# Uradni list C 168E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.168.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 168E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5614. junij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.168.slv

Uradni list

Evropske unije

C 168E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5614. junij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 13. december–15. december 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 110 E, 17.4.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 13. december 2011 |
| 2013/C 168E/01 | Trgovinske ovire in ovire za naložbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (2011/2115(INI)) | 1 |
| | Sreda, 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/02 | Bodoči protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino MarokoResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o bodočem protokolu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (2011/2949(RSP)) | 8 |
| 2013/C 168E/03 | Vpliv finančne krize na obrambne sektorjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (2011/2177(INI)) | 9 |
| 2013/C 168E/04 | Vrhunsko srečanje EU-RusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev v dumo 4. decembra 2011 | 21 |
| 2013/C 168E/05 | Evropska sosedska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (2011/2157(INI)) | 26 |
| 2013/C 168E/06 | Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (2010/2311(INI)) | 45 |
| | Četrtek, 15. december 2011 |
| 2013/C 168E/07 | Proračunski nadzor finančne pomoči EU v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (2011/2014(INI)) | 55 |
| 2013/C 168E/08 | Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o razmerah v Siriji | 65 |
| 2013/C 168E/09 | Osnutek preglednice dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesijResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova | 70 |
| 2013/C 168E/10 | Enotni evropski prometni prostorResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2011/2096(INI)) | 72 |
| 2013/C 168E/11 | Pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (2011/2897(RSP)) | 82 |
| 2013/C 168E/12 | Prost pretok delavcev znotraj Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o prostem pretoku delavcev znotraj Evropske unije | 88 |
| 2013/C 168E/13 | Strategija EU za osrednjo AzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2011/2008(INI)) | 91 |
| 2013/C 168E/14 | Zdravje in varnost pri deluResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (2011/2147(INI)) | 102 |
| 2013/C 168E/15 | Azerbajdžan, predvsem zadeva Rafika TagijaResolucija Evropskega parlamenta 15. decembra 2011 o Azerbajdžanu, predvsem zadevi Rafika Tagija | 117 |
| 2013/C 168E/16 | Položaj žensk v Afganistanu in PakistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu | 119 |
| 2013/C 168E/17 | Tunizija: zadeva Zakarie BuguireResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o Tuniziji: zadeva Zakarie Buguire | 126 |
| 2013/C 168E/18 | Podpora mednarodnemu dnevu dekletIzjava Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 v podporo mednarodnemu dnevu deklet | 129 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 13. december–15. december 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 110 E, 17.4.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 13. december 2011

2013/C 168E/01

Trgovinske ovire in ovire za naložbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (2011/2115(INI))

1

Sreda, 14. december 2011

2013/C 168E/02

Bodoči protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino MarokoResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o bodočem protokolu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (2011/2949(RSP))

8

2013/C 168E/03

Vpliv finančne krize na obrambne sektorjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (2011/2177(INI))

9

2013/C 168E/04

Vrhunsko srečanje EU-RusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev v dumo 4. decembra 2011

21

2013/C 168E/05

Evropska sosedska politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (2011/2157(INI))

26

2013/C 168E/06

Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (2010/2311(INI))

45

Četrtek, 15. december 2011

2013/C 168E/07

Proračunski nadzor finančne pomoči EU v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (2011/2014(INI))

55

2013/C 168E/08

Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o razmerah v Siriji

65

2013/C 168E/09

Osnutek preglednice dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesijResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova

70

2013/C 168E/10

Enotni evropski prometni prostorResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2011/2096(INI))

72

2013/C 168E/11

Pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (2011/2897(RSP))

82

2013/C 168E/12

Prost pretok delavcev znotraj Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o prostem pretoku delavcev znotraj Evropske unije

88

2013/C 168E/13

Strategija EU za osrednjo AzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2011/2008(INI))

91

2013/C 168E/14

Zdravje in varnost pri deluResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (2011/2147(INI))

102

2013/C 168E/15

Azerbajdžan, predvsem zadeva Rafika TagijaResolucija Evropskega parlamenta 15. decembra 2011 o Azerbajdžanu, predvsem zadevi Rafika Tagija

117

2013/C 168E/16

Položaj žensk v Afganistanu in PakistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu

119

2013/C 168E/17

Tunizija: zadeva Zakarie BuguireResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o Tuniziji: zadeva Zakarie Buguire

126

2013/C 168E/18

Podpora mednarodnemu dnevu dekletIzjava Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 v podporo mednarodnemu dnevu deklet

129

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/19 | Predlog sklepa o številčni sestavi stalnih odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi stalnih odborov (2011/2838(RSO)) | 130 |
| 2013/C 168E/20 | Predlog sklepa o sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih in delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinahSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij v parlamentarnih odborih za sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (2011/2839(RSO)) | 132 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. december 2011

2013/C 168E/19

Predlog sklepa o številčni sestavi stalnih odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi stalnih odborov (2011/2838(RSO))

130

2013/C 168E/20

Predlog sklepa o sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih in delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinahSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij v parlamentarnih odborih za sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (2011/2839(RSO))

132

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 13. december 2011 |
| 2013/C 168E/21 | Sprememba večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITERResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER (KOM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI)) | 133 |
| PRILOGA I | 134 |
| PRILOGA II | 135 |
| 2013/C 168E/22 | Predlog spremembe proračuna št. 7/2011 – uporaba Solidarnostnega sklada EU – Španija in ItalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD)) | 135 |
| 2013/C 168E/23 | Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije: Španija, potres v Lorci, in Italija, poplave v BenečijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD)) | 137 |
| PRILOGA | 137 |
| 2013/C 168E/24 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/002 Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, ItalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/002 IT/Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, Italija) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD)) | 138 |
| PRILOGA | 140 |
| 2013/C 168E/25 | Pravica do obveščenosti v kazenskem postopku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (KOM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0215Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku | 141 |
| 2013/C 168E/26 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Karel Pinxten - BE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE)) | 141 |
| 2013/C 168E/27 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Henrik Otbo - DK)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/28 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Juan-Francisco Corona Ramón - ES)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Juan-Francisca Corone Ramona za člana Računskega sodišča (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/29 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Ville Itälä - FI)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Villeja Itäle za člana Računskega sodišča (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE)) | 143 |
| 2013/C 168E/30 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Kevin Cardiff - IE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Kevina Cardiffa za člana Računskega sodišča (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/31 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Pietro Russo - IT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Pietra Russa za člana Računskega sodišča (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/32 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Vitor Manuel da Silva Caldeira - PT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Vítorja Manuela da Silve Caldeire za člana Računskega sodišča (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE)) | 145 |
| 2013/C 168E/33 | Imenovanje člana Računskega sodišča (Hans Gustaf Wessberg - SE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Hansa Gustafa Wessberga za člana Računskega sodišča (C7-0342/2011–2011/0807(NLE)) | 146 |
| 2013/C 168E/34 | Evropska odredba o zaščiti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD)) | 146 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 147 |
| 2013/C 168E/35 | Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD)) | 148 |
| 2013/C 168E/36 | Območje Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD)) | 149 |
| 2013/C 168E/37 | Letni računovodski izkazi posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD)) | 150 |
| P7_TC2-COD(2009)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, v zvezi z mikrosubjekti | 150 |
| 2013/C 168E/38 | Določbe v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (KOM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD)) | 151 |
| P7_TC1-COD(2011)0209Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo | 151 |
| | Sreda, 14. december 2011 |
| 2013/C 168E/39 | Instrument za predpristopno pomoč ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (KOM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD)) | 152 |
| P7_TC1-COD(2011)0193Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) | 152 |
| 2013/C 168E/40 | Sadni sokovi in nekateri podobni proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi (KOM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD)) | 153 |
| P7_TC1-COD(2010)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi | 153 |
| 2013/C 168E/41 | Uporaba fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu (KOM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2010)0298Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosforjevih spojin v gospodinjskih detergentih za pranje perila in detergentih za strojno pomivanje posode | 154 |
| 2013/C 168E/42 | Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Kraljevino Maroko ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE)) | 155 |
| 2013/C 168E/43 | Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke: Benoit CoeuréSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE)) | 155 |
| | Četrtek, 15. december 2011 |
| 2013/C 168E/44 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2009/019 FR/Renault, FrancijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/019 FR/Renault, Francija) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD)) | 157 |
| PRILOGA | 159 |
| 2013/C 168E/45 | Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2008)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije
  o opredelitvi splošnih načel in omejitev, ki urejajo pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije [Sprememba 1] | 160 |
| PRILOGA | 177 |
| 2013/C 168E/46 | Evropska agencija za pomorsko varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2010)0303Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (
  1
  ) | 179 |
| 2013/C 168E/47 | Sporazum za partnerstvo in sodelovanje ES/Uzbekistan ter dvostranska trgovina s tekstilomResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani, o spremembi sporazuma z namenom razširitve določb sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 195 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. december 2011

