# Euroopa Liidu C 188/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.188.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 188 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide29. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.188.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 188

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide29. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2013/C 188/01 | Eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne — Eelarveaasta 2012 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2013/C 188/01

Eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne — Eelarveaasta 2012

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 188/1

---

EELARVE TÄITMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

I JAGU: EUROOPA PARLAMENT

EELARVEAASTA 2012

2013/C 188/01

SISUKORD

SISSEJUHATUS

| I. | FINANTSJUHTIMINE: ÜLDÜLEVAADE |
| --- | --- |

I.

| A. | Tulud |
| --- | --- |

A.

| B. | Esialgne eelarve ja paranduseelarved |
| --- | --- |

B.

| C. | Kulukohustused ja maksed |
| --- | --- |

C.

| D. | Ülekandmised 2012. aastast 2013. aastasse |
| --- | --- |

D.

| E. | Ülekandmised 2011. aastast 2012. aastasse |
| --- | --- |

E.

| F. | Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust |
| --- | --- |

F.

| G. | Kasutada olnud assigneeringute tühistamine |
| --- | --- |

G.

| H. | Ümberpaigutamised |
| --- | --- |

H.

| H.1. | Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest |
| --- | --- |

H.1.

| H.2. | Ümberpaigutamised muudest allikatest |
| --- | --- |

H.2.

| II. | FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

II.

| A. | Peatükk 10„Institutsiooni liikmed” |
| --- | --- |

A.

| B. | Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad” |
| --- | --- |

B.

| C. | Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused” |
| --- | --- |

C.

| D. | Peatükk 16„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud” |
| --- | --- |

D.

| E. | Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” |
| --- | --- |

E.

| F. | Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara” |
| --- | --- |

F.

| G. | Peatükk 23„Jooksvad halduskulud” |
| --- | --- |

G.

| H. | Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid” |
| --- | --- |

H.

| I. | Peatükk 32„Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” |
| --- | --- |

I.

| J. | Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud” |
| --- | --- |

J.

| K. | Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud” |
| --- | --- |

K.

| L. | Jaotis 10 „Muud kulud” |
| --- | --- |

L.

| III. | 2012. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED |
| --- | --- |

III.

| A. | Lissaboni lepinguga seotud institutsionaalsed muudatused |
| --- | --- |

A.

| A.1. | Dokumendiotsingu teenus |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Mõjuhinnangud |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas |
| --- | --- |

A.3.

| A.4. | Täiskogu istungi teenuste parandamine |
| --- | --- |

A.4.

| A.5. | Kodanikualgatused |
| --- | --- |

A.5.

| B. | Kommunikatsioonistrateegia ning 2014. aasta valimiste teabekampaania ettevalmistused |
| --- | --- |

B.

| B.1. | Tsentraalselt korraldatud tegevus |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | Infobüroodega kodanikele lähemale |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | Europarl TV |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | Euroopa Ajaloo Maja edusammud |
| --- | --- |

B.4.

| C. | Lissaboni lepingu jõustumisest ja Horvaatia ühinemisest tulenevad institutsionaalsed muudatused |
| --- | --- |

C.

| C.1. | 18 uue parlamendiliikme vastuvõtmine |
| --- | --- |

C.1.

| C.2. | Ettevalmistused Horvaatia tulevaseks ühinemiseks |
| --- | --- |

C.2.

| D. | Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni tähtsamate osade ratsionaliseerimiseks ja moderniseerimiseks |
| --- | --- |

D.

| D.1. | Hoone- ja kinnisvarapoliitika |
| --- | --- |

D.1.

| D.2. | Keskkonnapoliitika |
| --- | --- |

D.2.

| D.3. | Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine |
| --- | --- |

D.3.

| D.4. | Paberivaba programmi rakendused eCommittee ja eMeeting |
| --- | --- |

D.4.

| D.5. | Suhted liikmesriikide parlamentidega ja videokonverentsid |
| --- | --- |

D.5.

| D.6. | Teadmushaldus |
| --- | --- |

D.6.

| D.7. | Turvateenuste põhjalik ümberkorraldamine |
| --- | --- |

D.7.

| E. | Muud uuendusmeetmed |
| --- | --- |

E.

| E.1. | Peasekretariaadi prioriteetide korraldamine |
| --- | --- |

E.1.

| E.2. | Finantsjuhtimine ja eelarve täitmine |
| --- | --- |

E.2.

| E.3. | Personalijuhtimine |
| --- | --- |

E.3.

| E.4. | Arhiivide haldamine |
| --- | --- |

E.4.

| F. | Üldised struktuurimuutused peasekretariaadis (kaasa arvatud fraktsioonides) |
| --- | --- |

F.

Lisad

| I LISA. | C-ümberpaigutamiste kokkuvõte eelarveaastal 2012 |
| --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | P-ümberpaigutamiste kokkuvõte eelarveaastal 2012 |
| --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | 2012. aasta assigneeringute kasutamine |
| --- | --- |

III LISA.

SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve juhtimist ja finantsjuhtimist eelarveaastal 2012. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel on olnud aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2012. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas). |
| --- | --- |

1.

Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve juhtimist ja finantsjuhtimist eelarveaastal 2012. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel on olnud aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2012. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas).

| 2. | Aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1) (edaspidi finantsmäärus) artikliga 142 ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (2) artikliga 227. Tehtud analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele. |
| --- | --- |

2.

Aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1) (edaspidi finantsmäärus) artikliga 142 ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (2) artikliga 227. Tehtud analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele.

I.   FINANTSJUHTIMINE: ÜLDÜLEVAADE

| 3. | Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 717 868 121 eurot, mis moodustas 19,62 % finantsraamistiku (3) 5. rubriigi ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2012. aastal.

  Tabel 1


  Assigneeringute kasutamine









  Assigneeringu liik | 2012. aasta assigneeringud
  (eurodes või protsentides (%)) | 2011. aasta assigneeringud
  (eurodes või protsentides (%)) | Muutus
  2011/2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Assigneeringud |
| Esialgsed assigneeringud | 1 717 868 121 | 1 685 829 393 | 1,9 % |
| Paranduseelarve | 0 | 0 | |
| Lõplikud assigneeringud | 1 717 868 121 | 1 685 829 393 | 1,9 % |
| Täitmine aasta jooksul |
| Kulukohustused | 1 693 038 015 | 1 570 478 058 | 7,8 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 98,6 % | 93,2 % | 5,4 % |
| Maksed | 1 387 580 140 | 1 347 577 674 | 3,0 % |
| Osakaal kulukohustustest | 82,0 % | 85,8 % | –3,8 % |
| Järgmisse aastasse ülekandmised |
| Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (4) | 305 457 875 | 222 900 384 | 37,0 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 17,8 % | 13,2 % | 4,6 % |
| Osakaal kulukohustustest | 18,0 % | 14,2 % | 3,8 % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised (järgmisse aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (5) | 0 | 21 700 000 | – 100,0 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 0,0 % | 1,3 % | – 100,0 % |
| Tühistamised |
| Tühistatud assigneeringud | 24 830 106 | 93 651 335 | –73,5 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 1,4 % | 5,6 % | –4,1 % |
| Ülekandmised eelmisest aastast |
| Automaatsed ülekandmised eelmisest aastast (4) | 222 900 384 | 231 028 630 | –3,5 % |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | 197 991 076 | 207 438 331 | –4,6 % |
| Osakaal ülekandmistest | 88,8 % | 89,8 % | –1,0 % |
| Tühistatud summa | 24 909 308 | 23 590 299 | 5,6 % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised eelmisest aastast (5) | 21 700 000 | 9 240 000 | 134,8 % |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | 15 649 030 | 0 | |
| Osakaal ülekandmistest | 72,1 % | 0,0 % | 72,1 % |
| Assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest |
| Assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest | 22 274 843 | 23 815 077 | –6,5 % |
| Kulukohustused | 18 028 503 | 12 284 019 | 46,8 % |
| Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud assigneeringutest | 80,9 % | 51,6 % | 29,4 % |
| Maksed | 11 216 674 | 10 081 911 | 11,3 % |
| Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud kulukohustuste assigneeringutest | 62,2 % | 82,1 % | –19,9 % |
| Kasutada olnud assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest | 4 246 340 | 11 531 058 | –63,2 % |
| Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 106 795 839 | 107 592 247 | –0,7 % |
| Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 107 592 247 | 110 017 852 | –2,2 % |
| Kulukohustused | 105 482 187 | 20 580 678 | 412,5 % |
| Maksed | 10 735 958 | 15 204 926 | –29,4 % |
| Osakaal kulukohustustest | 10,2 % | 73,9 % | –63,7 % |

3.

Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 717 868 121 eurot, mis moodustas 19,62 % finantsraamistiku (3) 5. rubriigi ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2012. aastal.

Tabel 1

Assigneeringute kasutamine

Assigneeringu liik

2012. aasta assigneeringud

(eurodes või protsentides (%))

2011. aasta assigneeringud

(eurodes või protsentides (%))

Muutus

2011/2012

Assigneeringud

Esialgsed assigneeringud

1 717 868 121

1 685 829 393

1,9 %

Paranduseelarve

0

0

Lõplikud assigneeringud

1 717 868 121

1 685 829 393

1,9 %

Täitmine aasta jooksul

Kulukohustused

1 693 038 015

1 570 478 058

7,8 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

98,6 %

93,2 %

5,4 %

Maksed

1 387 580 140

1 347 577 674

3,0 %

Osakaal kulukohustustest

82,0 %

85,8 %

–3,8 %

Järgmisse aastasse ülekandmised

Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (4)

305 457 875

222 900 384

37,0 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

17,8 %

13,2 %

4,6 %

Osakaal kulukohustustest

18,0 %

14,2 %

3,8 %

Mitteautomaatsed ülekandmised (järgmisse aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (5)

0

21 700 000

– 100,0 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

0,0 %

1,3 %

– 100,0 %

Tühistamised

Tühistatud assigneeringud

24 830 106

93 651 335

–73,5 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

1,4 %

5,6 %

–4,1 %

Ülekandmised eelmisest aastast

Automaatsed ülekandmised eelmisest aastast (4)

222 900 384

231 028 630

–3,5 %

Maksed nende ülekandmiste alusel

197 991 076

207 438 331

–4,6 %

Osakaal ülekandmistest

88,8 %

89,8 %

–1,0 %

Tühistatud summa

24 909 308

23 590 299

5,6 %

Mitteautomaatsed ülekandmised eelmisest aastast (5)

21 700 000

9 240 000

134,8 %

Maksed nende ülekandmiste alusel

15 649 030

0

Osakaal ülekandmistest

72,1 %

0,0 %

72,1 %

Assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest

Assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest

22 274 843

23 815 077

–6,5 %

Kulukohustused

18 028 503

12 284 019

46,8 %

Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud assigneeringutest

80,9 %

51,6 %

29,4 %

Maksed

11 216 674

10 081 911

11,3 %

Osakaal sihtotstarbelistest tuludest saadud kulukohustuste assigneeringutest

62,2 %

82,1 %

–19,9 %

Kasutada olnud assigneeringud 2012. aasta sihtotstarbelistest tuludest

4 246 340

11 531 058

–63,2 %

Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

106 795 839

107 592 247

–0,7 %

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

107 592 247

110 017 852

–2,2 %

Kulukohustused

105 482 187

20 580 678

412,5 %

Maksed

10 735 958

15 204 926

–29,4 %

Osakaal kulukohustustest

10,2 %

73,9 %

–63,7 %

A.   Tulud

| 4. | Raamatupidamisaruandesse 31. detsembri 2012. aasta seisuga kantud tulud kokku olid 175 541 860 eurot (2011. aastal 173 293 432 eurot), millest 22 274 843 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2011. aastal 23 815 077 eurot). |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamisaruandesse 31. detsembri 2012. aasta seisuga kantud tulud kokku olid 175 541 860 eurot (2011. aastal 173 293 432 eurot), millest 22 274 843 eurot oli sihtotstarbeline tulu (2011. aastal 23 815 077 eurot).

B.   Esialgne eelarve ja paranduseelarved

| 5. | Euroopa Parlamendi 2012. aasta lõpliku eelarve assigneeringute kogumaht oli 1 717 868 121 eurot, mis tähendab 2011. aasta eelarvega (1 685 829 393 eurot) võrreldes 1,9 % suurust kasvu. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi 2012. aasta lõpliku eelarve assigneeringute kogumaht oli 1 717 868 121 eurot, mis tähendab 2011. aasta eelarvega (1 685 829 393 eurot) võrreldes 1,9 % suurust kasvu.

C.   Kulukohustused ja maksed

| 6. | Kulukohustuste kogumaht oli 1 693 038 015 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 93 %). Maksete kogumaht oli 1 387 580 140 eurot, mis moodustas 82 % täidetud kulukohustustest (2011. aastal 86 %). |
| --- | --- |

6.

Kulukohustuste kogumaht oli 1 693 038 015 eurot ehk 99 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 93 %). Maksete kogumaht oli 1 387 580 140 eurot, mis moodustas 82 % täidetud kulukohustustest (2011. aastal 86 %).

D.   Ülekandmised 2012. aastast 2013. aastasse

| 7. | Automaatsete ülekandmiste maht 2013. aastasse oli 305 457 875 eurot ehk 18 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2011. aastal 14 %). Mitteautomaatseid ülekandmisi 2013. aastasse ei olnud. |
| --- | --- |

7.

Automaatsete ülekandmiste maht 2013. aastasse oli 305 457 875 eurot ehk 18 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2011. aastal 14 %). Mitteautomaatseid ülekandmisi 2013. aastasse ei olnud.

E.   Ülekandmised 2011. aastast 2012. aastasse

| 8. | Automaatsete ülekandmiste maht 2012. aastasse oli 222 900 384 eurot (2011. aastal 231 028 630 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 197 991 076 euro ulatuses ehk 89 % (2011. aastal 90 %). Tühistatud summa suurenes seega 24 909 308 euroni, mis on 6 % rohkem kui 2011. aastal (23 590 299 eurot). Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 200„Hooned”, artikkel 202„Hoonetega seotud kulud”, artikkel 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” ja artikkel 324„Kirjastamine ja levitamine”. Neid nelja artiklit puudutavad tühistamised moodustasid 79 % kogu tühistatud summast. |
| --- | --- |

8.

Automaatsete ülekandmiste maht 2012. aastasse oli 222 900 384 eurot (2011. aastal 231 028 630 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 197 991 076 euro ulatuses ehk 89 % (2011. aastal 90 %). Tühistatud summa suurenes seega 24 909 308 euroni, mis on 6 % rohkem kui 2011. aastal (23 590 299 eurot). Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 200„Hooned”, artikkel 202„Hoonetega seotud kulud”, artikkel 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” ja artikkel 324„Kirjastamine ja levitamine”. Neid nelja artiklit puudutavad tühistamised moodustasid 79 % kogu tühistatud summast.

| 9. | Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 2.

  Tabel 2


  2011. aastast 2012. aastasse automaatselt üle kantud summade tühistamiste peamised põhjused








  Artikkel | Tühistatud summa | Tühistamiste peamised põhjused |
| --- | --- | --- | --- |
| 200

  „Hooned” | 10 392 669 | Punkt 2003„Kinnisvara soetamine”: 8,22 miljoni euro tühistamine seoses Euroopa Majaga Sofias. Seoses puuduste avastamisega algatati Sofia kohtus menetlus asitõendite säilitamiseks. Tööd peaksid lõppema 2013. aasta esimesel poolel.
  Punkt 2005„Hoonete ehitus”: 0,86 miljoni euro tühistamine seoses KADi projektiga Luxembourgis. Ehitustööde pakkumismenetlus tunnistati ebaõnnestunuks ja seetõttu peatati peatöövõtuteenuste osutamine ja kandekonstruktsiooni ehituse ettevalmistustööd (kokku ligikaudu 0,55 miljonit eurot). Ka loobus Luxembourgi linn ehitusloa eest lõivu võtmisest (ligikaudu 0,2 miljonit eurot).
  Punkt 2007„Ruumide sisustamine”: 0,99 miljoni euro tühistamine seoses mitmekümne eri kulukohustusega. |
| 202

  „Hoonetega seotud kulud” | 4 218 757 | Punkt 2024„Energiatarbimine”: 2,09 miljoni euro tühistamine, mis on seletatav vajadusega näha ette piisav varu, et katta vajadused kõige halvemate võimalike juhtumite korral. Ülekantavate assigneeringute täpset mahtu on keeruline arvutada, kuna assigneeringute ülekandmise ajal ei olnud kõiki arveid veel laekunud.
  Punkt 2022„Korrashoid ja puhastus”: 1,53 miljoni euro tühistamine. 0,83 miljoni euro tühistamine on seletatav asjaoluga, et osad kavandatud puhastustööd jäid ära (ilmaolude tõttu), Louise Weissi hoone koosolekuruumi lagede toestamise kulud olid hinnangulisest väiksemad ja liftide hoolduskulud olid kavandatust väiksemad. Ülejäänud kasutamata jäänud summa hõlmab paarikümmet eri kulukohustust. |
| 140

  „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” | 3 086 743 | Punkt 1402„Tõlgid”: 2,9 miljoni euro tühistamine. 2012. aastasse üle kantud summa sisaldas eraldist palkade korrigeerimiseks eeldusel, et seda tehakse 2012. aastal. Euroopa Kohus ei ole siiani otsust teinud. |
| 324

  „Kirjastamine ja levitamine” | 1 878 452 | Punkt 3242: 0,45 miljoni euro tühistamine. Suurem osa tühistatud summast tuleneb infobüroode eelarveridadelt pärit väikestest summadest seoses peamiselt 2011. aasta lõppu kogunenud kohustustega.
  Punkt 3246„Parlamendi telekanal”: 0,36 miljoni euro tühistamine seoses teenustest loobumise või vaidlustamisega kolmel juhtumil (tehniline sobimatus, toodangu ebapiisav kvaliteet või teatavast toodangust loobumine).
  Punkt 3248: 0,45 miljoni euro tühistamine seoses raamlepingute või toetustega seotud kulukohustustega. Nendel kahel juhul sisaldab lõplik aruanne tavaliselt väiksemat summat kui ülekantav lepinguline summa (toetuse saamise tingimused, tegelikult osutatud teenuste maht). |

9.

Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

2011. aastast 2012. aastasse automaatselt üle kantud summade tühistamiste peamised põhjused

Artikkel

Tühistatud summa

Tühistamiste peamised põhjused

200

„Hooned”

10 392 669

Punkt 2003„Kinnisvara soetamine”: 8,22 miljoni euro tühistamine seoses Euroopa Majaga Sofias. Seoses puuduste avastamisega algatati Sofia kohtus menetlus asitõendite säilitamiseks. Tööd peaksid lõppema 2013. aasta esimesel poolel.

Punkt 2005„Hoonete ehitus”: 0,86 miljoni euro tühistamine seoses KADi projektiga Luxembourgis. Ehitustööde pakkumismenetlus tunnistati ebaõnnestunuks ja seetõttu peatati peatöövõtuteenuste osutamine ja kandekonstruktsiooni ehituse ettevalmistustööd (kokku ligikaudu 0,55 miljonit eurot). Ka loobus Luxembourgi linn ehitusloa eest lõivu võtmisest (ligikaudu 0,2 miljonit eurot).

Punkt 2007„Ruumide sisustamine”: 0,99 miljoni euro tühistamine seoses mitmekümne eri kulukohustusega.

202

„Hoonetega seotud kulud”

4 218 757

Punkt 2024„Energiatarbimine”: 2,09 miljoni euro tühistamine, mis on seletatav vajadusega näha ette piisav varu, et katta vajadused kõige halvemate võimalike juhtumite korral. Ülekantavate assigneeringute täpset mahtu on keeruline arvutada, kuna assigneeringute ülekandmise ajal ei olnud kõiki arveid veel laekunud.

Punkt 2022„Korrashoid ja puhastus”: 1,53 miljoni euro tühistamine. 0,83 miljoni euro tühistamine on seletatav asjaoluga, et osad kavandatud puhastustööd jäid ära (ilmaolude tõttu), Louise Weissi hoone koosolekuruumi lagede toestamise kulud olid hinnangulisest väiksemad ja liftide hoolduskulud olid kavandatust väiksemad. Ülejäänud kasutamata jäänud summa hõlmab paarikümmet eri kulukohustust.

140

„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”

3 086 743

Punkt 1402„Tõlgid”: 2,9 miljoni euro tühistamine. 2012. aastasse üle kantud summa sisaldas eraldist palkade korrigeerimiseks eeldusel, et seda tehakse 2012. aastal. Euroopa Kohus ei ole siiani otsust teinud.

324

„Kirjastamine ja levitamine”

1 878 452

Punkt 3242: 0,45 miljoni euro tühistamine. Suurem osa tühistatud summast tuleneb infobüroode eelarveridadelt pärit väikestest summadest seoses peamiselt 2011. aasta lõppu kogunenud kohustustega.

Punkt 3246„Parlamendi telekanal”: 0,36 miljoni euro tühistamine seoses teenustest loobumise või vaidlustamisega kolmel juhtumil (tehniline sobimatus, toodangu ebapiisav kvaliteet või teatavast toodangust loobumine).

Punkt 3248: 0,45 miljoni euro tühistamine seoses raamlepingute või toetustega seotud kulukohustustega. Nendel kahel juhul sisaldab lõplik aruanne tavaliselt väiksemat summat kui ülekantav lepinguline summa (toetuse saamise tingimused, tegelikult osutatud teenuste maht).

| 10. | Finantsmääruse (6) artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2012. aastasse olid kokku 21 700 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine” (15 000 000 eurot), punkti 2001„Liisingumaksed” (6 200 000 eurot) ja punkti 2005„Hoonete ehitus” (500 000 eurot). |
| --- | --- |

10.

Finantsmääruse (6) artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2012. aastasse olid kokku 21 700 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine” (15 000 000 eurot), punkti 2001„Liisingumaksed” (6 200 000 eurot) ja punkti 2005„Hoonete ehitus” (500 000 eurot).

| 11. | Mitteautomaatsetest ülekandmistest 2012. aastasse tehti makseid 15 649 030 euro ulatuses (72 %). Nendest maksetest rahastati peamiselt kinnisvara ostmist (esimene 15 000 000 euro suurune makse TREBELi hoone eest tehti müügilepingu allkirjastamisel). Ühtlasi tehti hoonete ehitusega seoses makseid 456 180 eurot ja liisingumakseteks läks 192 850 eurot. |
| --- | --- |

11.

Mitteautomaatsetest ülekandmistest 2012. aastasse tehti makseid 15 649 030 euro ulatuses (72 %). Nendest maksetest rahastati peamiselt kinnisvara ostmist (esimene 15 000 000 euro suurune makse TREBELi hoone eest tehti müügilepingu allkirjastamisel). Ühtlasi tehti hoonete ehitusega seoses makseid 456 180 eurot ja liisingumakseteks läks 192 850 eurot.

| 12. | Sofias asuva Euroopa Maja soetamise ja sisustamise jaoks 2011. aastasse mitteautomaatselt üle kantud assigneeringutest (9 240 000 eurot eelarvepunktis 2003) ei olnud 2011. aastal võimalik makseid teha seoses probleemidega, mis puudutasid hoone sisustamisega seotud tööde puudusi ja nõuetele mittevastavust. Sofia kohtus algatati tõendite säilitamist puudutav menetlus. Hoone sisustamise tööd peaksid lõppema 2013. aasta esimesel poolel. Kehtiva lepingu kohaselt nähakse ette kogu makse tegemine alles pärast renoveerimistööde lõpetamist ja tööde vastuvõtmist. |
| --- | --- |

12.

Sofias asuva Euroopa Maja soetamise ja sisustamise jaoks 2011. aastasse mitteautomaatselt üle kantud assigneeringutest (9 240 000 eurot eelarvepunktis 2003) ei olnud 2011. aastal võimalik makseid teha seoses probleemidega, mis puudutasid hoone sisustamisega seotud tööde puudusi ja nõuetele mittevastavust. Sofia kohtus algatati tõendite säilitamist puudutav menetlus. Hoone sisustamise tööd peaksid lõppema 2013. aasta esimesel poolel. Kehtiva lepingu kohaselt nähakse ette kogu makse tegemine alles pärast renoveerimistööde lõpetamist ja tööde vastuvõtmist.

F.   Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust

| 13. | Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2012. aastal oli kokku 22 274 843 eurot (2011. aastal: 23 815 077 eurot). Kulukohustuste maht oli 18 028 503 eurot ja kulukohustustega sidumise määr 81 %, mis on tunduvalt suurem kui eelnenud aastatel (2011. aastal 52 %, 2010. aastal 13 %). Maksete kogumaht oli 11 216 674 eurot ehk 62 % täidetud kulukohustustest (2011. aastal 82 %). |
| --- | --- |

13.

Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2012. aastal oli kokku 22 274 843 eurot (2011. aastal: 23 815 077 eurot). Kulukohustuste maht oli 18 028 503 eurot ja kulukohustustega sidumise määr 81 %, mis on tunduvalt suurem kui eelnenud aastatel (2011. aastal 52 %, 2010. aastal 13 %). Maksete kogumaht oli 11 216 674 eurot ehk 62 % täidetud kulukohustustest (2011. aastal 82 %).

| 14. | 2012. aasta sihtotstarbeliste tulude assigneeringute allikaid on analüüsitud järgmisel joonisel.

  Joonis 1


  Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2012. aastal peatükkide kaupa |
| --- | --- |

14.

2012. aasta sihtotstarbeliste tulude assigneeringute allikaid on analüüsitud järgmisel joonisel.

Joonis 1

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2012. aastal peatükkide kaupa

Image

| 15. | Assigneeringud 2012. aastasse üle kantud sihtotstarbelisest tulust olid kokku 107 592 247 eurot (2011. aastal 110 017 852 eurot). Suurem osa (90 %) 2012. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutest pärinesid peatükist 20. Need tulenesid peamiselt Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010 tehtud 85 897 000 euro suurusest maksest, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsselis asuva Luxembourgi raudteejaama hoone katusega seotud arenduskuludega. |
| --- | --- |

15.

Assigneeringud 2012. aastasse üle kantud sihtotstarbelisest tulust olid kokku 107 592 247 eurot (2011. aastal 110 017 852 eurot). Suurem osa (90 %) 2012. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutest pärinesid peatükist 20. Need tulenesid peamiselt Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010 tehtud 85 897 000 euro suurusest maksest, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsselis asuva Luxembourgi raudteejaama hoone katusega seotud arenduskuludega.

| 16. | Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tuludega seotud täidetud kulukohustuste maht oli 105 482 187 eurot (2011. aastal 20 580 678 eurot). Tehtud maksed moodustasid 2012. aastal 10 % täidetud kulukohustustest, mida on märkimisväärselt vähem kui eelnenud aastal (2011. aastal 74 %). Enamik 2012. aastal täidetud kulukohustustest on seotud vastavalt juhatuse 30. novembri 2011. aasta otsusele TREBELi hoone ostmisega, mille makseid hakatakse tegema 2013. aastal (vt punkti 19). |
| --- | --- |

16.

Järgmisse aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tuludega seotud täidetud kulukohustuste maht oli 105 482 187 eurot (2011. aastal 20 580 678 eurot). Tehtud maksed moodustasid 2012. aastal 10 % täidetud kulukohustustest, mida on märkimisväärselt vähem kui eelnenud aastal (2011. aastal 74 %). Enamik 2012. aastal täidetud kulukohustustest on seotud vastavalt juhatuse 30. novembri 2011. aasta otsusele TREBELi hoone ostmisega, mille makseid hakatakse tegema 2013. aastal (vt punkti 19).

| 17. | Summa 106 795 839 eurot kanti üle 2013. aastasse, sellest 10 051 047 eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (assigneeringuid tühistati 1 007 122 euro suuruses summas) ja 96 744 792 eurot ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (assigneeringuid tühistati 111 496 euro suuruses summas). Belgia valitsuse 2010. aasta jaanuaris makstud 85 897 000 eurot (vt punkti 15) on finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt sihtotstarbeline välistulu. Ülekantud sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad assigneeringud olid 20 898 839 eurot. |
| --- | --- |

17.

Summa 106 795 839 eurot kanti üle 2013. aastasse, sellest 10 051 047 eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (assigneeringuid tühistati 1 007 122 euro suuruses summas) ja 96 744 792 eurot ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest (assigneeringuid tühistati 111 496 euro suuruses summas). Belgia valitsuse 2010. aasta jaanuaris makstud 85 897 000 eurot (vt punkti 15) on finantsmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt sihtotstarbeline välistulu. Ülekantud sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad assigneeringud olid 20 898 839 eurot.

G.   Kasutada olnud assigneeringute tühistamine

| 18. | Tühistati assigneeringud summas 24 830 106 eurot (2011. aastal 93 651 335 eurot), mis moodustab 1,4 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 5,6 %). Tühistamise peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis.

  Tabel 3


  Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2012. aastal










  Artikkel | Tühistatud summa
  (eurodes) | Osakaal kõigist tühistamistest | Tühistamise osakaal artiklist | Tühistamise peamine põhjus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 422 | „Parlamendiliikmete assistendid” |

18.

Tühistati assigneeringud summas 24 830 106 eurot (2011. aastal 93 651 335 eurot), mis moodustab 1,4 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 5,6 %). Tühistamise peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis.

Tabel 3

Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2012. aastal

Artikkel

Tühistatud summa

(eurodes)

Osakaal kõigist tühistamistest

Tühistamise osakaal artiklist

Tühistamise peamine põhjus

422

„Parlamendiliikmete assistendid”

3 968 353

16 %

2,1 %

Kohalike assistentidega seotud assigneeringutest tühistati 3,75 miljonit eurot. See tulenes nõudluse ülehindamisest kohalike assistentide järele. Parlamendiliikmed ei kasuta kohalike assistentide töölevõtmiseks ette nähtud eelarvet täiel määral ära.

| 324 | „Kirjastamine ja levitamine” |
| --- | --- |

324

„Kirjastamine ja levitamine”

2 299 041

9 %

2,5 %

Punktis 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” tühistati 0,95 miljonit eurot. Eelarvevahendid arvutatakse asjaomase programmi kulude ja keskmise kasutuse alusel. Kulukohustuste tase sõltub seega taotlejatepoolsest kasutusest (tegelike külastajate arv ja päritolu). Ka ei ole külastuse ärajäämise korral võimalik eraldatud assigneeringuid kasutada. Kui assigneeringud tühistatakse aasta lõpus, ei ole neid võimalik uuesti kasutada ning need tühistatakse.

