettiin, tukea käytetään väärin myös silloin, jos BE käyttää sitä markkinaosuuden kasvattamiseen kannattavammilla suoramyyntimarkkinoilla sen sijaan, että se kattaisi sillä BE:n ydinreaktoreista aiheutuvia kuluja. |
| --- | --- |

(462)

Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todettiin, tukea käytetään väärin myös silloin, jos BE käyttää sitä markkinaosuuden kasvattamiseen kannattavammilla suoramyyntimarkkinoilla sen sijaan, että se kattaisi sillä BE:n ydinreaktoreista aiheutuvia kuluja.

| (463) | Tämän mahdollisen väärinkäytön arkaluonteisuus ilmenee erään nimettömänä pysyttelevän kolmannen osapuolen komissiolle lähettämien huomautusten sisällöstä (72). Vaikka BE ei itse asiassa tarjoa markkinatasosta epätavallisen paljon alhaisempia hintoja, pelkkä ajatus, että se voisi pystyä siihen tuen ansiosta, voisi aiheuttaa haittaa BE:n kilpailijoille, sillä niiden olisi tultava toimeen asiakkaiden kanssa, joiden kaupalliset odotukset ovat virheellisiä. |
| --- | --- |

(463)

Tämän mahdollisen väärinkäytön arkaluonteisuus ilmenee erään nimettömänä pysyttelevän kolmannen osapuolen komissiolle lähettämien huomautusten sisällöstä (72). Vaikka BE ei itse asiassa tarjoa markkinatasosta epätavallisen paljon alhaisempia hintoja, pelkkä ajatus, että se voisi pystyä siihen tuen ansiosta, voisi aiheuttaa haittaa BE:n kilpailijoille, sillä niiden olisi tultava toimeen asiakkaiden kanssa, joiden kaupalliset odotukset ovat virheellisiä.

| (464) | Sen vuoksi komissio katsoo, että on välttämätöntä vahvistaa vastasuoritteella 1 jo annettuja takuita vastasuoritteella, joka on kohdennettu selvemmin BE:n toimintaan suoramyyntimarkkinoilla. BE:tä olisi vaadittava noudattamaan näillä markkinoilla samoja toimintastandardeja kuin sen kilpailijatkin noudattavat. |
| --- | --- |

(464)

Sen vuoksi komissio katsoo, että on välttämätöntä vahvistaa vastasuoritteella 1 jo annettuja takuita vastasuoritteella, joka on kohdennettu selvemmin BE:n toimintaan suoramyyntimarkkinoilla. BE:tä olisi vaadittava noudattamaan näillä markkinoilla samoja toimintastandardeja kuin sen kilpailijatkin noudattavat.

| (465) | Tämän varmistamiseksi BE:tä olisi kiellettävä tarjoamasta hintoja, jotka alittavat vallitsevat tukkuhinnat suoramyyntimarkkinoilla. Tämän toimenpiteen olisi vastasuoritteen 2 tavoin oltava voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(465)

Tämän varmistamiseksi BE:tä olisi kiellettävä tarjoamasta hintoja, jotka alittavat vallitsevat tukkuhinnat suoramyyntimarkkinoilla. Tämän toimenpiteen olisi vastasuoritteen 2 tavoin oltava voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

| (466) | Tämän kiellon noudattamista valvomaan olisi nimettävä riippumaton elin, joka on valittava Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämällä avoimella tarjouskilpailulla. Tämän riippumattoman elimen olisi annettava komissiolle vuosittain kertomus. |
| --- | --- |

(466)

Tämän kiellon noudattamista valvomaan olisi nimettävä riippumaton elin, joka on valittava Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämällä avoimella tarjouskilpailulla. Tämän riippumattoman elimen olisi annettava komissiolle vuosittain kertomus.

| (467) | Tähän mennessä suoramyyntimarkkinoiden hinnat ovat aina noudattaneet tukkuhintojen kehitystä tietyn lisän kanssa. Sen vuoksi tämä kielto varmistaa, että BE ei toimi kaupallisesti eri tavoin kuin sen kilpailijat. |
| --- | --- |

(467)

Tähän mennessä suoramyyntimarkkinoiden hinnat ovat aina noudattaneet tukkuhintojen kehitystä tietyn lisän kanssa. Sen vuoksi tämä kielto varmistaa, että BE ei toimi kaupallisesti eri tavoin kuin sen kilpailijat.

| (468) | NETA-markkinat ovat kuitenkin ainoastaan kolmen vuoden ikäiset. Ei ole mahdotonta, että seuraavien kuuden vuoden aikana suoramyyntimarkkinoiden ja tukkumarkkinoiden välinen suhde voi ajoittain poiketa tähänastisesta tilanteesta. On esimerkiksi mahdollista, että tukkumarkkinat muuttuvat epälikvideiksi joksikin aikaa, mikä voisi johtaa epätavallisen korkeisiin hintoihin näillä markkinoilla. Komissio katsoo, että ollakseen menettämättä asiakkaitaan sähköntuottajat tarjoaisivat tässä tapauksessa epäilemättä suoramyyntimarkkinoilla hintoja, jotka ovat jonkin verran tukkuhinnan alapuolella. Jos näin tapahtuisi eikä BE:llä olisi kapasiteettia tilanteeseen reagoimiseksi, se todennäköisesti menettäisi asiakaskuntansa suoramyyntimarkkinoilla, mikä vaarantaisi sen rakenneuudistustavoitteen. |
| --- | --- |

(468)

NETA-markkinat ovat kuitenkin ainoastaan kolmen vuoden ikäiset. Ei ole mahdotonta, että seuraavien kuuden vuoden aikana suoramyyntimarkkinoiden ja tukkumarkkinoiden välinen suhde voi ajoittain poiketa tähänastisesta tilanteesta. On esimerkiksi mahdollista, että tukkumarkkinat muuttuvat epälikvideiksi joksikin aikaa, mikä voisi johtaa epätavallisen korkeisiin hintoihin näillä markkinoilla. Komissio katsoo, että ollakseen menettämättä asiakkaitaan sähköntuottajat tarjoaisivat tässä tapauksessa epäilemättä suoramyyntimarkkinoilla hintoja, jotka ovat jonkin verran tukkuhinnan alapuolella. Jos näin tapahtuisi eikä BE:llä olisi kapasiteettia tilanteeseen reagoimiseksi, se todennäköisesti menettäisi asiakaskuntansa suoramyyntimarkkinoilla, mikä vaarantaisi sen rakenneuudistustavoitteen.

| (469) | Sen vuoksi on välttämätöntä, että BE:lle jätetään jonkin verran joustovaraa tällaisten poikkeuksellisten tapahtumien varalta. Sen toimintavaran olisi kuitenkin oltava tiukasti rajattu, objektiivisesti määritelty ja sitä olisi valvottava huolellisesti väärinkäytön välttämiseksi. Niitä kriteerejä, joiden täyttyessä BE voi käyttää joustovaraansa, olisi testattava ennakkoon väärinkäytön välttämiseksi. |
| --- | --- |

(469)