2013/C 168E/21

Sprememba večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITERResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER (KOM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI))

133

PRILOGA I

134

PRILOGA II

135

2013/C 168E/22

Predlog spremembe proračuna št. 7/2011 – uporaba Solidarnostnega sklada EU – Španija in ItalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

135

2013/C 168E/23

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije: Španija, potres v Lorci, in Italija, poplave v BenečijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

137

PRILOGA

137

2013/C 168E/24

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/002 Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, ItalijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/002 IT/Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, Italija) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

138

PRILOGA

140

2013/C 168E/25

Pravica do obveščenosti v kazenskem postopku ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (KOM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0215Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku

141

2013/C 168E/26

Imenovanje člana Računskega sodišča (Karel Pinxten - BE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

141

2013/C 168E/27

Imenovanje člana Računskega sodišča (Henrik Otbo - DK)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

142

2013/C 168E/28

Imenovanje člana Računskega sodišča (Juan-Francisco Corona Ramón - ES)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Juan-Francisca Corone Ramona za člana Računskega sodišča (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

142

2013/C 168E/29

Imenovanje člana Računskega sodišča (Ville Itälä - FI)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Villeja Itäle za člana Računskega sodišča (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

143

2013/C 168E/30

Imenovanje člana Računskega sodišča (Kevin Cardiff - IE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Kevina Cardiffa za člana Računskega sodišča (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

144

2013/C 168E/31

Imenovanje člana Računskega sodišča (Pietro Russo - IT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Pietra Russa za člana Računskega sodišča (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

144

2013/C 168E/32

Imenovanje člana Računskega sodišča (Vitor Manuel da Silva Caldeira - PT)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Vítorja Manuela da Silve Caldeire za člana Računskega sodišča (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

145

2013/C 168E/33

Imenovanje člana Računskega sodišča (Hans Gustaf Wessberg - SE)Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Hansa Gustafa Wessberga za člana Računskega sodišča (C7-0342/2011–2011/0807(NLE))

146

2013/C 168E/34

Evropska odredba o zaščiti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

146

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

147

2013/C 168E/35

Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

148

2013/C 168E/36

Območje Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

149

2013/C 168E/37

Letni računovodski izkazi posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

150

P7_TC2-COD(2009)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, v zvezi z mikrosubjekti

150

2013/C 168E/38

Določbe v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (KOM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

151

P7_TC1-COD(2011)0209Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

151

Sreda, 14. december 2011

2013/C 168E/39

Instrument za predpristopno pomoč ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (KOM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

152

P7_TC1-COD(2011)0193Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

152

2013/C 168E/40

Sadni sokovi in nekateri podobni proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi (KOM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

153

P7_TC1-COD(2010)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi

153

2013/C 168E/41

Uporaba fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu (KOM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

154

P7_TC1-COD(2010)0298Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosforjevih spojin v gospodinjskih detergentih za pranje perila in detergentih za strojno pomivanje posode

154

2013/C 168E/42

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Kraljevino Maroko ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

155

2013/C 168E/43

Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke: Benoit CoeuréSklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

155

Četrtek, 15. december 2011

2013/C 168E/44

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2009/019 FR/Renault, FrancijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/019 FR/Renault, Francija) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

157

PRILOGA

159

2013/C 168E/45

Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

159

P7_TC1-COD(2008)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije
  o opredelitvi splošnih načel in omejitev, ki urejajo pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije [Sprememba 1]

o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

o opredelitvi splošnih načel in omejitev, ki urejajo pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije

160

PRILOGA

177

2013/C 168E/46

Evropska agencija za pomorsko varnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

178

P7_TC1-COD(2010)0303Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (
  1
  )

1

179

2013/C 168E/47

Sporazum za partnerstvo in sodelovanje ES/Uzbekistan ter dvostranska trgovina s tekstilomResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani, o spremembi sporazuma z namenom razširitve določb sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

195

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 13. december–15. december 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 110 E, 17.4.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 13. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/1

---

Torek, 13. december 2011Trgovinske ovire in ovire za naložbe

P7_TA(2011)0565

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (2011/2115(INI))

2013/C 168 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini (sporazum o TBT), ki je bil sprejet leta 1994 kot del urugvajskega kroga pogajanj v okviru STO (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini (sporazum o TBT), ki je bil sprejet leta 1994 kot del urugvajskega kroga pogajanj v okviru STO (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (3), resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (4), resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih EU z Indijo (5), resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (6), resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (7), resolucije z dne 19. junija 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih z Rusijo (8), resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (9), resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom "Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti" (10), resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (11), resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (12), resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (13), resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo (14), resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (15), stališča z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (16), resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (17), resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (18), resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (19), resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (20), resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (21) ter resolucije z dne 25. oktobra 2011 o modernizaciji na področju javnih naročil (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (3), resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (4), resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih EU z Indijo (5), resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (6), resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (7), resolucije z dne 19. junija 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih z Rusijo (8), resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (9), resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom "Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti" (10), resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (11), resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (12), resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (13), resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo (14), resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (15), stališča z dne 10. maja 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami (16), resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (17), resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (18), resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (19), resolucije z dne 13. septembra 2011 o učinkoviti strategiji o surovinah za Evropo (20), resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (21) ter resolucije z dne 25. oktobra 2011 o modernizaciji na področju javnih naročil (22),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 – Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir" (KOM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Poročilo o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe v letu 2011 – Zavezovanje strateških gospodarskih partnerjev k boljšemu dostopu do trga: prednostni ukrepi za odstranitev trgovinskih ovir" (KOM(2011)0114),

| — | ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega 30. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovalne družbe Copenhagen Economics z naslovom "Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan" (Ocena trgovinskih ovir in ovir za naložbe med EU in Japonsko), objavljenega 30. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0365/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0365/2011),

| A. | ker je večstranski in na pravilih temelječ trgovinski sistem, vzpostavljen pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije (STO), še vedno najprimernejši okvir za urejanje in spodbujanje odprte in poštene trgovine ter oblikovanje poštenih in pravičnih pravil svetovne trgovine, ker si je treba še vedno prizadevati za reformo STO, da bo postala bolj demokratična in učinkovita, ter pojasniti njene odnose z drugimi osrednjimi mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

A.

ker je večstranski in na pravilih temelječ trgovinski sistem, vzpostavljen pod okriljem Svetovne trgovinske organizacije (STO), še vedno najprimernejši okvir za urejanje in spodbujanje odprte in poštene trgovine ter oblikovanje poštenih in pravičnih pravil svetovne trgovine, ker si je treba še vedno prizadevati za reformo STO, da bo postala bolj demokratična in učinkovita, ter pojasniti njene odnose z drugimi osrednjimi mednarodnimi organizacijami;

| B. | ker mora EU glavno pozornost še naprej posvečati doseganju uravnoteženega izida razvojne agende iz Dohe, kar bi pomagalo državam v razvoju, še posebej najmanj razvitim državam, pri vključevanju v mednarodni trgovinski sistem in prispevalo k vzpostavitvi poštenih in bolj pravičnih večstranskih trgovinskih pravil v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