Punktis 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” tühistati 0,38 miljonit eurot.

Punktis 3245„Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine” tühistati 0,42 miljonit eurot.

Nende kahe punkti assigneeringute tühistamine tuleneb peamiselt 34 infobüroo kulukohustuste täitmisest. Need kulukohustused esindavad väikseid summasid, mis vastavad aastalõpu maksetele pärast seda, kui on tehtud kindlaks, et aluseks olevad kohustused enam ei kehti.

| 202 | „Hoonetega seotud kulud” |
| --- | --- |

202

„Hoonetega seotud kulud”

2 215 036

9 %

2,1 %

Punktis 2026„Hoonete turvalisus ja valve” tühistati 1,08 miljonit eurot. See tühistamine tuleneb kokkuhoiust, mis saavutati turvapoliitika ratsionaliseerimise ja selle teenuse osutamise üleandmisega koosseisulistele töötajatele.

Punktis 2024„Energiatarbimine” tühistati 0,74 miljonit eurot. See assigneeringute tühistamise summa on seotud kolme töökoha ja infobüroodega. Eelarvesse kantavaid assigneeringuid ei ole võimalik absoluutse täpsusega arvutada, kuna need võivad sõltuda arvukatest olulistest teguritest, mis võivad muutuda, nagu ilmaolud, hoonete käitamise kulud, ühikuhindade muutumine ja energiasäästu mõju. Enese kaitsmiseks kõikide riskide eest ja ennetuspõhimõtte järgimiseks tuleb võimalike ebasoodsate olukordade ärahoidmiseks näha ette piisav varu.

| 100 | „Määratlemata otstarbega assigneeringud” |
| --- | --- |

100

„Määratlemata otstarbega assigneeringud”

1 926 466

8 %

100,0 %

Ülejäänud summad.

| 101 | „Ettenägematute kulude reserv” |
| --- | --- |

101

„Ettenägematute kulude reserv”

1 664 172

7 %

100,0 %

Ülejäänud summad.

| 140 | „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” |
| --- | --- |

140

„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”

1 504 584

6 %

1,7 %

Punktis 1400„Muud teenistujad” tühistati 0,86 miljonit eurot.

Punktis 1402„Tõlgid” tühistati 0,5 miljonit eurot.

| 200 | „Hooned” |
| --- | --- |

200

„Hooned”

1 375 891

6 %

0,9 %

Punktis 2007„Teenistusruumide sisustamine” tühistati 0,81 miljonit eurot.

Punktis 2008„Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud” tühistati 0,43 miljonit eurot.

| 120 | „Töötasu ja muud õigused” |
| --- | --- |

120

„Töötasu ja muud õigused”

1 357 427

5 %

0,2 %

Punktis 1200„Töötasu ja hüvitised” tühistati 1,36 miljonit eurot.

| 210 | „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” |
| --- | --- |

210

„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”

1 043 631

4 %

0,9 %

Punktis 2102„Sisseostetavad teenused” tühistati 0,71 miljonit eurot.

Punktis 2100„Seadmed ja tarkvara” tühistati 0,33 miljonit eurot.

| 304 | „Mitmesugused koosolekute kulud” |
| --- | --- |

304

„Mitmesugused koosolekute kulud”

1 037 300

4 %

14,7 %

Punktis 3042„Koosolekud, kongressid ja konverentsid” tühistati 0,47 miljonit eurot.

Punktis 3044„WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud” tühistati 0,26 miljonit eurot. Delegatsioonidega seonduvaid kulusid on keeruline hinnata nende suure arvu tõttu (üle 100 aastas) ja eelarve koostamise aluseks olevate kavandatavate programmidega seonduva ebakindluse tõttu.

Punktis 3048„Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee” tühistati 0,21 miljonit eurot. Kuigi Euroopa Parlamendi ja Belgia valitsuse vaheline leping assamblee kui juriidilise isiku loomise kohta kirjutati alla 2012. aasta juulis, ei ole sekretariaadi loomist, eelarve koostamist ega pangakonto avamist veel lõpule viidud.

H.   Ümberpaigutamised

| 19. | Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 (7) alusel heaks kümme C-ümberpaigutamist (kaasa arvatud nn assigneeringujääkide koondümberpaigutamine). Kogumaht oli 80 462 015 eurot ehk 4,7 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal moodustasid üheksa ümberpaigutamist 3,7 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel heaks kaheksa kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist (8) kogusummas 10 379 775 eurot, mis moodustas 0,6 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal moodustasid üheksa ümberpaigutamist 0,7 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis ühtlasi seoses TREBELi projektiga heaks 88 924 943 euro ümberpaigutamise sihtotstarbelisest tulust tulenevatest ülekantud assigneeringutest. See erakorraline ümberpaigutamine on pigem tehniline kohandus, mis ei muuda assigneeringu eesmärki, (9) kuna TREBELi hoone ostetakse kohe välja ja mitte pikaajalise liisingulepingu kaudu. |
| --- | --- |

19.

Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 (7) alusel heaks kümme C-ümberpaigutamist (kaasa arvatud nn assigneeringujääkide koondümberpaigutamine). Kogumaht oli 80 462 015 eurot ehk 4,7 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal moodustasid üheksa ümberpaigutamist 3,7 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel heaks kaheksa kasutada olnud assigneeringute P-ümberpaigutamist (8) kogusummas 10 379 775 eurot, mis moodustas 0,6 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal moodustasid üheksa ümberpaigutamist 0,7 % lõplikest assigneeringutest). President kiitis ühtlasi seoses TREBELi projektiga heaks 88 924 943 euro ümberpaigutamise sihtotstarbelisest tulust tulenevatest ülekantud assigneeringutest. See erakorraline ümberpaigutamine on pigem tehniline kohandus, mis ei muuda assigneeringu eesmärki, (9) kuna TREBELi hoone ostetakse kohe välja ja mitte pikaajalise liisingulepingu kaudu.

| 20. | Kokkuvõttes kiideti 2012. aastal heaks 18 kasutada olnud assigneeringute C- ja P-ümberpaigutamist summas 90 841 790 eurot ehk 5,3 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 18 ümberpaigutamist kogusummas 73 903 546 eurot (4,4 % lõplikest assigneeringutest), millele lisandus üks tehniline sihtotstarbelisest tulust tulenevate ülekantud assigneeringute P-ümberpaigutamine 88 924 943 euro suuruses summas.

  Tabel 4


  Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi








  Ümberpaigutamiste arv | Ümberpaigutatud summa
  (eurodes) | Osakaal lõplikest assigneeringutest |
| --- | --- | --- | --- |
| C-ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43) |
| Kümme C-ümberpaigutamist | 80 462 015 | 4,7 % |
| sealhulgas assigneeringujäägi koondümberpaigutamine (C10) | 45 000 000 | 2,6 % |
| P-ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1) |
| Kasutada olnud assigneeringute kaheksa P-ümberpaigutamist | 10 379 775 | 0,6 % |
| Üks sihtotstarbelist tulu puudutav P-ümberpaigutamine | 88 924 943 | — |
| Kasutada olnud assigneeringute C- ja P- ümberpaigutamised | 90 841 790 | 5,3 % |
| Sihtotstarbelist tulu puudutav P-ümberpaigutamine | 88 924 943 | — |

20.

Kokkuvõttes kiideti 2012. aastal heaks 18 kasutada olnud assigneeringute C- ja P-ümberpaigutamist summas 90 841 790 eurot ehk 5,3 % lõplikest assigneeringutest (2011. aastal 18 ümberpaigutamist kogusummas 73 903 546 eurot (4,4 % lõplikest assigneeringutest), millele lisandus üks tehniline sihtotstarbelisest tulust tulenevate ülekantud assigneeringute P-ümberpaigutamine 88 924 943 euro suuruses summas.

Tabel 4

Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi

Ümberpaigutamiste arv

Ümberpaigutatud summa

(eurodes)

Osakaal lõplikest assigneeringutest

C-ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43)

Kümme C-ümberpaigutamist

80 462 015

4,7 %

sealhulgas assigneeringujäägi koondümberpaigutamine (C10)

45 000 000

2,6 %

P-ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1)

Kasutada olnud assigneeringute kaheksa P-ümberpaigutamist

10 379 775

0,6 %

Üks sihtotstarbelist tulu puudutav P-ümberpaigutamine

88 924 943

—

Kasutada olnud assigneeringute C- ja P- ümberpaigutamised

90 841 790

5,3 %

Sihtotstarbelist tulu puudutav P-ümberpaigutamine

88 924 943

—

Tabel 5

C-ümberpaigutamiste analüüs sihtridade kaupa

| (eurodes) |
| --- |
| Sihtrida | Ümberpaigutamine | Ümberpaigutatud summa |
| 1004 | Tavalised reisikulud | C7 | 9 400 000 |
| 1005 | Muud reisikulud | C7 | 2 292 015 |
| 102 | Üleminekuhüvitised | C2 | 230 000 |
| 1420 | Sisseostetavad teenused | C6 | 3 200 000 |
| 2001 | Liisingumaksed | C10 | 10 000 000 |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | C10 | 35 000 000 |
| 2007 | Teenistusruumide sisustamine | C8 | 2 000 000 |
| 2022 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | C1 | 2 000 000 |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | C5 | 9 246 000 |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | C9 | 1 800 000 |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | C5 | 739 000 |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | C9 | 4 030 000 |
| 2320 | Õigusabikulud ja kahjutasud | C3 | 450 000 |
| 3245 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | C4 | 75 000 |
| Kokku | 80 462 015 |

(eurodes)

Sihtrida

Ümberpaigutamine

Ümberpaigutatud summa

1004

Tavalised reisikulud

C7

9 400 000

1005

Muud reisikulud

C7

2 292 015

102

Üleminekuhüvitised

C2

230 000

1420

Sisseostetavad teenused

C6

3 200 000

2001

Liisingumaksed

C10

10 000 000

2003

Kinnisvara soetamine

C10

35 000 000

2007

Teenistusruumide sisustamine

C8

2 000 000

2022

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

C1

2 000 000

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

C5

9 246 000

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

C9

1 800 000

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

C5

739 000

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

C9

4 030 000

2320

Õigusabikulud ja kahjutasud

C3

450 000

3245

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

C4

75 000

Kokku

80 462 015

Tabel 6

C-ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa

| Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria | Eesmärk | Ümberpaigutamine | Ümberpaigutatud summa
  (eurodes) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinnisvarapoliitika | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | C1 | 2 000 000 | 2 % |
| Euroopa Ajaloo Maja | C8 | 2 000 000 | 2 % |
| TREBELi hoone | C10 | 35 000 000 | 43 % |
| KADi projekt | C10 | 10 000 000 | 12 % |
| Kinnisvarapoliitika kokku | | 49 000 000 | 61 % |
| Parlamendiliikmed | Üleminekuhüvitised | C2 | 230 000 | 0 % |
| Reisikulud | C7 | 11 692 015 | 15 % |
| Parlamendiliikmed kokku | | 11 922 015 | 15 % |
| Haldus | Ettenägematud õigusabikulud (seoses istungitesaaliga Strasbourgis, hoonetega Brüsselis ja KADi projektiga) | C3 | 450 000 | 1 % |
| Haldus kokku | | 450 000 | 1 % |
| Teave | Sahharovi auhind (2008. aasta auhinna väljamaksmine ja varasemate auhinnasaajate sõidukulude tasumine) | C4 | 75 000 | 0 % |
| Teave kokku | | 75 000 | 0 % |
| Infotehnoloogia | Traadita interneti leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamine | C5 | 9 985 000 | 12 % |
| C9 | 5 830 000 | 7 % |
| Infotehnoloogia kokku | | 15 815 000 | 20 % |
| Mitmekeelsus | Nõudluse kasv kirjaliku tõlke järele | C6 | 3 200 000 | 4 % |
| Mitmekeelsus kokku | | 3 200 000 | 4 % |
| Kokku | 80 462 015 | 100 % |

Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria

Eesmärk

Ümberpaigutamine

Ümberpaigutatud summa

(eurodes)

%

Kinnisvarapoliitika

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

C1

2 000 000

2 %

Euroopa Ajaloo Maja

C8

2 000 000

2 %

TREBELi hoone

C10

35 000 000

43 %

KADi projekt

C10

10 000 000

12 %

Kinnisvarapoliitika kokku

49 000 000

61 %

Parlamendiliikmed

Üleminekuhüvitised

C2

230 000

0 %

Reisikulud

C7

11 692 015

15 %

Parlamendiliikmed kokku

11 922 015

15 %

Haldus

Ettenägematud õigusabikulud (seoses istungitesaaliga Strasbourgis, hoonetega Brüsselis ja KADi projektiga)

C3

450 000

1 %

Haldus kokku

450 000

1 %

Teave

Sahharovi auhind (2008. aasta auhinna väljamaksmine ja varasemate auhinnasaajate sõidukulude tasumine)

C4

75 000

0 %

Teave kokku

75 000

0 %

Infotehnoloogia

Traadita interneti leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamine

C5

9 985 000

12 %

C9

5 830 000

7 %

Infotehnoloogia kokku

15 815 000

20 %

Mitmekeelsus

Nõudluse kasv kirjaliku tõlke järele

C6

3 200 000

4 %

Mitmekeelsus kokku

3 200 000

4 %

Kokku

80 462 015

100 %

H.1.   Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest

| 21. | Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud” ja peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse käesolevas aruandes edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli ümberpaigutamise peamiseks allikaks, assigneeringujääkide koondümberpaigutamine välja arvatud: 73 % ümberpaigutamistest (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine välja arvatud) pärines sealt (25 902 015 eurot kokku 35 462 015 eurost). |
| --- | --- |

21.

Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud” ja peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse käesolevas aruandes edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli ümberpaigutamise peamiseks allikaks, assigneeringujääkide koondümberpaigutamine välja arvatud: 73 % ümberpaigutamistest (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine välja arvatud) pärines sealt (25 902 015 eurot kokku 35 462 015 eurost).

| 22. | Sellest summast 10 192 015 eurot olid kulutused parlamendiliikmetele, 9 985 000 eurot infotehnoloogiale, 3 200 000 eurot mitmekeelsusele ja 2 000 000 eurot kinnisvarapoliitikale. Allolevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

  Tabel 7


  Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Lähterida | Ümberpaigutamine | Sihtrida | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| 10 0 | C7 | 1004


  1005 | Reservist vabastamine parlamendiliikmete sõidukulude katmiseks: tavalised sõidukulud (istungid, komisjonid või komisjonide delegatsioonid, fraktsioonid jne) ning muud sõidukulud. Euroopa Parlament otsustas oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis vähendada parlamendiliikmete sõidukulusid 5 % võrra ja paigutada ühtlasi reservi 15 % sõidukuludega seotud assigneeringutest. Ainus 2012. aastal parlamendiliikmete sõidukulude pealt saavutatud kokkuhoid tuli hüvitiste indekseerimata jätmisest, mistõttu tuli assigneeringud reservist vabastada. | 10 192 015 |
| Parlamendiliikmed kokku | 10 192 015 |
| 10 0 | C8 | 2007 | Reservist vabastamine Euroopa Ajaloo Majaga seotud töödeks (ja tööde järelevalveks) pärast eelarvekomisjoni nõutud juhtimisaruande esitamist. | 2 000 000 |
| Kinnisvarapoliitika kokku | 2 000 000 |
| 10 1 | C3 | 2320 | Ettenägematute õigusabikulude reservist vabastamine (seoses istungitesaaliga Strasbourgis, hoonetega Brüsselis ja KADi projektiga). | 450 000 |
| Haldus kokku | 450 000 |
| 10 1 | C4 | 3245 | 2008. aasta Sahharovi auhinna väljamaksmine ja nelja Euroopa Nõukogusse ning Euroopa Parlamenti kutsutud varasema auhinnasaaja sõidu- ja majutuskulude tasumine. | 75 000 |
| Teave kokku | 75 000 |
| 10 1 | C5 | 2100


  2102 | Reservist vabastamine infotehnoloogiakulude katmiseks (traadita interneti leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamine). | 9 985 000 |
| Infotehnoloogia kokku | 9 985 000 |
| 10 1 | C6 | 1420 | Reservi vabastamine välistõlke jaoks (tõlketellimuste kasv). | 3 200 000 |
| Mitmekeelsus kokku | 3 200 000 |
| Kokku | 25 902 015 |

22.

Sellest summast 10 192 015 eurot olid kulutused parlamendiliikmetele, 9 985 000 eurot infotehnoloogiale, 3 200 000 eurot mitmekeelsusele ja 2 000 000 eurot kinnisvarapoliitikale. Allolevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

Tabel 7

Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk

(eurodes)

Lähterida

Ümberpaigutamine

Sihtrida

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

10 0

C7

1004

1005

Reservist vabastamine parlamendiliikmete sõidukulude katmiseks: tavalised sõidukulud (istungid, komisjonid või komisjonide delegatsioonid, fraktsioonid jne) ning muud sõidukulud. Euroopa Parlament otsustas oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis vähendada parlamendiliikmete sõidukulusid 5 % võrra ja paigutada ühtlasi reservi 15 % sõidukuludega seotud assigneeringutest. Ainus 2012. aastal parlamendiliikmete sõidukulude pealt saavutatud kokkuhoid tuli hüvitiste indekseerimata jätmisest, mistõttu tuli assigneeringud reservist vabastada.

10 192 015

Parlamendiliikmed kokku

10 192 015

10 0

C8

2007

Reservist vabastamine Euroopa Ajaloo Majaga seotud töödeks (ja tööde järelevalveks) pärast eelarvekomisjoni nõutud juhtimisaruande esitamist.

2 000 000

Kinnisvarapoliitika kokku

2 000 000

10 1

C3

2320

Ettenägematute õigusabikulude reservist vabastamine (seoses istungitesaaliga Strasbourgis, hoonetega Brüsselis ja KADi projektiga).

450 000

Haldus kokku

450 000

10 1

C4

3245

2008. aasta Sahharovi auhinna väljamaksmine ja nelja Euroopa Nõukogusse ning Euroopa Parlamenti kutsutud varasema auhinnasaaja sõidu- ja majutuskulude tasumine.

75 000

Teave kokku

75 000

10 1

C5

2100

2102

Reservist vabastamine infotehnoloogiakulude katmiseks (traadita interneti leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamine).

9 985 000

Infotehnoloogia kokku

9 985 000

10 1

C6

1420

Reservi vabastamine välistõlke jaoks (tõlketellimuste kasv).

3 200 000

Mitmekeelsus kokku

3 200 000

Kokku

25 902 015

H.2.   Ümberpaigutamised muudest allikatest

| 23. | Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 10 „Muud kulud” tulevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 54 560 000 eurot, sellest 45 000 000 eurot assigneeringujääkide koondümberpaigutamisega. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga seotud kuludega (86 %), millele järgnesid infotehnoloogiaga (11 %) ja parlamendiliikmetega (3 %) seotud kulud. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelites 8a ja 8b.

  Tabel 8a


  Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C-ümberpaigutamiste päritolu (v.a assigneeringujääkide koondümberpaigutamine)









  (eurodes) |
| --- | --- |
| Ümberpaigutamine | Lähterida | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| C1 | 2001 | Ümberpaigutamine punktist „Liisingumaksed” punkti „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus”, et teha võimalikuks juhatuses 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud uue hoolduspoliitika rakendamine (uus hooldusleping). | 2 000 000 |
| C2 | 1010 | Ümberpaigutamine punktist „Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud” artiklisse „Üleminekuhüvitised”, kuna prognoositust suurem arv Euroopa Parlamendi liikmeid lahkus ametist. | 230 000 |
| C7 | 1004 | Ümberpaigutamine punktist „Tavalised sõidukulud” punkti „Muud sõidukulud”, arvestades seda, et parlamendiliikmed kasutasid selle punkti assigneeringuid prognoositust rohkem. | 1 500 000 |
| C9 | 1402 | Ümberpaigutamine punktidest „Telekommunikatsioon” ja „Tõlgid” punktidesse „Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” ning „Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused”, et rahastada traadita interneti leviala laiendamist Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamist. | 3 100 000 |
| 2350 | 2 730 000 |
| Kokku | 9 560 000 |

23.

Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 10 „Muud kulud” tulevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 54 560 000 eurot, sellest 45 000 000 eurot assigneeringujääkide koondümberpaigutamisega. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga seotud kuludega (86 %), millele järgnesid infotehnoloogiaga (11 %) ja parlamendiliikmetega (3 %) seotud kulud. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelites 8a ja 8b.

Tabel 8a

Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C-ümberpaigutamiste päritolu (v.a assigneeringujääkide koondümberpaigutamine)

(eurodes)

Ümberpaigutamine

Lähterida

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

C1

2001

Ümberpaigutamine punktist „Liisingumaksed” punkti „Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus”, et teha võimalikuks juhatuses 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud uue hoolduspoliitika rakendamine (uus hooldusleping).

2 000 000

C2

1010

Ümberpaigutamine punktist „Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud” artiklisse „Üleminekuhüvitised”, kuna prognoositust suurem arv Euroopa Parlamendi liikmeid lahkus ametist.

230 000

C7

1004

Ümberpaigutamine punktist „Tavalised sõidukulud” punkti „Muud sõidukulud”, arvestades seda, et parlamendiliikmed kasutasid selle punkti assigneeringuid prognoositust rohkem.

1 500 000

C9

1402

Ümberpaigutamine punktidest „Telekommunikatsioon” ja „Tõlgid” punktidesse „Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” ning „Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused”, et rahastada traadita interneti leviala laiendamist Euroopa Parlamendi hoonetes ning osa võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamist.

3 100 000

2350

2 730 000

Kokku

9 560 000

Tabel 8b

Ümberpaigutamine C10 (assigneeringujääkide koondümberpaigutamine)

| Lähtepeatükk | Rubriik | Summa
  (eurodes) | Osakaal esialgsetest assigneeringutest | Osakaal ümberpaigutamistest kokku | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Institutsiooni liikmed | 2 697 516 | 1 % | 6 % | Prognoositust väiksemad kulutused punktides „Palgad” ja „Üldkulude hüvitis”, kuna indekseerimist 2011. ja 2012. aastal ei toimunud, samuti punktides „Vanaduspensionid” ja „Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud”. |
| 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | 14 480 000 | 3 % | 32 % | Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal. |
| 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 8 085 000 | 7 % | 18 % | Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal. Juhatuses otsustatud mitmekeelsuse meetmete tõttu saavutati oluline kokkuhoid ka vabakutseliste tõlkide osutatava suulise tõlke osas. |
| 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | 280 000 | 2 % | 1 % | See summa vastab punktide „Töölevõtmise kulud” ja „Liikuvus” tehnilisele ülejäägile. |
| 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | 5 065 000 | 2 % | 11 % | Peamine kokkuhoid tuli pakkumismenetluste edasilükkamisest seoses punktiga „Hoonete ehitus” ja turvapoliitika ratsionaliseerimisest ning selle teenuse osutamise üleandmisest koosseisulistele töötajatele. |
| 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | 900 000 | 1 % | 2 % | See summa tulenes sellest, et taotlusi parlamendiliikmete kolmandale assistendile seadmete eraldamiseks oli vähem. |
| 23 | Jooksvad halduskulud | 1 887 136 | 13 % | 4 % | Üle poole sellest summast tuli punktist „Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” tulenevalt viivitustest pakkumismenetluse lõpuleviimisega ja CO2 tonnihinna tunduvast alanemisest 2011. aastal. Ülejäänud kokkuhoid saavutati peamiselt prognoositust väiksemast nõudlusest kontoritarvete ning muude äratarvitatavate kaupade järele. |
| 30 | Koosolekud ja konverentsid | 3 666 387 | 10 % | 8 % | 3 000 000 eurot tuli ametnike kolme töökoha vahel toimuvate lähetuste arvu vähenemisest ja ülejäänud summa tulenes prognoositust väiksematest koosolekute ja konverentside korraldamise kuludest. |
| 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 1 641 600 | 1 % | 4 % | Prognoositust väiksem nõudmine eksperdiarvamuste hankimise järele, eriti sisepoliitika, turvalisuse ja julgeoleku, mõjuhinnangute ja väliste andmebaaside kasutamise valdkondades. |
| 40 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 297 361 | 0 % | 1 % | See summa tulenes tehnilisest ülejäägist fraktsioonide ja Euroopa erakondades rahastamiseks ette nähtud artiklites. |
| 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 6 000 000 | 3 % | 13 % | Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal, ning prognoositust väiksemast nõudlusest lepingute sõlmimise järele kohalike assistentidega. |
| Kokku | 45 000 000 | 3 % | 100 % | |

Lähtepeatükk

Rubriik

Summa

(eurodes)

Osakaal esialgsetest assigneeringutest

Osakaal ümberpaigutamistest kokku

Märkused

10

Institutsiooni liikmed

2 697 516

1 %

6 %

Prognoositust väiksemad kulutused punktides „Palgad” ja „Üldkulude hüvitis”, kuna indekseerimist 2011. ja 2012. aastal ei toimunud, samuti punktides „Vanaduspensionid” ja „Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustuse kulud”.

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

14 480 000

3 %

32 %

Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal.

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

8 085 000

7 %

18 %

Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal. Juhatuses otsustatud mitmekeelsuse meetmete tõttu saavutati oluline kokkuhoid ka vabakutseliste tõlkide osutatava suulise tõlke osas.

16

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

280 000

2 %

1 %

See summa vastab punktide „Töölevõtmise kulud” ja „Liikuvus” tehnilisele ülejäägile.

20

Hooned ja nendega seotud kulud

5 065 000

2 %

11 %

Peamine kokkuhoid tuli pakkumismenetluste edasilükkamisest seoses punktiga „Hoonete ehitus” ja turvapoliitika ratsionaliseerimisest ning selle teenuse osutamise üleandmisest koosseisulistele töötajatele.

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

900 000

1 %

2 %

See summa tulenes sellest, et taotlusi parlamendiliikmete kolmandale assistendile seadmete eraldamiseks oli vähem.

23

Jooksvad halduskulud

1 887 136

13 %

4 %

Üle poole sellest summast tuli punktist „Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” tulenevalt viivitustest pakkumismenetluse lõpuleviimisega ja CO2 tonnihinna tunduvast alanemisest 2011. aastal. Ülejäänud kokkuhoid saavutati peamiselt prognoositust väiksemast nõudlusest kontoritarvete ning muude äratarvitatavate kaupade järele.

30

Koosolekud ja konverentsid

3 666 387

10 %

8 %

3 000 000 eurot tuli ametnike kolme töökoha vahel toimuvate lähetuste arvu vähenemisest ja ülejäänud summa tulenes prognoositust väiksematest koosolekute ja konverentside korraldamise kuludest.

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

1 641 600

1 %

4 %

Prognoositust väiksem nõudmine eksperdiarvamuste hankimise järele, eriti sisepoliitika, turvalisuse ja julgeoleku, mõjuhinnangute ja väliste andmebaaside kasutamise valdkondades.

40

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

297 361

0 %

1 %

See summa tulenes tehnilisest ülejäägist fraktsioonide ja Euroopa erakondades rahastamiseks ette nähtud artiklites.

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

6 000 000

3 %

13 %

Prognoositust väiksemad kulud, kuna töötasusid ei indekseeritud 2011. aastal (Euroopa Kohtus on menetlus käimas) ega 2012. aastal, ning prognoositust väiksemast nõudlusest lepingute sõlmimise järele kohalike assistentidega.

Kokku

45 000 000

3 %

100 %

| Sihtrida | Rubriik | Summa
  (eurodes) | Osakaal esialgsetest assigneeringutest | Osakaal ümberpaigutamistest kokku | Eesmärk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Liisingumaksed | 10 000 000 | 39 % | 22 % | Uue KADi hoone ehitamine Luxembourgi. |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | 35 000 000 | – | 78 % | Teine osamakse TREBELi hoone ostmiseks Brüsselis.
  See ümberpaigutamine moodustab 90 % selle punkti lõplikest assigneeringutest. |
| Kokku | 45 000 000 | 3 % | 100 % | |

Sihtrida

Rubriik

Summa

(eurodes)

Osakaal esialgsetest assigneeringutest

Osakaal ümberpaigutamistest kokku

Eesmärk

2001

Liisingumaksed

10 000 000

39 %

22 %

Uue KADi hoone ehitamine Luxembourgi.

2003

Kinnisvara soetamine

35 000 000

–

78 %

Teine osamakse TREBELi hoone ostmiseks Brüsselis.

See ümberpaigutamine moodustab 90 % selle punkti lõplikest assigneeringutest.

Kokku

45 000 000

3 %

100 %

| 24. | Selle ümberpaigutamise ettepaneku esitas Euroopa Parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni töörühm, mis võimaldas vajalike vahendite kasutuselevõtmise ettemaksete tegemiseks TREBELi hoone ostmiseks ja uue KADi hoone ehituseks, mille tulemusel hoitakse ehitusperioodil ja laenu amortiseerimise ajal kokku hinnanguliselt 10,4 miljonit eurot rahastamiskulusid. |
| --- | --- |

24.

Selle ümberpaigutamise ettepaneku esitas Euroopa Parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni töörühm, mis võimaldas vajalike vahendite kasutuselevõtmise ettemaksete tegemiseks TREBELi hoone ostmiseks ja uue KADi hoone ehituseks, mille tulemusel hoitakse ehitusperioodil ja laenu amortiseerimise ajal kokku hinnanguliselt 10,4 miljonit eurot rahastamiskulusid.

| 25. | P-ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9.