Sen vuoksi on välttämätöntä, että BE:lle jätetään jonkin verran joustovaraa tällaisten poikkeuksellisten tapahtumien varalta. Sen toimintavaran olisi kuitenkin oltava tiukasti rajattu, objektiivisesti määritelty ja sitä olisi valvottava huolellisesti väärinkäytön välttämiseksi. Niitä kriteerejä, joiden täyttyessä BE voi käyttää joustovaraansa, olisi testattava ennakkoon väärinkäytön välttämiseksi.

| (470) | Koska suoramyyntimarkkinoiden hinnoista ei ole saatavilla läheskään yhtä luotettavia tietoja kuin tukkumarkkinoiden hinnoista, on erittäin vaikea tietää suoramyyntisopimusten voimassaoloaikana, tarjotaanko suoramyyntimarkkinoilla tukkumarkkinoita alhaisempia hintoja. Tämä merkitsee sitä, että johdanto-osan 469 kappaleessa tarkoitetut objektiiviset kriteerit eivät voi perustua suoraan siihen, että tarkistetaan, tarjoavatko BE:n kilpailijat tukkuhintoja pienempiä suoramyyntihintoja. Sen sijaan testin on perustuttava epäsuoriin tietoihin, jotka ovat BE:n saatavilla lyhyellä aikavälillä ja voivat osoittaa, että tukkumarkkinat ovat muuttuneet epälikvideiksi ja että tukkumarkkinoiden hintatasoa vastaava tai sen ylittävä hinnoittelu ei enää ole kaupallisesti kannattavaa suoramyyntimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(470)

Koska suoramyyntimarkkinoiden hinnoista ei ole saatavilla läheskään yhtä luotettavia tietoja kuin tukkumarkkinoiden hinnoista, on erittäin vaikea tietää suoramyyntisopimusten voimassaoloaikana, tarjotaanko suoramyyntimarkkinoilla tukkumarkkinoita alhaisempia hintoja. Tämä merkitsee sitä, että johdanto-osan 469 kappaleessa tarkoitetut objektiiviset kriteerit eivät voi perustua suoraan siihen, että tarkistetaan, tarjoavatko BE:n kilpailijat tukkuhintoja pienempiä suoramyyntihintoja. Sen sijaan testin on perustuttava epäsuoriin tietoihin, jotka ovat BE:n saatavilla lyhyellä aikavälillä ja voivat osoittaa, että tukkumarkkinat ovat muuttuneet epälikvideiksi ja että tukkumarkkinoiden hintatasoa vastaava tai sen ylittävä hinnoittelu ei enää ole kaupallisesti kannattavaa suoramyyntimarkkinoilla.

| (471) | Olisi sovellettava seuraavia testejä:






  a) | millä tahansa [...] ajanjaksolla (joka päättyy enintään [...] ennen sitä päivää, jolloin BE vetoaa poikkeuksellisiin markkinaolosuhteisiin) [...] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan energian toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on [...], on hylännyt BE:n tarjouksen; |
| --- | --- | --- |

(471)

Olisi sovellettava seuraavia testejä:

a)

millä tahansa [...] ajanjaksolla (joka päättyy enintään [...] ennen sitä päivää, jolloin BE vetoaa poikkeuksellisiin markkinaolosuhteisiin) [...] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan energian toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on [...], on hylännyt BE:n tarjouksen;

| b) | sähkön tukkumarkkinoilla [...] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle [...] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten [...] aikana, joilta tietoja on saatavilla; |
| --- | --- |

b)

sähkön tukkumarkkinoilla [...] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle [...] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten [...] aikana, joilta tietoja on saatavilla;

| c) | BE tarjoaa vähintään [...] sähköä tukkumarkkinoilla [...] ja tätä määrää ei myydä [...] tunnin kuluessa. |
| --- | --- |

c)

BE tarjoaa vähintään [...] sähköä tukkumarkkinoilla [...] ja tätä määrää ei myydä [...] tunnin kuluessa.

| (472) | Saman riippumattoman elimen, joka valvoo sitä, että BE noudattaa kieltoa, olisi tarkistettava, onko BE tietoinen testien täyttymisestä. Riippumattoman elimen olisi varmistettava, että testi a yhdessä joko testin b tai c kanssa täyttyy. Tässä tapauksessa BE:n olisi voitava asettaa suoramyyntimarkkinoiden hinnat tukkumarkkinahinnan alapuolelle [...] ajaksi riippumattoman elimen päätöksestä. Tätä määräaikaa voidaan pidentää riippumattoman elimen päätöksellä, jos poikkeukselliset markkinaolosuhteet jatkuvat edelleen. [...] aikana BE:n velvollisuutena olisi toimia vilpittömässä mielessä ja tarjota alennuksia, jotka vastaavat sitä, mitä se voi kohtuudella katsoa kilpailijoidensa tarjoavan. Riippumattoman elimen olisi arvioitava jälkikäteen [...] päätyttyä, onko BE noudattanut tätä kriteeriä. |
| --- | --- |

(472)

Saman riippumattoman elimen, joka valvoo sitä, että BE noudattaa kieltoa, olisi tarkistettava, onko BE tietoinen testien täyttymisestä. Riippumattoman elimen olisi varmistettava, että testi a yhdessä joko testin b tai c kanssa täyttyy. Tässä tapauksessa BE:n olisi voitava asettaa suoramyyntimarkkinoiden hinnat tukkumarkkinahinnan alapuolelle [...] ajaksi riippumattoman elimen päätöksestä. Tätä määräaikaa voidaan pidentää riippumattoman elimen päätöksellä, jos poikkeukselliset markkinaolosuhteet jatkuvat edelleen. [...] aikana BE:n velvollisuutena olisi toimia vilpittömässä mielessä ja tarjota alennuksia, jotka vastaavat sitä, mitä se voi kohtuudella katsoa kilpailijoidensa tarjoavan. Riippumattoman elimen olisi arvioitava jälkikäteen [...] päätyttyä, onko BE noudattanut tätä kriteeriä.

| (473) | Avoimuuden vuoksi riippumattoman elimen olisi julkaistava sopimusajanjakson lopussa lausunto, jossa vahvistetaan poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden esiintyminen ja täsmennetään poikkeuksellisten olosuhteiden kesto. Yksityiskohtaiset tiedot arvioinnista olisi toimitettava komissiolle. |
| --- | --- |

(473)

Avoimuuden vuoksi riippumattoman elimen olisi julkaistava sopimusajanjakson lopussa lausunto, jossa vahvistetaan poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden esiintyminen ja täsmennetään poikkeuksellisten olosuhteiden kesto. Yksityiskohtaiset tiedot arvioinnista olisi toimitettava komissiolle.

| (474) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen. |
| --- | --- |

(474)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.

v)   Vastasuoritteet, jotka komissio hylkäsi harkittuaan niitä

| (475) | Komissio katsoo, että VI.3.c.4 jaksossa kuvaillut kolme vastasuoritetta riittävät lieventämään tuella mahdollisesti olevaa kilpailua vääristävää vaikutusta ja sen vuoksi täyttävät suuntaviivojen 39 kohdan ii alakohdassa esitetyt vaatimukset. Niiden on myös katsottava olevan suuntaviivojen 42 kohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tuen hyväksyntään liitettyjä erityisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(475)