B.

ker mora EU glavno pozornost še naprej posvečati doseganju uravnoteženega izida razvojne agende iz Dohe, kar bi pomagalo državam v razvoju, še posebej najmanj razvitim državam, pri vključevanju v mednarodni trgovinski sistem in prispevalo k vzpostavitvi poštenih in bolj pravičnih večstranskih trgovinskih pravil v vseh državah članicah;

| C. | ker mednarodna trgovinska statistika STO za obdobje 2000–2009 kaže, da se je znatno povečala trgovinska menjava v tistih regijah, ki so odprle trge z odpravo ali velikim zmanjšanjem ovir za trgovino (23); vendar ker je skupno poročilo Mednarodne organizacije dela in STO sočasno pokazalo, da so bile države, ki so bolj odprte za trgovino – tako industrializirane kot tiste v razvoju –, med finančno krizo izpostavljene večjim zunanjetrgovinskim pretresom, ki so povzročili izgubo velikega števila delovnih mest (24); |
| --- | --- |

C.

ker mednarodna trgovinska statistika STO za obdobje 2000–2009 kaže, da se je znatno povečala trgovinska menjava v tistih regijah, ki so odprle trge z odpravo ali velikim zmanjšanjem ovir za trgovino (23); vendar ker je skupno poročilo Mednarodne organizacije dela in STO sočasno pokazalo, da so bile države, ki so bolj odprte za trgovino – tako industrializirane kot tiste v razvoju –, med finančno krizo izpostavljene večjim zunanjetrgovinskim pretresom, ki so povzročili izgubo velikega števila delovnih mest (24);

| D. | ker poročilo Komisije o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2011 navaja primere, v katerih dostop EU do trgov različnih držav sveta, tudi industrializiranih gospodarstev in gospodarstev v vzponu ter članic STO, bolj omejujejo različne netarifne kot pa tarifne ovire, ki se z napredovanjem globalizacije v znatni meri opuščajo; |
| --- | --- |

D.

ker poročilo Komisije o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2011 navaja primere, v katerih dostop EU do trgov različnih držav sveta, tudi industrializiranih gospodarstev in gospodarstev v vzponu ter članic STO, bolj omejujejo različne netarifne kot pa tarifne ovire, ki se z napredovanjem globalizacije v znatni meri opuščajo;

| E. | ker so postopki javnih naročil v strateških partnerskih državah EU pogosto zaprti za tuje udeležence in ker mednarodne obveznosti nanje še vedno vplivajo le v sorazmerno majhnem obsegu, medtem ko je EU na tem področju veliko bolj odprta kot druge države; |
| --- | --- |

E.

ker so postopki javnih naročil v strateških partnerskih državah EU pogosto zaprti za tuje udeležence in ker mednarodne obveznosti nanje še vedno vplivajo le v sorazmerno majhnem obsegu, medtem ko je EU na tem področju veliko bolj odprta kot druge države;

| F. | ker so se proizvajalci iz EU dolgo časa srečevali s težavami v zvezi z registracijo in zaščito geografskih označb v ZDA; ker ZDA obravnavajo več imen evropskih vin kot "polgenerična" (npr. šampanjec), ne glede na možnost okrnitve ugleda in tržnega deleža zadevne geografske označbe EU; |
| --- | --- |

F.

ker so se proizvajalci iz EU dolgo časa srečevali s težavami v zvezi z registracijo in zaščito geografskih označb v ZDA; ker ZDA obravnavajo več imen evropskih vin kot "polgenerična" (npr. šampanjec), ne glede na možnost okrnitve ugleda in tržnega deleža zadevne geografske označbe EU;

| G. | ker se evropski proizvajalci s težavo prebijajo na japonski trg, zlasti v avtomobilskem, letalskem in aeronavtičnem sektorju ter na področju javnih naročil; ker je na japonskem avtomobilskem trgu vzrok za te težave predvsem počasno sprejemanje ustreznih mednarodnih standardov na Japonskem, saj je Japonska sprejela le 40 od 127 pravilnikov UN/ECE v skladu s sporazumom iz leta 1958; ker vseeno priznava, da je med temi standardi kar 30 izmed 47 standardov, ki zadevajo osebne avtomobile (M1), sektor japonskega trga, ki je najpomembnejši za evropsko avtomobilsko industrijo, in ugotavlja, da počasni tempo sprejemanja mednarodnih standardov na Japonskem omejuje koristi določb o vzajemnem priznavanju iz sporazuma UN/ECE iz leta 1958; ker dialog med EU in Japonsko o regulativni reformi, začet leta 1994, še ni prinesel občutnejšega napredka pri usklajevanju oziroma vzajemnem priznavanju predpisov, kar zlasti v sedanjem gospodarskem ozračju kaže, kako pomembno je obravnavati in odpraviti nepotrebne netarifne ovire, po možnosti z začetkom pogajanj o sporazumu o gospodarskem povezovanju/sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko, pod pogojem, da se bo pri pregledu izkazalo, da so izpolnjeni zahtevani pogoji, med drugim tisti, omenjeni zgoraj, vendar ne omejeno nanje, vključujoč 17 nerešenih vprašanj v sektorju osebnih vozil; ker ugotavlja, da je zaradi japonskega preskusnega cikla za merjenje emisij in učinkovitosti porabe goriva lahkih vozil veliko manj verjetno, da bodo lahko evropska vozila upravičena do japonskih davčnih spodbud za okoljsko učinkovitost; |
| --- | --- |

G.

ker se evropski proizvajalci s težavo prebijajo na japonski trg, zlasti v avtomobilskem, letalskem in aeronavtičnem sektorju ter na področju javnih naročil; ker je na japonskem avtomobilskem trgu vzrok za te težave predvsem počasno sprejemanje ustreznih mednarodnih standardov na Japonskem, saj je Japonska sprejela le 40 od 127 pravilnikov UN/ECE v skladu s sporazumom iz leta 1958; ker vseeno priznava, da je med temi standardi kar 30 izmed 47 standardov, ki zadevajo osebne avtomobile (M1), sektor japonskega trga, ki je najpomembnejši za evropsko avtomobilsko industrijo, in ugotavlja, da počasni tempo sprejemanja mednarodnih standardov na Japonskem omejuje koristi določb o vzajemnem priznavanju iz sporazuma UN/ECE iz leta 1958; ker dialog med EU in Japonsko o regulativni reformi, začet leta 1994, še ni prinesel občutnejšega napredka pri usklajevanju oziroma vzajemnem priznavanju predpisov, kar zlasti v sedanjem gospodarskem ozračju kaže, kako pomembno je obravnavati in odpraviti nepotrebne netarifne ovire, po možnosti z začetkom pogajanj o sporazumu o gospodarskem povezovanju/sporazumu o prosti trgovini med EU in Japonsko, pod pogojem, da se bo pri pregledu izkazalo, da so izpolnjeni zahtevani pogoji, med drugim tisti, omenjeni zgoraj, vendar ne omejeno nanje, vključujoč 17 nerešenih vprašanj v sektorju osebnih vozil; ker ugotavlja, da je zaradi japonskega preskusnega cikla za merjenje emisij in učinkovitosti porabe goriva lahkih vozil veliko manj verjetno, da bodo lahko evropska vozila upravičena do japonskih davčnih spodbud za okoljsko učinkovitost;

| H. | ker so zaradi povečanja izvoznih dajatev za baker z 0 % na 10 % ter za nikelj s 5 % na 10 % v Rusiji z decembrom 2010 ter zaradi visokih izvoznih dajatev za les nastale izvozne omejitve za bistvene surovine za evropske industrije, zlasti za jeklarski sektor (25) in gozdarsko industrijo; |
| --- | --- |

H.