  Tabel 9


  P-ümberpaigutamiste eesmärk










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Punkt | | Ümberpaigutamine | Kirjeldus | Ümberpaigutatud summa |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | P6 | Ülejäänud summa TREBELi hoone rahastamiseks. | 88 924 943 |
| Ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute ümberpaigutamised kokku | 88 924 943 |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | P8 | Ümberpaigutamine oli vajalik, et tagada Euroopa Maja ostulepingu jätkuv rahastamine Sofias. | 3 753 000 |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | P1 | Assigneeringute jagunemise läbivaatamine suurema tõhususe saavutamiseks eesmärgiga võtta arvesse aasta alguses vastu võetud 2012. aasta infotehnoloogiakava ning tekkinud uusi vajadusi (e-posti süsteemi migratsioon, telefonisüsteemi moderniseerimine, institutsioonidevaheline telefoniraamat). | 3 517 300 |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | P2 | 500 000 |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | P4 | Eelarve tasakaalustamine paberivavabade programmide ja siseveebi kasuks, arvestades küsitud ELT lehekülgede arvu vähenemist. | 500 000 |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | P9 | Tagada uue tõlkeabiprogrammi kasutuselevõtmine. | 45 000 |
| 3242 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | P5 | Refinantseerimine puudutab toetusi järgmistes valdkondades:






  a) | internet – eesmärgiga suurendada kodanike kohalolu veebis ja edendada veebidemokraatiat ning |

25.

P-ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9.

Tabel 9

P-ümberpaigutamiste eesmärk

(eurodes)

Punkt

Ümberpaigutamine

Kirjeldus

Ümberpaigutatud summa

2003

Kinnisvara soetamine

P6

Ülejäänud summa TREBELi hoone rahastamiseks.

88 924 943

Ülekantud sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute ümberpaigutamised kokku

88 924 943

2003

Kinnisvara soetamine

P8

Ümberpaigutamine oli vajalik, et tagada Euroopa Maja ostulepingu jätkuv rahastamine Sofias.

3 753 000

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

P1

Assigneeringute jagunemise läbivaatamine suurema tõhususe saavutamiseks eesmärgiga võtta arvesse aasta alguses vastu võetud 2012. aasta infotehnoloogiakava ning tekkinud uusi vajadusi (e-posti süsteemi migratsioon, telefonisüsteemi moderniseerimine, institutsioonidevaheline telefoniraamat).

3 517 300

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

P2

500 000

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

P4

Eelarve tasakaalustamine paberivavabade programmide ja siseveebi kasuks, arvestades küsitud ELT lehekülgede arvu vähenemist.

500 000

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

P9

Tagada uue tõlkeabiprogrammi kasutuselevõtmine.

45 000

3242

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

P5

Refinantseerimine puudutab toetusi järgmistes valdkondades:

a)

internet – eesmärgiga suurendada kodanike kohalolu veebis ja edendada veebidemokraatiat ning

| b) | üritused – eesmärgiga tugevdada osalusdemokraatia kava. |
| --- | --- |

b)

üritused – eesmärgiga tugevdada osalusdemokraatia kava.

954 475

3245

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

P5

310 000

4222

Vahetuskursi erinevused

P3

Parlamendiliikmete assisteerimiskuludega seotud maksed tehti 2012. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati kogu aastaks (2011. aasta detsembri kurss). Euro oluline kursilangus 2012. aastal muude Euroopa vääringute suhtes tõi kaasa kavandatust suuremad vahetuskursivahed kohalike assistentide palkade ja tasude maksmisega seoses.

500 000

4222

Vahetuskursi erinevused

P7

300 000

Kasutada olnud assigneeringute ümberpaigutamised kokku

10 379 775

II.   FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES

| 26. | Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Assigneeringute kogumahust 70 % moodustasid nelja peatüki assigneeringud. Need on: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”. |
| --- | --- |

26.

Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Assigneeringute kogumahust 70 % moodustasid nelja peatüki assigneeringud. Need on: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”.

| 27. | Tabelis 10 on esitatud 2012. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide kaupa 2011. aastaga võrreldes. Joonistel 2 ja 3 on 2012. aasta muutused võrreldes 2011. aastaga esitatud graafiliselt.

  Tabel 10


  Kulukohustustega seotud assigneeringud 2012. aastal 2011. aastaga võrreldes











  (eurodes) |
| --- | --- |
| Peatükk | Rubriik | 2012 | 2011 | Erinevus | Muutus
  2011/2012 |
| 10 | Institutsiooni liikmed | 204 267 112 | 195 411 480 | 8 855 632 | 5 % |
| 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | 560 700 762 | 540 454 419 | 20 246 343 | 4 % |
| 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 102 483 098 | 118 800 097 | –16 316 999 | –14 % |
| 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikutega seotud muud kulud | 16 699 823 | 14 489 624 | 2 210 199 | 15 % |
| Jaotis 1 „Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud” | 884 150 794 | 869 155 619 | 14 995 175 | 2 % |
| 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | 248 864 928 | 195 529 891 | 53 335 037 | 27 % |
| 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | 142 804 433 | 117 290 772 | 25 513 660 | 22 % |
| 23 | Jooksvad halduskulud | 9 476 760 | 9 652 197 | – 175 437 | –2 % |
| Jaotis 2 „Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud” | 401 146 121 | 322 472 860 | 78 673 261 | 24 % |
| 30 | Koosolekud ja konverentsid | 32 624 325 | 32 807 760 | – 183 435 | –1 % |
| 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 105 967 314 | 92 059 312 | 13 908 003 | 15 % |
| Jaotis 3 „Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud” | 138 591 639 | 124 867 072 | 13 724 567 | 11 % |
| 40 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 87 917 639 | 83 078 152 | 4 839 486 | 6 % |
| 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 180 871 822 | 170 564 354 | 10 307 468 | 6 % |
| 44 | Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus | 360 000 | 340 000 | 20 000 | 6 % |
| Jaotis 4 „Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud” | 269 149 461 | 253 982 506 | 15 166 955 | 6 % |
| Jaotis 10 „Muud kulud” | 0 | 0 | 0 | — |
| Kokku | 1 693 038 015 | 1 570 478 058 | 122 559 957 | 8 % |

27.

Tabelis 10 on esitatud 2012. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide kaupa 2011. aastaga võrreldes. Joonistel 2 ja 3 on 2012. aasta muutused võrreldes 2011. aastaga esitatud graafiliselt.

Tabel 10

Kulukohustustega seotud assigneeringud 2012. aastal 2011. aastaga võrreldes

(eurodes)

Peatükk

Rubriik

2012

2011

Erinevus

Muutus

2011/2012

10

Institutsiooni liikmed

204 267 112

195 411 480

8 855 632

5 %

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

560 700 762

540 454 419

20 246 343

4 %

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

102 483 098

118 800 097

–16 316 999

–14 %

16

Institutsiooni heaks töötavate isikutega seotud muud kulud

16 699 823

14 489 624

2 210 199

15 %

Jaotis 1 „Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud”

884 150 794

869 155 619

14 995 175

2 %

20

Hooned ja nendega seotud kulud

248 864 928

195 529 891

53 335 037

27 %

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

142 804 433

117 290 772

25 513 660

22 %

23

Jooksvad halduskulud

9 476 760

9 652 197

– 175 437

–2 %

Jaotis 2 „Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud”

401 146 121

322 472 860

78 673 261

24 %

30

Koosolekud ja konverentsid

32 624 325

32 807 760

– 183 435

–1 %

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

105 967 314

92 059 312

13 908 003

15 %

Jaotis 3 „Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud”

138 591 639

124 867 072

13 724 567

11 %

40

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

87 917 639

83 078 152

4 839 486

6 %

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

180 871 822

170 564 354

10 307 468

6 %

44

Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus

360 000

340 000

20 000

6 %

Jaotis 4 „Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud”

269 149 461

253 982 506

15 166 955

6 %

Jaotis 10 „Muud kulud”

0

0

0

—

Kokku

1 693 038 015

1 570 478 058

122 559 957

8 %

Joonis 2

2012. aasta kulukohustuste jaotus peatükkide kaupa

Image

Joonis 3

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutumine 2011. ja 2012. aasta võrdluses peatükkide kaupa

Image

A.   Peatükk 10„Institutsiooni liikmed”

| 28. | Parlamendiliikmetega seotud kulud olid 2012. aastal 204 267 112 eurot, mis on 12 % kõikidest eelarveaasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga suurenesid nimetatud kulud 8,9 miljonit eurot ehk 5 %. Samal ajal kulukohustuste suurenemisega vähenesid lõplikud assigneeringud võrreldes eelneva aastaga 5 %. Selle tulemusena oli assigneeringute tühistamise määr peaaegu null, samal ajal kui 2011. aastal oli see 9 %. |
| --- | --- |

28.

Parlamendiliikmetega seotud kulud olid 2012. aastal 204 267 112 eurot, mis on 12 % kõikidest eelarveaasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga suurenesid nimetatud kulud 8,9 miljonit eurot ehk 5 %. Samal ajal kulukohustuste suurenemisega vähenesid lõplikud assigneeringud võrreldes eelneva aastaga 5 %. Selle tulemusena oli assigneeringute tühistamise määr peaaegu null, samal ajal kui 2011. aastal oli see 9 %.

| 29. | Punkti 1000„Hüvitised” ja punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused, mis on ette nähtud parlamendiliikmete tegevuskulude katmiseks, suurenesid 108 108 469 euroni ja moodustasid 53 % kogu peatüki kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga on need suurenenud 3 %. Igakuine hüvitis (brutopalk) suurenes 7 957 euroni ja üldkulude hüvitis 4 299 euroni parlamendiliikme kohta. |
| --- | --- |

29.

Punkti 1000„Hüvitised” ja punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused, mis on ette nähtud parlamendiliikmete tegevuskulude katmiseks, suurenesid 108 108 469 euroni ja moodustasid 53 % kogu peatüki kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga on need suurenenud 3 %. Igakuine hüvitis (brutopalk) suurenes 7 957 euroni ja üldkulude hüvitis 4 299 euroni parlamendiliikme kohta.

| 30. | Punkti 1004„Tavalised reisikulud” ja punkti 1005„Muud reisikulud” kulukohustused suurenesid 78 882 170 euroni, mis on 39 % peatüki 10 kulukohustustest. Selle peatüki kulukohustuste suurenemisest poole annab just nimetatud kahe punkti kulukohustuste suurenemine (4 541 265 euro võrra). Punkt 1005, millest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude lähetustega, suurenes võrreldes 2011. aastaga 48 %. Tegelikult tehti parlamendiliikmete 2011. aasta kohta esitatud hüvitustaotluste alusel märkimisväärne osa maksetest alles 2012. aastal. See on kooskõlas eeskirjadega, mis lubavad esitada hüvitustaotlusi mingi aasta kohta kuni järgneva aasta 31. oktoobrini. |
| --- | --- |

30.

Punkti 1004„Tavalised reisikulud” ja punkti 1005„Muud reisikulud” kulukohustused suurenesid 78 882 170 euroni, mis on 39 % peatüki 10 kulukohustustest. Selle peatüki kulukohustuste suurenemisest poole annab just nimetatud kahe punkti kulukohustuste suurenemine (4 541 265 euro võrra). Punkt 1005, millest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude lähetustega, suurenes võrreldes 2011. aastaga 48 %. Tegelikult tehti parlamendiliikmete 2011. aasta kohta esitatud hüvitustaotluste alusel märkimisväärne osa maksetest alles 2012. aastal. See on kooskõlas eeskirjadega, mis lubavad esitada hüvitustaotlusi mingi aasta kohta kuni järgneva aasta 31. oktoobrini.

| 31. | Aastal 2012 (10) tegid parlamendiliikmed (11) kokku 18 314 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 35 314 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 653 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (12). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 1 290 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 946 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 706 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele. |
| --- | --- |

31.

Aastal 2012 (10) tegid parlamendiliikmed (11) kokku 18 314 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 35 314 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 653 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (12). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 1 290 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 946 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 706 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele.

| 32. | Punkti 1010„Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud” kulukohustused olid 2 399 615 eurot, mis on 1 % kogu peatüki kulukohustustest. Need kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 92 %, sest suurenes ravikulude hüvitamise süsteemis osalevate parlamendiliikmete arv. Suurenemine on toimunud pidevalt alates süsteemi käivitamisest 2009. aastal ja see suundumus jätkub tõenäoliselt seni, kuni on saavutatud eeldatav kasutusmäära maksimaalne tase. |
| --- | --- |

32.

Punkti 1010„Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud” kulukohustused olid 2 399 615 eurot, mis on 1 % kogu peatüki kulukohustustest. Need kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 92 %, sest suurenes ravikulude hüvitamise süsteemis osalevate parlamendiliikmete arv. Suurenemine on toimunud pidevalt alates süsteemi käivitamisest 2009. aastal ja see suundumus jätkub tõenäoliselt seni, kuni on saavutatud eeldatav kasutusmäära maksimaalne tase.

B.   Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”

| 33. | Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud olid 2012. aastal 560 700 762 eurot ning see on kõige suurem kulukategooria (33 % 2012. aasta kõikidest kulukohustustest). Võrreldes eelmise eelarveaastaga suurenesid nimetatud kulud 20,25 miljonit eurot ehk 4 %. Asjaomase peatüki kulude suurenemine on peamiselt tingitud punkti 1200„Töötasu ja hüvitised” suurenemisest, mis moodustab 99 % koguassigneeringutest. |
| --- | --- |

33.

Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud olid 2012. aastal 560 700 762 eurot ning see on kõige suurem kulukategooria (33 % 2012. aasta kõikidest kulukohustustest). Võrreldes eelmise eelarveaastaga suurenesid nimetatud kulud 20,25 miljonit eurot ehk 4 %. Asjaomase peatüki kulude suurenemine on peamiselt tingitud punkti 1200„Töötasu ja hüvitised” suurenemisest, mis moodustab 99 % koguassigneeringutest.

| 34. | Punkti 1200„Töötasu ja hüvitised” täidetud kulukohustuste kogumaht suurenes 555 375 070 euroni. Punktis 1200 ilmnes 2012. aastal ülejääk ja just sellest punktist toimus kõige suurem assigneeringujääkide koondümberpaigutamine – 13 miljonit eurot, mis on 3 % esialgsetest assigneeringutest ja 29 % ümberpaigutatud summadest (vt tabelit 8b). Ülejäägi põhjuseks on eelkõige see, et 2012. aasta eelarve koostamise ajal võeti arvesse 2011. ja 2012. aasta töötasude iga-aastast korrigeerimist, mida tänaseni ei ole tehtud. |
| --- | --- |

34.

Punkti 1200„Töötasu ja hüvitised” täidetud kulukohustuste kogumaht suurenes 555 375 070 euroni. Punktis 1200 ilmnes 2012. aastal ülejääk ja just sellest punktist toimus kõige suurem assigneeringujääkide koondümberpaigutamine – 13 miljonit eurot, mis on 3 % esialgsetest assigneeringutest ja 29 % ümberpaigutatud summadest (vt tabelit 8b). Ülejäägi põhjuseks on eelkõige see, et 2012. aasta eelarve koostamise ajal võeti arvesse 2011. ja 2012. aasta töötasude iga-aastast korrigeerimist, mida tänaseni ei ole tehtud.

| 35. | Aastal 2012 võeti tööle 324 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 58 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 399 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Kokku töötas Euroopa Parlamendis 31. detsembri 2012. aasta seisuga 5 941 ametnikku ja ajutist töötajat (nendest 5 187 peasekretariaadis ja 754 fraktsioonides) ning 1 705 parlamendi registreeritud assistenti. |
| --- | --- |

35.

Aastal 2012 võeti tööle 324 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 58 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 399 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Kokku töötas Euroopa Parlamendis 31. detsembri 2012. aasta seisuga 5 941 ametnikku ja ajutist töötajat (nendest 5 187 peasekretariaadis ja 754 fraktsioonides) ning 1 705 parlamendi registreeritud assistenti.

| 36. | Seisuga 31. detsember 2012 olid 26 % osakonnajuhatajatest, 33 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest naised. Alltoodud joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

  Joonis 4


  Peasekretariaadi sooline jaotus |
| --- | --- |

36.

Seisuga 31. detsember 2012 olid 26 % osakonnajuhatajatest, 33 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest naised. Alltoodud joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

Joonis 4

Peasekretariaadi sooline jaotus

Image

C.   Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”

| 37. | Muude teenistujate ja sisseostetavate teenustega seotud kulud olid 2012. aastal 102 483 098 eurot, mis on 6 % kulukohustustest. Peatükk hõlmab kolme peamist kuluartiklit: punkt 1402„Tõlgid” hõlmab kulukohustustest 45 %, punkt 1400„Muud teenistujad” (13) 34 % ja punkt 1420„Sisseostetavad teenused” (14) 6 %. |
| --- | --- |

37.

Muude teenistujate ja sisseostetavate teenustega seotud kulud olid 2012. aastal 102 483 098 eurot, mis on 6 % kulukohustustest. Peatükk hõlmab kolme peamist kuluartiklit: punkt 1402„Tõlgid” hõlmab kulukohustustest 45 %, punkt 1400„Muud teenistujad” (13) 34 % ja punkt 1420„Sisseostetavad teenused” (14) 6 %.

| 38. | Peatüki kulukohustused vähenesid võrreldes 2011. aastaga umbes 16,3 miljonit eurot ehk 14 %. See oli peamiselt tingitud punktide 1420„Sisseostetavad teenused” ja 1402„Tõlgid” kulukohustuste vähenemisest (vastavalt 42 % ja 19 %) parlamendi poolt 2012. aastal võetud struktuursete kokkuhoiumeetmete tulemusena. Peatüki assigneeringud vähenesid eelarveaasta jooksul umbes 8 miljonit eurot (7 % algsest summast), mis moodustab 18 % assigneeringujääkide koondümberpaigutamisest (vt tabelit 8b). |
| --- | --- |

38.

Peatüki kulukohustused vähenesid võrreldes 2011. aastaga umbes 16,3 miljonit eurot ehk 14 %. See oli peamiselt tingitud punktide 1420„Sisseostetavad teenused” ja 1402„Tõlgid” kulukohustuste vähenemisest (vastavalt 42 % ja 19 %) parlamendi poolt 2012. aastal võetud struktuursete kokkuhoiumeetmete tulemusena. Peatüki assigneeringud vähenesid eelarveaasta jooksul umbes 8 miljonit eurot (7 % algsest summast), mis moodustab 18 % assigneeringujääkide koondümberpaigutamisest (vt tabelit 8b).

| 39. | Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 46 000 000 eurot ja need hõlmasid institutsioonidevahelise koostöö raames eelkõige Euroopa Parlamendi korraldatud koosolekutel rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. Kulukohustused vähenesid võrreldes 2011. aastaga umbes 10 964 283 eurot ehk 19 %. See kokkuhoid saavutati tänu sellele, et alates 1. aprillist 2012 rakendati täielikult juhatuse poolt 2011. aasta detsembris heaks kiidetud mitmekeelsusega seotud säästumeetmeid. |
| --- | --- |

39.

Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 46 000 000 eurot ja need hõlmasid institutsioonidevahelise koostöö raames eelkõige Euroopa Parlamendi korraldatud koosolekutel rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. Kulukohustused vähenesid võrreldes 2011. aastaga umbes 10 964 283 eurot ehk 19 %. See kokkuhoid saavutati tänu sellele, et alates 1. aprillist 2012 rakendati täielikult juhatuse poolt 2011. aasta detsembris heaks kiidetud mitmekeelsusega seotud säästumeetmeid.

| 40. | Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2012. aastal 97 791 tõlketööpäeva (2011. aastal 109 707 päeva (15)) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (16) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (11 % suurenemine võrreldes 2011. aastaga). Parlamendi tõlgid töötasid 51 109 päeva (3 % vähem kui 2011. aastal) ja abitõlgid 46 682 päeva (18 % vähem kui 2011. aastal). |
| --- | --- |

40.

Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2012. aastal 97 791 tõlketööpäeva (2011. aastal 109 707 päeva (15)) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (16) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (11 % suurenemine võrreldes 2011. aastaga). Parlamendi tõlgid töötasid 51 109 päeva (3 % vähem kui 2011. aastal) ja abitõlgid 46 682 päeva (18 % vähem kui 2011. aastal).

| 41. | Punkti 1420„Sisseostetavad teenused” kulukohustused olid 14 587 633 eurot, mis on 10 399 823 eurot ehk 42 % vähem kui 2011. aastal. Nii suur erinevus on peamiselt tingitud istungite stenogrammide tõlkimise väga radikaalsest vähendamisest – nende tõlkimise maht oli 2012. aastal väiksem kui üks kümnendik 2011. aasta mahust. Seda tehti juhatuse 2011. aasta septembri otsuse põhjal, mille kohaselt istungi stenogramme ja kirjalikult vastatavaid küsimusi ei tõlgita enam süstemaatiliselt 11 ametlikku keelde, kuid igal parlamendiliikmel on siiski võimalik taotleda konkreetsete tekstiosade ja/või küsimuste tõlkimist soovitud keelde. |
| --- | --- |

41.

Punkti 1420„Sisseostetavad teenused” kulukohustused olid 14 587 633 eurot, mis on 10 399 823 eurot ehk 42 % vähem kui 2011. aastal. Nii suur erinevus on peamiselt tingitud istungite stenogrammide tõlkimise väga radikaalsest vähendamisest – nende tõlkimise maht oli 2012. aastal väiksem kui üks kümnendik 2011. aasta mahust. Seda tehti juhatuse 2011. aasta septembri otsuse põhjal, mille kohaselt istungi stenogramme ja kirjalikult vastatavaid küsimusi ei tõlgita enam süstemaatiliselt 11 ametlikku keelde, kuid igal parlamendiliikmel on siiski võimalik taotleda konkreetsete tekstiosade ja/või küsimuste tõlkimist soovitud keelde.

| 42. | Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustused olid 34 790 888 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 14 % rohkem. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Seisuga 31. detsember 2012 oli palgal 675 lepingulist töötajat. Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste (17) ja soo alusel on esitatud joonisel 5.

  Joonis 5


  Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2012. aastal |
| --- | --- |

42.

Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustused olid 34 790 888 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 14 % rohkem. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Seisuga 31. detsember 2012 oli palgal 675 lepingulist töötajat. Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste (17) ja soo alusel on esitatud joonisel 5.

Joonis 5

Lepinguliste töötajate jaotus tegevusüksuste ja soo alusel 2012. aastal

Image

D.   Peatükk 16„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”

| 43. | Peatükiga 1 6 seotud kulud olid 16 699 823 eurot, mis on 1 % kõikidest 2012. aasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga suurenesid nimetatud kulud 2 210 199 eurot ehk 15 %. |
| --- | --- |

43.

Peatükiga 1 6 seotud kulud olid 16 699 823 eurot, mis on 1 % kõikidest 2012. aasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga suurenesid nimetatud kulud 2 210 199 eurot ehk 15 %.

| 44. | Selle peatüki kulukohustustest puudutavad 35 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 25 % punkti 1612„Täiendusõpe” ning 24 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud”. |
| --- | --- |

44.

Selle peatüki kulukohustustest puudutavad 35 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 25 % punkti 1612„Täiendusõpe” ning 24 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud”.

| 45. | Parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud moodustasid punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 840 796 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 9 % rohkem, ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks (18). |
| --- | --- |

45.

Parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud moodustasid punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 840 796 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 9 % rohkem, ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks (18).

| 46. | Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustustega seotud assigneeringud olid kokku 4 177 428 eurot, mis 2011. aastaga võrreldes on 7 % rohkem, ja nendega kaeti kulutused koolituskursustele, mille eesmärk oli täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. Aastal 2012 osales keelekursustel 5 089, infotehnoloogiakursustel 1 538 ja finantskoolitusel 1 126 inimest. Parlamendisisestel üldkoolitustel osales 6 963 inimest ja väliskursustel (19) 320 inimest. |
| --- | --- |

46.

Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustustega seotud assigneeringud olid kokku 4 177 428 eurot, mis 2011. aastaga võrreldes on 7 % rohkem, ja nendega kaeti kulutused koolituskursustele, mille eesmärk oli täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. Aastal 2012 osales keelekursustel 5 089, infotehnoloogiakursustel 1 538 ja finantskoolitusel 1 126 inimest. Parlamendisisestel üldkoolitustel osales 6 963 inimest ja väliskursustel (19) 320 inimest.

| 47. | Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” suurenesid 3 960 000 euroni, mis võrreldes 2011. aastaga oli 52 % rohkem. See on tingitud asjaolust, et sihtotstarbeliste kulude assigneeringuid kasutati hindade ja kulude (palk ja toorained) kasvu vahelise suureneva lõhe tõttu kiiremini kui varem, mis suurendas eelarve tegevuskahjumit. Muudetud hinnad jõustusid 1. jaanuaril 2013. Baarid, restoranid ja sööklad teenindasid 2012. aastal umbes 3 103 000 ja poed 153 000 klienti. |
| --- | --- |

47.

Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” suurenesid 3 960 000 euroni, mis võrreldes 2011. aastaga oli 52 % rohkem. See on tingitud asjaolust, et sihtotstarbeliste kulude assigneeringuid kasutati hindade ja kulude (palk ja toorained) kasvu vahelise suureneva lõhe tõttu kiiremini kui varem, mis suurendas eelarve tegevuskahjumit. Muudetud hinnad jõustusid 1. jaanuaril 2013. Baarid, restoranid ja sööklad teenindasid 2012. aastal umbes 3 103 000 ja poed 153 000 klienti.

E.   Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud”

| 48. | Peatükiga 20 seotud kulukohustused olid 248 864 928 eurot, mis on 15 % 2012. aasta kulukohustustest. Kulukohustuste maht suurenes 53 335 037 euroni, mis on 2011. aasta tasemega võrreldes 27 % rohkem. Peatüki assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul peaaegu 42 miljonit eurot (20 % esialgsetest assigneeringutest), seda peamiselt assigneeringujääkide koondümberpaigutamise tõttu (vt tabelit 8b). |
| --- | --- |

48.

Peatükiga 20 seotud kulukohustused olid 248 864 928 eurot, mis on 15 % 2012. aasta kulukohustustest. Kulukohustuste maht suurenes 53 335 037 euroni, mis on 2011. aasta tasemega võrreldes 27 % rohkem. Peatüki assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul peaaegu 42 miljonit eurot (20 % esialgsetest assigneeringutest), seda peamiselt assigneeringujääkide koondümberpaigutamise tõttu (vt tabelit 8b).

| 49. | Kulukohustuste taseme muutus on tingitud peamiselt punktist 2001„Liisingumaksed” (kulukohustused suurenesid umbes 30 miljonit eurot, mis on 56 % muutusest), kuid ka punktist 2007„Ruumide sisustamine” (suurenemine 48 %, mis on 21 % muutusest) ja punktist 2003„Kinnisvara soetamine” (suurenemine 23 %, mis on 14 % muutusest). |
| --- | --- |

49.

Kulukohustuste taseme muutus on tingitud peamiselt punktist 2001„Liisingumaksed” (kulukohustused suurenesid umbes 30 miljonit eurot, mis on 56 % muutusest), kuid ka punktist 2007„Ruumide sisustamine” (suurenemine 48 %, mis on 21 % muutusest) ja punktist 2003„Kinnisvara soetamine” (suurenemine 23 %, mis on 14 % muutusest).

| 50. | Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 kulukohustuste jaotus kululiikide kaupa.

  Joonis 6


  Peatüki 20 kulukohustuste jaotus punktide kaupa |
| --- | --- |

50.

Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 kulukohustuste jaotus kululiikide kaupa.

Joonis 6

Peatüki 20 kulukohustuste jaotus punktide kaupa

Image

| 51. | Punkti 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kulukohustused olid 48 638 644 eurot (20 % kogu peatükist) ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 11 % (4 823 612 eurot). See muutus oli tingitud uue rangema hoolduspoliitika rakendamisest seoses ehitiste vananemisega. Summasid sellele punktile suurendati eelarveaasta jooksul 2 miljoni euro võrra (võrreldes esialgsete assigneeringutega 4 %). |
| --- | --- |

51.

Punkti 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kulukohustused olid 48 638 644 eurot (20 % kogu peatükist) ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 11 % (4 823 612 eurot). See muutus oli tingitud uue rangema hoolduspoliitika rakendamisest seoses ehitiste vananemisega. Summasid sellele punktile suurendati eelarveaasta jooksul 2 miljoni euro võrra (võrreldes esialgsete assigneeringutega 4 %).

| 52. | Punkti 2003„Kinnisvara soetamine” – kuhu oli algselt tehtud märge „p.m.” – kanti assigneeringuid 38 753 000 euro suuruses summas ümberpaigutamiste P8 ja C10 kaudu (vt tabeleid 8b ja 9, ülekandmise P8 tulemusena, mille puhul summad võeti punktist 2000„Üür”, kahanes selle punkti esialgne assigneering 11 %). Kogusumma seoti kulukohustustega (TREBELi hoone ja Euroopa Maja Sofias) ja on 16 % peatüki kulukohustustest. |
| --- | --- |

52.

Punkti 2003„Kinnisvara soetamine” – kuhu oli algselt tehtud märge „p.m.” – kanti assigneeringuid 38 753 000 euro suuruses summas ümberpaigutamiste P8 ja C10 kaudu (vt tabeleid 8b ja 9, ülekandmise P8 tulemusena, mille puhul summad võeti punktist 2000„Üür”, kahanes selle punkti esialgne assigneering 11 %). Kogusumma seoti kulukohustustega (TREBELi hoone ja Euroopa Maja Sofias) ja on 16 % peatüki kulukohustustest.

| 53. | Punkti 2001„Liisingumaksed” kulukohustused (14 % peatüki kulukohustustest) olid 33 910 000 eurot, mis on peaaegu kaheksa korda rohkem kui 2011. aastal. Punktile lisati aasta jooksul 8 000 000 eurot, mis esialgsete assigneeringutega võrreldes on 31 % rohkem ja mis on peamiselt tingitud assigneeringute koondümberpaigutamisest (vt tabeleid 8a ja 8b). Kogusumma seoti kulukohustustega, peamiselt KADi hoone laiendamise projektiga Luxembourgis. |
| --- | --- |

53.