Komissio katsoo, että VI.3.c.4 jaksossa kuvaillut kolme vastasuoritetta riittävät lieventämään tuella mahdollisesti olevaa kilpailua vääristävää vaikutusta ja sen vuoksi täyttävät suuntaviivojen 39 kohdan ii alakohdassa esitetyt vaatimukset. Niiden on myös katsottava olevan suuntaviivojen 42 kohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tuen hyväksyntään liitettyjä erityisedellytyksiä.

| (476) | Kolmannet ovat ehdottaneet muita mahdollisia vastasuoritteita. |
| --- | --- |

(476)

Kolmannet ovat ehdottaneet muita mahdollisia vastasuoritteita.

| (477) | Greenpeace ehdotti BE:n ydinvoimaloiden asteittaista sulkemista. Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, komissio katsoo, että BE:n sähköntuotantolaitosten sulkemisen vaatiminen olisi kohtuutonta suhteessa tuesta aiheutuvaan kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(477)

Greenpeace ehdotti BE:n ydinvoimaloiden asteittaista sulkemista. Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, komissio katsoo, että BE:n sähköntuotantolaitosten sulkemisen vaatiminen olisi kohtuutonta suhteessa tuesta aiheutuvaan kilpailun vääristymiseen.

| (478) | Powergen ehdotti Dungeness B:n reaktorin sulkemista, koska se on huonoiten kannattava BE:n omaisuuseristä. Dungeness B:n elinkelpoisuutta käsiteltiin jo edellä VI.3.a jaksossa. Komissio toteaa, että suunnitteilla on jo Dungeness B:n sulkeminen vuonna 2008 ja että niiden tietojen mukaan, joita NGTransco toimitti suurten voimaloiden sulkemistapauksessa välttämättömästä ennakkoilmoituksesta, Dungeness B voitaisiin sulkea aikaisintaan vuoden 2007 puolivälissä. Komission mielestä näin pieni aikaistuminen ei oikeuttaisi siitä aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(478)

Powergen ehdotti Dungeness B:n reaktorin sulkemista, koska se on huonoiten kannattava BE:n omaisuuseristä. Dungeness B:n elinkelpoisuutta käsiteltiin jo edellä VI.3.a jaksossa. Komissio toteaa, että suunnitteilla on jo Dungeness B:n sulkeminen vuonna 2008 ja että niiden tietojen mukaan, joita NGTransco toimitti suurten voimaloiden sulkemistapauksessa välttämättömästä ennakkoilmoituksesta, Dungeness B voitaisiin sulkea aikaisintaan vuoden 2007 puolivälissä. Komission mielestä näin pieni aikaistuminen ei oikeuttaisi siitä aiheutuvia kustannuksia.

| (479) | Drax ehdotti BE:n ydinvoimaloiden poistamista kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan olisi pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. Tämä merkitsisi sitä, että BE oli käytännössä kokonaan valtion tukema yritys ilma määräaikaa, mikä olisi täysin yhteisön kilpailupolitiikan vastaista. |
| --- | --- |

(479)

Drax ehdotti BE:n ydinvoimaloiden poistamista kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan olisi pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. Tämä merkitsisi sitä, että BE oli käytännössä kokonaan valtion tukema yritys ilma määräaikaa, mikä olisi täysin yhteisön kilpailupolitiikan vastaista.

| (480) | Drax ehdotti, että BNFL:lle annettaisiin suurempi osuus BE:n mahdollisista voitoista sähkönhintojen noustessa, jotta pienennettäisiin tuen määrää. Kuten edellä VI.2.b jaksossa selvitettiin, komissio päätteli, ettei toimenpidekokonaisuuteen B sisältynyt valtiontukea. Jos BNFL:lle annettaisiin enemmän BE:n mahdollisista voitoista, se johtaisi tuen lisääntymiseen, sillä se pienentäisi BE:n käytettävissä olevaa kassavirtaa ja siten sen maksuja NLF-rahastoon. Komissio ei voi hyväksyä tätä. |
| --- | --- |

(480)

Drax ehdotti, että BNFL:lle annettaisiin suurempi osuus BE:n mahdollisista voitoista sähkönhintojen noustessa, jotta pienennettäisiin tuen määrää. Kuten edellä VI.2.b jaksossa selvitettiin, komissio päätteli, ettei toimenpidekokonaisuuteen B sisältynyt valtiontukea. Jos BNFL:lle annettaisiin enemmän BE:n mahdollisista voitoista, se johtaisi tuen lisääntymiseen, sillä se pienentäisi BE:n käytettävissä olevaa kassavirtaa ja siten sen maksuja NLF-rahastoon. Komissio ei voi hyväksyä tätä.

| (481) | Drax ehdotti Eggborough’n voimalan myyntiä. Komission myöntää, että Eggborough’n myynti ei olisi ristiriidassa sähköjärjestelmässä välttämättömän kapasiteettimarginaalin säilyttämisen kanssa, koska uusi omistaja erittäin todennäköisesti käyttäisi voimalaa edelleen. Toteuttaakseen rakenneuudistussuunnitelmansa ja palauttaakseen elinkelpoisuutensa BE:n käytettävissä on kuitenkin oltava jonkinlainen joustava sähköntuotantokapasiteetti. Jos BE myisi Eggborough’n, sen olisi hankittava tämä joustavuus muista lähteistä. |
| --- | --- |

(481)

Drax ehdotti Eggborough’n voimalan myyntiä. Komission myöntää, että Eggborough’n myynti ei olisi ristiriidassa sähköjärjestelmässä välttämättömän kapasiteettimarginaalin säilyttämisen kanssa, koska uusi omistaja erittäin todennäköisesti käyttäisi voimalaa edelleen. Toteuttaakseen rakenneuudistussuunnitelmansa ja palauttaakseen elinkelpoisuutensa BE:n käytettävissä on kuitenkin oltava jonkinlainen joustava sähköntuotantokapasiteetti. Jos BE myisi Eggborough’n, sen olisi hankittava tämä joustavuus muista lähteistä.

| (482) | Tutkimusten perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelivät, että BE:n ei kannattaisi ostaa Eggborough’sta saamiaan palveluja muilta sähköntuottajilta. Näissä palveluissa on kyse turvasta ydinreaktoreiden odottamattomia toimintakatkoksia vastaan, power shaping -toiminnasta sopimusten yhteydessä ja joustavuudesta reaktoreiden suunniteltujen huoltotöiden varalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE säästäisi yhteensä 11 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa pitämällä Eggborough’n omistuksessaan. Tämä arvio perustuu Eggborough’n kustannuksiin, mikä merkitsee sitä, että BE voisi mahdollisesti saada samat palvelut samaan hintaan ainoastaan omistamalla muita voimaloita. Palvelujen ostaminen markkinoilta olisi paljon kalliimpaa, jos se edes olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(482)