ker so zaradi povečanja izvoznih dajatev za baker z 0 % na 10 % ter za nikelj s 5 % na 10 % v Rusiji z decembrom 2010 ter zaradi visokih izvoznih dajatev za les nastale izvozne omejitve za bistvene surovine za evropske industrije, zlasti za jeklarski sektor (25) in gozdarsko industrijo;

| I. | ker bi morala biti pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) učinkovito orodje za zagotavljanje preglednosti in preprečevanje špekulacij na trgih surovin; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala biti pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) učinkovito orodje za zagotavljanje preglednosti in preprečevanje špekulacij na trgih surovin;

| J. | ker so na Kitajskem netarifne ovire v zadnjih letih vse večje in lahko omejijo razvoj podjetij, zlasti malih in srednjih, ki delujejo na tem ozemlju; |
| --- | --- |

J.

ker so na Kitajskem netarifne ovire v zadnjih letih vse večje in lahko omejijo razvoj podjetij, zlasti malih in srednjih, ki delujejo na tem ozemlju;

| K. | ker je bila več kot eno leto registracija evropskih kozmetičnih izdelkov na Kitajskem skoraj nemogoča, zlasti tistih, ki vsebujejo nove sestavine, saj na Kitajskem ni obstajala ustrezna pravna opredelitev teh sestavin, prav tako pa niso bile sprejete jasne smernice glede postopka (26); |
| --- | --- |

K.

ker je bila več kot eno leto registracija evropskih kozmetičnih izdelkov na Kitajskem skoraj nemogoča, zlasti tistih, ki vsebujejo nove sestavine, saj na Kitajskem ni obstajala ustrezna pravna opredelitev teh sestavin, prav tako pa niso bile sprejete jasne smernice glede postopka (26);

| L. | ker so se od konca leta 2010 začela pojavljati vprašanja o priporočilih indijskega telekomunikacijskega nadzornega organa TRAI v zvezi s "politiko proizvodnje telekomunikacijske opreme", ki bi odobrila prednostni dostop doma proizvedenih izdelkov/telekomunikacijske opreme do trga, predvsem s subvencijami ter posebnimi davčnimi ukrepi in ukrepi, povezanimi z javnimi naročili (27); |
| --- | --- |

L.

ker so se od konca leta 2010 začela pojavljati vprašanja o priporočilih indijskega telekomunikacijskega nadzornega organa TRAI v zvezi s "politiko proizvodnje telekomunikacijske opreme", ki bi odobrila prednostni dostop doma proizvedenih izdelkov/telekomunikacijske opreme do trga, predvsem s subvencijami ter posebnimi davčnimi ukrepi in ukrepi, povezanimi z javnimi naročili (27);

| M. | ker Brazilija in Argentina redno sprejemata za evropska podjetja neugodne tarifne ali netarifne ukrepe, čeprav obe državi kot članici Mercosurja sodelujeta pri pogajanjih za sporazum o prosti trgovini z Evropsko unijo; ker poleg tega podjetja iz EU pri vstopu na brazilski trg poročajo o neustreznem varstvu in izvrševanju pravic intelektualne lastnine ter o velikih zaostankih pri registraciji patentov in blagovnih znamk za različne vrste blaga, vključno z dodatnimi diskriminacijskimi zahtevami za farmacevtske izdelke; ker zamuda Brazilije pri ratifikaciji Madridskega protokola in dejstvo, da ni podpisala pogodb o internetu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), vplivata na učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine v državi in ker sankcije niso dovolj odvračilne, da bi lahko odpravile kršitve pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

M.

ker Brazilija in Argentina redno sprejemata za evropska podjetja neugodne tarifne ali netarifne ukrepe, čeprav obe državi kot članici Mercosurja sodelujeta pri pogajanjih za sporazum o prosti trgovini z Evropsko unijo; ker poleg tega podjetja iz EU pri vstopu na brazilski trg poročajo o neustreznem varstvu in izvrševanju pravic intelektualne lastnine ter o velikih zaostankih pri registraciji patentov in blagovnih znamk za različne vrste blaga, vključno z dodatnimi diskriminacijskimi zahtevami za farmacevtske izdelke; ker zamuda Brazilije pri ratifikaciji Madridskega protokola in dejstvo, da ni podpisala pogodb o internetu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), vplivata na učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine v državi in ker sankcije niso dovolj odvračilne, da bi lahko odpravile kršitve pravic intelektualne lastnine;

| N. | ker se izvozniki iz EU na drugih trgih srečujejo s številnimi vrstami omejitev, na primer z omejenim številom vstopnih točk in zahtevami za dodatno dokumentacijo pri uvozu vina in žganih pijač, kozmetike in mobilnih telefonov v Vietnamu (28) ali obremenjujočim carinskim vrednotenjem, samovoljno ponovno razvrstitvijo izdelkov ter višanjem veljavnega DDV v zvezi s kmetijskimi proizvodi, vinom in žganimi pijačami, oblačili in stroji v Ukrajini; |
| --- | --- |

N.

ker se izvozniki iz EU na drugih trgih srečujejo s številnimi vrstami omejitev, na primer z omejenim številom vstopnih točk in zahtevami za dodatno dokumentacijo pri uvozu vina in žganih pijač, kozmetike in mobilnih telefonov v Vietnamu (28) ali obremenjujočim carinskim vrednotenjem, samovoljno ponovno razvrstitvijo izdelkov ter višanjem veljavnega DDV v zvezi s kmetijskimi proizvodi, vinom in žganimi pijačami, oblačili in stroji v Ukrajini;

| O. | ker je področje čiste tehnologije, ki uporablja obnovljive vire energije, vse bolj izpostavljeno netarifnim oviram, kot so zahteve za lokalno vsebino, diskriminacija v zvezi z javnimi naročili, dajanje prednosti nacionalnim podjetjem v državni lasti, omejitve gibanja zaposlenih, ki niso državljani, zahteve glede lokalnega porekla in lastništva itd., v državah, kot so Kitajska, Indija, Ukrajina, Brazilija in Nigerija; |
| --- | --- |

O.

ker je področje čiste tehnologije, ki uporablja obnovljive vire energije, vse bolj izpostavljeno netarifnim oviram, kot so zahteve za lokalno vsebino, diskriminacija v zvezi z javnimi naročili, dajanje prednosti nacionalnim podjetjem v državni lasti, omejitve gibanja zaposlenih, ki niso državljani, zahteve glede lokalnega porekla in lastništva itd., v državah, kot so Kitajska, Indija, Ukrajina, Brazilija in Nigerija;

| P. | ker mora EU, kadar je potrebno, dejavno varovati svoje panoge pred kršitvami dogovorjenih pravil, standardov STO in načel trgovinskih partnerjev, in sicer z vsemi razpoložljivimi sredstvi, vključno z več- in dvostranskimi mehanizmi reševanja sporov in mehanizmi trgovinske zaščite, skladnimi s STO; |
| --- | --- |

P.

ker mora EU, kadar je potrebno, dejavno varovati svoje panoge pred kršitvami dogovorjenih pravil, standardov STO in načel trgovinskih partnerjev, in sicer z vsemi razpoložljivimi sredstvi, vključno z več- in dvostranskimi mehanizmi reševanja sporov in mehanizmi trgovinske zaščite, skladnimi s STO;

| Q. | ker zakonodaja Evropske unije dovoljuje oddajanje ponudb za evropska javna naročila evropskim in tujim podjetjem brez diskriminacije, partnerji Unije pa bi prav tako morali storiti vse, da bi evropskim podjetjem dovolili oddajanje ponudb za javna naročila tretjih držav pod pogoji poštene in pravične konkurence; |
| --- | --- |

Q.