Punkti 2001„Liisingumaksed” kulukohustused (14 % peatüki kulukohustustest) olid 33 910 000 eurot, mis on peaaegu kaheksa korda rohkem kui 2011. aastal. Punktile lisati aasta jooksul 8 000 000 eurot, mis esialgsete assigneeringutega võrreldes on 31 % rohkem ja mis on peamiselt tingitud assigneeringute koondümberpaigutamisest (vt tabeleid 8a ja 8b). Kogusumma seoti kulukohustustega, peamiselt KADi hoone laiendamise projektiga Luxembourgis.

| 54. | Punkti 2007„Ruumide sisustamine” kulukohustused suurenesid 34 811 824 euroni (14 % peatüki kulukohustustest), mis 2011. aastaga võrreldes on 48 % rohkem (esialgsed assigneeringud suurenesid 51 %). Ruumide sisustamine Brüsselis moodustab sellest punktist suurema osa (65 % kulukohustustest) ja selgitab assigneeringute ja kulukohustuste kasvu. Aastal 2012 käivitati ja viidi Brüsselis lõpule mitmed kinnisvara ja objektidega seotud ulatuslikud tööd. Üks kõige tähtsamatest oli Eastmani hoone (Euroopa Ajaloo Maja) renoveerimise projekt, milleks seoti 2012. aastal kulukohustustega 12,8 miljonit eurot. (Eelarvekomisjon kiitis oma 15. novembri 2012. aasta koosolekul heaks Euroopa Ajaloo Majale 2 miljoni euro vabastamise reservist – vt tabelit 7). Töid tehti ja projekte viidi ellu ka juba kasutatavates hoonetes. |
| --- | --- |

54.

Punkti 2007„Ruumide sisustamine” kulukohustused suurenesid 34 811 824 euroni (14 % peatüki kulukohustustest), mis 2011. aastaga võrreldes on 48 % rohkem (esialgsed assigneeringud suurenesid 51 %). Ruumide sisustamine Brüsselis moodustab sellest punktist suurema osa (65 % kulukohustustest) ja selgitab assigneeringute ja kulukohustuste kasvu. Aastal 2012 käivitati ja viidi Brüsselis lõpule mitmed kinnisvara ja objektidega seotud ulatuslikud tööd. Üks kõige tähtsamatest oli Eastmani hoone (Euroopa Ajaloo Maja) renoveerimise projekt, milleks seoti 2012. aastal kulukohustustega 12,8 miljonit eurot. (Eelarvekomisjon kiitis oma 15. novembri 2012. aasta koosolekul heaks Euroopa Ajaloo Majale 2 miljoni euro vabastamise reservist – vt tabelit 7). Töid tehti ja projekte viidi ellu ka juba kasutatavates hoonetes.

| 55. | Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (14 % peatüki kulukohustustest) olid 35 023 714 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga oli 3 % vähem. Need katavad eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kulusid. |
| --- | --- |

55.

Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (14 % peatüki kulukohustustest) olid 35 023 714 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga oli 3 % vähem. Need katavad eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kulusid.

F.   Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara”

| 56. | Peatüki 2 1 kulukohustused olid 142 804 433 eurot, mis on 8 % 2012. aasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga oli täidetud kulukohustuste summa suurenenud 25 513 660 euro võrra ehk 22 %. Peatüki assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 14 915 000 eurot (11 % esialgsetest assigneeringutest), peamiselt kahe ümberpaigutamise tulemusena (C5 reservist, mis kiideti heaks 12. oktoobril 2012, ja C9, mis kiideti heaks 5. detsembril 2012, vt tabeleid 7 ja 8a), mis olid ette nähtud traadita interneti leviala laiendamiseks Euroopa Parlamendi hoonetes ning võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamiseks. |
| --- | --- |

56.

Peatüki 2 1 kulukohustused olid 142 804 433 eurot, mis on 8 % 2012. aasta kulukohustustest. Võrreldes 2011. aastaga oli täidetud kulukohustuste summa suurenenud 25 513 660 euro võrra ehk 22 %. Peatüki assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 14 915 000 eurot (11 % esialgsetest assigneeringutest), peamiselt kahe ümberpaigutamise tulemusena (C5 reservist, mis kiideti heaks 12. oktoobril 2012, ja C9, mis kiideti heaks 5. detsembril 2012, vt tabeleid 7 ja 8a), mis olid ette nähtud traadita interneti leviala laiendamiseks Euroopa Parlamendi hoonetes ning võrguinfrastruktuuri ja üksikute seadmete asendamiseks.

| 57. | Punktid 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” ja 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” moodustavad 81 % peatüki kuludest ja nendega on seotud 88 % kulukohustuste muutusest 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga. |
| --- | --- |

57.

Punktid 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” ja 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” moodustavad 81 % peatüki kuludest ja nendega on seotud 88 % kulukohustuste muutusest 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga.

| 58. | Peatüki 21 kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

  Joonis 7


  Peatüki 21 kulude jaotus |
| --- | --- |

58.

Peatüki 21 kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

Joonis 7

Peatüki 21 kulude jaotus

Image

| 59. | Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” kulukohustused moodustavad 31 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja on 44 585 309 eurot, mis on 38 % rohkem kui aastal 2011. Assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 7 528 700 eurot (20 % esialgsetest assigneeringutest). Sellest punktist kaetakse institutsioonile seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning sellega seotud tööde kulud. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks. |
| --- | --- |

59.

Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” kulukohustused moodustavad 31 % peatüki 2 1 kulukohustustest ja on 44 585 309 eurot, mis on 38 % rohkem kui aastal 2011. Assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 7 528 700 eurot (20 % esialgsetest assigneeringutest). Sellest punktist kaetakse institutsioonile seadmete ja tarkvara hankimise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning sellega seotud tööde kulud. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks.

| 60. | Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” kulukohustused moodustavad 50 % peatüki 21 kulukohustustest ja on 70 511 060 eurot, mis on 17 % rohkem kui aastal 2011 (see on kooskõlas assigneeringute suurendamisega). Assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 8 286 300 eurot (13 % esialgsetest assigneeringutest). Assigneeringud katavad peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kulusid. |
| --- | --- |

60.

Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” kulukohustused moodustavad 50 % peatüki 21 kulukohustustest ja on 70 511 060 eurot, mis on 17 % rohkem kui aastal 2011 (see on kooskõlas assigneeringute suurendamisega). Assigneeringud suurenesid eelarveaasta jooksul 8 286 300 eurot (13 % esialgsetest assigneeringutest). Assigneeringud katavad peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kulusid.

G.   Peatükk 23„Jooksvad halduskulud”

| 61. | See peatükk hõlmas 1 % 2012. aasta kulukohustustest ehk 9 476 760 eurot. Kulukohustuste summa on võrreldes 2011. aastaga veidi – 2 % – vähenenud. |
| --- | --- |

61.

See peatükk hõlmas 1 % 2012. aasta kulukohustustest ehk 9 476 760 eurot. Kulukohustuste summa on võrreldes 2011. aastaga veidi – 2 % – vähenenud.

| 62. | Peatüki kulukohustuste jaotus on järgmine: 47 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 21 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 15 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”. Ülejäänud 17 % jagunes artiklite 231„Finantskulud”, 236„Posti- ja kohaletoimetamiskulud”, 237„Kolimiskulud”, 238„Muud halduskulud” ja 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” vahel. |
| --- | --- |

62.

Peatüki kulukohustuste jaotus on järgmine: 47 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 21 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 15 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”. Ülejäänud 17 % jagunes artiklite 231„Finantskulud”, 236„Posti- ja kohaletoimetamiskulud”, 237„Kolimiskulud”, 238„Muud halduskulud” ja 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” vahel.

| 63. | Välja arvatud punkt 2320„Õigusabikulud ja kahjutasud”, mida rahastati reservist vabastatud summaga (ümberpaigutamine C3, vt tabelit 7), rahastati ümberpaigutamisi C9 ja C10 kõikide selle peatüki punktidest (vt tabeleid 8a ja 8b). Nimetatud ümberpaigutamiste tulemusel vähenesid esialgsed assigneeringud 29 %, mis näitab halduskulude kokkuhoius tehtud pingutusi. |
| --- | --- |

63.

Välja arvatud punkt 2320„Õigusabikulud ja kahjutasud”, mida rahastati reservist vabastatud summaga (ümberpaigutamine C3, vt tabelit 7), rahastati ümberpaigutamisi C9 ja C10 kõikide selle peatüki punktidest (vt tabeleid 8a ja 8b). Nimetatud ümberpaigutamiste tulemusel vähenesid esialgsed assigneeringud 29 %, mis näitab halduskulude kokkuhoius tehtud pingutusi.

| 64. | Artikli 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” kulukohustusi, mis algselt ulatusid 950 000 euroni, vähendati 91 % assigneeringujääkide koondümberpaigutamise tõttu, mis oli põhjustatud viivitustest hankemenetluse lõpuleviimisel ja CO2 tonnihinna märkimisväärsest vähenemisest. |
| --- | --- |

64.

Artikli 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava” kulukohustusi, mis algselt ulatusid 950 000 euroni, vähendati 91 % assigneeringujääkide koondümberpaigutamise tõttu, mis oli põhjustatud viivitustest hankemenetluse lõpuleviimisel ja CO2 tonnihinna märkimisväärsest vähenemisest.

H.   Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid”

| 65. | See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 2 % ehk 32 624 325 eurot – samal tasemel 2011. aastaga. Peatüki kulukohustuste jaotus on järgmine: artikkel 300„Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel” – 79 %, artikkel 304„Mitmesugused koosolekute kulud” – 18 %, artikkel 302„Vastuvõtu- ja esinduskulud” – 3 %. |
| --- | --- |

65.

See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 2 % ehk 32 624 325 eurot – samal tasemel 2011. aastaga. Peatüki kulukohustuste jaotus on järgmine: artikkel 300„Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel” – 79 %, artikkel 304„Mitmesugused koosolekute kulud” – 18 %, artikkel 302„Vastuvõtu- ja esinduskulud” – 3 %.

| 66. | Esialgsed assigneeringud olid 2012. aastal 4 % väiksemad kui 2011. aastal ja neid vähendati assigneeringujääkide koondümberpaigutamisega 10 % (3 666 387 euro ümberpaigutamine). Kõigi peadirektoraatide pingutuste tulemusena vähendada transpordikulusid tekkis artiklist 300 kokkuhoid 3 000 000 eurot. |
| --- | --- |

66.

Esialgsed assigneeringud olid 2012. aastal 4 % väiksemad kui 2011. aastal ja neid vähendati assigneeringujääkide koondümberpaigutamisega 10 % (3 666 387 euro ümberpaigutamine). Kõigi peadirektoraatide pingutuste tulemusena vähendada transpordikulusid tekkis artiklist 300 kokkuhoid 3 000 000 eurot.

| 67. | 2012. aastal tehti 33 616 lähetust (2011. aastal 34 827 lähetust), mis tähendab kokku 99 377 lähetusel oldud päeva (2011. aastal 104 436 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel 5 652 lähetust, Strasbourg 19 846 lähetust ja Luxembourg 2 433 lähetust). |
| --- | --- |

67.

2012. aastal tehti 33 616 lähetust (2011. aastal 34 827 lähetust), mis tähendab kokku 99 377 lähetusel oldud päeva (2011. aastal 104 436 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel 5 652 lähetust, Strasbourg 19 846 lähetust ja Luxembourg 2 433 lähetust).

I.   Peatükk 32„Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”

| 68. | Selle peatüki kulukohustused moodustavad 6 % 2012. aasta kuludest ning on suurenenud võrreldes 2011. aastaga 105 967 314 eurot ehk 15 %. Lõplikud assigneeringud suurenesid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 5 %, peatüki kasutusmäär paranes ja saavutas 97 % taseme. Umbes 26 % selle peatüki kulukohustustest puudutavad punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 21 % punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” ning 13 % punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”. |
| --- | --- |

68.

Selle peatüki kulukohustused moodustavad 6 % 2012. aasta kuludest ning on suurenenud võrreldes 2011. aastaga 105 967 314 eurot ehk 15 %. Lõplikud assigneeringud suurenesid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 5 %, peatüki kasutusmäär paranes ja saavutas 97 % taseme. Umbes 26 % selle peatüki kulukohustustest puudutavad punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 21 % punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” ning 13 % punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”.

| 69. | Kulukohustuste jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

  Joonis 8


  Peatüki 32 kulukohustuste jaotus |
| --- | --- |

69.

Kulukohustuste jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

Joonis 8

Peatüki 32 kulukohustuste jaotus

Image

| 70. | Punktis 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” suurenesid kulukohustused 27 985 491 euroni, mis võrreldes 2011. aastaga on väike kasv (3 %). Neid kasutati toetusteks külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, „Euroscola” programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele. |
| --- | --- |

70.

Punktis 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” suurenesid kulukohustused 27 985 491 euroni, mis võrreldes 2011. aastaga on väike kasv (3 %). Neid kasutati toetusteks külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, „Euroscola” programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele.

| 71. | Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 22 124 435 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja kandidaatriikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 25 %. See muutus oli tingitud eelarve tihedamast järelevalvest ja eelarve optimeerimise strateegiast, mis andsid tulemuseks kasutamismäära märgatava suurenemise (98 % aastal 2012 ja 90 % aastal 2011). |
| --- | --- |

71.

Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 22 124 435 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja kandidaatriikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks. Kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 25 %. See muutus oli tingitud eelarve tihedamast järelevalvest ja eelarve optimeerimise strateegiast, mis andsid tulemuseks kasutamismäära märgatava suurenemise (98 % aastal 2012 ja 90 % aastal 2011).

| 72. | Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 13 369 011 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:






  — | audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve, |
| --- | --- | --- |

72.

Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 13 369 011 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:

—

audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve,

| — | täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud, |
| --- | --- |

—

täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud,

| — | istungite salvestamine DVD-ROM-ile, |
| --- | --- |

—

istungite salvestamine DVD-ROM-ile,

| — | arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

—

arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele.

Kulukohustused suurenesid võrreldes 2011. aastaga 20 %.

| 73. | Audiovisuaalse teabe tootmise osas kanti veebi kaudu üle 1 293 üritust, millest 890 olid poolepäevased komisjoni koosolekud. Europe by Satellite tootis 905 uudislugu Euroopa Parlamendist, millest 879 levitati edasi 148 kanali kaudu, 57 infoklippi õigusteemadel, 69 täiskogu istungi päeva, 269 otseülekannet, 295 uudislugu Eurovisioonile (selle liikmeorganisatsioonidele levitamiseks) ja 19 Eurovisiooni kaudu üle kantud sündmust Euroopa Parlamendist Brüsselis ja Strasbourgis. |
| --- | --- |

73.

Audiovisuaalse teabe tootmise osas kanti veebi kaudu üle 1 293 üritust, millest 890 olid poolepäevased komisjoni koosolekud. Europe by Satellite tootis 905 uudislugu Euroopa Parlamendist, millest 879 levitati edasi 148 kanali kaudu, 57 infoklippi õigusteemadel, 69 täiskogu istungi päeva, 269 otseülekannet, 295 uudislugu Eurovisioonile (selle liikmeorganisatsioonidele levitamiseks) ja 19 Eurovisiooni kaudu üle kantud sündmust Euroopa Parlamendist Brüsselis ja Strasbourgis.

| 74. | Tuleks ka märkida, et punkti 3243„Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohustused (3 462 168 eurot) on võrreldes eelneva aastaga 40 % suuremad (kooskõlas eraldatud assigneeringute suurenemisega). Aastal 2012 külastas Parlamentariumi 250 000 inimest – neli ja pool korda enam kui 2011. aastal –, mis asetab Parlamentariumi Brüsseli viie kõige enam külastatava turismiobjekti hulka. |
| --- | --- |

74.

Tuleks ka märkida, et punkti 3243„Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohustused (3 462 168 eurot) on võrreldes eelneva aastaga 40 % suuremad (kooskõlas eraldatud assigneeringute suurenemisega). Aastal 2012 külastas Parlamentariumi 250 000 inimest – neli ja pool korda enam kui 2011. aastal –, mis asetab Parlamentariumi Brüsseli viie kõige enam külastatava turismiobjekti hulka.

J.   Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud”

| 75. | See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 5 %, mis vastab 87 917 639 eurole (6 % rohkem kui 2011. aastal). Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 65 % (2011. aastal 66 %). Selle artikli kulukohustused olid kokku 57 062 367 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:






  — | sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud ning |
| --- | --- | --- |

75.

See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 5 %, mis vastab 87 917 639 eurole (6 % rohkem kui 2011. aastal). Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 65 % (2011. aastal 66 %). Selle artikli kulukohustused olid kokku 57 062 367 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:

—

sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud ning

| — | poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames. |
| --- | --- |

—

poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames.

| 76. | Artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 kulukohustustest 21 % (2011. aastal 21 %). Artikkel 403„Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine” hõlmas peatüki 40 kulukohustustest 14 % (2011. aastal 13 %).

  Joonis 9


  Peatüki 40 kulukohustuste jaotus |
| --- | --- |

76.

Artikkel 4 0 2 „Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 kulukohustustest 21 % (2011. aastal 21 %). Artikkel 403„Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine” hõlmas peatüki 40 kulukohustustest 14 % (2011. aastal 13 %).

Joonis 9

Peatüki 40 kulukohustuste jaotus

Image

K.   Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”

| 77. | See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 11 %, mis vastab 180 871 822 eurole (6 % rohkem kui 2011. aastal). Peatüki lõplikud assigneeringud vähenesid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 2 %. Kasutusmäär paranes. |
| --- | --- |

77.

See peatükk sisaldab 2012. aasta kulukohustustest 11 %, mis vastab 180 871 822 eurole (6 % rohkem kui 2011. aastal). Peatüki lõplikud assigneeringud vähenesid võrreldes eelnenud eelarveaastaga 2 %. Kasutusmäär paranes.

| 78. | Assigneeringud vähenesid aasta jooksul 6 miljoni euro võrra (3 % esialgsetest assigneeringutest) (vt tabelit 8b). Parlamendiliikmete assistentidele ette nähtud assigneeringud vähenesid 6,8 miljoni euro võrra, samal ajal kui vahetuskursierinevusteks ette nähtud assigneeringud suurenesid 0,8 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

78.

Assigneeringud vähenesid aasta jooksul 6 miljoni euro võrra (3 % esialgsetest assigneeringutest) (vt tabelit 8b). Parlamendiliikmete assistentidele ette nähtud assigneeringud vähenesid 6,8 miljoni euro võrra, samal ajal kui vahetuskursierinevusteks ette nähtud assigneeringud suurenesid 0,8 miljoni euro võrra.

| 79. | Selle peatüki kulukohustuste jaotus on esitatud allpool olevas tabelis.

  Joonis 10


  Peatüki 42 kulukohustuste jaotus |
| --- | --- |

79.

Selle peatüki kulukohustuste jaotus on esitatud allpool olevas tabelis.

Joonis 10

Peatüki 42 kulukohustuste jaotus

Image

| 80. | Kohalike assistentidega seotud kulukohustused olid 80 720 519 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 2 % rohkem. |
| --- | --- |

80.

Kohalike assistentidega seotud kulukohustused olid 80 720 519 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 2 % rohkem.

| 81. | Parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulukohustused olid 99 033 150 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 8 % rohkem. Need katavad nimetatud assistentide palgad ja lähetuskulud ning väliskursustega seotud kulud. Väljamakstud kuupalkade keskmine maht suurenes 7,5 miljoni euroni (2011. aastal oli see keskmiselt 6,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

81.

Parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulukohustused olid 99 033 150 eurot, mis võrreldes 2011. aastaga on 8 % rohkem. Need katavad nimetatud assistentide palgad ja lähetuskulud ning väliskursustega seotud kulud. Väljamakstud kuupalkade keskmine maht suurenes 7,5 miljoni euroni (2011. aastal oli see keskmiselt 6,9 miljonit eurot).

| 82. | Seisuga 31. detsember 2012 töötas parlamendis 1 705 parlamendiliikme registreeritud assistenti ning parlamendiliikmega töölepingu sõlminud 2 498 kohalikku assistenti (146 assistendil oli sõlmitud leping parlamendiliikmete rühmaga). Keskmiselt oli iga parlamendiliikme kohta 2,26 registreeritud assistenti ja 3,31 kohalikku assistenti (20). Kohalike assistentide arv parlamendiliikme kohta oli 2012. aastal väga erinev, ulatudes nullist kuni 47ni. Kui 14 parlamendiliikmel ei olnud ühtegi kohalikku assistenti, siis 63 parlamendiliiget palkas oma liikmesriigis 2012. aastal üle kümne töötaja. Üksnes kohalikke assistente palkas 2012. aastal 29 parlamendiliiget. |
| --- | --- |

82.

Seisuga 31. detsember 2012 töötas parlamendis 1 705 parlamendiliikme registreeritud assistenti ning parlamendiliikmega töölepingu sõlminud 2 498 kohalikku assistenti (146 assistendil oli sõlmitud leping parlamendiliikmete rühmaga). Keskmiselt oli iga parlamendiliikme kohta 2,26 registreeritud assistenti ja 3,31 kohalikku assistenti (20). Kohalike assistentide arv parlamendiliikme kohta oli 2012. aastal väga erinev, ulatudes nullist kuni 47ni. Kui 14 parlamendiliikmel ei olnud ühtegi kohalikku assistenti, siis 63 parlamendiliiget palkas oma liikmesriigis 2012. aastal üle kümne töötaja. Üksnes kohalikke assistente palkas 2012. aastal 29 parlamendiliiget.

| 83. | Parlamendiliikmete assisteerimiskuludega seotud maksed tehti 2012. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati kogu aastaks (2011. aasta detsembri kurss). Euro oluline kursilangus 2012. aastal muude Euroopa vääringute suhtes tõi kaasa kavandatust suuremad vahetuskursivahed kohalike assistentide palkade ja tasude maksmisega seoses. |
| --- | --- |

83.

Parlamendiliikmete assisteerimiskuludega seotud maksed tehti 2012. aastal euro ja muude vääringute vahetuskursi alusel, mis kehtestati kogu aastaks (2011. aasta detsembri kurss). Euro oluline kursilangus 2012. aastal muude Euroopa vääringute suhtes tõi kaasa kavandatust suuremad vahetuskursivahed kohalike assistentide palkade ja tasude maksmisega seoses.

L.   Jaotis 10 „Muud kulud”

| 84. | Selle jaotise peatükid sisaldavad määratlemata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (25 902 015 eurot) käsitletakse käesoleva aruande I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 29 542 652 eurot (2011. aastal 40 749 026 eurot) ehk ligikaudu 1,7 % kogu 2012. aasta eelarvest. |
| --- | --- |

84.

Selle jaotise peatükid sisaldavad määratlemata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (25 902 015 eurot) käsitletakse käesoleva aruande I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 29 542 652 eurot (2011. aastal 40 749 026 eurot) ehk ligikaudu 1,7 % kogu 2012. aasta eelarvest.

| 85. | Eelarveaasta lõpus oli selle jaotise kasutamata assigneeringute jääk 3 640 638 eurot (sellest 1 926 466 eurot peatükis 10 0 „Määratlemata otsatarbega assigneeringud”, 1 664 172 eurot peatükis 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” ja 50 000 eurot peatükis 10 8 „Süsteemi EMAS reserv”. |
| --- | --- |

85.

Eelarveaasta lõpus oli selle jaotise kasutamata assigneeringute jääk 3 640 638 eurot (sellest 1 926 466 eurot peatükis 10 0 „Määratlemata otsatarbega assigneeringud”, 1 664 172 eurot peatükis 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” ja 50 000 eurot peatükis 10 8 „Süsteemi EMAS reserv”.

III.   2012. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED

| 86. | Eelarveaastat 2012 iseloomustasid eelkõige püüdlused uute struktuursete parenduste tegemiseks, et anda Euroopa Parlamendile kõik ressursid, mida ta vajab, et täita täiel määral oma rolli seadusandlikus protsessis ning kasutada täielikult ära talle Lissaboni lepinguga antud suuremaid volitusi. |
| --- | --- |

86.

Eelarveaastat 2012 iseloomustasid eelkõige püüdlused uute struktuursete parenduste tegemiseks, et anda Euroopa Parlamendile kõik ressursid, mida ta vajab, et täita täiel määral oma rolli seadusandlikus protsessis ning kasutada täielikult ära talle Lissaboni lepinguga antud suuremaid volitusi.

| 87. | Lisaks võttis Euroopa Parlament vastu Lissaboni lepinguga ette nähtud 18 uut parlamendiliiget, jätkas ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks, tegi 2014. aasta valimisi silmas pidades suuri muudatusi teabe- ja kommunikatsioonipoliitikas ning jätkas mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada administratsiooni tähtsamaid sektoreid. |
| --- | --- |

87.

Lisaks võttis Euroopa Parlament vastu Lissaboni lepinguga ette nähtud 18 uut parlamendiliiget, jätkas ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks, tegi 2014. aasta valimisi silmas pidades suuri muudatusi teabe- ja kommunikatsioonipoliitikas ning jätkas mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada administratsiooni tähtsamaid sektoreid.

| 88. | Järgnevalt kirjeldatud 2012. aasta eesmärgid ja tulemused lähtuvad juhatuses 2012. aastal vastu võetud prioriteetidest ja otsustest, Euroopa Parlamendi poolt eelarvet käsitlevates resolutsioonides antud suunistest ning haldustöö 2012.-2014. aasta programmi eesmärkidest ja tulemustest. |
| --- | --- |

88.

Järgnevalt kirjeldatud 2012. aasta eesmärgid ja tulemused lähtuvad juhatuses 2012. aastal vastu võetud prioriteetidest ja otsustest, Euroopa Parlamendi poolt eelarvet käsitlevates resolutsioonides antud suunistest ning haldustöö 2012.-2014. aasta programmi eesmärkidest ja tulemustest.

A.   Lissaboni lepinguga seotud institutsionaalsed muudatused

A.1.   Dokumendiotsingu teenus

| 89. | 16. jaanuaril 2012 kiitis juhatus heaks kava kehtestada raamatukogu uus kontseptsioon (21) ning 7. novembril 2012 vaatas juhatus läbi selles valdkonnas tehtud edusammud. Uus kontseptsioon keskendub lisaväärtusele, mida raamatukogu parlamendiliikmetele pakub – see on eesmärk, millel on kolm põhilist omavahel seotud elementi:






  a) | seotus parlamendiliikmetega – pakkuda teenust parlamendiliikmetele lähemal, kohandades seda nende vajadustega; |
| --- | --- | --- |

89.

16. jaanuaril 2012 kiitis juhatus heaks kava kehtestada raamatukogu uus kontseptsioon (21) ning 7. novembril 2012 vaatas juhatus läbi selles valdkonnas tehtud edusammud. Uus kontseptsioon keskendub lisaväärtusele, mida raamatukogu parlamendiliikmetele pakub – see on eesmärk, millel on kolm põhilist omavahel seotud elementi:

a)

seotus parlamendiliikmetega – pakkuda teenust parlamendiliikmetele lähemal, kohandades seda nende vajadustega;

| b) | nähtavus ja ligipääsetavus parlamendiliikmete jaoks; |
| --- | --- |

b)

nähtavus ja ligipääsetavus parlamendiliikmete jaoks;

| c) | teadmistebaas tulevase parlamendi jaoks. |
| --- | --- |

c)

teadmistebaas tulevase parlamendi jaoks.

| 90. | Seoses sellega tehti 2012. aastal jõupingutusi raamatukogu teabe- ja analüütiliste teenuste valdkonnas, et pakkuda parlamendiliikmetele kiiresti ja hõlpsalt teavet ning kohandatud valikut/sünteesi peaaegu iga Euroopa Parlamendile huvi pakkuva teema kohta. Loodud on uus mobiilsetele seadmetele mõeldud elektrooniline märguandesüsteem, mis teatab raamatukogu veebisaidile ja kataloogi lisatud uuest materjalist ning võimaldab tellida märguandeid olulisemate teemade kaupa või neid oma vajadustele kohandada ning sisaldab ka uudisteagentuuride materjale. Välja on arendatud ka abitelefoni teenus, mis tagab kiirema ja isiklikuma reageerimise parlamendiliikmete taotlustele. Lisaks sellele koostatakse enne iga täiskogu osaistungit istungjärgu ülevaade, mis tõlgitakse võimaluse korral hispaania, inglise, itaalia, poola, prantsuse ja saksa keelde. |
| --- | --- |

90.

Seoses sellega tehti 2012. aastal jõupingutusi raamatukogu teabe- ja analüütiliste teenuste valdkonnas, et pakkuda parlamendiliikmetele kiiresti ja hõlpsalt teavet ning kohandatud valikut/sünteesi peaaegu iga Euroopa Parlamendile huvi pakkuva teema kohta. Loodud on uus mobiilsetele seadmetele mõeldud elektrooniline märguandesüsteem, mis teatab raamatukogu veebisaidile ja kataloogi lisatud uuest materjalist ning võimaldab tellida märguandeid olulisemate teemade kaupa või neid oma vajadustele kohandada ning sisaldab ka uudisteagentuuride materjale. Välja on arendatud ka abitelefoni teenus, mis tagab kiirema ja isiklikuma reageerimise parlamendiliikmete taotlustele. Lisaks sellele koostatakse enne iga täiskogu osaistungit istungjärgu ülevaade, mis tõlgitakse võimaluse korral hispaania, inglise, itaalia, poola, prantsuse ja saksa keelde.

| 91. | Et aidata parlamendiliikmetel paremini kodanikeni jõuda, on arendatud järgmisi raamatukogu teenuseid:






  a) | Facebookis avaldatavad raamatukogu ülevaated, mida parlamendiliikmetel on lihtsam kasutada; |
| --- | --- | --- |

91.