Tutkimusten perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelivät, että BE:n ei kannattaisi ostaa Eggborough’sta saamiaan palveluja muilta sähköntuottajilta. Näissä palveluissa on kyse turvasta ydinreaktoreiden odottamattomia toimintakatkoksia vastaan, power shaping -toiminnasta sopimusten yhteydessä ja joustavuudesta reaktoreiden suunniteltujen huoltotöiden varalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE säästäisi yhteensä 11 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa pitämällä Eggborough’n omistuksessaan. Tämä arvio perustuu Eggborough’n kustannuksiin, mikä merkitsee sitä, että BE voisi mahdollisesti saada samat palvelut samaan hintaan ainoastaan omistamalla muita voimaloita. Palvelujen ostaminen markkinoilta olisi paljon kalliimpaa, jos se edes olisi mahdollista.

| (483) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BE:n vaatiminen myymään Eggborough vaarantaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumisen ja olisi kohtuutonta. Komissio katsoo, että edellä kuvailluissa vastasuoritteissa 1 ja 2 asetetaan samantyyppinen rajoitus, joka on kuitenkin kohtuullisempi. |
| --- | --- |

(483)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BE:n vaatiminen myymään Eggborough vaarantaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumisen ja olisi kohtuutonta. Komissio katsoo, että edellä kuvailluissa vastasuoritteissa 1 ja 2 asetetaan samantyyppinen rajoitus, joka on kuitenkin kohtuullisempi.

| (484) | Powergen ehdotti enimmäismäärän asettamista BE:n markkinaosuudelle suoramyyntimarkkinoilla. Komission mielestä tällaisen enimmäismäärän asettaminen haittaisi kilpailua näillä markkinoilla. Vastasuorite 3 lieventää tehokkaammin tuesta kilpailijoille aiheutuvaa vaikutusta näillä markkinoilla rajoittamatta BE:n kykyä tehdä kilpailukykyisiä tarjouksia markkinoilla itsenäisesti. |
| --- | --- |

(484)

Powergen ehdotti enimmäismäärän asettamista BE:n markkinaosuudelle suoramyyntimarkkinoilla. Komission mielestä tällaisen enimmäismäärän asettaminen haittaisi kilpailua näillä markkinoilla. Vastasuorite 3 lieventää tehokkaammin tuesta kilpailijoille aiheutuvaa vaikutusta näillä markkinoilla rajoittamatta BE:n kykyä tehdä kilpailukykyisiä tarjouksia markkinoilla itsenäisesti.

| (485) | Powergen ehdotti, että BE:tä olisi kiellettävä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Tämä ehdotettu toimenpide vaikuttaisi pääasiassa kotitalousmarkkinoihin, joille tällä hetkellä toimittavat ainoastaan jakelijat. Komissio katsoo, että tällainen rajoitus poistaisi mahdollisen kilpailulähteen markkinoilta, joilla jo nyt on vähiten kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinoista (73). Komissio katsoo, että vastasuorite 1 riittää tältä osin varmistamaan, että jos BE haluaisi tulla näille markkinoille, se tekisi sen omin voimin vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua. |
| --- | --- |

(485)

Powergen ehdotti, että BE:tä olisi kiellettävä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Tämä ehdotettu toimenpide vaikuttaisi pääasiassa kotitalousmarkkinoihin, joille tällä hetkellä toimittavat ainoastaan jakelijat. Komissio katsoo, että tällainen rajoitus poistaisi mahdollisen kilpailulähteen markkinoilta, joilla jo nyt on vähiten kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinoista (73). Komissio katsoo, että vastasuorite 1 riittää tältä osin varmistamaan, että jos BE haluaisi tulla näille markkinoille, se tekisi sen omin voimin vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua.

| (486) | Komissio toteaa yhteenvetona, että kaikki muut huomautuksia esittäneiden kolmansien ehdottamat vastasuoritteet sisältyvät komission valitsemiin kolmeen vastasuoritteeseen. |
| --- | --- |

(486)

Komissio toteaa yhteenvetona, että kaikki muut huomautuksia esittäneiden kolmansien ehdottamat vastasuoritteet sisältyvät komission valitsemiin kolmeen vastasuoritteeseen.

d)   Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen kokonaisuudessaan

| (487) | Yritystä olisi vaadittava toteuttamaan kokonaisuudessaan komissiolle esitetty rakenneuudistussuunnitelma. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut varmistamaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon kokonaisuudessaan, jos se hyväksytään. |
| --- | --- |

(487)

Yritystä olisi vaadittava toteuttamaan kokonaisuudessaan komissiolle esitetty rakenneuudistussuunnitelma. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut varmistamaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon kokonaisuudessaan, jos se hyväksytään.

e)   Valvonta ja vuosikertomus

| (488) | Jos tukipaketti hyväksytään, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut toimittamaan komissiolle kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tukipaketin hyväksymisestä ja sen jälkeen vuosittain, jotta komissio voi valvoa BE:n edistystä siihen asti, kunnes sen asema on vakiintunut sille tasolle, jolla komissio ei enää pidä kertomusten esittämistä tarpeellisena. |
| --- | --- |

(488)

Jos tukipaketti hyväksytään, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut toimittamaan komissiolle kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tukipaketin hyväksymisestä ja sen jälkeen vuosittain, jotta komissio voi valvoa BE:n edistystä siihen asti, kunnes sen asema on vakiintunut sille tasolle, jolla komissio ei enää pidä kertomusten esittämistä tarpeellisena.

VII   PÄÄTELMÄ

| (489) | Komissio päättelee, että kyseessä olevat tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne noudattavat rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja ja ovat yhdenmukaisia Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(489)

Komissio päättelee, että kyseessä olevat tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne noudattavat rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja ja ovat yhdenmukaisia Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:n (jäljempänä ”British Energy”) rakenneuudistussuunnitelman, josta ilmoitettiin komissiolle 7 päivänä maaliskuuta 2003, sisältämän toimenpidekokonaisuuden A puitteissa, joka muodostuu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumuksesta rahoittaa

| a) | British Energyn ydinreaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää ladatun käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet, kunhan näihin rasitteisiin, lukuun ottamatta ylimääräisiä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia rasitteita, jotka määritellään British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa, liittyvät kulut eivät ylitä 2 185 000 000 Englannin puntaa joulukuun 2002 rahassa,
  ja |
| --- | --- |

a)

British Energyn ydinreaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää ladatun käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet, kunhan näihin rasitteisiin, lukuun ottamatta ylimääräisiä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia rasitteita, jotka määritellään British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa, liittyvät kulut eivät ylitä 2 185 000 000 Englannin puntaa joulukuun 2002 rahassa,

ja

| b) | Nuclear Liabilities Fund -rahastossa oleva vajaus, joka liittyy British Energyn ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyvien rasitteiden, British Energyn sopimusten ulkopuolisten rasitteiden ja British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa määriteltyjen ylimääräisten aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoittamiseen, |
| --- | --- |

b)

Nuclear Liabilities Fund -rahastossa oleva vajaus, joka liittyy British Energyn ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyvien rasitteiden, British Energyn sopimusten ulkopuolisten rasitteiden ja British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa määriteltyjen ylimääräisten aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoittamiseen,

soveltuu yhteismarkkinoille ja Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin, jos 2–10 artiklassa säädettyjä ehtoja noudatetaan.

2 artikla

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että rakenneuudistussuunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön siinä muodossa kuin Yhdistynyt kuningaskunta esitti sen komissiolle.