ker zakonodaja Evropske unije dovoljuje oddajanje ponudb za evropska javna naročila evropskim in tujim podjetjem brez diskriminacije, partnerji Unije pa bi prav tako morali storiti vse, da bi evropskim podjetjem dovolili oddajanje ponudb za javna naročila tretjih držav pod pogoji poštene in pravične konkurence;

| 1. | meni, da mora biti odprava ali zmanjšanje neutemeljenih netarifnih ovir ter drugih zakonodajnih preprek, ki so jih uvedle ključne strateške partnerske države EU, z regulativnim dialogom ena od prednostnih nalog nove trgovinske politike EU v okviru strategije Evropa 2020; meni, da so neutemeljene vse ovire, ki so posledica neusklajenega izvajanja dvostranskih, večstranskih in mnogostranskih pravil trgovanja; vseeno poudarja, da bi morali v regulativnem dialogu upoštevati pravico vseh držav, da krepijo človekove pravice, okoljske in socialne predpise ter javno zdravje; |
| --- | --- |

1.

meni, da mora biti odprava ali zmanjšanje neutemeljenih netarifnih ovir ter drugih zakonodajnih preprek, ki so jih uvedle ključne strateške partnerske države EU, z regulativnim dialogom ena od prednostnih nalog nove trgovinske politike EU v okviru strategije Evropa 2020; meni, da so neutemeljene vse ovire, ki so posledica neusklajenega izvajanja dvostranskih, večstranskih in mnogostranskih pravil trgovanja; vseeno poudarja, da bi morali v regulativnem dialogu upoštevati pravico vseh držav, da krepijo človekove pravice, okoljske in socialne predpise ter javno zdravje;

| 2. | poziva Komisijo, naj sistematično obravnava veliko raznolikost, tehnično zapletenost in politično občutljivost netarifnih ovir kot del celostne strategije, vključno z okrepljenim regulativnim dialogom z vsemi trgovinskimi partnerji EU, zlasti s strateško pomembnimi; še zlasti ocenjuje, da so odbori, ki pregledujejo izvajanje dvostranskih sporazumov o prosti trgovini, ustrezni odbori STO in agencije ZN za določanje standardov primerni forumi za obravnavo teh regulativnih vprašanj; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj sistematično obravnava veliko raznolikost, tehnično zapletenost in politično občutljivost netarifnih ovir kot del celostne strategije, vključno z okrepljenim regulativnim dialogom z vsemi trgovinskimi partnerji EU, zlasti s strateško pomembnimi; še zlasti ocenjuje, da so odbori, ki pregledujejo izvajanje dvostranskih sporazumov o prosti trgovini, ustrezni odbori STO in agencije ZN za določanje standardov primerni forumi za obravnavo teh regulativnih vprašanj;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi jasno razlikovanje med netarifnimi ovirami, ki povzročajo krivično izkrivljanje konkurence, in tistimi, ki zasledujejo legitimne cilje javne politike, zlasti na področju javnega zdravja ali varstva okolja; poudarja, na primer, da evropskih zakonov o gensko spremenjenih organizmih, pa tudi sanitarnih in fitosanitarnih pravil na kmetijskem področju ni mogoče obravnavati kot krivične netarifne ovire, ampak jih je treba na mednarodnem trgovinskem prizorišču zagovarjati; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi jasno razlikovanje med netarifnimi ovirami, ki povzročajo krivično izkrivljanje konkurence, in tistimi, ki zasledujejo legitimne cilje javne politike, zlasti na področju javnega zdravja ali varstva okolja; poudarja, na primer, da evropskih zakonov o gensko spremenjenih organizmih, pa tudi sanitarnih in fitosanitarnih pravil na kmetijskem področju ni mogoče obravnavati kot krivične netarifne ovire, ampak jih je treba na mednarodnem trgovinskem prizorišču zagovarjati;

| 4. | poudarja, da je treba pri strukturiranih regulativnih dialogih, predvidenih v dvostranskih sporazumih o prosti trgovini, v celoti upoštevati demokratičen proces sprejemanja standardov, tako v EU kot v njenih trgovinskih partnerjih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba pri strukturiranih regulativnih dialogih, predvidenih v dvostranskih sporazumih o prosti trgovini, v celoti upoštevati demokratičen proces sprejemanja standardov, tako v EU kot v njenih trgovinskih partnerjih;

| 5. | vztraja, da je odprava netarifnih ovir skupna naloga različnih generalnih direktoratov Komisije in da jo je treba obravnavati kot prednostno nalogo na dnevnem redu Komisije za regulativno ozaveščanje, zlasti z usklajevanjem tehničnih pravil na podlagi mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da je odprava netarifnih ovir skupna naloga različnih generalnih direktoratov Komisije in da jo je treba obravnavati kot prednostno nalogo na dnevnem redu Komisije za regulativno ozaveščanje, zlasti z usklajevanjem tehničnih pravil na podlagi mednarodnih standardov;

| 6. | poziva Komisijo, naj sistematično uporablja ustrezne oblike sodelovanja s podobno mislečimi partnerji za obravnavo netarifnih ovir in regulativnih ovir v tretjih državah, da bi razvili skupne strategije za odpravo teh ovir; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj sistematično uporablja ustrezne oblike sodelovanja s podobno mislečimi partnerji za obravnavo netarifnih ovir in regulativnih ovir v tretjih državah, da bi razvili skupne strategije za odpravo teh ovir;

| 7. | meni, da mora biti zahteva po vzajemnosti pri dostopu do trga tako industrializiranih držav kot držav v gospodarskem vzponu sestavni del trgovinske strategije Evropske unije, na enak način kot odprava ali zmanjšanje netarifnih ovir; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora biti zahteva po vzajemnosti pri dostopu do trga tako industrializiranih držav kot držav v gospodarskem vzponu sestavni del trgovinske strategije Evropske unije, na enak način kot odprava ali zmanjšanje netarifnih ovir;

| 8. | poziva Komisijo, naj obravnava ta pogosta in stalna vprašanja v vseh več- in dvostranskih trgovinskih sporazumih, zlasti v sporazumih o prosti trgovini, in zagotovi, da se netarifnim oviram na vseh ustreznih regulativnih forumih nameni vsaj toliko pozornosti, kot jo uživa odprava tarif, zlasti v trgovinskih pogajanjih z industrializiranimi gospodarstvi in gospodarstvi v vzponu; poudarja, da je treba pri sodelovanju z državami v razvoju, zlasti najmanj razvitimi državami in malimi otoškimi državami v razvoju, dati prednost pomoči za trgovino ter tehnični in finančni podpori tem državam, ki bodo tako lažje izboljšale svoje regulativno okolje, ob upoštevanju njihovih posebnih potreb pri razvoju njihovega notranjega trga ter zaščiti njihovih mladih gospodarskih panog in pogosto ranljivih kmetijskih struktur; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj obravnava ta pogosta in stalna vprašanja v vseh več- in dvostranskih trgovinskih sporazumih, zlasti v sporazumih o prosti trgovini, in zagotovi, da se netarifnim oviram na vseh ustreznih regulativnih forumih nameni vsaj toliko pozornosti, kot jo uživa odprava tarif, zlasti v trgovinskih pogajanjih z industrializiranimi gospodarstvi in gospodarstvi v vzponu; poudarja, da je treba pri sodelovanju z državami v razvoju, zlasti najmanj razvitimi državami in malimi otoškimi državami v razvoju, dati prednost pomoči za trgovino ter tehnični in finančni podpori tem državam, ki bodo tako lažje izboljšale svoje regulativno okolje, ob upoštevanju njihovih posebnih potreb pri razvoju njihovega notranjega trga ter zaščiti njihovih mladih gospodarskih panog in pogosto ranljivih kmetijskih struktur;

| 9. | meni, da mora Evropski parlament v prihodnosti več pozornosti nameniti načinu obravnave netarifnih ovir, zlasti neutemeljenih, pri ocenjevanju trgovinskih sporazumov, da bi zagotovil dostop evropskih izvoznikov in vlagateljev, zlasti malih in srednjih podjetij, do trgov tretjih držav, pri tem pa hkrati spoštovati potrebo po posebni, drugačni obravnavi držav v razvoju, kot določajo pravila STO; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora Evropski parlament v prihodnosti več pozornosti nameniti načinu obravnave netarifnih ovir, zlasti neutemeljenih, pri ocenjevanju trgovinskih sporazumov, da bi zagotovil dostop evropskih izvoznikov in vlagateljev, zlasti malih in srednjih podjetij, do trgov tretjih držav, pri tem pa hkrati spoštovati potrebo po posebni, drugačni obravnavi držav v razvoju, kot določajo pravila STO;