Et aidata parlamendiliikmetel paremini kodanikeni jõuda, on arendatud järgmisi raamatukogu teenuseid:

a)

Facebookis avaldatavad raamatukogu ülevaated, mida parlamendiliikmetel on lihtsam kasutada;

| b) | raamatukogu blogi – internetisait, mis pakub täiendavat raamatukogu toodet parlamendiliikmetele kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

raamatukogu blogi – internetisait, mis pakub täiendavat raamatukogu toodet parlamendiliikmetele kasutamiseks;

| c) | märkimisväärselt parandatud võimalused avaliku sektori uurimuste tegijatele Luxembourgis. |
| --- | --- |

c)

märkimisväärselt parandatud võimalused avaliku sektori uurimuste tegijatele Luxembourgis.

| 92. | Aastal 2012 arendati välja tugi parlamendiliikmete assistentidele ning see hõlmab järgmist:






  a) | muudetud võimalus pakkuda koolitust ning tutvumiskülastusi parlamendiliikmete kabinettidesse; |
| --- | --- | --- |

92.

Aastal 2012 arendati välja tugi parlamendiliikmete assistentidele ning see hõlmab järgmist:

a)

muudetud võimalus pakkuda koolitust ning tutvumiskülastusi parlamendiliikmete kabinettidesse;

| b) | raamatukogu blogi „nipinurk”, mis on suunatud assistentidele; |
| --- | --- |

b)

raamatukogu blogi „nipinurk”, mis on suunatud assistentidele;

| c) | e-õppe pakett, mis võimaldab registreeritud assistentidel ning eelkõige kohalikel assistentidel osaleda koolitustel töölaua tagant lahkumata. |
| --- | --- |

c)

e-õppe pakett, mis võimaldab registreeritud assistentidel ning eelkõige kohalikel assistentidel osaleda koolitustel töölaua tagant lahkumata.

A.2.   Mõjuhinnangud

| 93. | Seadusandlikud algatusraportid on kasulik vahend Euroopa Parlamendi tegevuskava koostamisel. ELi toimimise lepingu artikli 225 (tuntud ka kui parlamendi õigus algatada õigusakti vastuvõtmist) kohaselt võib Euroopa Parlament taotleda, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku teema kohta, mille puhul parlament peab vajalikuks liidu sekkumist. |
| --- | --- |

93.

Seadusandlikud algatusraportid on kasulik vahend Euroopa Parlamendi tegevuskava koostamisel. ELi toimimise lepingu artikli 225 (tuntud ka kui parlamendi õigus algatada õigusakti vastuvõtmist) kohaselt võib Euroopa Parlament taotleda, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku teema kohta, mille puhul parlament peab vajalikuks liidu sekkumist.

| 94. | Sel eesmärgil abistab hiljuti loodud mõjuhinnangute direktoraat alates 2012. aastast seadusandlike algatusraportitega tegelevaid parlamendikomisjone, pakkudes üksikasjalikke Euroopa lisaväärtuse hinnanguid ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid käsitlevaid aruandeid. |
| --- | --- |

94.

Sel eesmärgil abistab hiljuti loodud mõjuhinnangute direktoraat alates 2012. aastast seadusandlike algatusraportitega tegelevaid parlamendikomisjone, pakkudes üksikasjalikke Euroopa lisaväärtuse hinnanguid ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid käsitlevaid aruandeid.

| 95. | Mõjuhinnangute valdkonnas jälgib direktoraat pidevalt komisjoni tööprogrammile lisatud tegevuskavasid, et näha, milliste õigusakti ettepanekute suhtes kavatseb komisjon mõjuhindamise läbi viia, ning teostab ettepanekute esmase hindamise, kui need on parlamenti jõudnud, et kontrollida, kas teatavad nõuded on täidetud, ning tuvastada tekstide ilmsed tugevused ja nõrkused. |
| --- | --- |

95.

Mõjuhinnangute valdkonnas jälgib direktoraat pidevalt komisjoni tööprogrammile lisatud tegevuskavasid, et näha, milliste õigusakti ettepanekute suhtes kavatseb komisjon mõjuhindamise läbi viia, ning teostab ettepanekute esmase hindamise, kui need on parlamenti jõudnud, et kontrollida, kas teatavad nõuded on täidetud, ning tuvastada tekstide ilmsed tugevused ja nõrkused.

| 96. | Euroopa lisaväärtuse valdkonnas analüüsib direktoraat liidu tulevaste meetmete potentsiaalset kasu ning pakub parlamendikomisjonidele ühte või mitut järgmistest teenustest (kasutades vajaduse korral jällegi välisekspertide abi):






  i) | Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid käsitlevad aruanded strateegiliselt tähtsates poliitikavaldkondades või sektorites, kus võib olla märkimisväärne võimalus suurendada tõhusust ja/või luua „avalikku hüve” ühiste ELi tasandi meetmete kaudu; |
| --- | --- | --- |

96.

Euroopa lisaväärtuse valdkonnas analüüsib direktoraat liidu tulevaste meetmete potentsiaalset kasu ning pakub parlamendikomisjonidele ühte või mitut järgmistest teenustest (kasutades vajaduse korral jällegi välisekspertide abi):

i)

Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid käsitlevad aruanded strateegiliselt tähtsates poliitikavaldkondades või sektorites, kus võib olla märkimisväärne võimalus suurendada tõhusust ja/või luua „avalikku hüve” ühiste ELi tasandi meetmete kaudu;

| ii) | Euroopa lisaväärtuse hinnangud, et hinnata Euroopa Parlamendi esitatavate seadusandlike algatusraportite võimalikku mõju ning pakkuda raportööridele kasutamiseks täiendavaid põhjendusi; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa lisaväärtuse hinnangud, et hinnata Euroopa Parlamendi esitatavate seadusandlike algatusraportite võimalikku mõju ning pakkuda raportööridele kasutamiseks täiendavaid põhjendusi;

| iii) | konkreetsed uuringud muude tähtsamate õigusakti ettepaneku taotluste kohta, mis Euroopa Parlament juba esitanud on; |
| --- | --- |

iii)

konkreetsed uuringud muude tähtsamate õigusakti ettepaneku taotluste kohta, mis Euroopa Parlament juba esitanud on;

| iv) | ELi olemasoleva poliitika tulemusel juba saavutatud Euroopa lisaväärtuse analüüs. |
| --- | --- |

iv)

ELi olemasoleva poliitika tulemusel juba saavutatud Euroopa lisaväärtuse analüüs.

A.3.   Kaasotsustamine ja nõusolek välispoliitikas

| 97. | Teine muudatus, mille tingis Lissaboni leping, puudutab välispoliitikat. Kõik kaubanduslepingud peavad nüüd saama Euroopa Parlamendi nõusoleku ning ühise kaubanduspoliitika rakendusmeetmed võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse abil. Seoses sellega võttis rahvusvahelise kaubanduse komisjon vastu 40 seadusandlikku raportit, mille teemadest väärivad esile toomist võltsimisvastane kaubandusleping (ACTA), üldine soodustuste süsteem (GSP), kahepoolsed investeerimislepingud ning I ja II koonddirektiiv (mis viivad liidu kaubandusõigusaktid kooskõlla Lissaboni lepinguga). |
| --- | --- |

97.

Teine muudatus, mille tingis Lissaboni leping, puudutab välispoliitikat. Kõik kaubanduslepingud peavad nüüd saama Euroopa Parlamendi nõusoleku ning ühise kaubanduspoliitika rakendusmeetmed võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse abil. Seoses sellega võttis rahvusvahelise kaubanduse komisjon vastu 40 seadusandlikku raportit, mille teemadest väärivad esile toomist võltsimisvastane kaubandusleping (ACTA), üldine soodustuste süsteem (GSP), kahepoolsed investeerimislepingud ning I ja II koonddirektiiv (mis viivad liidu kaubandusõigusaktid kooskõlla Lissaboni lepinguga).

A.4.   Täiskogu istungi teenuste parandamine

| 98. | Seoses täiskogu istungitega uuendati parlamendiliikmete küsimuste ja kirjalike deklaratsioonide jaoks kasutatavaid rakendusi, vaadati läbi nende vastuvõetavuse kontrollimise sisemenetlused ning uuendati istungi stenogrammi rakendust. |
| --- | --- |

98.

Seoses täiskogu istungitega uuendati parlamendiliikmete küsimuste ja kirjalike deklaratsioonide jaoks kasutatavaid rakendusi, vaadati läbi nende vastuvõetavuse kontrollimise sisemenetlused ning uuendati istungi stenogrammi rakendust.

| 99. | Õigusaktide kavandamise teenust parandati õigusaktide kavandamise tugivahendi kasutusele võtmisega ning vastuvõtmiseelsete menetluste kehtestamisega seadusandliku tavamenetluse esimese lugemise kokkulepete jaoks. |
| --- | --- |

99.

Õigusaktide kavandamise teenust parandati õigusaktide kavandamise tugivahendi kasutusele võtmisega ning vastuvõtmiseelsete menetluste kehtestamisega seadusandliku tavamenetluse esimese lugemise kokkulepete jaoks.

A.5.   Kodanikualgatused

| 100. | 19. novembril 2012 otsustas juhatus muudatusettepanekute üle, mis puudutasid Euroopa Parlamendi eeskirju kuulamiste kohta, mida on vaja, et parlament võiks täita oma rolli seoses edukate Euroopa kodanikualgatustega (22). |
| --- | --- |

100.

19. novembril 2012 otsustas juhatus muudatusettepanekute üle, mis puudutasid Euroopa Parlamendi eeskirju kuulamiste kohta, mida on vaja, et parlament võiks täita oma rolli seoses edukate Euroopa kodanikualgatustega (22).

B.   Kommunikatsioonistrateegia ning 2014. aasta valimiste teabekampaania ettevalmistused

B.1.   Tsentraalselt korraldatud tegevus

| 101. | 2. juuli 2012. aasta koosolekul võttis juhatus 2014. aasta valimisi silmas pidades vastu institutsiooni teabe- ja kommunikatsioonikampaania poliitilised suunised, mis keskenduvad kolmele põhiteemale: Euroopa Parlamendi poliitika, Euroopa Parlamendi tegevusvaldkonnad ja Euroopa Parlamendi väärtused. Kampaania eesmärk on parandada kodanike teadlikkust järgmistest teemadest:






  — | Euroopa Parlamendi kui ainsa otse valitava ELi institutsiooni valimised; |
| --- | --- | --- |

101.

2. juuli 2012. aasta koosolekul võttis juhatus 2014. aasta valimisi silmas pidades vastu institutsiooni teabe- ja kommunikatsioonikampaania poliitilised suunised, mis keskenduvad kolmele põhiteemale: Euroopa Parlamendi poliitika, Euroopa Parlamendi tegevusvaldkonnad ja Euroopa Parlamendi väärtused. Kampaania eesmärk on parandada kodanike teadlikkust järgmistest teemadest:

—

Euroopa Parlamendi kui ainsa otse valitava ELi institutsiooni valimised;

| — | asjaolu, et parlamendiliikmed on ELi kodanike huvide kaitsjad (Euroopa Parlament kui ELi kodanike parlament); |
| --- | --- |

—

asjaolu, et parlamendiliikmed on ELi kodanike huvide kaitsjad (Euroopa Parlament kui ELi kodanike parlament);

| — | asjaolu, et esimest korda võetakse parlamendivalimiste tulemust arvesse komisjoni järgmise presidendi valimisel; antud häältel on rohkem mõju kui kunagi varem, sest need määravad liidu tulevase täidesaatva võimu; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et esimest korda võetakse parlamendivalimiste tulemust arvesse komisjoni järgmise presidendi valimisel; antud häältel on rohkem mõju kui kunagi varem, sest need määravad liidu tulevase täidesaatva võimu;

| — | asjaolu, et eri poliitikud soovivad erinevaid tulemusi, mis mõjutavad ELi kodanikke nende igapäevaelus; kodanikud saavad häält andes otsustada, millist Euroopat nad soovivad, ning mõjutada ELi tulevast juhtimist. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et eri poliitikud soovivad erinevaid tulemusi, mis mõjutavad ELi kodanikke nende igapäevaelus; kodanikud saavad häält andes otsustada, millist Euroopat nad soovivad, ning mõjutada ELi tulevast juhtimist.

| 102. | Kogu 2012. aasta suunas Euroopa Parlament oma jõupingutused 2014. aasta valimiste teabekampaania ettevalmistamisele. Lisaks teavitustegevuse üldisele intensiivistamisele – rohkem seminare ajakirjanikele nii Brüsselis kui ka liikmesriikides, rohkem piirkondlikke foorumeid liikmesriikides – on rida olulisi projekte lõpule viidud või läbi vaadatud ning uusi projekte käivitatud. Neid on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

102.

Kogu 2012. aasta suunas Euroopa Parlament oma jõupingutused 2014. aasta valimiste teabekampaania ettevalmistamisele. Lisaks teavitustegevuse üldisele intensiivistamisele – rohkem seminare ajakirjanikele nii Brüsselis kui ka liikmesriikides, rohkem piirkondlikke foorumeid liikmesriikides – on rida olulisi projekte lõpule viidud või läbi vaadatud ning uusi projekte käivitatud. Neid on kirjeldatud allpool.

| 103. | Juba on astutud samme, et tõhustada meediamonitooringut. 2012. aasta viimasel neljal kuul viidi ellu katseprojekt, millega mõõdeti kvantitatiivselt ja esmakordselt ka kvalitatiivselt täiskogu istungite meediakajastust. |
| --- | --- |

103.

Juba on astutud samme, et tõhustada meediamonitooringut. 2012. aasta viimasel neljal kuul viidi ellu katseprojekt, millega mõõdeti kvantitatiivselt ja esmakordselt ka kvalitatiivselt täiskogu istungite meediakajastust.

| 104. | Edusamme on tehtud ka külastajate integreeritud strateegia arendamisel – käivitatud on uus veebipõhine broneerimissüsteem (VISEP) ning loodud uus teabekogumik külastajatele jagamiseks. Seoses külastajate rühmadega on kohandatud töömeetodeid, et need vastaksid juhatuses 2011. aasta lõpus vastu võetud muudetud eeskirjadele. 2012. aasta oktoobris täitus Parlamentariumi esimene tööaasta. Selle aja jooksul külastas Parlamentariumi 253 000 inimest, millega see kuulub Brüsseli viie kõige külastatavama turismiobjekti hulka. |
| --- | --- |

104.

Edusamme on tehtud ka külastajate integreeritud strateegia arendamisel – käivitatud on uus veebipõhine broneerimissüsteem (VISEP) ning loodud uus teabekogumik külastajatele jagamiseks. Seoses külastajate rühmadega on kohandatud töömeetodeid, et need vastaksid juhatuses 2011. aasta lõpus vastu võetud muudetud eeskirjadele. 2012. aasta oktoobris täitus Parlamentariumi esimene tööaasta. Selle aja jooksul külastas Parlamentariumi 253 000 inimest, millega see kuulub Brüsseli viie kõige külastatavama turismiobjekti hulka.

| 105. | Osana püüdlustest suurendada Euroopa Parlamendi nähtavust enne 2014. aasta valimisi uuendati olemasolevat iga-aastast toetusprogrammi ning selle asemel käivitati selline mitmeaastane toetusprogramm raampartneritele, mille eesmärk on parandada teadlikkust Euroopa Parlamendist, eelkõige tema rollist ja poliitilisest olemusest, samuti levitada teavet parlamendi tegevuse kohta. Televisiooni, raadio, veebiprojektide ja eriürituste valdkonnas anti toetusi organisatsioonidele, millel on piisav rahaline ja tegevussuutlikkus. |
| --- | --- |

105.

Osana püüdlustest suurendada Euroopa Parlamendi nähtavust enne 2014. aasta valimisi uuendati olemasolevat iga-aastast toetusprogrammi ning selle asemel käivitati selline mitmeaastane toetusprogramm raampartneritele, mille eesmärk on parandada teadlikkust Euroopa Parlamendist, eelkõige tema rollist ja poliitilisest olemusest, samuti levitada teavet parlamendi tegevuse kohta. Televisiooni, raadio, veebiprojektide ja eriürituste valdkonnas anti toetusi organisatsioonidele, millel on piisav rahaline ja tegevussuutlikkus.

| 106. | Aastal 2012 viidi lõpule Europarli veebisaidi ümberkujundamine, mille käigus tehti külastajatele kättesaadavaks mitu uut teenust, sh Newshub – uus platvorm, mis näitab arutelu institutsioonis, integreerides parlamendiliikmete hallatavad suhtlusvõrkude lehed. |
| --- | --- |

106.

Aastal 2012 viidi lõpule Europarli veebisaidi ümberkujundamine, mille käigus tehti külastajatele kättesaadavaks mitu uut teenust, sh Newshub – uus platvorm, mis näitab arutelu institutsioonis, integreerides parlamendiliikmete hallatavad suhtlusvõrkude lehed.

B.2.   Infobüroodega kodanikele lähemale

| 107. | Aasta jooksul keskenduti parlamendiliikmete, kodanike ja sidusrühmade vahelise poliitilise arutelu jaoks kommunikatsiooniplatvormide loomisele eesmärgiga jõuda piirkondadesse, mille kodanikke Euroopa Parlamendis arutamisel oleva õigusakti teema eriti mõjutab. Sel eesmärgil toimus 2012. aastal 30 piirkondlikku ja kaks piiriülest foorumit. |
| --- | --- |

107.

Aasta jooksul keskenduti parlamendiliikmete, kodanike ja sidusrühmade vahelise poliitilise arutelu jaoks kommunikatsiooniplatvormide loomisele eesmärgiga jõuda piirkondadesse, mille kodanikke Euroopa Parlamendis arutamisel oleva õigusakti teema eriti mõjutab. Sel eesmärgil toimus 2012. aastal 30 piirkondlikku ja kaks piiriülest foorumit.

| 108. | Aastal 2012 jätkasid Euroopa Parlamendi infobürood hästi ülesehitatud võrgustiku laiendamist koos sidusrühmadega liikmesriikides ning sihtrühmaks olevate noortega. Nende töö tulemusena loodi korralik võrgustik, eriti asjaomaste riikide koolidega. |
| --- | --- |

108.

Aastal 2012 jätkasid Euroopa Parlamendi infobürood hästi ülesehitatud võrgustiku laiendamist koos sidusrühmadega liikmesriikides ning sihtrühmaks olevate noortega. Nende töö tulemusena loodi korralik võrgustik, eriti asjaomaste riikide koolidega.

| 109. | Praegu jõutakse enam kui 55 000 koolini, kus õpib kokku enam kui 21 000 000 õpilast. Pidevalt kasvab ka sidusrühmade, eriti seadusandlusega seotud sidusrühmade arv. Need võrgustikud („Euroopa sõbrad”) kasvavad pidevalt ning neid tuleks jätkuvalt arendada kui eelistatud sihtotstarbelisi kommunikatsioonikanaleid Euroopa Parlamendi ja tema liikmete jaoks. |
| --- | --- |

109.

Praegu jõutakse enam kui 55 000 koolini, kus õpib kokku enam kui 21 000 000 õpilast. Pidevalt kasvab ka sidusrühmade, eriti seadusandlusega seotud sidusrühmade arv. Need võrgustikud („Euroopa sõbrad”) kasvavad pidevalt ning neid tuleks jätkuvalt arendada kui eelistatud sihtotstarbelisi kommunikatsioonikanaleid Euroopa Parlamendi ja tema liikmete jaoks.

| 110. | Alates 2012. aastast on kõikidel infobüroodel Facebooki konto. Mõned infobürood kasutavad selliseid sotsiaalmeedia vahendeid nagu Flickr ja YouTube ning korraldavad blogipidajatele suunatud eriüritusi. Sotsiaalmeedia on osutunud suurepäraseks vahendiks, mille abil arutelu laiendada, kasutades ära võrguefekti ning ühendades kodanikke otse parlamendiliikmete ja parlamendi tööga. Näiteks ühe infobüroo 2012. aasta suvel korraldatud üritus jõudis 140 000 Twitteri kontoni ning tõi kaasa 928 000 kajastust. On loodud kõiki infobüroosid hõlmav sotsiaalmeedia korrespondentide võrgustik. |
| --- | --- |

110.

Alates 2012. aastast on kõikidel infobüroodel Facebooki konto. Mõned infobürood kasutavad selliseid sotsiaalmeedia vahendeid nagu Flickr ja YouTube ning korraldavad blogipidajatele suunatud eriüritusi. Sotsiaalmeedia on osutunud suurepäraseks vahendiks, mille abil arutelu laiendada, kasutades ära võrguefekti ning ühendades kodanikke otse parlamendiliikmete ja parlamendi tööga. Näiteks ühe infobüroo 2012. aasta suvel korraldatud üritus jõudis 140 000 Twitteri kontoni ning tõi kaasa 928 000 kajastust. On loodud kõiki infobüroosid hõlmav sotsiaalmeedia korrespondentide võrgustik.

| 111. | Euroopa Parlament ja komisjon viivad parajasti 17 liikmesriigis, kus on loodud Euroopa avalik ruum, ellu sotsiaalmeedia katseprojekti „Jaga Euroopat võrgus”. Projekti, mis hõlmab 27 liikmesriigi sotsiaalmeedia üksikasjalikku kaardistamist, viiakse ellu nn toimetamiskogukonna juhtide osalusel, kelle ülesanne on pakkuda Euroopa Parlamendi esinduste ja infobüroode töötajatele sotsiaalmeedias tegutsemiseks koolitust, abi ja nõuandeid. Samuti jälgivad nad pidevalt liikmesriikide sotsiaalmeediat seoses mitme teemaga ning annavad oma leidudest teada. |
| --- | --- |

111.

Euroopa Parlament ja komisjon viivad parajasti 17 liikmesriigis, kus on loodud Euroopa avalik ruum, ellu sotsiaalmeedia katseprojekti „Jaga Euroopat võrgus”. Projekti, mis hõlmab 27 liikmesriigi sotsiaalmeedia üksikasjalikku kaardistamist, viiakse ellu nn toimetamiskogukonna juhtide osalusel, kelle ülesanne on pakkuda Euroopa Parlamendi esinduste ja infobüroode töötajatele sotsiaalmeedias tegutsemiseks koolitust, abi ja nõuandeid. Samuti jälgivad nad pidevalt liikmesriikide sotsiaalmeediat seoses mitme teemaga ning annavad oma leidudest teada.

B.3.   Europarl TV

| 112. | 12. detsembri 2012. aasta koosolekul võttis juhatus vastu järgmised ettepanekud Europarl TV tuleviku kohta:






  — | toimetamise kohandamine; |
| --- | --- | --- |

112.

12. detsembri 2012. aasta koosolekul võttis juhatus vastu järgmised ettepanekud Europarl TV tuleviku kohta:

—

toimetamise kohandamine;

| — | edastamiseks valmis programmide kohandamine, et need vastaksid paremini meediapartnerite vajadustele; |
| --- | --- |

—

edastamiseks valmis programmide kohandamine, et need vastaksid paremini meediapartnerite vajadustele;

| — | järkjärguline integreerimine parlamendi veebilehe ja sotsiaalmeedia platvormidega ning liikumine veebivideote kohapeal tootmise suutlikkuse suunas; |
| --- | --- |

—

järkjärguline integreerimine parlamendi veebilehe ja sotsiaalmeedia platvormidega ning liikumine veebivideote kohapeal tootmise suutlikkuse suunas;

| — | regulaarne hindamine; |
| --- | --- |

—

regulaarne hindamine;

| — | sisemine teadlikkuse parandamise kampaania; |
| --- | --- |

—

sisemine teadlikkuse parandamise kampaania;

| — | väljapoole suunatud reklaamimeetmed kolmel põhisuunal: meediapartnerid, sotsiaalmeedia ja koolid. |
| --- | --- |

—

väljapoole suunatud reklaamimeetmed kolmel põhisuunal: meediapartnerid, sotsiaalmeedia ja koolid.

| 113. | Lisaks sellele on aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud koostöö suuremate telekanalitega kõikjal Euroopas, mis tagab institutsioonile parema nähtavuse. See tõotab kujuneda 2014. aasta valimiste-eelse teabe- ja kommunikatsioonikampaania jaoks eriti kasulikuks kommunikatsioonikanaliks. |
| --- | --- |

113.

Lisaks sellele on aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud koostöö suuremate telekanalitega kõikjal Euroopas, mis tagab institutsioonile parema nähtavuse. See tõotab kujuneda 2014. aasta valimiste-eelse teabe- ja kommunikatsioonikampaania jaoks eriti kasulikuks kommunikatsioonikanaliks.

B.4.   Euroopa Ajaloo Maja edusammud

| 114. | Aastal 2012 tehti edusamme mitmes valdkonnas seoses tulevase püsiekspositsiooniga – eelkõige seoses selle narratiivi arengu, kogumispoliitika kindlaksmääramise ja rakendamise, ekspositsiooni kujunduse hankemenetluse ning külastajasõbralikkuse põhimõtete väljaarendamisega. Seoses sellega võttis juhatus oma 22. oktoobri 2012. aasta koosolekul vastu püsiekspositsiooni üldise kontseptsiooni. |
| --- | --- |

114.

Aastal 2012 tehti edusamme mitmes valdkonnas seoses tulevase püsiekspositsiooniga – eelkõige seoses selle narratiivi arengu, kogumispoliitika kindlaksmääramise ja rakendamise, ekspositsiooni kujunduse hankemenetluse ning külastajasõbralikkuse põhimõtete väljaarendamisega. Seoses sellega võttis juhatus oma 22. oktoobri 2012. aasta koosolekul vastu püsiekspositsiooni üldise kontseptsiooni.

| 115. | Otsus anda Nobeli rahupreemia 2012. aasta oktoobris Euroopa Liidule oli ajalooline hetk ning see tuletab Euroopa Liidule meelde tema intellektuaalseid juuri ja loomise eesmärke. Seetõttu pühendatakse Euroopa Ajaloo Majas sellele preemiale eraldi ruum ning pannakse välja medal ja preemia sertifikaat. |
| --- | --- |

115.

Otsus anda Nobeli rahupreemia 2012. aasta oktoobris Euroopa Liidule oli ajalooline hetk ning see tuletab Euroopa Liidule meelde tema intellektuaalseid juuri ja loomise eesmärke. Seetõttu pühendatakse Euroopa Ajaloo Majas sellele preemiale eraldi ruum ning pannakse välja medal ja preemia sertifikaat.

| 116. | Euroopa Ajaloo Maja asukohaks saava Eastmani hoone renoveerimiseks saadi keskkonna- ja linnaplaneerimisluba vastavalt 2012. aasta mais ja 16. novembril 2012. Leping hoone renoveerimiseks sõlmiti 2012. aasta septembris, renoveerimistööd on alanud ning peaksid lõppema 2014. aasta aprilli lõpuks. |
| --- | --- |

116.

Euroopa Ajaloo Maja asukohaks saava Eastmani hoone renoveerimiseks saadi keskkonna- ja linnaplaneerimisluba vastavalt 2012. aasta mais ja 16. novembril 2012. Leping hoone renoveerimiseks sõlmiti 2012. aasta septembris, renoveerimistööd on alanud ning peaksid lõppema 2014. aasta aprilli lõpuks.

C.   Lissaboni lepingu jõustumisest ja Horvaatia ühinemisest tulenevad institutsionaalsed muudatused

C.1.   18 uue parlamendiliikme vastuvõtmine

| 117. | Euroopa Ülemkogu otsustas oma 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta juuni kohtumistel, et kui Lissaboni leping peaks jõustuma pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, võetakse esimesel võimalusel vastu üleminekumeede, et suurendada parlamendiliikmete arvu 2009.–2014. aasta ametiaja lõpuni 736-lt 754ni. Kuna üleminekumeede jõustus alles 1. detsembril 2011, avaldas see täielikku mõju – eriti eelarvele – alles 2012. aastal. Vastavalt otsusele võeti vastu 18 uut parlamendiliiget, kes said kohe ka kõik õigused. |
| --- | --- |

117.

Euroopa Ülemkogu otsustas oma 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta juuni kohtumistel, et kui Lissaboni leping peaks jõustuma pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi, võetakse esimesel võimalusel vastu üleminekumeede, et suurendada parlamendiliikmete arvu 2009.–2014. aasta ametiaja lõpuni 736-lt 754ni. Kuna üleminekumeede jõustus alles 1. detsembril 2011, avaldas see täielikku mõju – eriti eelarvele – alles 2012. aastal. Vastavalt otsusele võeti vastu 18 uut parlamendiliiget, kes said kohe ka kõik õigused.

C.2.   Ettevalmistused Horvaatia tulevaseks ühinemiseks

| 118. | 9. detsembril 2011 allkirjastas Euroopa Ülemkogu lepingu Horvaatia ühinemiseks Euroopa Liiduga, mis peaks jõustuma 1. juulil 2013. Parlament jätkas seda laienemist silmas pidades ettevalmistustöid, eelkõige Horvaatia lepinguliste töötajate töölevõtmist ja koolitamist (23). Prioriteediks on keeleüksused, mille puhul varasemad laienemised on näidanud, et konkurents töötajate värbamiseks on kõige suurem. Horvaatia tõlkeüksus oli 2012. aasta lõpuks täielikult komplekteeritud (38 lepingulist töötajat, sh 27 tõlkijat ja 11 assistenti), Horvaatia tõlkekabiinis töötas kümme tõlki (2013. aastal lisandub neile veel neli) ning üheksa Horvaatia assistenti võeti tööle tõlkega seotud teistesse teenistustesse. |
| --- | --- |

118.