2.   Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava kertomus rakenneuudistuksen täytäntöönpanosta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tekemisestä ja sen jälkeen vuosittain siihen asti, kunnes komissio ilmoittaa, ettei kertomuksia tarvitse enää esittää.

3 artikla

Heti kun 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettuihin rasitteisiin liittyvät kustannukset ylittävät 1 629 000 000 Englannin puntaa joulukuun 2002 rahassa, Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle tarkempia lisäkertomuksia, joissa osoitetaan, että valtion maksut rajoittuvat kyseisessä alakohdassa tarkoitettujen rasitteiden kattamiseen ja että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin kustannusten rajoittamiseksi vähimmäismäärään, joka on välttämätön kyseisten rasitteiden kattamiseksi. Nämä kertomukset on esitettävä vuosittain. Ne on liitettävä 2 artiklassa tarkoitettuihin vuotuisiin kertomuksiin.

4 artikla

Summien laskemiseksi joulukuun 2002 rahassa, johon viitataan 1 ja 3 artiklassa, Yhdistyneen kuningaskunnan on käytettävä komission julkaisemaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa viite- ja diskonttokorkoa, jota on tarkistettava joka viides vuosi.

5 artikla

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava British Energyä 1 päivään huhtikuuta 2005 mennessä

| a) | erottamaan sähkönjakelutoimintansa British Energy Generation Limited -yhtiöstä ja rekisteröimään sen erillisenä British Energy plc:n (tai sitä seuraavien emoyhtiöiden) tytäryhtiönä; |
| --- | --- |

a)

erottamaan sähkönjakelutoimintansa British Energy Generation Limited -yhtiöstä ja rekisteröimään sen erillisenä British Energy plc:n (tai sitä seuraavien emoyhtiöiden) tytäryhtiönä;

| b) | yhdistämään olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot yhteen ainoaan yhtiöön;
  ja |
| --- | --- |

b)

yhdistämään olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot yhteen ainoaan yhtiöön;

ja

| c) | pyrkimään kaikin mahdollisin tavoin saamaan toimilupamuutoksia vuoden 1989 Electricity Act -lain nojalla tai, jos tällaisia toimilupamuutoksia ei ole mahdollista saada, antamaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle sitova sitoumus, jota ei ole rajoitettu ajallisesti ja jonka mukaan i) British Energy käsittelee olemassa olevia ydinvoimalatoimintojaan ja muita sähköntuotantotoimintojaan erillisinä liiketoimintoina toimilupiin liittyvissä yhteyksissä (tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle annettujen sitoumusten yhteydessä); ja ii) olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot eivät anna ristikkäistukia muille British Energy -konsernin liiketoiminnoille. |
| --- | --- |

c)

pyrkimään kaikin mahdollisin tavoin saamaan toimilupamuutoksia vuoden 1989 Electricity Act -lain nojalla tai, jos tällaisia toimilupamuutoksia ei ole mahdollista saada, antamaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle sitova sitoumus, jota ei ole rajoitettu ajallisesti ja jonka mukaan i) British Energy käsittelee olemassa olevia ydinvoimalatoimintojaan ja muita sähköntuotantotoimintojaan erillisinä liiketoimintoina toimilupiin liittyvissä yhteyksissä (tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle annettujen sitoumusten yhteydessä); ja ii) olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot eivät anna ristikkäistukia muille British Energy -konsernin liiketoiminnoille.

2.   Jos c alakohdan mukaista sitoumusta ei panna täytäntöön toimilupamuutoksella, Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus, jossa osoitetaan, että olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot eivät ole antaneet ristikkäistukia muille British Energy -konsernin liiketoiminnoille. Tämän kertomuksen on perustuttava riippumattomien taloushallinnon asiantuntijoiden laatimaan analyysiin. Se voidaan liittää 2 artiklassa mainittuun kertomukseen. Tämä ei estä sitoumuksen täyttämistä myöhemmin toimilupamuutoksella, jos se tulee mahdolliseksi.

3.   Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle heti, kun 1 ja 2 kohtien mukaiset sitoumukset on täytetty.

6 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy ei kuuteen vuoteen tämän päätöksen päivämäärästä alkaen hanki omistukseensa tai määräysvaltaansa

| — | rekisteröityä käyttövalmista fossiilisia polttoaineita käyttävää kapasiteettia (74) Euroopan talousalueella,
  tai |
| --- | --- |

—

rekisteröityä käyttövalmista fossiilisia polttoaineita käyttävää kapasiteettia (74) Euroopan talousalueella,

tai

| — | rekisteröityä suuren mittakaavan vesivoimakapasiteettia, sellaisena kuin se määritellään uusiutuvien energialähteiden käyttövelvollisuutta koskevassa vuoden 2002 määräyksessä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, |
| --- | --- |

—

rekisteröityä suuren mittakaavan vesivoimakapasiteettia, sellaisena kuin se määritellään uusiutuvien energialähteiden käyttövelvollisuutta koskevassa vuoden 2002 määräyksessä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa,

(näistä kapasiteettityypeistä käytetään jäljempänä nimitystä ”rajoitettu kapasiteetti”), joka ylittää yhteensä 2 020 MW, edellyttäen, että

| a) | myyntiä edeltävän ajanjakson aikana (kuten jäljempänä määritellään) British Energyn omistuksessa tai määräysvallassa saa olla rajoitettua kapasiteettia yli 2 020 MW, sillä edellytyksellä, että se ei käytä tätä liiallista rajoitettua kapasiteettia tai luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja intresseistä tämän liiallisen rajoitetun kapasiteetin tai liiallisen rajoitetun kapasiteetin avulla tuotetun sähkön osalta. Tässä yhteydessä ”myyntiä edeltävä ajanjakso”






  i) | alkaa ajankohdasta, jolloin Eggborough Power Limited tai Eggborough Power Holdings Limited saa ilmoituksen siitä, että 1) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden ostamista koskevaa optiota on tarkoitus käyttää; tai 2) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden muodossa annettu vakuus on tarkoitus ottaa käyttöön,
  ja |
| --- | --- | --- |

a)

myyntiä edeltävän ajanjakson aikana (kuten jäljempänä määritellään) British Energyn omistuksessa tai määräysvallassa saa olla rajoitettua kapasiteettia yli 2 020 MW, sillä edellytyksellä, että se ei käytä tätä liiallista rajoitettua kapasiteettia tai luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja intresseistä tämän liiallisen rajoitetun kapasiteetin tai liiallisen rajoitetun kapasiteetin avulla tuotetun sähkön osalta. Tässä yhteydessä ”myyntiä edeltävä ajanjakso”

i)

alkaa ajankohdasta, jolloin Eggborough Power Limited tai Eggborough Power Holdings Limited saa ilmoituksen siitä, että 1) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden ostamista koskevaa optiota on tarkoitus käyttää; tai 2) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden muodossa annettu vakuus on tarkoitus ottaa käyttöön,

ja

| ii) | päättyy ajankohtana, jolloin Eggborough’n voimalan rekisteröity sähköntuotantokapasiteetti ei ole enää British Energy -konsernin käytettävissä; |
| --- | --- |

ii)

päättyy ajankohtana, jolloin Eggborough’n voimalan rekisteröity sähköntuotantokapasiteetti ei ole enää British Energy -konsernin käytettävissä;

| b) | jos jotakin Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden myyntioptioista käytetään, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista;
  tai |
| --- | --- |

b)

jos jotakin Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden myyntioptioista käytetään, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista;

tai

| c) | jos Eggborough’n voimala ei enää ole British Energy -konsernin käytettävissä korjaamattoman vahingon tai ylivoimaisen esteen vuoksi, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista. |
| --- | --- |

c)

jos Eggborough’n voimala ei enää ole British Energy -konsernin käytettävissä korjaamattoman vahingon tai ylivoimaisen esteen vuoksi, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista.