| 10. | spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vzdrževanje posodobljene evidence ključnih ovir, s katerimi se srečujejo izvozniki ali vlagatelji iz EU na pomembnih trgih v tretjih državah, zlasti v državah partnericah sporazumov o prosti trgovini, ter števila in narave pomislekov držav članic in podjetij kot orodja za oceno razmer v tretjih državah; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vzdrževanje posodobljene evidence ključnih ovir, s katerimi se srečujejo izvozniki ali vlagatelji iz EU na pomembnih trgih v tretjih državah, zlasti v državah partnericah sporazumov o prosti trgovini, ter števila in narave pomislekov držav članic in podjetij kot orodja za oceno razmer v tretjih državah;

| 11. | opozarja Komisijo, da bi morala evropska politika na področju pravic intelektualne lastnine glede držav v razvoju ostati v okviru obveznosti po sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in v celoti spoštovati deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju iz leta 2001, zlasti kar zadeva generična zdravila in javno zdravje, da bi državam v razvoju omogočili politični prostor za obravnavo vprašanj javnega interesa; |
| --- | --- |

11.

opozarja Komisijo, da bi morala evropska politika na področju pravic intelektualne lastnine glede držav v razvoju ostati v okviru obveznosti po sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in v celoti spoštovati deklaracijo iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravju iz leta 2001, zlasti kar zadeva generična zdravila in javno zdravje, da bi državam v razvoju omogočili politični prostor za obravnavo vprašanj javnega interesa;

| 12. | meni, da bi bilo priporočljivo, da bi Komisija po posvetovanju z drugimi zadevnimi mednarodnimi organizacijami preučila, ali obstaja povezava med posameznimi netarifnimi ovirami v EU in tretjih državah ter dejanskim ustvarjanjem oziroma izgubo delovnih mest v EU, čeprav trenutno posameznih netarifnih in drugih regulativnih ovir, s katerimi se srečujejo podjetja EU pri dostopu do tujih trgov, ni mogoče neposredno povezati z dejanskimi izgubami delovnih mest v državah članicah EU; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo priporočljivo, da bi Komisija po posvetovanju z drugimi zadevnimi mednarodnimi organizacijami preučila, ali obstaja povezava med posameznimi netarifnimi ovirami v EU in tretjih državah ter dejanskim ustvarjanjem oziroma izgubo delovnih mest v EU, čeprav trenutno posameznih netarifnih in drugih regulativnih ovir, s katerimi se srečujejo podjetja EU pri dostopu do tujih trgov, ni mogoče neposredno povezati z dejanskimi izgubami delovnih mest v državah članicah EU;

| 13. | poudarja, da mora Komisija ustrezno preučiti možnost razvoja in vzpostavitve mehanizma zgodnjega opozarjanja za odkrivanje neutemeljenih netarifnih ovir, okrepiti obstoječa analitična orodja za njihovo kvalitativno oceno in poskrbeti za jasnejšo opredelitev netarifnih ovir; predlaga, da se ta mehanizem opre na delegacije EU v tretjih državah ob sodelovanju z organizacijami, ki so jih že vzpostavile države članice; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora Komisija ustrezno preučiti možnost razvoja in vzpostavitve mehanizma zgodnjega opozarjanja za odkrivanje neutemeljenih netarifnih ovir, okrepiti obstoječa analitična orodja za njihovo kvalitativno oceno in poskrbeti za jasnejšo opredelitev netarifnih ovir; predlaga, da se ta mehanizem opre na delegacije EU v tretjih državah ob sodelovanju z organizacijami, ki so jih že vzpostavile države članice;

| 14. | poziva Komisijo, naj izboljša mednarodno regulativno sodelovanje, tudi v mednarodnih forumih, in zbliževanje regulativnih zahtev na podlagi mednarodnih standardov ter se, kadar je mogoče, vključi v regulativni dialog, da bi obravnavala obstoječe ali morebitne prihodnje ovire za trgovino ter tako omejila spore in z njimi povezane trgovinske stroške; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj izboljša mednarodno regulativno sodelovanje, tudi v mednarodnih forumih, in zbliževanje regulativnih zahtev na podlagi mednarodnih standardov ter se, kadar je mogoče, vključi v regulativni dialog, da bi obravnavala obstoječe ali morebitne prihodnje ovire za trgovino ter tako omejila spore in z njimi povezane trgovinske stroške;

| 15. | poziva Komisijo, naj med pristopnicami k sporazumu o vladnih naročilih (GPA) spodbuja spoštovanje pravil o javnih naročilih na podlagi mednarodnih standardov, kot določa ta sporazum, ter uporabi ali razširi obstoječe regulativne dialoge za okrepitev sodelovanja v zvezi z regulativnim okvirom ter preoblikovanja in po potrebi odstranitve obstoječih neposrednih in posrednih diskriminacijskih praks v odnosih EU z njenimi industrializiranimi partnerskimi državami; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj med pristopnicami k sporazumu o vladnih naročilih (GPA) spodbuja spoštovanje pravil o javnih naročilih na podlagi mednarodnih standardov, kot določa ta sporazum, ter uporabi ali razširi obstoječe regulativne dialoge za okrepitev sodelovanja v zvezi z regulativnim okvirom ter preoblikovanja in po potrebi odstranitve obstoječih neposrednih in posrednih diskriminacijskih praks v odnosih EU z njenimi industrializiranimi partnerskimi državami;

| 16. | meni, da je za zmanjšanje netarifnih trgovinskih ovir in ovir za naložbe potrebna predvsem reforma omenjenega sporazuma o vladnih naročilih v STO ob spoštovanju večfunkcionalnosti politik javnih naročil; poziva glavna gospodarstva v vzponu, naj sodelujejo v tem procesu ter naj brez odlašanja podpišejo in ratificirajo prihodnji sporazum; |
| --- | --- |

16.

meni, da je za zmanjšanje netarifnih trgovinskih ovir in ovir za naložbe potrebna predvsem reforma omenjenega sporazuma o vladnih naročilih v STO ob spoštovanju večfunkcionalnosti politik javnih naročil; poziva glavna gospodarstva v vzponu, naj sodelujejo v tem procesu ter naj brez odlašanja podpišejo in ratificirajo prihodnji sporazum;

| 17. | poziva Komisijo, naj ohrani pozitivno in odločno stališče v pogajanjih s Kitajsko glede njene pridružitve sporazumu o vladnih naročilih, da bi zagotovili enakovredno odprtje kitajskih javnih naročil ter enakovredno obravnavo in predvidljive pogoje za evropska podjetja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj ohrani pozitivno in odločno stališče v pogajanjih s Kitajsko glede njene pridružitve sporazumu o vladnih naročilih, da bi zagotovili enakovredno odprtje kitajskih javnih naročil ter enakovredno obravnavo in predvidljive pogoje za evropska podjetja;

| 18. | priporoča, da se preveri, kako bi bilo mogoče pravno zagotoviti, da državna podjetja iz tretjih držav, ki z EU niso podpisale niti sporazuma o vladnih naročilih niti dvostranskega sporazuma o vzajemnem odprtju trga z EU, ne bi smela dobivati javnih naročil za izvajanje projektov, podprtih s sredstvi EU, oziroma kako bi lahko EU v takem primeru zahtevala vračilo finančne podpore; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da se preveri, kako bi bilo mogoče pravno zagotoviti, da državna podjetja iz tretjih držav, ki z EU niso podpisale niti sporazuma o vladnih naročilih niti dvostranskega sporazuma o vzajemnem odprtju trga z EU, ne bi smela dobivati javnih naročil za izvajanje projektov, podprtih s sredstvi EU, oziroma kako bi lahko EU v takem primeru zahtevala vračilo finančne podpore;

| 19. | opozarja na pomen, ki ga imajo neposredne tuje naložbe za evropsko gospodarstvo, in na potrebo po oblikovanju stabilnega in privlačnega okolja za evropske vlagatelje v tujini ter za spodbujanje odprtega naložbenega sistema na evropskem ozemlju; vendar pa v skrbi za vzajemno korist predlaga, da bi bilo zaželeno začeti razmislek na evropski ravni o priložnosti za presojo vpliva teh naložb na notranji trg, da se tako preprečijo morebitne škodljive posledice za evropske naložbe in strokovno znanje v nekaterih strateških sektorjih; |
| --- | --- |