9. detsembril 2011 allkirjastas Euroopa Ülemkogu lepingu Horvaatia ühinemiseks Euroopa Liiduga, mis peaks jõustuma 1. juulil 2013. Parlament jätkas seda laienemist silmas pidades ettevalmistustöid, eelkõige Horvaatia lepinguliste töötajate töölevõtmist ja koolitamist (23). Prioriteediks on keeleüksused, mille puhul varasemad laienemised on näidanud, et konkurents töötajate värbamiseks on kõige suurem. Horvaatia tõlkeüksus oli 2012. aasta lõpuks täielikult komplekteeritud (38 lepingulist töötajat, sh 27 tõlkijat ja 11 assistenti), Horvaatia tõlkekabiinis töötas kümme tõlki (2013. aastal lisandub neile veel neli) ning üheksa Horvaatia assistenti võeti tööle tõlkega seotud teistesse teenistustesse.

| 119. | 1. aprillil 2012 võttis Euroopa Parlament vastu 12 Horvaatia vaatlejat, kelle oli ametisse määranud Horvaatia parlament, et nad saaksid tutvuda Euroopa Parlamendi töökorra ja -meetoditega. 1. juulil 2013 saavad neist täieõiguslikud Euroopa Parlamendi liikmed. Euroopa Parlamendi büroo avamist Horvaatias käsitletakse hoone- ja kinnisvarapoliitikat käsitlevas osas. |
| --- | --- |

119.

1. aprillil 2012 võttis Euroopa Parlament vastu 12 Horvaatia vaatlejat, kelle oli ametisse määranud Horvaatia parlament, et nad saaksid tutvuda Euroopa Parlamendi töökorra ja -meetoditega. 1. juulil 2013 saavad neist täieõiguslikud Euroopa Parlamendi liikmed. Euroopa Parlamendi büroo avamist Horvaatias käsitletakse hoone- ja kinnisvarapoliitikat käsitlevas osas.

D.   Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine Euroopa Parlamendi administratsiooni tähtsamate osade ratsionaliseerimiseks ja moderniseerimiseks

D.1.   Hoone- ja kinnisvarapoliitika

| 120. | Vastavalt keskpika perspektiivi hoonestrateegiale, mille juhatus 24. märtsil 2010. aastal vastu võttis, kiideti heaks või viidi ellu rida projekte, mida on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

120.

Vastavalt keskpika perspektiivi hoonestrateegiale, mille juhatus 24. märtsil 2010. aastal vastu võttis, kiideti heaks või viidi ellu rida projekte, mida on kirjeldatud allpool.

Brüssel

| 121. | Trèves I hoones lõppesid tööd 2012. aasta aprillis ning kolimiste tulemusena vabanesid ruumid Paul-Henri Spaaki (PHS) ja Atriumi hoonetes. Väga suures osas kasutati seda pinda ametikohtade ümberpaigutamiseks PHS hoone A-ala (mis on istungisaali laekonstruktsiooni probleemide tõttu ajutiselt kasutuskõlbmatu). |
| --- | --- |

121.

Trèves I hoones lõppesid tööd 2012. aasta aprillis ning kolimiste tulemusena vabanesid ruumid Paul-Henri Spaaki (PHS) ja Atriumi hoonetes. Väga suures osas kasutati seda pinda ametikohtade ümberpaigutamiseks PHS hoone A-ala (mis on istungisaali laekonstruktsiooni probleemide tõttu ajutiselt kasutuskõlbmatu).

| 122. | Pärast kinnisvaraturu uuringut, mis käivitati teise lastesõime jaoks hoone leidmiseks, otsustas hoonetega tegelev komisjon 2. oktoobril 2012 teha ettepaneku menetluse lõpetamiseks, kuna jõuti seisukohale, et ühtegi mõistliku hinnaga vastuvõetavat pakkumist ei tehtud. Jõupingutused teise lastesõime jaoks lahenduse leidmiseks jätkuvad ning komisjonile on esitatud kolm alternatiivset võimalust. |
| --- | --- |

122.

Pärast kinnisvaraturu uuringut, mis käivitati teise lastesõime jaoks hoone leidmiseks, otsustas hoonetega tegelev komisjon 2. oktoobril 2012 teha ettepaneku menetluse lõpetamiseks, kuna jõuti seisukohale, et ühtegi mõistliku hinnaga vastuvõetavat pakkumist ei tehtud. Jõupingutused teise lastesõime jaoks lahenduse leidmiseks jätkuvad ning komisjonile on esitatud kolm alternatiivset võimalust.

| 123. | Pärast seda, kui Montoyer 70 hoone omanikuga jõuti kokkuleppele pikaajalise rendilepingu ja ostuvõimaluse osas, ning pärast seda, kui juhatus andis 14. novembril 2011. aastal ja eelarvekomisjon 12. detsembril 2011. aastal nõusoleku, allkirjastati 15. detsembril 2011. aastal Montoyer 70 hoone rendileping ning ostuvõimaluse kasutamise taotlus. Parlamendist sai hoone omanik pärast notariaalakti allkirjastamist 1. augustil 2012. |
| --- | --- |

123.

Pärast seda, kui Montoyer 70 hoone omanikuga jõuti kokkuleppele pikaajalise rendilepingu ja ostuvõimaluse osas, ning pärast seda, kui juhatus andis 14. novembril 2011. aastal ja eelarvekomisjon 12. detsembril 2011. aastal nõusoleku, allkirjastati 15. detsembril 2011. aastal Montoyer 70 hoone rendileping ning ostuvõimaluse kasutamise taotlus. Parlamendist sai hoone omanik pärast notariaalakti allkirjastamist 1. augustil 2012.

| 124. | Vastavalt mitmeaastastele prognoosidele ning uutele eeskirjadele ruumide eraldamise kohta koostati kava parlamendi hoonetes keskpikas perspektiivis ruumide eraldamiseks (kasutatud/ettenähtud suhe on 93,6 %). See suhe kehtib Brüsseli kohta ning osutab 6,4 % puudujäägile, mis jaguneb võrdselt sekretariaadi ja fraktsioonide vahel. |
| --- | --- |

124.

Vastavalt mitmeaastastele prognoosidele ning uutele eeskirjadele ruumide eraldamise kohta koostati kava parlamendi hoonetes keskpikas perspektiivis ruumide eraldamiseks (kasutatud/ettenähtud suhe on 93,6 %). See suhe kehtib Brüsseli kohta ning osutab 6,4 % puudujäägile, mis jaguneb võrdselt sekretariaadi ja fraktsioonide vahel.

Luxembourg

| 125. | Seoses Konrad Adenaueri projektiga kuulutati kõik 2011. aasta hankemenetluse osad ebaõnnestunuks. Olukorra haldamiseks ja projekti jätkamise hõlbustamiseks täiendas Luxembourgi ametiasutuste ja Euroopa Parlamendi vahelist raamlepingut 2012. aasta alguses allkirjastatud tõhustatud partnerlusleping. Osana selle partnerluse raames tehtud tööst sõlmiti peatöövõtjaga kokkulepe tehnilise kokkuhoiu uuringuks ning neid kokkuhoiumeetmeid hõlmava uue projektikonkursi korraldamiseks struktuuritööde jaoks (idakülg). Projektikonkurss käivitati uuesti ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas26. septembril 2012. Eeldatavasti sõlmitakse leping 2013. aasta kevadel ja tööd algavad suvel. |
| --- | --- |

125.

Seoses Konrad Adenaueri projektiga kuulutati kõik 2011. aasta hankemenetluse osad ebaõnnestunuks. Olukorra haldamiseks ja projekti jätkamise hõlbustamiseks täiendas Luxembourgi ametiasutuste ja Euroopa Parlamendi vahelist raamlepingut 2012. aasta alguses allkirjastatud tõhustatud partnerlusleping. Osana selle partnerluse raames tehtud tööst sõlmiti peatöövõtjaga kokkulepe tehnilise kokkuhoiu uuringuks ning neid kokkuhoiumeetmeid hõlmava uue projektikonkursi korraldamiseks struktuuritööde jaoks (idakülg). Projektikonkurss käivitati uuesti ning avaldati Euroopa Liidu Teatajas26. septembril 2012. Eeldatavasti sõlmitakse leping 2013. aasta kevadel ja tööd algavad suvel.

| 126. | Lisaks sellele tehti üksikasjalik analüüs peatöövõtja tegevuse üldise tulemuslikkuse kohta uurimis- ning pinnasetööde järelevalve etapis ning jõuti järeldusele, et soovitav on töösuhe peatöövõtjaga lõpetada. Seepärast otsustati teha uus pakkumiskutse ehitustööde järelevalveks, mis võimaldaks valida teised ettevõtted, lähtudes tõhustatud organisatsioonilisest ja töökorraldusest. |
| --- | --- |

126.

Lisaks sellele tehti üksikasjalik analüüs peatöövõtja tegevuse üldise tulemuslikkuse kohta uurimis- ning pinnasetööde järelevalve etapis ning jõuti järeldusele, et soovitav on töösuhe peatöövõtjaga lõpetada. Seepärast otsustati teha uus pakkumiskutse ehitustööde järelevalveks, mis võimaldaks valida teised ettevõtted, lähtudes tõhustatud organisatsioonilisest ja töökorraldusest.

Infobürood

| 127. | 1. juulil 2013 ühineb Euroopa Liiduga Horvaatia. Juhatuse 12. märtsi 2012. aasta otsuse alusel uuriti koos Euroopa Komisjoniga Zagrebi kinnisvaraturgu, et leida aegsasti hoone, mis vastaks Euroopa Maja nõudmistele. Uuringu tulemusel valiti välja Ban Centari hoone ja juhatus kiitis 19. novembri 2012. aasta koosolekul heaks hoone üürilepingu allkirjastamise kümneks (5 + 5) aastaks. Hoone kasulik pind on kokku 1 721,42 m2. Parlamendile on sellest ette nähtud 671 m2. Tööd peaksid lõppema 2013. aasta maikuu lõpuks, tänu millele on hoone võimalik avada enne Horvaatia ühinemist1. juulil. |
| --- | --- |

127.

1. juulil 2013 ühineb Euroopa Liiduga Horvaatia. Juhatuse 12. märtsi 2012. aasta otsuse alusel uuriti koos Euroopa Komisjoniga Zagrebi kinnisvaraturgu, et leida aegsasti hoone, mis vastaks Euroopa Maja nõudmistele. Uuringu tulemusel valiti välja Ban Centari hoone ja juhatus kiitis 19. novembri 2012. aasta koosolekul heaks hoone üürilepingu allkirjastamise kümneks (5 + 5) aastaks. Hoone kasulik pind on kokku 1 721,42 m2. Parlamendile on sellest ette nähtud 671 m2. Tööd peaksid lõppema 2013. aasta maikuu lõpuks, tänu millele on hoone võimalik avada enne Horvaatia ühinemist1. juulil.

| 128. | Eelleping Sofia infobüroo jaoks uue hoone ostmiseks kirjutati alla 7. juulil 2011 ja lepingu summa on 9 miljonit eurot. Hoone stabiilsuse ja osaliselt ka tuleohutusega seotud töö halva kvaliteedi tõttu ei olnud hoonet 2011. aastal võimalik vastu võtta. Pärast seda, kui puudulike töödega seoses algatati kohtumenetlus ja tehti uued konstruktsiooniarvutused, nõustus hoone müüja 2012. aasta mais tegema vajalikud tugevdustööd oma kulul. Konstruktsiooniga seotud täiendavad tööd tehti 2012. aasta detsembri alguses. Hoone sisseseadetööd peaksid lõppema 2013. aasta märtsi lõpus. |
| --- | --- |

128.

Eelleping Sofia infobüroo jaoks uue hoone ostmiseks kirjutati alla 7. juulil 2011 ja lepingu summa on 9 miljonit eurot. Hoone stabiilsuse ja osaliselt ka tuleohutusega seotud töö halva kvaliteedi tõttu ei olnud hoonet 2011. aastal võimalik vastu võtta. Pärast seda, kui puudulike töödega seoses algatati kohtumenetlus ja tehti uued konstruktsiooniarvutused, nõustus hoone müüja 2012. aasta mais tegema vajalikud tugevdustööd oma kulul. Konstruktsiooniga seotud täiendavad tööd tehti 2012. aasta detsembri alguses. Hoone sisseseadetööd peaksid lõppema 2013. aasta märtsi lõpus.

Uus hoolduspoliitika

| 129. | Uue hoolduspoliitika järkjärgulisel elluviimisel määrati välisauditi alusel lõplikult kindlaks ja ühtlustati tulevaste hoolduslepingute sõlmimise kord ja tehnilised tingimused. Hooldusauditi tulemusel algatati muu hulgas järgmised tegevused:






  — | viidi lõpule kolme töökoha tehniliste paigaldiste käitamise ja hoolduse pakkumismenetlus. Sõlmiti lepingud (iga töökoha jaoks üks lepingupakett), mis on alates 2012. aasta juulist (Strasbourgi puhul 2012. aasta juunist) täielikult jõus. Siinjuures tuleks märkida, et pakkumismenetluse tulemus kinnitab, et uue, tõhustatud hoolduspoliitika eelarvet tuleb suurendada, eelkõige selleks, et tulla toime vananevate hoonetega ning Euroopa Parlamendi kui omaniku kohustustega; |
| --- | --- | --- |

129.

Uue hoolduspoliitika järkjärgulisel elluviimisel määrati välisauditi alusel lõplikult kindlaks ja ühtlustati tulevaste hoolduslepingute sõlmimise kord ja tehnilised tingimused. Hooldusauditi tulemusel algatati muu hulgas järgmised tegevused:

—

viidi lõpule kolme töökoha tehniliste paigaldiste käitamise ja hoolduse pakkumismenetlus. Sõlmiti lepingud (iga töökoha jaoks üks lepingupakett), mis on alates 2012. aasta juulist (Strasbourgi puhul 2012. aasta juunist) täielikult jõus. Siinjuures tuleks märkida, et pakkumismenetluse tulemus kinnitab, et uue, tõhustatud hoolduspoliitika eelarvet tuleb suurendada, eelkõige selleks, et tulla toime vananevate hoonetega ning Euroopa Parlamendi kui omaniku kohustustega;

| — | kõigi kolme töökoha jaoks kirjutati alla konstruktsioonide, sisetööde ja Euroopa Parlamendi hooneid ümbritsevate alade inspekteerimise lepingud. Nende inspekteerimiste käigus avastatigi Brüsseli istungisaali katusekonstruktsiooni probleemid; |
| --- | --- |

—

kõigi kolme töökoha jaoks kirjutati alla konstruktsioonide, sisetööde ja Euroopa Parlamendi hooneid ümbritsevate alade inspekteerimise lepingud. Nende inspekteerimiste käigus avastatigi Brüsseli istungisaali katusekonstruktsiooni probleemid;

| — | praegu valmistatakse ette pakkumuse esitamise ettepanekut, mis puudutab mitut eri lepingut kolme töökoha hoonete konstruktsiooni ja siseviimistluse hoolduse ning parandamise kohta. Eesmärk on hakata neid uusi konstruktsiooni/siseviimistluse hoolduse lepinguid täitma 2014. aasta alguses; |
| --- | --- |

—

praegu valmistatakse ette pakkumuse esitamise ettepanekut, mis puudutab mitut eri lepingut kolme töökoha hoonete konstruktsiooni ja siseviimistluse hoolduse ning parandamise kohta. Eesmärk on hakata neid uusi konstruktsiooni/siseviimistluse hoolduse lepinguid täitma 2014. aasta alguses;

| — | teatavate Brüsseli hoonete ja kõigi Strasbourgi hoonete jaoks sõlmiti liftide hoolduse ja moderniseerimise leping. |
| --- | --- |

—

teatavate Brüsseli hoonete ja kõigi Strasbourgi hoonete jaoks sõlmiti liftide hoolduse ja moderniseerimise leping.

Hoonete renoveerimine

| 130. | Renoveerimistööd, mida tuleb teha hoonete vanuse tõttu, puudutavad peamiselt suure osa tehniliste paigaldiste ja akende vahetamist ning siseviimistluse vahetamist või parandamist. 2012. aasta märtsis tehti hoonete, transpordi ja keskkonnahoidliku parlamendi töörühmale ülesandeks analüüsida olukorda ja esitada juhatusele 2013. aasta alguseks soovitused. |
| --- | --- |

130.

Renoveerimistööd, mida tuleb teha hoonete vanuse tõttu, puudutavad peamiselt suure osa tehniliste paigaldiste ja akende vahetamist ning siseviimistluse vahetamist või parandamist. 2012. aasta märtsis tehti hoonete, transpordi ja keskkonnahoidliku parlamendi töörühmale ülesandeks analüüsida olukorda ja esitada juhatusele 2013. aasta alguseks soovitused.

| 131. | Et 2012. aasta septembris tehti infrastruktuuride uue inspekteerimis- ja korrashoiupoliitika raames toimunud inspekteerimise käigus kindlaks, et kolmes istungisaali laetalas on praod, otsustati Paul-Henri Spaaki hoone A-ala ajutiselt sulgeda. Hoone ohutuse tagamiseks võeti kohe meetmeid hoone konserveerimiseks ja seisukorra jälgimiseks. Samuti telliti inseneribüroodelt analüüsid taladega juhtunu ja vajalike parandustööde kohta. Selline asjade käik tähendab seda, et istungisaali ega A-ala evakueeritud büroosid ei saa kuni 2013. aasta novembri istungini kasutada. |
| --- | --- |

131.

Et 2012. aasta septembris tehti infrastruktuuride uue inspekteerimis- ja korrashoiupoliitika raames toimunud inspekteerimise käigus kindlaks, et kolmes istungisaali laetalas on praod, otsustati Paul-Henri Spaaki hoone A-ala ajutiselt sulgeda. Hoone ohutuse tagamiseks võeti kohe meetmeid hoone konserveerimiseks ja seisukorra jälgimiseks. Samuti telliti inseneribüroodelt analüüsid taladega juhtunu ja vajalike parandustööde kohta. Selline asjade käik tähendab seda, et istungisaali ega A-ala evakueeritud büroosid ei saa kuni 2013. aasta novembri istungini kasutada.

D.2.   Keskkonnapoliitika

| 132. | Juhatus leppis 2012. aasta 28. märtsil kokku, et tuleb toetada põhjalikku keskkonnahoiu tegevuskava, mille eesmärk on anda EMASi (24) poliitikale uus hoog, arvestades, et kõige suurem sääst tuleb hoonete energiatarbimisest, põhivarast ja inimeste veost. Tegevuskava elluviimiseks on võetud mitmeid meetmeid ja neid võetakse lähemas tulevikus veel. |
| --- | --- |

132.

Juhatus leppis 2012. aasta 28. märtsil kokku, et tuleb toetada põhjalikku keskkonnahoiu tegevuskava, mille eesmärk on anda EMASi (24) poliitikale uus hoog, arvestades, et kõige suurem sääst tuleb hoonete energiatarbimisest, põhivarast ja inimeste veost. Tegevuskava elluviimiseks on võetud mitmeid meetmeid ja neid võetakse lähemas tulevikus veel.

| 133. | Tänu oma kaugelenägevale keskkonnapoliitikale on parlament saanud kliimamuutusevastases võitluses teistele eeskujuks, sest tal on kõikehõlmav strateegia oma CO2-jalajälje vähendamiseks ja kompenseerimiseks. Euroopa Parlament on seadnud eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 30 % vähendamine (2012. aastaks saavutati juba 23 % vähendamine) ja ta on juhtpositsioonil CO2-heitkoguse piiramisel, sest järgib oma CO2-jalajälje puhul kõige rangemaid standardeid (ISO 14064:2006 ja Bilan Carbone®) ning kasutab hoonetest, inimeste veost ja ametisõidukitest tulenevate jääkkoguste kompenseerimiseks kõige kvaliteetsemaid kompensatsiooniühikuid (Gold Standard), mis võimaldavad täielikku jälgitavust ning annavad netopanuse säästvasse arengusse. |
| --- | --- |

133.

Tänu oma kaugelenägevale keskkonnapoliitikale on parlament saanud kliimamuutusevastases võitluses teistele eeskujuks, sest tal on kõikehõlmav strateegia oma CO2-jalajälje vähendamiseks ja kompenseerimiseks. Euroopa Parlament on seadnud eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 30 % vähendamine (2012. aastaks saavutati juba 23 % vähendamine) ja ta on juhtpositsioonil CO2-heitkoguse piiramisel, sest järgib oma CO2-jalajälje puhul kõige rangemaid standardeid (ISO 14064:2006 ja Bilan Carbone®) ning kasutab hoonetest, inimeste veost ja ametisõidukitest tulenevate jääkkoguste kompenseerimiseks kõige kvaliteetsemaid kompensatsiooniühikuid (Gold Standard), mis võimaldavad täielikku jälgitavust ning annavad netopanuse säästvasse arengusse.

| 134. | Peale selle on Euroopa Parlamendist saanud üks eesrindlikumaid institutsioone keskkonnaalaste õigusaktide järgimisel ja järelevalves. Sellega seoses kirjutati 2012. aasta 9. juulil alla pakkumiskutse „Environmental Consultancy in carbon emissions” ja 3. augustil pakkumiskutse „Verification of the carbon footprint”. Tänu nendele pakkumismenetlustele on võimalik kontrollida Euroopa Parlamendi CO2-jalajälge vastavalt standarditele ISO 14064:2006 ja Bilan Carbone®. |
| --- | --- |

134.

Peale selle on Euroopa Parlamendist saanud üks eesrindlikumaid institutsioone keskkonnaalaste õigusaktide järgimisel ja järelevalves. Sellega seoses kirjutati 2012. aasta 9. juulil alla pakkumiskutse „Environmental Consultancy in carbon emissions” ja 3. augustil pakkumiskutse „Verification of the carbon footprint”. Tänu nendele pakkumismenetlustele on võimalik kontrollida Euroopa Parlamendi CO2-jalajälge vastavalt standarditele ISO 14064:2006 ja Bilan Carbone®.

| 135. | Peale selle kirjutati CO2-heitkoguste kompenseerimise vallas 4. detsembril 2012. aastal pakkumismenetluse tulemuste põhjal alla leping, mille eesmärk on kompenseerida teatav osa parlamendi CO2-jalajälje heitkogusest kõige kvaliteetsemate kompensatsiooniühikutega (Gold Standard) ja väga soodsa hinna eest. |
| --- | --- |

135.

Peale selle kirjutati CO2-heitkoguste kompenseerimise vallas 4. detsembril 2012. aastal pakkumismenetluse tulemuste põhjal alla leping, mille eesmärk on kompenseerida teatav osa parlamendi CO2-jalajälje heitkogusest kõige kvaliteetsemate kompensatsiooniühikutega (Gold Standard) ja väga soodsa hinna eest.

| 136. | Keskkonnapoliitikat on üha rohkem hakatud haldus- ja pideva parandamise vahendina kasutama ka infrastruktuuride ja logistika igapäevases korralduses. Teisisõnu on keskkonnaaspekte energiauuringute ja -auditite kaudu arvesse võetud kõikides uutes projektides. Näiteks:






  — | kirjutati alla Brüsselis ja Strasbourgis asuvate hoonete energiaauditi tegemist puudutavad uuringulepingud. Moodustati projektirühmad, kellest kaks on Brüsselis ja üks Strasbourgis. Winston Churchilli, Salvador de Madariaga ja Atriumi hoone uuringud on lõpetatud. Muid Brüsselis ja Strasbourgis asuvaid hooneid hakatakse samuti uurima; |
| --- | --- | --- |

136.

Keskkonnapoliitikat on üha rohkem hakatud haldus- ja pideva parandamise vahendina kasutama ka infrastruktuuride ja logistika igapäevases korralduses. Teisisõnu on keskkonnaaspekte energiauuringute ja -auditite kaudu arvesse võetud kõikides uutes projektides. Näiteks:

—

kirjutati alla Brüsselis ja Strasbourgis asuvate hoonete energiaauditi tegemist puudutavad uuringulepingud. Moodustati projektirühmad, kellest kaks on Brüsselis ja üks Strasbourgis. Winston Churchilli, Salvador de Madariaga ja Atriumi hoone uuringud on lõpetatud. Muid Brüsselis ja Strasbourgis asuvaid hooneid hakatakse samuti uurima;

| — | viidi lõpule Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone energiaauditi uuringud; |
| --- | --- |

—

viidi lõpule Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone energiaauditi uuringud;

| — | valgustustite väljavahetamise esimene etapp Brüsselis on lõppenud (2 miljonit eurot) ja teise etapi uuring on praegu pooleli. Ka Strasbourgi jaoks on selline projekt 2012-2013 ette nähtud; |
| --- | --- |

—

valgustustite väljavahetamise esimene etapp Brüsselis on lõppenud (2 miljonit eurot) ja teise etapi uuring on praegu pooleli. Ka Strasbourgi jaoks on selline projekt 2012-2013 ette nähtud;

| — | kirjutati alla raamleping Euroopa Parlamendi Brüsseli hoonete elektri- ja veekasutuse mõõtmiseks ja visualiseerimiseks; |
| --- | --- |

—

kirjutati alla raamleping Euroopa Parlamendi Brüsseli hoonete elektri- ja veekasutuse mõõtmiseks ja visualiseerimiseks;

| — | jäätmete kogumise ühtlustamiseks on kolme töökohta paigaldatud jäätmete sorteerimist võimaldavad lahtritega prügikastid. |
| --- | --- |

—

jäätmete kogumise ühtlustamiseks on kolme töökohta paigaldatud jäätmete sorteerimist võimaldavad lahtritega prügikastid.

D.3.   Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine

| 137. | Ulatuslik digitaliseerimine edeneb kiiresti. Järjest enam dokumente on muudetud eelkõige seadusandlike muudatusettepanekute tegemiseks XML-dokumentideks, kõigi parlamendikomisjonide jaoks võeti kasutusele E-committee rakendus, teadmushalduse programmi eri sisu jaoks määrati kindlaks metaandmed (Eurovoci deskriptorid). Tähelepanuta ei jäetud ka standardseid ristmeedia trükivahendeid, sest neid moderniseeriti ja mitmekesistati. |
| --- | --- |

137.

Ulatuslik digitaliseerimine edeneb kiiresti. Järjest enam dokumente on muudetud eelkõige seadusandlike muudatusettepanekute tegemiseks XML-dokumentideks, kõigi parlamendikomisjonide jaoks võeti kasutusele E-committee rakendus, teadmushalduse programmi eri sisu jaoks määrati kindlaks metaandmed (Eurovoci deskriptorid). Tähelepanuta ei jäetud ka standardseid ristmeedia trükivahendeid, sest neid moderniseeriti ja mitmekesistati.

| 138. | Infrastruktuuri haldamise vallas oli tänu võrgu- ja serverioperatsioonide paremale koordineerimisele võimalik saavutada kriitiliste näitajate (võimsus, turvalisus) üle parem kontroll. Edusamme tehti nii turvalisuse (esmase tulemüüri ja seirejaamade arendamine), arhitektuuride heakskiitmise kui ka projektitehnoloogiate alal. Parlamendiliikmete ja fraktsioonide telefonid viidi (enne ülejäänud institutsiooni) üle internetiprotokollile. Viidi ellu ulatuslik kaablite moderniseerimise programm. Samuti laiendati GSM-i ja traadita interneti leviala. |
| --- | --- |

138.

Infrastruktuuri haldamise vallas oli tänu võrgu- ja serverioperatsioonide paremale koordineerimisele võimalik saavutada kriitiliste näitajate (võimsus, turvalisus) üle parem kontroll. Edusamme tehti nii turvalisuse (esmase tulemüüri ja seirejaamade arendamine), arhitektuuride heakskiitmise kui ka projektitehnoloogiate alal. Parlamendiliikmete ja fraktsioonide telefonid viidi (enne ülejäänud institutsiooni) üle internetiprotokollile. Viidi ellu ulatuslik kaablite moderniseerimise programm. Samuti laiendati GSM-i ja traadita interneti leviala.

D.4.   Paberivaba programmi rakendused eCommittee ja eMeeting

| 139. | Rakendus eMeeting on osa paberivabast programmist. Selle abil on komisjonide koosolekute dokumente võimalik kätte saada kasutajasõbralikus elektroonilises vormis, tänu millele saab dokumente näha, kommenteerida ja levitada igal ajal, kõikjal ja igasuguste seadmete abil. eMeeting võeti kasutusele 2012. aastal. Esialgu katsetati seda vaid kolmes komisjonis (õiguskomisjon, arengukomisjon ja eelarvekomisjon), kuid 2013. aastal tehakse see kättesaadavaks ka kõigi teiste komisjonide jaoks ja kõigil seadmetel. |
| --- | --- |

139.

Rakendus eMeeting on osa paberivabast programmist. Selle abil on komisjonide koosolekute dokumente võimalik kätte saada kasutajasõbralikus elektroonilises vormis, tänu millele saab dokumente näha, kommenteerida ja levitada igal ajal, kõikjal ja igasuguste seadmete abil. eMeeting võeti kasutusele 2012. aastal. Esialgu katsetati seda vaid kolmes komisjonis (õiguskomisjon, arengukomisjon ja eelarvekomisjon), kuid 2013. aastal tehakse see kättesaadavaks ka kõigi teiste komisjonide jaoks ja kõigil seadmetel.

| 140. | Kõik komisjonid kasutavad alates 2012. aasta veebruarist eCommittee rakendust, mis on mõeldud parlamendiliikmete, komisjonide sekretariaatide, fraktsioonide töötajate ja muude isikute jaoks, kes peavad komisjonide tööga kursis olema. Läbipaistvuse ja tööviljakuse suurendamise huvides on igal komisjonil oma sait. |
| --- | --- |

140.

Kõik komisjonid kasutavad alates 2012. aasta veebruarist eCommittee rakendust, mis on mõeldud parlamendiliikmete, komisjonide sekretariaatide, fraktsioonide töötajate ja muude isikute jaoks, kes peavad komisjonide tööga kursis olema. Läbipaistvuse ja tööviljakuse suurendamise huvides on igal komisjonil oma sait.