7 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy ei kuuteen vuoteen tämän päätöksen päivämäärästä alkaen omista tai pidä määräysvallassaan muuta rekisteröityä käyttövalmista ydinvoimalakapasiteettia Euroopan talousalueella kuin sen olemassa olevat ydinvoimalat tai käyttö- ja huoltosopimukset, joissa British Energyllä ei ole sähköntuotantoon liittyviä intressejä, ilman komissiolta ennakkoon saatua kirjallista hyväksyntää.

8 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on nimitettävä neljän kuukauden kuluessa tästä päätöksestä avoimen ja läpinäkyvän menettelyn jälkeen riippumaton asiantuntija valvomaan sitä, että British Energy noudattaa 9 artiklassa säädettyjä ehtoja (jäljempänä ”riippumaton asiantuntija”). Sen on ilmoitettava nimityksestä välittömästi komissiolle.

9 artikla

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy

| a) | ei kuuteen vuoteen riippumattoman asiantuntijan nimittämisestä tarjoa British Energyltä suoraan sähköä ostaville muille loppukäyttäjille kuin kotitalousasiakkaille toimituksia ehdoilla, joiden mukaan käyttäjien kanssa tehdyn sopimuksen energiaosuuden hinta on pienempi kuin vallitseva tukkuhinta, edellyttäen että poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa, joissa riippumaton asiantuntija katsoo tiettyjen objektiivisten testien täyttyvän kuten 10 artiklassa kuvaillaan (”poikkeukselliset markkinaolosuhteet”), British Energyllä on oikeus tällaisten poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vallitessa hinnoitella sopimuksen energiaosuus tukkuhinnan alapuolelle vilpittömässä mielessä voidakseen vastata kilpailuun 10 artiklan ehtojen mukaisesti;
  ja |
| --- | --- |

a)

ei kuuteen vuoteen riippumattoman asiantuntijan nimittämisestä tarjoa British Energyltä suoraan sähköä ostaville muille loppukäyttäjille kuin kotitalousasiakkaille toimituksia ehdoilla, joiden mukaan käyttäjien kanssa tehdyn sopimuksen energiaosuuden hinta on pienempi kuin vallitseva tukkuhinta, edellyttäen että poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa, joissa riippumaton asiantuntija katsoo tiettyjen objektiivisten testien täyttyvän kuten 10 artiklassa kuvaillaan (”poikkeukselliset markkinaolosuhteet”), British Energyllä on oikeus tällaisten poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vallitessa hinnoitella sopimuksen energiaosuus tukkuhinnan alapuolelle vilpittömässä mielessä voidakseen vastata kilpailuun 10 artiklan ehtojen mukaisesti;

ja

| b) | tekee vilpittömässä mielessä yhteistyötä riippumattoman asiantuntijan kanssa ja toteuttaa kaikki riippumattoman asiantuntijan kohtuulliset pyynnöt nopeasti, mukaan luettuina pyynnöt saada tietoja, asiakirjoja tai kuulla henkilöstöä tai johdon edustajia. |
| --- | --- |

b)

tekee vilpittömässä mielessä yhteistyötä riippumattoman asiantuntijan kanssa ja toteuttaa kaikki riippumattoman asiantuntijan kohtuulliset pyynnöt nopeasti, mukaan luettuina pyynnöt saada tietoja, asiakirjoja tai kuulla henkilöstöä tai johdon edustajia.

2.   Riippumattoman asiantuntijan on annettava Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosittain kertomus siitä, kuinka British Energy noudattaa näitä ehtoja. Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava nämä kertomukset komissiolle.

10 artikla

1.   Poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vallitsemisesta päätetään seuraavien testien avulla:

| a) | Millä tahansa [...] ajanjaksolla (joka päättyy enintään [...] ennen jäljempänä määritellyn ennakkovaroituksen antamispäivää), [...] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan sopimuksen energiaosuuden toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on [...], on hylännyt BE:n tarjouksen. |
| --- | --- |

a)

Millä tahansa [...] ajanjaksolla (joka päättyy enintään [...] ennen jäljempänä määritellyn ennakkovaroituksen antamispäivää), [...] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan sopimuksen energiaosuuden toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on [...], on hylännyt BE:n tarjouksen.

| b) | Sähkön tukkumarkkinoilla [...] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle [...] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten [...] aikana, joilta tietoja on saatavilla. |
| --- | --- |

b)

Sähkön tukkumarkkinoilla [...] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle [...] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten [...] aikana, joilta tietoja on saatavilla.

| c) | British Energy tarjoaa vähintään [...] sähköä tukkumarkkinoilla [...] ja tätä määrää ei myydä [...] kuluessa. |
| --- | --- |

c)

British Energy tarjoaa vähintään [...] sähköä tukkumarkkinoilla [...] ja tätä määrää ei myydä [...] kuluessa.

2.   Kun olosuhteet lähenevät tätä tilannetta ja jos British Energy pitää mahdollisena, että se voi joutua vetoamaan poikkeuksellisiin markkinaolosuhteisiin, British Energyn on ensin ilmoitettava tästä riippumattomalle asiantuntijalle ja esitettävä analyysi tilanteesta ja asemasta suhteessa objektiivisiin testeihin (”ennakkovaroitus”).

3.   Jos olosuhteet eivät parane ennakkovaroituksen antamisen jälkeen ja jos testi a yhdessä testin b tai testin c kanssa täyttyy, British Energyn on ilmoitettava riippumattomalle asiantuntijalle, että se aikoo vastata kilpailuun laskemalla hinnat tukkuhinnan alapuolelle ja toimitettava käytettävissään olevat tuoreimmat tiedot. Tämän jälkeen riippumattoman asiantuntijan on 24 tunnin kuluessa vahvistettava, että testi a täyttyy yhdessä testin b tai testin c kanssa, ja todettava poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden olemassaolo.

4.   Jos riippumaton asiantuntija toteaa poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden olevan olemassa, British Energyllä on oikeus [...] ajanjakson ajan riippumattoman asiantuntijan päätöksestä tarjota vilpittömässä mielessä hintoja, jotka ovat kilpailukykyisiä yritysmarkkinoille suuntautuvassa suoramyynnissä.