19.

opozarja na pomen, ki ga imajo neposredne tuje naložbe za evropsko gospodarstvo, in na potrebo po oblikovanju stabilnega in privlačnega okolja za evropske vlagatelje v tujini ter za spodbujanje odprtega naložbenega sistema na evropskem ozemlju; vendar pa v skrbi za vzajemno korist predlaga, da bi bilo zaželeno začeti razmislek na evropski ravni o priložnosti za presojo vpliva teh naložb na notranji trg, da se tako preprečijo morebitne škodljive posledice za evropske naložbe in strokovno znanje v nekaterih strateških sektorjih;

| 20. | spodbuja podjetja in izvoznike EU k uporabi obstoječih kanalov, vključno s pritožbami na podlagi uredbe o trgovinskih ovirah ali registrom pritožb v podatkovni zbirki o dostopu na trge, za poročanje Komisiji o materialni škodi zaradi različnih trgovinskih ovir, Komisija pa naj te ovire oceni in uporabi vsa potrebna sredstva za odpravo neupravičenih netarfinih ovir; |
| --- | --- |

20.

spodbuja podjetja in izvoznike EU k uporabi obstoječih kanalov, vključno s pritožbami na podlagi uredbe o trgovinskih ovirah ali registrom pritožb v podatkovni zbirki o dostopu na trge, za poročanje Komisiji o materialni škodi zaradi različnih trgovinskih ovir, Komisija pa naj te ovire oceni in uporabi vsa potrebna sredstva za odpravo neupravičenih netarfinih ovir;

| 21. | meni, da bi morala Komisija v zvezi s surovinami izvajati trajnostno in celovito strategijo, ki zajema več politik, ter hkrati upoštevati, da so lahko omejitve izvoza in izvozne dajatve pomembne za uresničevanje razvojnih ciljev, varstvo okolja ali trajnostno izkoriščanje naravnih virov v najmanj razvitih državah in malih otoških državah v razvoju ter drugih državah v razvoju, z izjemo držav BRIC; ugotavlja, da so države članice STO, ki uporabljajo izvozne dajatve, večinoma države v razvoju in najmanj razvite države; poziva EU, naj ne poskuša prepovedati uporabe izvoznih taks za najmanj razvite države, male otoške države v razvoju in druge države v razvoju, z izjemo držav BRIC, v STO in dvostranskih trgovinskih sporazumih ter sporazumih o gospodarskem partnerstvu, dokler ne bodo dosegle statusa naprednejših držav v razvoju, saj bi to omejilo politični prostor držav v razvoju za uporabo tega orodja za vidike dodane vrednosti, diverzifikacije, zaščite novih industrijskih panog, varnosti hrane, prihodkov in okolja; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala Komisija v zvezi s surovinami izvajati trajnostno in celovito strategijo, ki zajema več politik, ter hkrati upoštevati, da so lahko omejitve izvoza in izvozne dajatve pomembne za uresničevanje razvojnih ciljev, varstvo okolja ali trajnostno izkoriščanje naravnih virov v najmanj razvitih državah in malih otoških državah v razvoju ter drugih državah v razvoju, z izjemo držav BRIC; ugotavlja, da so države članice STO, ki uporabljajo izvozne dajatve, večinoma države v razvoju in najmanj razvite države; poziva EU, naj ne poskuša prepovedati uporabe izvoznih taks za najmanj razvite države, male otoške države v razvoju in druge države v razvoju, z izjemo držav BRIC, v STO in dvostranskih trgovinskih sporazumih ter sporazumih o gospodarskem partnerstvu, dokler ne bodo dosegle statusa naprednejših držav v razvoju, saj bi to omejilo politični prostor držav v razvoju za uporabo tega orodja za vidike dodane vrednosti, diverzifikacije, zaščite novih industrijskih panog, varnosti hrane, prihodkov in okolja;

| 22. | meni, da bi se morali trgovinski partnerji, da bi se v celoti zavedali koristi liberalizacije trgovine v državah, ki odpirajo svoje trge ter odpravljajo tarife in netarifne ovire, medsebojno dogovoriti o prehodnih obdobjih postopnega uvajanja v zvezi z odobritvijo dostopa do trgov v nekaterih občutljivih sektorjih ter naložb vanje ali, v izjemnih primerih, njihovi popolni izključitvi; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi se morali trgovinski partnerji, da bi se v celoti zavedali koristi liberalizacije trgovine v državah, ki odpirajo svoje trge ter odpravljajo tarife in netarifne ovire, medsebojno dogovoriti o prehodnih obdobjih postopnega uvajanja v zvezi z odobritvijo dostopa do trgov v nekaterih občutljivih sektorjih ter naložb vanje ali, v izjemnih primerih, njihovi popolni izključitvi;

| 23. | v skladu s trgovinskimi načeli EU-ZDA za storitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (podpisanimi z ZDA v skladu s Pogodbo o ES) poziva Komisijo, naj v celoti pregleda in obravnava diskriminacijske ali nesorazmerne predpise, obveznosti in druge zakonodajne metode v zvezi z informacijskimi in komunikacijskimi omrežji in storitvami, ki omejujejo prost pretok informacij in dostop storitev do trga ter poglabljajo digitalno vrzel; |
| --- | --- |

23.

v skladu s trgovinskimi načeli EU-ZDA za storitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (podpisanimi z ZDA v skladu s Pogodbo o ES) poziva Komisijo, naj v celoti pregleda in obravnava diskriminacijske ali nesorazmerne predpise, obveznosti in druge zakonodajne metode v zvezi z informacijskimi in komunikacijskimi omrežji in storitvami, ki omejujejo prost pretok informacij in dostop storitev do trga ter poglabljajo digitalno vrzel;

| 24. | meni, da je treba dati prednost trgovinskim oviram in oviram za naložbe, ki vplivajo na evropske storitvene sektorje, med drugim na informacijske in komunikacijske tehnologije ter telekomunikacije, strokovne in poslovne storitve, finančne storitve, gradbeništvo, prodajo na drobno in distribucijo; meni namreč, da so ti netarifni ukrepi, ki vključujejo domače predpise, omejitve glede lastništva in različne krizne ukrepe (vključno z diskriminacijskimi določbami na področju javnih naročil), posebej pomembni glede na večjo dodano vrednost, ki jo prinaša trgovina s storitvami, in položaj EU kot največje izvoznice storitev; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba dati prednost trgovinskim oviram in oviram za naložbe, ki vplivajo na evropske storitvene sektorje, med drugim na informacijske in komunikacijske tehnologije ter telekomunikacije, strokovne in poslovne storitve, finančne storitve, gradbeništvo, prodajo na drobno in distribucijo; meni namreč, da so ti netarifni ukrepi, ki vključujejo domače predpise, omejitve glede lastništva in različne krizne ukrepe (vključno z diskriminacijskimi določbami na področju javnih naročil), posebej pomembni glede na večjo dodano vrednost, ki jo prinaša trgovina s storitvami, in položaj EU kot največje izvoznice storitev;

| 25. | meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za mediacijo v STO, ki bi olajšal odpravo netarifnih ovir na konstruktiven, učinkovit, hiter in neizzivalen način, na podlagi sistema SOLVIT in v skladu s prejšnjimi podobnimi predlogi EU in Indije; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za mediacijo v STO, ki bi olajšal odpravo netarifnih ovir na konstruktiven, učinkovit, hiter in neizzivalen način, na podlagi sistema SOLVIT in v skladu s prejšnjimi podobnimi predlogi EU in Indije;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf.