D.5.   Suhted liikmesriikide parlamentidega ja videokonverentsid

| 141. | Videokonverentside katseprojekt käivitati 2012. aastal. See on näidanud, et Euroopa Parlamendis on võimalik pidada videokonverentse, mille audio-, video- ja sünkroniseerimiskvaliteet võimaldab suulise tõlke kasutamist. Välja töötatud ja kolme koosolekuruumi rajatud infrastruktuur ei ole seotud ühegi kaubamärgi ega patendiga ja võimaldab maksimaalset koostalitlust. Alates 2013. aastast on võimalik korraldada mitme toimumiskohaga osalejaterohkeid videokonverentse, mille puhul ei ole üheski toimumiskohas kõneldavatele keeltele mingeid piiranguid. Küll aga on suuline tõlge endiselt võimalik ainult kolme keele puhul. |
| --- | --- |

141.

Videokonverentside katseprojekt käivitati 2012. aastal. See on näidanud, et Euroopa Parlamendis on võimalik pidada videokonverentse, mille audio-, video- ja sünkroniseerimiskvaliteet võimaldab suulise tõlke kasutamist. Välja töötatud ja kolme koosolekuruumi rajatud infrastruktuur ei ole seotud ühegi kaubamärgi ega patendiga ja võimaldab maksimaalset koostalitlust. Alates 2013. aastast on võimalik korraldada mitme toimumiskohaga osalejaterohkeid videokonverentse, mille puhul ei ole üheski toimumiskohas kõneldavatele keeltele mingeid piiranguid. Küll aga on suuline tõlge endiselt võimalik ainult kolme keele puhul.

| 142. | Silmas tuleb aga pidada mitmeid piiranguid. Peamine piirang seisneb selles, et kvaliteeti, mida on vaja videokonverentsiks, mida saab pidada suulise tõlkega koosolekute puhul, saab tagada ainult siis, kui partneritel, kellega videokonverentsi peetakse, on olemas samadele tehnilistele nõudmistele vastavad seadmed ja kui osalejate vaheline ühendus toimub piisaval ribalaiusel. Praegu on sellised seadmed olemas suhteliselt vähestel liikmesriikide parlamentidel. Seadmeid ja vajalikku ribalaiust on muidugi võimalik rentida. |
| --- | --- |

142.

Silmas tuleb aga pidada mitmeid piiranguid. Peamine piirang seisneb selles, et kvaliteeti, mida on vaja videokonverentsiks, mida saab pidada suulise tõlkega koosolekute puhul, saab tagada ainult siis, kui partneritel, kellega videokonverentsi peetakse, on olemas samadele tehnilistele nõudmistele vastavad seadmed ja kui osalejate vaheline ühendus toimub piisaval ribalaiusel. Praegu on sellised seadmed olemas suhteliselt vähestel liikmesriikide parlamentidel. Seadmeid ja vajalikku ribalaiust on muidugi võimalik rentida.

D.6.   Teadmushaldus

| 143. | Euroopa Parlamendis töötatakse praegu välja teadmushalduse süsteemi. Teadmushalduse eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi tööga seotud teabe kättesaamine ja kasutamine ratsionaalsemaks ja lihtsamaks. Programmi puhul on tegemist ainulaadse portaaliga, mis võimaldab juurdepääsu eri allikatele, kontekstipõhist otsimisvõimalust ja koostöökoha haldamist. Kontseptsioon töötati lõplikult välja 2012. aastal ja praeguseks on tehtud esimesed sammud selle elluviimiseks, eelkõige on kasutusele võetud teadmushalduse portaal. |
| --- | --- |

143.

Euroopa Parlamendis töötatakse praegu välja teadmushalduse süsteemi. Teadmushalduse eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi tööga seotud teabe kättesaamine ja kasutamine ratsionaalsemaks ja lihtsamaks. Programmi puhul on tegemist ainulaadse portaaliga, mis võimaldab juurdepääsu eri allikatele, kontekstipõhist otsimisvõimalust ja koostöökoha haldamist. Kontseptsioon töötati lõplikult välja 2012. aastal ja praeguseks on tehtud esimesed sammud selle elluviimiseks, eelkõige on kasutusele võetud teadmushalduse portaal.

D.7.   Turvateenuste põhjalik ümberkorraldamine

| 144. | Üldise turvakontseptsiooni raames, mille juhatus võttis vastu 6. juuli 2011. aasta koosolekul, toimus 2012. aastal järgmine:






  — | Brüsseli hooned jagati aladeks; |
| --- | --- | --- |

144.

Üldise turvakontseptsiooni raames, mille juhatus võttis vastu 6. juuli 2011. aasta koosolekul, toimus 2012. aastal järgmine:

—

Brüsseli hooned jagati aladeks;

| — | loodi ametikohad järelevalve ja strateegiaga tegelevatele töötajatele ning ööpäevaringne järelevalve, mida teeb koosseisuline dispetšer; |
| --- | --- |

—

loodi ametikohad järelevalve ja strateegiaga tegelevatele töötajatele ning ööpäevaringne järelevalve, mida teeb koosseisuline dispetšer;

| — | akrediteerimisteenused anti lõplikult üle koosseisulistele töötajatele; lobitöötajate akrediteerimiseks võeti kasutusele võrgurakendus ning kehtestati vahetuste graafik, mille alusel tagatakse vastuvõtulaua lahtiolek töövälisel ajal; |
| --- | --- |

—

akrediteerimisteenused anti lõplikult üle koosseisulistele töötajatele; lobitöötajate akrediteerimiseks võeti kasutusele võrgurakendus ning kehtestati vahetuste graafik, mille alusel tagatakse vastuvõtulaua lahtiolek töövälisel ajal;

| — | võeti kasutusele SMSi-põhine turvasõnumite süsteem; |
| --- | --- |

—

võeti kasutusele SMSi-põhine turvasõnumite süsteem;

| — | määrati kindlaks neljatasandiline kriisiohjemenetlus ja loodi üksus, kes vastutab andmekaitseküsimuste eest; |
| --- | --- |

—

määrati kindlaks neljatasandiline kriisiohjemenetlus ja loodi üksus, kes vastutab andmekaitseküsimuste eest;

| — | Brüsselis auditeeriti videovalveseadmeid. |
| --- | --- |

—

Brüsselis auditeeriti videovalveseadmeid.

| 145. | Tuleb märkida ka seda, et 11. juuni 2012. aasta koosolekul kiitis juhatus vastavalt 2010. aasta ja 2011. aasta otsustele heaks turvateenuste koosseisulistele töötajatele üleandmise neljanda etapi, mille raames muudetakse teatavad sellised turvateenuste olulised elemendid nagu turvateenuste korraldus, akrediteerimine ja strateegiline kontroll koosseisuliste töötajate osutatavateks teenusteks. Neljas etapp algab Brüsselis 2013. aasta alguses ja see kestab umbes kaks aastat. Strasbourgis alustatakse teenuste üleandmist koosseisulistele töötajatele 2014. aasta juunis ja see kestab ligikaudu ühe aasta (2015. aasta juunini), st seni, kuni Brüsseli ja Strasbourgi töökohtade vahel suudetakse luua sünergia, eelkõige saates Brüsselis töötavaid lepingulisi töötajaid osaistungjärkude ajaks appi Strasbourgi lepingulistele töötajatele. Koosseisuvälised turvatöötajad asendatakse järk-järgult lepinguliste töötajatega (2013. aastal 80 töötajat ja 2014. aastal 180 töötajat). See ei avalda eelarvele mingit mõju, sest samas summas vähendatakse sisseostetavatele teenustele ette nähtud assigneeringuid. |
| --- | --- |

145.

Tuleb märkida ka seda, et 11. juuni 2012. aasta koosolekul kiitis juhatus vastavalt 2010. aasta ja 2011. aasta otsustele heaks turvateenuste koosseisulistele töötajatele üleandmise neljanda etapi, mille raames muudetakse teatavad sellised turvateenuste olulised elemendid nagu turvateenuste korraldus, akrediteerimine ja strateegiline kontroll koosseisuliste töötajate osutatavateks teenusteks. Neljas etapp algab Brüsselis 2013. aasta alguses ja see kestab umbes kaks aastat. Strasbourgis alustatakse teenuste üleandmist koosseisulistele töötajatele 2014. aasta juunis ja see kestab ligikaudu ühe aasta (2015. aasta juunini), st seni, kuni Brüsseli ja Strasbourgi töökohtade vahel suudetakse luua sünergia, eelkõige saates Brüsselis töötavaid lepingulisi töötajaid osaistungjärkude ajaks appi Strasbourgi lepingulistele töötajatele. Koosseisuvälised turvatöötajad asendatakse järk-järgult lepinguliste töötajatega (2013. aastal 80 töötajat ja 2014. aastal 180 töötajat). See ei avalda eelarvele mingit mõju, sest samas summas vähendatakse sisseostetavatele teenustele ette nähtud assigneeringuid.

E.   Muud uuendusmeetmed

E.1.   Peasekretariaadi prioriteetide korraldamine

| 146. | Aastate 2012-2014 jaoks võeti vastu uus haldustöö programm, mis hõlmab presidendi antud peamisi poliitilisi suuniseid, mis on liigitatud elluviidavate tegevuste ja projektide kaupa. Programmi teine osa koosneb peadirektoraatide kaupa rakendatavatest tegevustest ja projektidest. Kõik peadirektoraadid esitavad korrapäraselt aruanded oma tähtsaimate projektide edenemise kohta. |
| --- | --- |

146.

Aastate 2012-2014 jaoks võeti vastu uus haldustöö programm, mis hõlmab presidendi antud peamisi poliitilisi suuniseid, mis on liigitatud elluviidavate tegevuste ja projektide kaupa. Programmi teine osa koosneb peadirektoraatide kaupa rakendatavatest tegevustest ja projektidest. Kõik peadirektoraadid esitavad korrapäraselt aruanded oma tähtsaimate projektide edenemise kohta.

E.2.   Finantsjuhtimine ja eelarve täitmine

| 147. | Loodi juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine parlamendi eelarvet käsitlev töörühm, kelle ülesanne on esitada soovitusi selle kohta, kuidas muuta eelarvevahendite kasutamine tõhusamaks nii, et parlamendi tegevuses ei tekiks tõrkeid. Töörühm tegi ettepaneku vähendada parlamendiliikmete ja ametnike sõidukulusid 5 %. Juhatus kiitis ettepaneku 10. septembril 2012 toimunud koosolekul heaks. Töörühm tegi ka ettepaneku assigneeringujääkide koondümberpaigutamise kohta (vt tabelit 8b) ja hakkas analüüsima Euroopa Parlamendi, viie liikmesriigi parlamendi ja USA Kongressi vahelise võrdleva uuringu tulemusi. Soovitused esitatakse juhatusele 2013. aasta jooksul. |
| --- | --- |

147.

Loodi juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine parlamendi eelarvet käsitlev töörühm, kelle ülesanne on esitada soovitusi selle kohta, kuidas muuta eelarvevahendite kasutamine tõhusamaks nii, et parlamendi tegevuses ei tekiks tõrkeid. Töörühm tegi ettepaneku vähendada parlamendiliikmete ja ametnike sõidukulusid 5 %. Juhatus kiitis ettepaneku 10. septembril 2012 toimunud koosolekul heaks. Töörühm tegi ka ettepaneku assigneeringujääkide koondümberpaigutamise kohta (vt tabelit 8b) ja hakkas analüüsima Euroopa Parlamendi, viie liikmesriigi parlamendi ja USA Kongressi vahelise võrdleva uuringu tulemusi. Soovitused esitatakse juhatusele 2013. aasta jooksul.

E.3.   Personalijuhtimine

| 148. | Tänu sellele, et 11 peadirektoraadist üheksas loodi ressursside direktoraat, oli võimalik personalijuhtimine eri tasanditel tõhusamaks muuta ning suhtlus muude peadirektoraatide ja personali peadirektoraadi vahel muutus lihtsamaks. |
| --- | --- |

148.

Tänu sellele, et 11 peadirektoraadist üheksas loodi ressursside direktoraat, oli võimalik personalijuhtimine eri tasanditel tõhusamaks muuta ning suhtlus muude peadirektoraatide ja personali peadirektoraadi vahel muutus lihtsamaks.

| 149. | Peale selle hakati 2012. aasta veebruaris koostama e-CV (elektroonilise eluloo) rakendust, mis aitab parlamendi personalijuhtidel otsida konkreetsete ametikohtade või ülesannete jaoks spetsiifiliste oskustega töötajaid. |
| --- | --- |

149.

Peale selle hakati 2012. aasta veebruaris koostama e-CV (elektroonilise eluloo) rakendust, mis aitab parlamendi personalijuhtidel otsida konkreetsete ametikohtade või ülesannete jaoks spetsiifiliste oskustega töötajaid.

| 150. | Jätkati poliitikat, mille kohaselt antakse teatavad strateegilised teenused üle koosseisulistele töötajatele, et tõhustada juhtimist ja vähendada olulisimates valdkondades parlamendi sõltuvust välistest teenusepakkujatest. Sellega seoses otsustas juhatus 11. juunil 2012 luua lepingulised ametikohad (2013. aastal 80 kohta ja 2014. aastal 180 kohta), et jätkata turvateenuste üleandmist koosseisulistele töötajatele, ja 2. juulil luua 60 alalist ametikohta kahe aasta jooksul (2013 ja 2014), et anda teatavad IKT teenused üle koosseisulistele töötajatele. Teenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele ei mõjuta eelarvet, sest samal ajal vähendatakse asjaomaste teenuste sisseostmiseks ette nähtud assigneeringuid. |
| --- | --- |

150.

Jätkati poliitikat, mille kohaselt antakse teatavad strateegilised teenused üle koosseisulistele töötajatele, et tõhustada juhtimist ja vähendada olulisimates valdkondades parlamendi sõltuvust välistest teenusepakkujatest. Sellega seoses otsustas juhatus 11. juunil 2012 luua lepingulised ametikohad (2013. aastal 80 kohta ja 2014. aastal 180 kohta), et jätkata turvateenuste üleandmist koosseisulistele töötajatele, ja 2. juulil luua 60 alalist ametikohta kahe aasta jooksul (2013 ja 2014), et anda teatavad IKT teenused üle koosseisulistele töötajatele. Teenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele ei mõjuta eelarvet, sest samal ajal vähendatakse asjaomaste teenuste sisseostmiseks ette nähtud assigneeringuid.

E.4.   Arhiivide haldamine

| 151. | Juhatus kiitis 2. juuli 2012. aasta koosolekul heaks uue dokumentide ja arhiivide haldamise mudeli. Kord põhineb dokumentide kasutusea eri etappide eristamisel ja kogu tsükli asjakohasel korraldamisel. See aspekt on oluline eelkõige arhiivisüsteemi tõhustamiseks, see parandab jälgitavust ja tänu sellele on võimalik parlamendi dokumente kiiresti üles leida. See võimaldab ka parlamendil lihtsamini täita eeskirju, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele. |
| --- | --- |

151.

Juhatus kiitis 2. juuli 2012. aasta koosolekul heaks uue dokumentide ja arhiivide haldamise mudeli. Kord põhineb dokumentide kasutusea eri etappide eristamisel ja kogu tsükli asjakohasel korraldamisel. See aspekt on oluline eelkõige arhiivisüsteemi tõhustamiseks, see parandab jälgitavust ja tänu sellele on võimalik parlamendi dokumente kiiresti üles leida. See võimaldab ka parlamendil lihtsamini täita eeskirju, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele.

F.   Üldised struktuurimuutused peasekretariaadis (kaasa arvatud fraktsioonides)

| 152. | Kokku loodi 2012. aastal 147 uut ametikohta, et täita viit peamist vajadust, mis olid kokkuvõtvalt järgmised:








  — | : | Horvaatia ühinemise ettevalmistamine | : | 62 ametikohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | turvateenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele | : | 29 ametikohta |
| — | : | Lissaboni lepingu rakendamine | : | 27 ametikohta |
| — | : | infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kava elluviimine | : | 17 ametikohta |
| — | : | igapäevatööga seotud vajadused, mida ei olnud võimalik katta ümberpaigutuste abil | : | 12 ametikohta |

152.

Kokku loodi 2012. aastal 147 uut ametikohta, et täita viit peamist vajadust, mis olid kokkuvõtvalt järgmised:

—

:

Horvaatia ühinemise ettevalmistamine

:

62 ametikohta

—

:

turvateenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele

:

29 ametikohta

—

:

Lissaboni lepingu rakendamine

:

27 ametikohta

—

:

infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kava elluviimine

:

17 ametikohta

—

:

igapäevatööga seotud vajadused, mida ei olnud võimalik katta ümberpaigutuste abil

:

12 ametikohta

| 153. | Ametikohtade loetelus ja parlamendi juhtimises tehtud olulisemad muudatused on kokkuvõtvalt ära toodud järgmises tabelis.

  Tabel 11


  Kokkuvõte peasekretariaadis 2012. aastal toimunud ümberkorraldustest







  Peadirektoraat | Ümberkorraldused ja ajakohastamine |
| --- | --- | --- |
| DG PRES | Jaanuarist alates töötab salastatud teabe üksus ja praegu toimub selle tugevdamine. Selle peamine ülesanne on olnud koostada tihedas koostöös komisjoni ja nõukogu teenistustega salastatud dokumentide käitlemise rakendusmeetmed.
  Parlamendiliikmete haldusüksusel paluti osutada sekretariaaditeenust hiljuti loodud parlamendiliikmete käitumise küsimustega tegelevale nõuandekomiteele. See hõlmab volinike käitumisjuhendi rakendamise ja järgimise jälgimist ning tegelemist parlamendiliikmete majanduslike huvide deklaratsioonide ja taotlustega.
  Jätkus turvateenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele. |
| DG IPOL | Kõige tähtsam oli hiljuti loodud mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi ning majanduse juhtimise tugiüksuse tugevdamine ja uute meeskondade koolitamine. Peale selle loodi 2012. aasta aprillis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni ajutine sekretariaat. |
| DG EXPO | Loodi demokraatia toetamise direktoraat, kelle eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi tegevus uute ja arenevate demokraatlike riikide toetamisel sidusamaks. Uue direktoraadi loomine eelarvet ei mõjuta, sest vajalikud rahalised vahendid saadi ümberpaigutuse teel. Direktoraat alustas tööd 1. aprillil 2012. See hõlmab valimiste vaatluse üksust ja parlamentaarse demokraatia edendamise ametit, mis kuulusid välispoliitika peadirektoraati juba enne, samuti Lääne-Balkani riikide parlamentidega suhtlemise üksust, mis toodi üle presidentuuri peadirektoraadist, ja hiljuti loodud inimõigustealase tegevuse üksust. Tulenevalt esimeeste konverentsi 13. septembri 2012. aasta otsusest kuuluvad demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma laiendatud volituste hulka ka uue direktoraadi kõigi tegevuste poliitiline suunamine ja järelevalve. |
| DG COMM | 2012. aasta septembris korraldati olemasolevate töötajate ja ametikohtade ümberpaigutamise abil teenistused ümber, et viia peadirektoraadi struktuur prioriteetidega kooskõlla. Loodi kaks uut üksust ja kahe üksuse kohta struktuuris muudeti:






  — | direktoraadis B loodi horisontaalse ja temaatilise koordineerimise üksus; |

153.

Ametikohtade loetelus ja parlamendi juhtimises tehtud olulisemad muudatused on kokkuvõtvalt ära toodud järgmises tabelis.

Tabel 11

Kokkuvõte peasekretariaadis 2012. aastal toimunud ümberkorraldustest

Peadirektoraat

Ümberkorraldused ja ajakohastamine

DG PRES

Jaanuarist alates töötab salastatud teabe üksus ja praegu toimub selle tugevdamine. Selle peamine ülesanne on olnud koostada tihedas koostöös komisjoni ja nõukogu teenistustega salastatud dokumentide käitlemise rakendusmeetmed.

Parlamendiliikmete haldusüksusel paluti osutada sekretariaaditeenust hiljuti loodud parlamendiliikmete käitumise küsimustega tegelevale nõuandekomiteele. See hõlmab volinike käitumisjuhendi rakendamise ja järgimise jälgimist ning tegelemist parlamendiliikmete majanduslike huvide deklaratsioonide ja taotlustega.

Jätkus turvateenuste üleandmine koosseisulistele töötajatele.

DG IPOL

Kõige tähtsam oli hiljuti loodud mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi ning majanduse juhtimise tugiüksuse tugevdamine ja uute meeskondade koolitamine. Peale selle loodi 2012. aasta aprillis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni ajutine sekretariaat.

DG EXPO

Loodi demokraatia toetamise direktoraat, kelle eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi tegevus uute ja arenevate demokraatlike riikide toetamisel sidusamaks. Uue direktoraadi loomine eelarvet ei mõjuta, sest vajalikud rahalised vahendid saadi ümberpaigutuse teel. Direktoraat alustas tööd 1. aprillil 2012. See hõlmab valimiste vaatluse üksust ja parlamentaarse demokraatia edendamise ametit, mis kuulusid välispoliitika peadirektoraati juba enne, samuti Lääne-Balkani riikide parlamentidega suhtlemise üksust, mis toodi üle presidentuuri peadirektoraadist, ja hiljuti loodud inimõigustealase tegevuse üksust. Tulenevalt esimeeste konverentsi 13. septembri 2012. aasta otsusest kuuluvad demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma laiendatud volituste hulka ka uue direktoraadi kõigi tegevuste poliitiline suunamine ja järelevalve.

DG COMM

2012. aasta septembris korraldati olemasolevate töötajate ja ametikohtade ümberpaigutamise abil teenistused ümber, et viia peadirektoraadi struktuur prioriteetidega kooskõlla. Loodi kaks uut üksust ja kahe üksuse kohta struktuuris muudeti:

—

direktoraadis B loodi horisontaalse ja temaatilise koordineerimise üksus;

| — | direktoraadi C alla kuuluv ürituste üksus lahutati kaheks üksuseks: ürituste ja näituste üksuseks ning teavituskampaaniate üksuseks; |
| --- | --- |

—

direktoraadi C alla kuuluv ürituste üksus lahutati kaheks üksuseks: ürituste ja näituste üksuseks ning teavituskampaaniate üksuseks;

| — | Euroopa Ajaloo Maja üksus viidi direktoraadi C (kodanikega suhtlemise direktoraat) alluvusse; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ajaloo Maja üksus viidi direktoraadi C (kodanikega suhtlemise direktoraat) alluvusse;

| — | avaliku arvamuse jälgimise üksus viidi peadirektori alluvusse; |
| --- | --- |

—

avaliku arvamuse jälgimise üksus viidi peadirektori alluvusse;

| — | Euroopa Liidu külastusprogrammi üksus viidi peadirektori alluvusse. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu külastusprogrammi üksus viidi peadirektori alluvusse.

DG INLO

Et hoonete arv üha suureneb ja vanus kasvab, jagati infrastruktuuri direktoraat 1. aprillil 2012 kaheks eraldi direktoraadiks: üks vastutab kinnisvaraprojektide juhtimise (muu hulgas luuakse tulevikus üksus, kes hakkab tegelema ainult Strasbourgi kinnisvaraprojektidega) ja teine kinnisvara haldamise ja hoolduse eest.

2012. aasta jaanuaris loodi ka ressursside direktoraat, kes tegeleb keskselt personali- ja finantsküsimuste, avalike hangete, infotehnoloogia halduse ja EMASi teenistusega. Sellega seoses loodi keskse toe üksused: üks vastutab peadirektoraadi eelarve planeerimise, selle täitmise jälgimise ja kontrollimise eest, teine üldise koordineerimise ning kolmas lepingute ja avalike hangete eest. 2012. aasta juulis loodi ka arvutisüsteemide ja infotehnoloogiateenuste üksus.

DG TRAD

Ressursside direktoraadi loomise tõttu muudeti senist struktuuri. Uus direktoraat C koosneb nüüd neljast üksusest: personaliüksus, finantsressursside haldamise ja kontrolli üksus, koolituse ja praktika üksus ning infotehnoloogia ja IT-toe üksus. Nende muudatuste eesmärk oli tagada kogu peadirektoraadis ressursside ühtne haldamine ja viia struktuur muude peadirektoraatidega vastavusse.

Peale selle loodi toimetamisüksus, kes parandab teiste keeleüksuste poolt tõlgitavate lähtetekstide kvaliteeti ja aitab sellega suurendada tõhusust.

DG INTE

2012. aasta alguses loodi ressursside direktoraat. Aasta lõpuks oli direktoraadis loodud uute üksuste eri ametikohtade täitmine peaaegu lõpule viidud.

2012. aasta augustis loodi korraldamise ja planeerimise direktoraadis e-õppe üksus, kelle eesmärk on tagada kõikides töökeeltes võimalikult palju asjatundlikke tõlke, et toetada peadirektoraadi pingutusi järelkasvu kavandamisel ja töölevõtmisel.

DG ITEC

2011. aasta lõpus loodud ressursside direktoraadis moodustati neli üksust, kelle juhatajad määrati ametisse 2012. aastal. Üksuste moodustamisel kasutati olemasolevaid ressursse ja uusi töötajaid tööle ei võetud.

Juhatus otsustas 2. juuli 2012. aasta koosolekul, et teatav osa IKT teenustest, mida seni osutasid välised teenusepakkujad, antakse üle koosseisulistele töötajatele. Selle eelarvet mittemõjutava meetme tõttu luuakse 2013. ja 2014. aastal 60 alalist ametikohta.

Tänu aasta keskel loodud kavandamise ja arendamise üksusele oli võimalik parandada kavandamist, projektitaotluste esialgset hindamist ja infotehnoloogiaprogrammide järelevalvet.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

(4)  Finantsmääruse artikli 13 lõiked 1 ja 4.

(5)  Finantsmääruse artikli 13 lõige 1, lõike 2 punkt a ja lõige 5.

(6)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikkel 24 (eelarvepädevate institutsioonide otsus) ja artikkel 43 (eelarvepädevate institutsioonide otsus määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamiseks).

(8)  Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.

(9)  Ümberpaigutamine punktist 2002„Liisingumaksed” punkti 2003„Kinnisvara soetamine”.

(10)  2012. aastaga seotud sõite on võimalik deklareerida kuni 31. oktoobrini 2013.

(11)

NB! 754 parlamendiliiget 2012. aastal (736 parlamendiliiget 2011. aastal).

(12)  Sõit loetakse fraktsiooni koosolekule sõiduks isegi siis, kui parlamendiliikmel oli pärast seda võimalik osaleda ka komisjoni koosolekul, ja vastupidi.

(13)  See punkt on seotud peamiselt lepinguliste töötajatega.

(14)  See punkt on peamiselt seotud sisseostetavate kirjaliku tõlke teenustega.

(15)  2012. aastal korrigeeritud arv.

(16)  Kontrollikoda, ombudsman, tõlkekeskus, komisjoni koosolekud Luxembourgis ja osaliselt Regioonide Komitee.

(17)  I tegevusüksus hõlmab füüsilist tööd ja haldusabialaseid ülesandeid; II tegevusüksus hõlmab abistavaid ja sekretäride ülesandeid, ameti toimimisega seotud ja muid taolisi ülesandeid; III tegevusüksus hõlmab täidesaatvaid, kavandavaid, raamatupidamisega seotud ja muid tehnilisi ülesandeid; IV tegevusüksus hõlmab haldus-, nõuandvaid, keelevaldkonna ja tehnilisi ülesandeid.

(18)

NB! Selle punkti jaoks ette nähtud sihtotstarbeline tulu – lapsevanemate makstavad tasud – ulatus 4 451 335 euroni.

(19)

NB! Need näitajad põhinevad Streamline’i süsteemis kasutataval uuel jaotusel ega ole otseselt 2011. aasta andmetega võrreldavad.

(20)  Keskmine on arvutatud 754 parlamendiliikme põhjal (hõlmab niisiis parlamendiliikmeid, kellel oli leping kas üksnes registreeritud assistentidega või üksnes kohalike assistentidega).

(21)  Juhatus võttis raamatukogu uue kontseptsiooni vastu 4. juulil 2011.

(22)  Euroopa kodanikualgatus loetakse edukaks, kui korraldajad on kogunud miljon kodanike toetusavaldust vähemalt kaheksast liikmesriigist. Kui korraldajad on esitanud piisava arvu toetusavaldusi ja asjaomaste riiklike ametiasutuste kontrollitõendid, avaldab komisjon algatuse oma registris. Eeskirjade kohaselt on Euroopa Parlamendil sellest kuupäevast alates kolm kuud aega kõnealusel teemal kuulamise korraldamiseks.

(23)  Kui ühinemine on aset leidnud, asendab parlament pärast EPSO konkursside toimumist lepingulised töötajad järk-järgult ametnikega.

(24)  Parlamendi keskkonnajuhtimissüsteem.