5.   Riippumaton asiantuntija voi uusia [...] ajanjakson niin kauan kuin testi c täyttyy.

6.   Tämän ajanjakson päätyttyä 9 artiklassa säädettyä hintarajoitusta sovelletaan jälleen British Energyyn.

7.   Ajanjakson päätyttyä British Energyn on annettava riippumattomalle asiantuntijalle kertomus myyntitoiminnoistaan ajanjakson aikana. Näitä tietoja tarkastellaan riippumattoman asiantuntijan vuotuisessa kertomuksessa.

8.   Sen sopimuskauden päätyttyä, jonka aikana poikkeukselliset markkinaolosuhteet esiintyivät, riippumattoman asiantuntijan on julkistettava todenneensa tällaisten olosuhteiden olemassaolon ja niiden kesto.

11 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 180, 31.7.2003, s. 5.

1

(2)  EUVL C 39, 18.2.2003, s. 15.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Tällä tarkoitetaan kustannuksia, joita ei voida välttää lopettamalla sähköntuotanto tai sulkemalla laitoksia.

4

(5)  Tällä tarkoitetaan kustannuksia, jotka voidaan välttää lopettamalla sähköntuotanto tai sulkemalla laitoksia.

5

(6)  Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin. Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin.

6

(7)  Diskonttokorko on se 5,4 prosentin nimelliskorko, joka on suositeltu viitekorko 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon mukaisesti (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3).

7

Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin.

Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin.

(8)  BE ostaa polttoaineen ainoaan PWR-ydinvoimalaansa toisesta lähteestä eikä sillä ole käytettyä PWR-polttoainetta koskevaa sopimusta, sillä se varastoi polttoaineen voimala-alueella.

8

(9)  Tämä korkoprosentti vastaa julkisen sektorin diskonttokorkoa.

9

(10)  Nämä skenaariot määritellään jäljempänä 111 kappaleessa.

10

(11)  Rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän oletetaan olevan 1 päivä huhtikuuta 2004. Nykyarvo maaliskuussa 2003.

11

(12)  Bruttomarginaali perustuu kokonaistuloihin ennen korkoja ja veroja, suorat toimituskustannukset vähennettyinä (sähkö- ja toimituskustannukset mukaan luettuina). Lähde: BE.

12

(13)  Heikkoudet ovat sellaisia alueita, joilla BE:n ja sen neuvonantajien mielestä on suurempi riski, että oletukset eivät ehkä toteudu. Heikkoudet liittyvät tuotantotasoihin eri skenaarioissa ja ne kuvaavat voimaloiden heikkoa tulosta aikaisempina vuosina.

13

(14)  Liikesalaisuus.

14

(15)  EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12.

15

(16)  Kok. 1982, s. 2545.

16

(17)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

17

(18)  TUSNE kuvailee itseään ydinvoiman siviilikäyttöä sähkön tuottamiseksi tasapainoisen energiapolitiikan sekä turvallisen ja puhtaan ympäristön puitteissa kannattavien ammattiyhdistysaktivistien epäviralliseksi järjestöksi.

18

(19)  Robert Freer on konsultti.

19

(20)  CIA on 180 yrityksestä muodostuva ammattijärjestö. Sen jäseninä on joitakin Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmista sähkönkuluttajista.

20

(21)  JHA on suuri brittiläinen energiamarkkina-analyytikko.

21

(22)  EIUG on järjestö, joka edustaa kuluttajia Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuuden energiaintensiivisillä toimialoilla.

22

(23)  Terra Nitrogen on typen valmistaja ja kuuluu Terra-konserniin, joka tuottaa myös metalonia. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan suurimpia sähkönkuluttajia.

23

(24)  Energywatch on ministeriön ulkopuolinen julkinen virasto, joka edustaa kaasun ja sähkön kuluttajien etuja koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

24

(25)  TVO on suomalainen sähköntuottaja ja ydinvoimayhtiö.

25

(26)  National Grid Transco on Englannin ja Walesin siirtojärjestelmän omistaja ja käyttäjä. Se on yksityisessä omistuksessa oleva yhtiö, joka on riippumaton tuotanto- ja jakeluliiketoiminnan eduista.

26

(27)  Kuninkaallinen akatemia, joka on perustettu vuonna 1976 ja jonka tarkoituksena on edistää tekniikan alan osaamista.

27

(28)  EECL käyttää 396 MW:n CCGT-voimalaa (yhdistettyä kiertoa käyttävä kaasuturbiini) Pohjois-Lontoossa. Sen omistaja on yhdysvaltainen yhtiö Indeck Energy Services Inc.

28

(29)  EIC on riippumaton järjestö, jonka tavoitteena on tarjota tukea ja markkinatietoja energian yrityskäyttäjille Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

29

(30)  Elin, joka edustaa noin 200 sellaisen suuren teollisuusasiakkaan, vähittäiskaupan asiakkaan ja julkisen sektorin asiakkaan etuja, joille sähkön ja kaasun hinta on merkittävä tekijä.

30

(31)  Asia C-256/97, Kok. 1999, s. I-3913.

31

(32)  EY:n perustamissopimuksen 305 artiklan 2 kohdassa määrätään, että ”tällä sopimuksella ei poiketa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksistä”.

32

(33)  Yhteisöjen tuomioistuimen 10 päivänä joulukuuta 2002 asiassa C-29/99 antama tuomio.

33

(34)  EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20.

34

(35)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, annettu 29.4.1999, asiassa C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio. Kok. 1999, s. I-2459.

35

(36)  Kaikki tällaisen aikaisemmasta toiminnasta kertyneen käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen liittyvät rasitteet mukaan luettuina.

36

(37)  Määrittely perustuu siihen, että BE:n tehokkuus johtaa [...] Englannin puntaan/MWh, mikä vastaa [...] Englannin puntaa/kgU.

37

(38)  Toteutunut sähkönhinta kuvastaa NETA-järjestelyn puitteissa kaupatun peruskuormasähkön arvoa.

38

(39)  BE ei tähän mennessä ole vielä loppusijoittanut yhtään käytetystä polttoaineestaan, koska käytetyn polttoaineen loppusijoitustavasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole vielä päätetty.

39

(40)  Tämä raportti on saatavilla Greenpeace UK:n verkkosivustossa osoitteessa: http://www.greenpeace.org.uk/MultimediaFiles/Live/FullReport/6273.pdf.

40

(41)  Käyttäen samaa valuuttakurssia kuin raportissa (1 GBP =1,82 USD).

41

(42)  M. Bunn et al. The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel. Final Report December 2003.

42

(43)  Argus ilmoitti heinäkuussa 2003 talven 2003/2004 peruskuormahinnan olevan 20,96 Englannin puntaa/MWh. UKPX ilmoitti 7 päivänä elokuuta 2003 peruskuormaa koskevan futuurisopimushinnan samalla ajanjaksolla olevan 22,55 Englannin puntaa/MWh. Samana päivänä UKPX ilmoitti kesän 2006 peruskuormaa koskevan futuurisopimuksen hinnaksi 20,50 Englannin puntaa/MWh ja talven 2006 toteutushinnan olevan 27,15 Englannin puntaa/MWh. Lähde: Argus ja UKPX siteerattuna Frontier Economicsin raportissa ”Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain”, elokuu 2003, liitteenä BE:n vastauksessa.

43

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(44)  Ks. asia C-482/99, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 16.5.2002 (Kok. 2002, s. I-04397, 24 kohta).

44

(45)  EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/52/EY (EYVL L 193, 29.7.2000, s. 75).

45

(46)  Julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa C-482/99, Ranskan tasavalta v. komissio (Kok. 2002, s. I-04397).

46

(47)  Valuuttakurssi 1 GBP =1,5 EUR.

47

(48)  Lähde: Posiva Oy:n verkkosivusto www.posiva.fi. Arvio perustuu kustannuksiin käytettyä polttoainekiloa kohden. Kun tämä arvo muutetaan (ennen käyttöä ladatuiksi) uraanitonneiksi, voi saatu luku olla hieman todellisia kustannuksia pienempi, koska käytettyyn polttoaineeseen sisältyy välilevyissä ja putkissa myös pieniä määriä muuta materiaalia kuin uraania.

48

Lähde:

(49)  Ks. myös VI.1 jakso edellä.

49

(50)  Sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla vaikuttaa BE:n voimaloiden kustannusrakenteeseen, koska se otetaan huomioon BE:n käytetyn polttoaineen huollosta BNFL:lle maksamaa hintaa laskettaessa.

50

(51)  Nykyarvo joulukuussa 2002 diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla.

51

(52)  Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) mukaan koko maailmassa on vuonna 2003 poistettu kokonaan käytöstä ainoastaan kuusi ydinvoimalaa. Lähde: IAEA – Nuclear Technology Review 2003.

52

(53)  Ks. ”A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle”. José A. Hoyos Pérez. Ydinenergiajärjestön kansainvälinen seminaari aiheesta ”Strategy Selection for the Decommissioning of Nuclear Facilities”; Tarragona, Espanja; 1.–5. syyskuuta 2003.

53

(54)  Radioactive Waste Management and Decommissioning in an Enlarged European Union. Derek M. Taylor. 19th Residential Summer School on Decommissioning and Radioactive Waste Management; Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta; 30. kesäkuuta–4. heinäkuuta 2003.

54

(55)  Nykyarvo joulukuussa 2002 diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla.

55

(56)  Ks. komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3) sekä komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmiin tehtävistä teknisistä mukautuksista (EYVL C 241, 26.8.1999, s. 9) ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 9 artikla (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 11.

57

(58)  Tämä päätelmä vastaa komission päätelmää sulautuma-asioissa, joissa maantieteelliset markkinat katsottiin kansallisiksi.

58

(59)  Argus ilmoitti heinäkuussa 2003 talven 2003/2004 peruskuormahinnan olevan 20,96 Englannin puntaa/MWh. UKPX ilmoitti 7 päivänä elokuuta 2003 peruskuormaa koskevan tulevan sopimushinnan samalla ajanjaksolla olevan 22,55 Englannin puntaa/MWh. Samana päivänä UKPX ilmoitti kesän 2006 peruskuormaa koskevan futuurisopimuksen hinnaksi 20,50 Englannin puntaa/MWh ja talven 2006 toteutushinnan olevan 27,15 Englannin puntaa/MWh. Lähde: Argus ja UKPX siteerattuna Frontier Economicsin raportissa ”Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain”, elokuu 2003, liitteenä BE:n vastauksessa.

59

Lähde:

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(60)  PowerInkin raportissa ”Survey of the markets served by British Energy”, maaliskuu 2003, joka on liitteenä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoituksessa, ilmoitetaan uusien tulokkaiden hintojen olevan parhaimmillaan 20–25 Englannin puntaa/MWh. Aikaisemmissa tämän alan komission päätöksissä on lähdetty arvioista, joiden mukaan uusien tulokkaiden kustannukset ovat parhaimmillaan 35,5 euroa/MWh (23,7 GBP/MWh). Ks. esimerkiksi komission päätös asiassa N 133/01 – hukkakustannukset Kreikassa (EYVL C 9, 15.1.2003, s. 6).

60

”Survey of the markets served by British Energy”

(61)  Keskimääräinen kylmän ajanjakson huippukysyntä on se talven huippukysyntä, joka voi 50 prosentin todennäköisyydellä ylittyä ainoastaan säähän liittyvistä syistä. Englannin ja Walesin verkko-operaattori National Grid Transco käyttää tätä määritelmää.

61

(62)  20 prosenttia raportissa ”The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants”, jonka on laatinut John H Large Large&Associates-yhtiöstä, huhtikuu 2003, liitetty Greenpeacen huomautuksiin. 20 prosenttia raportissa ”The closure of British Energy’s UK nuclear power stations”, jonka on laatinut ILEX energy consulting, syyskuu 2002, liitetty Greenpeacen huomautuksiin.

62

(63)  Tämä kertomus on julkaistu Internetissä seuraavalla sivulla:

63

http://www.nationalgrid.com/uk/library/documents/sys_04/default.asp?action=&sNode=SYS&Exp=Y.

(64)  57 000 MW on ennustetun keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän keskiarvo kyseisten kolmen vuoden aikana.

64

(65)  Saatavilla osoitteessa http://www.scottish-southern.co.uk/popups/7yearstatement.asp.

65

(66)  Saatavilla osoitteessa http://www.scottishpower.com/applications/publish/downloadPublicDocument.jsp?guid=2e0a12_fa5719a547_-7ff60a026463&folderPath=/root/ScottishPower Media Library/Documents and Reports/&downloadParameter=Attachment.

66

(67)  Keskimääräinen kylmän ajanjakson huippukysyntä kullakin alueella voi vaihdella hieman ennustetusta enimmäismäärästä riippuen odotetun sään vakavuudesta verrattuna keskimääräisen kylmän ajanjakson säähän. Todellinen keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysyntä Isossa-Britanniassa voi myös poiketa hieman kolmen maantieteellisen alueen lukujen summasta. Tarkan laskelman tekemiseksi olisi analysoitava kyseisten kolmen alueen kysynnän välistä korrelaatiota, josta ei ole saatavilla lukuja. On kuitenkin kohtuullista olettaa, että kysyntähuippujen välillä on todellakin korrelaatiota, koska kyseisten maantieteellisten alueiden välillä ei ole merkittävää aikaeroa ja niillä vallitsee samantyyppinen sää.

67

(68)  76 469 on 23,6 prosenttia enemmän kuin 61 853.

68

(69)  Tämä voi olla myös asiakkaan etujen mukaista, koska sähköntuottajan ja asiakkaan välillä ei ole välikäsiä.

69

(70)  BNFL:ää lukuun ottamatta yksikään BE:n kilpailijoista ei käytä ydinreaktoreita Isossa-Britanniassa.

70

(71)  Uusiutuvien energialähteiden käyttövelvollisuutta koskevassa vuoden 2002 määräyksessä tarkoitetussa merkityksessä.

71

(72)  Ks. edellä johdanto-osan 186 kappale.

72

(73)  Ks. Energywatchin vuosikertomus huhtikuu 2002–maaliskuu 2003, joka on saatavilla osoitteessa http://www.energywatch.org.uk/uploads/20022003_Annual_Report.pdf.

73

(74)  Lukuun ottamatta fossiilisia polttoaineita käyttävää apukapasiteettia sen ydinvoimaloissa.

74

---