---

I LISA

C-ÜMBERPAIGUTAMISTE KOKKUVÕTE EELARVEAASTAL 2012

| (eurodes) |
| --- |
| No | Kust/kuhu | Rubriik | Ümberpaigutamisega eraldatud summa | Ümberpaigutamiseks võetud summa |
| C1 | punktist | 2 0 0 1 01 | Iga-aastased liisingumaksed: Luksemburg | | –2 000 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2 0 2 2 03 | Puhastusteenused ja korrashoid: Brüssel | 2 000 000 | |
| C2 | punktist | 1 0 1 0 02 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud: ravikulude hüvitamine | | – 230 000 |
| peatükki | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| artiklisse | 102 | Üleminekuhüvitised | 230 000 | |
| C3 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | – 450 000 |
| peatükki | 23 | Jooksvad halduskulud | | |
| punkti | 2 3 2 0 01 | Õigusabikulud ja kahjutasud: õigusabi kulud | 450 000 | |
| C4 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –75 000 |
| peatükki | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: soetamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| punkti | 3 2 4 5 02 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: Sahharovi auhind ja auhinnatseremoonia korralduskulud | 75 000 | |
| C5 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –9 985 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | | |
| punkti | 2 1 0 0 02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon | 7 926 000 | |
| punkti | 2 1 0 0 03 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud ja kasutajate rühmad | 1 320 000 | |
| punkti | 2 1 0 2 01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 739 000 | |
| C6 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –3 200 000 |
| peatükki | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punkti | 1 4 2 0 02 | Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd | 3 200 000 | |
| C7 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –10 192 015 |
| | 1 0 0 4 02 | Tavalised reisikulud: parlamendi delegatsioonid ning AKV-ELi konventsioonis ja Euroopa – Vahemere piirkonna foorumi asutamislepingus sätestatud institutsioonid | | –1 500 000 |
| peatükki | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punkti | 1 0 0 4 01 | Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud | 9 400 000 | |
| punkti | 1 0 0 5 01 | Muud reisikulud: muud reisikulud | 2 292 015 | |
| C8 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –2 000 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2007 | Ruumide sisustamine | 2 000 000 | |
| C9 | peatükist | 2 3 5 0 02 | Telekommunikatsioon Strasbourgis | | –98 924 |
| punktist | 2 3 5 0 03 | Telekommunikatsioon Brüsselis | | –1 316 228 |
| punktist | 2 3 5 0 04 | Telekommunikatsioon: andmesidekulud (andmesidevõrkude liitumis-, teenus- ja kasutamistasud) | | –1 314 848 |
| punktist | 1 4 0 2 01 | Tõlgid: suuline tõlge ja konverentsitehnikud | | –3 100 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | | |
| punkti | 2 1 0 0 02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon | 1 800 000 | |
| punkti | 2 1 0 2 01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 4 030 000 | |
| C10 | peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | –2 697 516 |
| peatükist | 12 | Ametnikud ja ajutised teenistujad | | –14 480 000 |
| peatükist | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | –8 085 000 |
| peatükist | 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | | – 280 000 |
| peatükist | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | –5 065 000 |
| peatükist | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara | | – 900 000 |
| peatükist | 23 | Jooksvad halduskulud | | –1 887 136 |
| peatükist | 30 | Koosolekud ja konverentsid | | –3 666 387 |
| peatükist | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: soetamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | –1 641 600 |
| peatükist | 40 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | | – 297 361 |
| peatükist | 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | | –6 000 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2001 | Liisingumaksed | 10 000 000 | |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 35 000 000 | |
| C-ümberpaigutamiste kogusumma | 80 462 015 | –80 462 015 |

(eurodes)

No

Kust/kuhu

Rubriik

Ümberpaigutamisega eraldatud summa

Ümberpaigutamiseks võetud summa

C1

punktist

2 0 0 1 01

Iga-aastased liisingumaksed: Luksemburg

–2 000 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2 0 2 2 03

Puhastusteenused ja korrashoid: Brüssel

2 000 000

C2

punktist

1 0 1 0 02

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud: ravikulude hüvitamine

– 230 000

peatükki

10

Institutsiooni liikmed

artiklisse

102

Üleminekuhüvitised

230 000

C3

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

– 450 000

peatükki

23

Jooksvad halduskulud

punkti

2 3 2 0 01

Õigusabikulud ja kahjutasud: õigusabi kulud

450 000

C4

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

–75 000

peatükki

32

Eksperdiarvamused ja teave: soetamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

punkti

3 2 4 5 02

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: Sahharovi auhind ja auhinnatseremoonia korralduskulud

75 000

C5

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

–9 985 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

punkti

2 1 0 0 02

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon

7 926 000

punkti

2 1 0 0 03

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud ja kasutajate rühmad

1 320 000

punkti

2 1 0 2 01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

739 000

C6

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

–3 200 000

peatükki

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punkti

1 4 2 0 02

Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd

3 200 000

C7

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–10 192 015

1 0 0 4 02

Tavalised reisikulud: parlamendi delegatsioonid ning AKV-ELi konventsioonis ja Euroopa – Vahemere piirkonna foorumi asutamislepingus sätestatud institutsioonid

–1 500 000

peatükki

10

Institutsiooni liikmed

punkti

1 0 0 4 01

Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud

9 400 000

punkti

1 0 0 5 01

Muud reisikulud: muud reisikulud

2 292 015

C8

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–2 000 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2007

Ruumide sisustamine

2 000 000

C9

peatükist

2 3 5 0 02

Telekommunikatsioon Strasbourgis

–98 924

punktist

2 3 5 0 03

Telekommunikatsioon Brüsselis

–1 316 228

punktist

2 3 5 0 04

Telekommunikatsioon: andmesidekulud (andmesidevõrkude liitumis-, teenus- ja kasutamistasud)

–1 314 848

punktist

1 4 0 2 01

Tõlgid: suuline tõlge ja konverentsitehnikud

–3 100 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

punkti

2 1 0 0 02

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon

1 800 000

punkti

2 1 0 2 01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

4 030 000

C10

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

–2 697 516

peatükist

12

Ametnikud ja ajutised teenistujad

–14 480 000

peatükist

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

–8 085 000

peatükist

16

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

– 280 000

peatükist

20

Hooned ja nendega seotud kulud

–5 065 000

peatükist

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja vallasvara

– 900 000

peatükist

23

Jooksvad halduskulud

–1 887 136

peatükist

30

Koosolekud ja konverentsid

–3 666 387

peatükist

32

Eksperdiarvamused ja teave: soetamine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

–1 641 600

peatükist

40

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

– 297 361

peatükist

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

–6 000 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2001

Liisingumaksed

10 000 000

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

35 000 000

C-ümberpaigutamiste kogusumma

80 462 015

–80 462 015

---

II LISA

P-ÜMBERPAIGUTAMISTE KOKKUVÕTE EELARVEAASTAL 2012

| (eurodes) |
| --- |
| Nr | Peatükk/artikkel/punkt | Summa |
| Jooksvate assigneeringute ümberpaigutamised |
| P1 | Artiklis 210 | |
| punktist | 2 1 0 0 02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon | –3 517 300 |
| punkti | 2 1 0 2 01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 3 517 300 |
| P2 | Artiklis 324 | |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | – 500 000 |
| punkti | 3 2 4 1 01 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjastamine | 500 000 |
| P3 | Artiklis 422 | |
| punktist | 4 2 2 0 01 | Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid | – 500 000 |
| punkti | 4222 | Vahetuskursi erinevused | 500 000 |
| P4 | Artiklis 324 | |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | – 500 000 |
| punkti | 3 2 4 1 01 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjastamine | 500 000 |
| P5 | Artiklis 324 | |
| punktist | 3 2 4 8 01 | Audiovisuaalse teabe kulud: audiovisuaalprogrammide kaastootmine ja levitamine | –1 264 475 |
| punkti | 3 2 4 2 02 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: elektrooniline teave (internet) | 954 475 |
| punkti | 3 2 4 5 01 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: liikmesriikide arvamuskujundajate jaoks liikmesriikide tasandil toimuvate ja rahvusvaheliste seminaride ja sümpoosionide korraldamise toetused, sümpoosionide korraldamise kulud | 310 000 |
| P7 | Artiklis 422 | |
| punktist | 4 2 2 0 01 | Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid | – 300 000 |
| punkti | 4222 | Vahetuskursi erinevused | 300 000 |
| P8 | Artiklis 200 | |
| punktist | 2 0 0 0 01 | Üür: Luksemburg | – 500 000 |
| punktist | 2 0 0 0 03 | Üür: Brüssel | –1 900 000 |
| punktist | 2 0 0 0 04 | Üür: infobürood | –1 353 000 |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 3 753 000 |
| P9 | Artiklis 324 | |
| punktist | 3 2 4 2 03 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: Õigusloome jälgimissüsteem (OEIL) | –45 000 |
| punkti | 3 2 4 1 02 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjalik tõlge | 45 000 |
| Jooksvate assigneeringute ümberpaigutamised kokku | 10 379 775 |
| Ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute ümberpaigutamine |
| P6 | Artiklis 200 | |
| punktist | 2001 | Liisingumaksed | –88 924 943 |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 88 924 943 |
| Ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute ümberpaigutamised kokku | 88 924 943 |
| P-ümberpaigutamiste kogusumma | 99 304 718 |

(eurodes)

Nr

Peatükk/artikkel/punkt

Summa

Jooksvate assigneeringute ümberpaigutamised

P1

Artiklis 210

punktist

2 1 0 0 02

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioon

–3 517 300

punkti

2 1 0 2 01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

3 517 300

P2

Artiklis 324

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 500 000

punkti

3 2 4 1 01

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjastamine

500 000

P3

Artiklis 422

punktist

4 2 2 0 01

Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid

– 500 000

punkti

4222

Vahetuskursi erinevused

500 000

P4

Artiklis 324

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 500 000

punkti

3 2 4 1 01

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjastamine

500 000

P5

Artiklis 324

punktist

3 2 4 8 01

Audiovisuaalse teabe kulud: audiovisuaalprogrammide kaastootmine ja levitamine

–1 264 475

punkti

3 2 4 2 02

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: elektrooniline teave (internet)

954 475

punkti

3 2 4 5 01

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: liikmesriikide arvamuskujundajate jaoks liikmesriikide tasandil toimuvate ja rahvusvaheliste seminaride ja sümpoosionide korraldamise toetused, sümpoosionide korraldamise kulud

310 000

P7

Artiklis 422

punktist

4 2 2 0 01

Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid

– 300 000

punkti

4222

Vahetuskursi erinevused

300 000

P8

Artiklis 200

punktist

2 0 0 0 01

Üür: Luksemburg

– 500 000

punktist

2 0 0 0 03

Üür: Brüssel

–1 900 000

punktist

2 0 0 0 04

Üür: infobürood

–1 353 000

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

3 753 000

P9

Artiklis 324

punktist

3 2 4 2 03

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: Õigusloome jälgimissüsteem (OEIL)

–45 000

punkti

3 2 4 1 02

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – kirjalik tõlge

45 000

Jooksvate assigneeringute ümberpaigutamised kokku

10 379 775

Ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute ümberpaigutamine

P6

Artiklis 200

punktist

2001

Liisingumaksed

–88 924 943

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

88 924 943

Ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute ümberpaigutamised kokku

88 924 943

P-ümberpaigutamiste kogusumma

99 304 718

---

III LISA

2012. AASTA ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (eurodes) |
| --- |
| Artikkel/punkt | Rubriik | Esialgsed assigneeringud | Ümberpaigutamised | Lõplikud assigneeringud | Võetud kulukohustused | Kasutamise määr |
| 1000 | Palgad | 69 880 000 | – 700 000 | 69 180 000 | 69 107 538 | 99,9 % |
| 1004 | Tavalised reisikulud | 64 203 310 | 7 900 000 | 72 103 310 | 72 103 309 | 100,0 % |
| 1005 | Muud reisikulud | 4 488 082 | 2 292 015 | 6 780 097 | 6 778 861 | 100,0 % |
| 1006 | Üldkulude hüvitis | 39 275 428 | – 200 000 | 39 075 428 | 39 000 932 | 99,8 % |
| 1007 | Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised | 181 000 | –4 000 | 177 000 | 173 914 | 98,3 % |
| 1010 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud | 3 282 540 | – 630 000 | 2 652 540 | 2 399 615 | 90,5 % |
| 1012 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | 384 000 | – 100 000 | 284 000 | 241 864 | 85,2 % |
| 1020 | Üleminekuhüvitised | 490 000 | 110 000 | 600 000 | 566 485 | 94,4 % |
| 1030 | Vanaduspensionid | 11 084 000 | – 951 016 | 10 132 984 | 10 086 747 | 99,5 % |
| 1031 | Invaliidsuspensionid | 418 000 | –62 400 | 355 600 | 333 371 | 93,7 % |
| 1032 | Toitjakaotuspensionid | 2 930 000 | – 150 600 | 2 779 400 | 2 759 882 | 99,3 % |
| 1033 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | 46 000 | –9 500 | 36 500 | 35 654 | 97,7 % |
| 1050 | Keele- ja arvutikursused | 700 000 | 0 | 700 000 | 678 941 | 97,0 % |
| 1080 | Vahetuskursi erinevused | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1090 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1091 | Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1200 | Töötasu ja hüvitised | 569 732 297 | -13 000 000 | 556 732 297 | 555 375 070 | 99,8 % |
| 1202 | Tasustatav ületunnitöö | 455 200 | – 280 000 | 175 200 | 175 000 | 99,9 % |
| 1204 | Õigused teenistusse astumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel | 5 035 000 | -1 200 000 | 3 835 000 | 3 835 000 | 100,0 % |
| 1220 | Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel | 402 000 | 0 | 402 000 | 363 780 | 90,5 % |
| 1222 | Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem | 1 097 000 | 0 | 1 097 000 | 951 912 | 86,8 % |
| 124 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1400 | Muud teenistujad | 36 848 800 | -1 200 000 | 35 648 800 | 34 790 888 | 97,6 % |
| 1402 | Tõlgid | 53 000 000 | -6 500 000 | 46 500 000 | 46 000 000 | 98,9 % |
| 1404 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 7 961 520 | -1 550 000 | 6 411 520 | 6 264 848 | 97,7 % |
| 1406 | Vaatlejad | 1 200 000 | – 735 000 | 465 000 | 465 000 | 100,0 % |
| 1407 | Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm) | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1420 | Sisseostetavad teenused | 13 370 000 | 2 000 000 | 15 370 000 | 14 587 633 | 94,9 % |
| 1422 | Institutsioonide keelealane koostöö | 383 000 | 0 | 383 000 | 374 729 | 97,8 % |
| 144 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1610 | Töölevõtmise kulud | 402 775 | – 100 000 | 302 775 | 280 000 | 92,5 % |
| 1612 | Täiendõpe | 4 400 000 | 0 | 4 400 000 | 4 177 428 | 94,9 % |
| 1630 | Sotsiaalhoolekanne | 711 500 | 0 | 711 500 | 528 784 | 74,3 % |
| 1631 | Liikuvus | 996 000 | – 180 000 | 816 000 | 619 772 | 76,0 % |
| 1632 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 310 400 | 0 | 310 400 | 290 634 | 93,6 % |
| 1650 | Meditsiiniteenistus | 1 135 000 | 0 | 1 135 000 | 1 002 408 | 88,3 % |
| 1652 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 3 960 000 | 0 | 3 960 000 | 3 960 000 | 100,0 % |
| 1654 | Lasteaed ja lepingulised lastesõimed | 6 010 775 | 0 | 6 010 775 | 5 840 796 | 97,2 % |
| 2000 | Üür | 34 131 999 | -3 753 000 | 30 378 999 | 30 359 988 | 99,9 % |
| 2001 | Liisingumaksed | 25 910 000 | 8 000 000 | 33 910 000 | 33 910 000 | 100,0 % |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | 0 | 38 753 000 | 38 753 000 | 38 753 000 | 100,0 % |
| 2005 | Hoonete ehitus | 6 995 000 | -2 300 000 | 4 695 000 | 4 583 616 | 97,6 % |
| 2007 | Ruumide sisustamine | 33 625 000 | 2 000 000 | 35 625 000 | 34 811 824 | 97,7 % |
| 2008 | Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud | 5 100 000 | – 460 000 | 4 640 000 | 4 207 679 | 90,7 % |
| 2022 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 46 965 000 | 2 000 000 | 48 965 000 | 48 638 644 | 99,3 % |
| 2024 | Energiatarbimine | 18 435 000 | 0 | 18 435 000 | 17 692 010 | 96,0 % |
| 2026 | Hoonete turvalisus ja valve | 38 405 857 | -2 305 000 | 36 100 857 | 35 023 714 | 97,0 % |
| 2028 | Kindlustus | 953 000 | 0 | 953 000 | 884 452 | 92,8 % |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | 37 392 000 | 7 528 700 | 44 920 700 | 44 585 309 | 99,3 % |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | 62 933 000 | 8 286 300 | 71 219 300 | 70 511 060 | 99,0 % |
| 2120 | Mööbel | 3 277 500 | – 900 000 | 2 377 500 | 2 040 859 | 85,8 % |
| 2140 | Tehniline varustus ja sisseseade | 19 983 124 | 0 | 19 983 124 | 19 562 815 | 97,9 % |
| 2160 | Sõidukid | 6 270 000 | 0 | 6 270 000 | 6 104 391 | 97,4 % |
| 2300 | Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad | 2 608 000 | – 475 000 | 2 133 000 | 2 010 714 | 94,3 % |
| 2310 | Finantskulud | 170 000 | – 153 136 | 16 864 | 16 864 | 100,0 % |
| 2320 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 1 314 000 | 440 000 | 1 754 000 | 1 433 604 | 81,7 % |
| 2350 | Telekommunikatsioon | 7 441 000 | -2 730 000 | 4 711 000 | 4 456 154 | 94,6 % |
| 2360 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 352 500 | –14 000 | 338 500 | 271 283 | 80,1 % |
| 2370 | Kolimiskulud | 950 000 | – 125 000 | 825 000 | 760 360 | 92,2 % |
| 2380 | Muud halduskulud | 784 500 | – 250 000 | 534 500 | 438 223 | 82,0 % |
| 239 | Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava | 950 000 | – 860 000 | 90 000 | 89 559 | 99,5 % |
| 3000 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 29 070 000 | -3 000 000 | 26 070 000 | 25 600 000 | 98,2 % |
| 3020 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 1 361 350 | –90 000 | 1 271 350 | 997 012 | 78,4 % |
| 3040 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 2 600 000 | 0 | 2 600 000 | 2 598 000 | 99,9 % |
| 3042 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 1 396 000 | 0 | 1 396 000 | 927 388 | 66,4 % |
| 3044 | WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud | 860 000 | – 300 000 | 560 000 | 304 126 | 54,3 % |
| 3046 | AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud | 400 000 | – 200 000 | 200 000 | 103 016 | 51,5 % |
| 3047 | Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud | 82 000 | 0 | 82 000 | 80 952 | 98,7 % |
| 3048 | Vahemere Liidu parlamentaarse assambleega seotud mitmesugused korralduskulud | 220 000 | 0 | 220 000 | 7 218 | 3,3 % |
| 3049 | Kulutused reisibüroo teenustele | 2 083 000 | –76 387 | 2 006 613 | 2 006 613 | 100,0 % |
| 3200 | Eksperdiarvamuste hankimine | 11 420 000 | – 913 000 | 10 507 000 | 9 802 865 | 93,3 % |
| 3220 | Dokumentatsiooni- ja raamatukogu kulud | 4 516 686 | – 418 600 | 4 098 086 | 3 974 137 | 97,0 % |
| 3222 | Arhiivkogude kulud | 1 932 500 | 0 | 1 932 500 | 1 600 768 | 82,8 % |
| 323 | Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale | 535 000 | 0 | 535 000 | 409 936 | 76,6 % |
| 3240 | Euroopa Liidu Teataja | 5 056 000 | -1 000 000 | 4 056 000 | 4 055 500 | 100,0 % |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | 4 760 000 | 1 045 000 | 5 805 000 | 5 689 769 | 98,0 % |
| 3242 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 21 626 000 | 879 475 | 22 505 475 | 22 124 435 | 98,3 % |
| 3243 | Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastuskeskus | 3 600 000 | 0 | 3 600 000 | 3 462 168 | 96,2 % |
| 3244 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 28 940 000 | 0 | 28 940 000 | 27 985 491 | 96,7 % |
| 3245 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 3 696 650 | 385 000 | 4 081 650 | 3 664 748 | 89,8 % |
| 3246 | Parlamendi telekanal (Web TV) | 8 500 000 | 0 | 8 500 000 | 8 391 152 | 98,7 % |
| 3248 | Audiovisuaalse teabe kulud | 14 760 000 | -1 264 475 | 13 495 525 | 13 369 011 | 99,1 % |
| 3249 | Teabevahetus riikide parlamentidega | 675 000 | – 280 000 | 395 000 | 337 336 | 85,4 % |
| 325 | Infobüroodega seotud kulud | 1 100 000 | 0 | 1 100 000 | 1 100 000 | 100,0 % |
| 4000 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud | 57 165 000 | – 102 633 | 57 062 367 | 57 062 367 | 100,0 % |
| 4020 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 18 900 000 | 0 | 18 900 000 | 18 900 000 | 100,0 % |
| 403 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 12 150 000 | – 194 728 | 11 955 272 | 11 955 272 | 100,0 % |
| 4220 | Parlamendiliikmete assistendid | 190 340 175 | -6 800 000 | 183 540 175 | 179 753 670 | 97,9 % |
| 4222 | Vahetuskursi erinevused | 500 000 | 800 000 | 1 300 000 | 1 118 152 | 86,0 % |
| 4400 | Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud | 200 000 | 0 | 200 000 | 200 000 | 100,0 % |
| 4420 | Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud | 160 000 | 0 | 160 000 | 160 000 | 100,0 % |
| 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | 14 118 481 | -12 192 015 | 1 926 466 | 0 | — |
| 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | 15 374 172 | -13 710 000 | 1 664 172 | 0 | — |
| 10 3 | Laienemisreserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 4 | Info– ja kommunikatsioonipoliitika reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 5 | Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 6 | Uute prioriteetsete eesmärkide reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 8 | Süsteemi EMAS reserv | 50 000 | 0 | 50 000 | 0 | — |
| Kokku | 1 717 868 121 | 0 | 1 717 868 121 | 1 693 038 015 | 98,6 % |

(eurodes)

Artikkel/punkt

Rubriik

Esialgsed assigneeringud

Ümberpaigutamised

Lõplikud assigneeringud

Võetud kulukohustused

Kasutamise määr

1000

Palgad

69 880 000

– 700 000

69 180 000

69 107 538

99,9 %

1004

Tavalised reisikulud

64 203 310

7 900 000

72 103 310

72 103 309

100,0 %

1005

Muud reisikulud

4 488 082

2 292 015

6 780 097

6 778 861

100,0 %

1006

Üldkulude hüvitis

39 275 428

– 200 000

39 075 428

39 000 932

99,8 %

1007

Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised

181 000

–4 000

177 000

173 914

98,3 %

1010

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud

3 282 540

– 630 000

2 652 540

2 399 615

90,5 %

1012

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

384 000

– 100 000

284 000

241 864

85,2 %

1020

Üleminekuhüvitised

490 000

110 000

600 000

566 485

94,4 %

1030

Vanaduspensionid

11 084 000

– 951 016

10 132 984

10 086 747

99,5 %

1031

Invaliidsuspensionid

418 000

–62 400

355 600

333 371

93,7 %

1032

Toitjakaotuspensionid

2 930 000

– 150 600

2 779 400

2 759 882

99,3 %

1033

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

46 000

–9 500

36 500

35 654

97,7 %

1050

Keele- ja arvutikursused

700 000

0

700 000

678 941

97,0 %

1080

Vahetuskursi erinevused

0

0

0

0

—

1090

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1091

Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping

0

0

0

0

—

1200

Töötasu ja hüvitised

569 732 297

-13 000 000

556 732 297

555 375 070

99,8 %

1202

Tasustatav ületunnitöö

455 200

– 280 000

175 200

175 000

99,9 %

1204

Õigused teenistusse astumisel, teisele tööle üleviimisel ja teenistusest lahkumisel

5 035 000

-1 200 000

3 835 000

3 835 000

100,0 %

1220

Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel

402 000

0

402 000

363 780

90,5 %

1222

Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem

1 097 000

0

1 097 000

951 912

86,8 %

124

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1400

Muud teenistujad

36 848 800

-1 200 000

35 648 800

34 790 888

97,6 %

1402

Tõlgid

53 000 000

-6 500 000

46 500 000

46 000 000

98,9 %

1404

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

7 961 520

-1 550 000

6 411 520

6 264 848

97,7 %

1406

Vaatlejad

1 200 000

– 735 000

465 000

465 000

100,0 %

1407

Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm)

0

0

0

0

—

1420

Sisseostetavad teenused

13 370 000

2 000 000

15 370 000

14 587 633

94,9 %

1422

Institutsioonide keelealane koostöö

383 000

0

383 000

374 729

97,8 %

144

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1610

Töölevõtmise kulud

402 775

– 100 000

302 775

280 000

92,5 %

1612

Täiendõpe

4 400 000

0

4 400 000

4 177 428

94,9 %

1630

Sotsiaalhoolekanne

711 500

0

711 500

528 784

74,3 %

1631

Liikuvus

996 000

– 180 000

816 000

619 772

76,0 %

1632

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

310 400

0

310 400

290 634

93,6 %

1650

Meditsiiniteenistus

1 135 000

0

1 135 000

1 002 408

88,3 %

1652

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

3 960 000

0

3 960 000

3 960 000

100,0 %

1654

Lasteaed ja lepingulised lastesõimed

6 010 775

0

6 010 775

5 840 796

97,2 %

2000

Üür

34 131 999

-3 753 000

30 378 999

30 359 988

99,9 %

2001

Liisingumaksed

25 910 000

8 000 000

33 910 000

33 910 000

100,0 %

2003

Kinnisvara soetamine

0

38 753 000

38 753 000

38 753 000

100,0 %

2005

Hoonete ehitus

6 995 000

-2 300 000

4 695 000

4 583 616

97,6 %

2007

Ruumide sisustamine

33 625 000

2 000 000

35 625 000

34 811 824

97,7 %

2008

Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud

5 100 000

– 460 000

4 640 000

4 207 679

90,7 %

2022

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

46 965 000

2 000 000

48 965 000

48 638 644

99,3 %

2024

Energiatarbimine

18 435 000

0

18 435 000

17 692 010

96,0 %

2026

Hoonete turvalisus ja valve

38 405 857

-2 305 000

36 100 857

35 023 714

97,0 %

2028

Kindlustus

953 000

0

953 000

884 452

92,8 %

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

37 392 000

7 528 700

44 920 700

44 585 309

99,3 %

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

62 933 000

8 286 300

71 219 300

70 511 060

99,0 %

2120

Mööbel

3 277 500

– 900 000

2 377 500

2 040 859

85,8 %

2140

Tehniline varustus ja sisseseade

19 983 124

0

19 983 124

19 562 815

97,9 %

2160

Sõidukid

6 270 000

0

6 270 000

6 104 391

97,4 %

2300

Kirja- ja kontoritarbed ning mitmesugused äratarvitatavad kaubad

2 608 000

– 475 000

2 133 000

2 010 714

94,3 %

2310

Finantskulud

170 000

– 153 136

16 864

16 864

100,0 %

2320

Õigusabikulud ja kahjutasud

1 314 000

440 000

1 754 000

1 433 604

81,7 %

2350

Telekommunikatsioon

7 441 000

-2 730 000

4 711 000

4 456 154

94,6 %

2360

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

352 500

–14 000

338 500

271 283

80,1 %

2370

Kolimiskulud

950 000

– 125 000

825 000

760 360

92,2 %

2380

Muud halduskulud

784 500

– 250 000

534 500

438 223

82,0 %

239

Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava

950 000

– 860 000

90 000

89 559

99,5 %

3000

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

29 070 000

-3 000 000

26 070 000

25 600 000

98,2 %

3020

Vastuvõtu- ja esinduskulud

1 361 350

–90 000

1 271 350

997 012

78,4 %

3040

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

2 600 000

0

2 600 000

2 598 000

99,9 %

3042

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

1 396 000

0

1 396 000

927 388

66,4 %

3044

WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud

860 000

– 300 000

560 000

304 126

54,3 %

3046

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud

400 000

– 200 000

200 000

103 016

51,5 %

3047

Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud

82 000

0

82 000

80 952

98,7 %

3048

Vahemere Liidu parlamentaarse assambleega seotud mitmesugused korralduskulud

220 000

0

220 000

7 218

3,3 %

3049

Kulutused reisibüroo teenustele

2 083 000

–76 387

2 006 613

2 006 613

100,0 %

3200

Eksperdiarvamuste hankimine

11 420 000

– 913 000

10 507 000

9 802 865

93,3 %

3220

Dokumentatsiooni- ja raamatukogu kulud

4 516 686

– 418 600

4 098 086

3 974 137

97,0 %

3222

Arhiivkogude kulud

1 932 500

0

1 932 500

1 600 768

82,8 %

323

Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale

535 000

0

535 000

409 936

76,6 %

3240

Euroopa Liidu Teataja

5 056 000

-1 000 000

4 056 000

4 055 500

100,0 %

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

4 760 000

1 045 000

5 805 000

5 689 769

98,0 %

3242

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

21 626 000

879 475

22 505 475

22 124 435

98,3 %

3243

Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastuskeskus

3 600 000

0

3 600 000

3 462 168

96,2 %

3244

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, „Euroscola” programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

28 940 000

0

28 940 000

27 985 491

96,7 %

3245

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

3 696 650

385 000

4 081 650

3 664 748

89,8 %

3246

Parlamendi telekanal (Web TV)

8 500 000

0

8 500 000

8 391 152

98,7 %

3248

Audiovisuaalse teabe kulud

14 760 000

-1 264 475

13 495 525

13 369 011

99,1 %

3249

Teabevahetus riikide parlamentidega

675 000

– 280 000

395 000

337 336

85,4 %

325

Infobüroodega seotud kulud

1 100 000

0

1 100 000

1 100 000

100,0 %

4000

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud

57 165 000

– 102 633

57 062 367

57 062 367

100,0 %

4020

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

18 900 000

0

18 900 000

18 900 000

100,0 %

403

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

12 150 000

– 194 728

11 955 272

11 955 272

100,0 %

4220

Parlamendiliikmete assistendid

190 340 175

-6 800 000

183 540 175

179 753 670

97,9 %

4222

Vahetuskursi erinevused

500 000

800 000

1 300 000

1 118 152

86,0 %

4400

Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud

200 000

0

200 000

200 000

100,0 %

4420

Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud

160 000

0

160 000

160 000

100,0 %

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

14 118 481

-12 192 015

1 926 466

0

—

10 1

Ettenägematute kulude reserv

15 374 172

-13 710 000

1 664 172

0

—

10 3

Laienemisreserv

0

0

0

0

—

10 4

Info– ja kommunikatsioonipoliitika reserv

0

0

0

0

—

10 5

Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks

0

0

0

0

—

10 6

Uute prioriteetsete eesmärkide reserv

0

0

0

0

—

10 8

Süsteemi EMAS reserv

50 000

0

50 000

0

—

Kokku

1 717 868 121

0

1 717 868 121

1 693 038 015

98,6 %

---