(2)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71.

(3)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103.

(4)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(5)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(6)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(7)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(8)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 95.

(9)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 16.

(10)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(11)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(12)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 166.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0387.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0063.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0206.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0224.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0225.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0257.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0364.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0412.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0454.

(23)  Glej tudi http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.

(24)  Skupno poročilo STO-MOD, Globalizacija in neformalna zaposlitev v državah v razvoju, 2009.

(25)  Glej sklep, ki ga je sprejela komisija ruske vlade za zaščitne zunanjetrgovinske ukrepe v okviru odredb ruske vlade št. 892 in 893 z dne 12. novembra 2010.

(26)  Z začetkom veljavnosti odredbe št. 856 aprila 2010, ki jo je decembra 2009 izdala kitajska nacionalna agencija za prehrano in živila, je potrebna registracija kozmetičnih izdelkov. Težave, ki so s tem nastale za podjetja iz EU, so bile obravnavane v okviru regulativnega dialoga GD SANCO-SFDA o kozmetiki.

(27)  Priporočila indijskega telekomunikacijskega nadzornega organa Telecom Regulatory Authority of India (TRAI) o politiki proizvodnje telekomunikacijske opreme z dne 12. aprila 2011 (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf).

(28)  Obvestilo št. 197, ki ga je Vietnam izdal 6. maja 2011 in ki uvaja ti dve vrsti zahtev za uvoz vina in žganih pijač, kozmetike in mobilnih telefonov s 1. junijem 2011.

---

Sreda, 14. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/8

---

Sreda, 14. december 2011Bodoči protokol o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko

P7_TA(2011)0573

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o bodočem protokolu o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (2011/2949(RSP))

2013/C 168 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (Uredba Sveta (ES) št. 764/2006 z dne 22. maja 2006 (1)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (Uredba Sveta (ES) št. 764/2006 z dne 22. maja 2006 (1)),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (11225/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega nadomestila v skladu s sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko (11225/2011),

| — | ob upoštevanju postopka odobritve v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka odobritve v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj in Odbora za proračun, priloženega priporočilu Odbora za ribištvu (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj in Odbora za proračun, priloženega priporočilu Odbora za ribištvu (A7-0394/2011),

| — | ob upoštevanju obrazložitve v priporočilu Odbora za ribištvo (A7-0394/2011), kjer so predstavljene pomanjkljivosti sedanjega enoletnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazložitve v priporočilu Odbora za ribištvo (A7-0394/2011), kjer so predstavljene pomanjkljivosti sedanjega enoletnega protokola,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je po navedbah v zunanjem naknadnem ocenjevalnem poročilu, ki ga je naročila Komisija, v sedanjem protokolu razmerje med stroški in koristmi očitno nezadovoljivo zaradi slabega izkoristka izpogajanih ribolovnih možnosti, prelova ter nezmožnosti obravnavanja ekoloških in socialnih vprašanj; |
| --- | --- |

A.

ker je po navedbah v zunanjem naknadnem ocenjevalnem poročilu, ki ga je naročila Komisija, v sedanjem protokolu razmerje med stroški in koristmi očitno nezadovoljivo zaradi slabega izkoristka izpogajanih ribolovnih možnosti, prelova ter nezmožnosti obravnavanja ekoloških in socialnih vprašanj;

| B. | ker mora prihodnji protokol, o katerem se bo pogajala Komisija, obravnavati resne težave, povezane s predhodnimi in sedanjimi protokoli; |
| --- | --- |

B.

ker mora prihodnji protokol, o katerem se bo pogajala Komisija, obravnavati resne težave, povezane s predhodnimi in sedanjimi protokoli;

| C. | ker bi moral biti namen sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju doseganje gospodarskih in socialnih ciljev na podlagi tesnega znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

C.

ker bi moral biti namen sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju doseganje gospodarskih in socialnih ciljev na podlagi tesnega znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da bi zagotovili trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov;

| 1. | poziva Komisijo, naj pogajanja o novem protokolu prestavi na zgodnejši datum, da ne bi prišlo do tega, da bi bilo treba protokol uporabljati začasno, ker ga Parlament še ne bi odobril; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pogajanja o novem protokolu prestavi na zgodnejši datum, da ne bi prišlo do tega, da bi bilo treba protokol uporabljati začasno, ker ga Parlament še ne bi odobril;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol ekonomsko, ekološko in socialno vzdržen ter vzajemno koristen; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol ekonomsko, ekološko in socialno vzdržen ter vzajemno koristen;

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v vseh prihodnjih protokolih spoštovano načelo, da se plovilom EU omogoči le dostop do presežnih staležev; poudarja predvsem, da je treba natančno oceniti velikost vseh staležev; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v vseh prihodnjih protokolih spoštovano načelo, da se plovilom EU omogoči le dostop do presežnih staležev; poudarja predvsem, da je treba natančno oceniti velikost vseh staležev;

| 4. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribolovne možnosti v prihodnjem protokolu prilagojene v skladu z znanstvenimi mnenji in ocenami staležev ter potrebami ribiškega sektorja; poleg tega vztraja, da morajo biti odločitve o tehničnih ukrepih in ribolovnih možnostih sprejete na podlagi znanstvenih mnenj v posvetovanju z ribiči; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ribolovne možnosti v prihodnjem protokolu prilagojene v skladu z znanstvenimi mnenji in ocenami staležev ter potrebami ribiškega sektorja; poleg tega vztraja, da morajo biti odločitve o tehničnih ukrepih in ribolovnih možnostih sprejete na podlagi znanstvenih mnenj v posvetovanju z ribiči;

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol prispeval k razvoju maroškega sistema za upravljanje ribištva, vključno s kontrolo in nadzorom, znanstvenim raziskovanjem, razvojem lokalnega ladjevja, usposabljanjem itd.; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol prispeval k razvoju maroškega sistema za upravljanje ribištva, vključno s kontrolo in nadzorom, znanstvenim raziskovanjem, razvojem lokalnega ladjevja, usposabljanjem itd.;

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovitejšo uporabo sektorske podpore, in vztraja, da mora biti nadzor učinkovitejši; meni, da mora sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vsebovati učinkovite nadzorne mehanizme, ki bi zagotovili pravilno uporabo sredstev, namenjenih razvoju, zlasti izboljšavi infrastrukture v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovitejšo uporabo sektorske podpore, in vztraja, da mora biti nadzor učinkovitejši; meni, da mora sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vsebovati učinkovite nadzorne mehanizme, ki bi zagotovili pravilno uporabo sredstev, namenjenih razvoju, zlasti izboljšavi infrastrukture v ribiškem sektorju;

| 7. | poziva Komisijo, naj ukrene vse potrebno, da bi pridobila potrebne podatke o izvajanju protokola, kar bo omogočilo preglednejši zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj ukrene vse potrebno, da bi pridobila potrebne podatke o izvajanju protokola, kar bo omogočilo preglednejši zakonodajni postopek;

| 8. | poziva Komisijo, naj v s sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vključi tudi klavzulo o spoštovanju človekovih pravic, ki je vključena tudi v resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2); |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v s sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju vključi tudi klavzulo o spoštovanju človekovih pravic, ki je vključena tudi v resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (2);

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol v celoti spoštoval mednarodno pravo in koristil vsem skupinam lokalnega prebivalstva, na katere vpliva; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prihodnji protokol v celoti spoštoval mednarodno pravo in koristil vsem skupinam lokalnega prebivalstva, na katere vpliva;

| 10. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži podrobno pisno poročilo o tem, v kolikšni meri so v prihodnjem protokolu upoštevane želje Parlamenta; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži podrobno pisno poročilo o tem, v kolikšni meri so v prihodnjem protokolu upoštevane želje Parlamenta;

| 11. | poleg tega poziva Komisijo, naj spoštuje okvirni medinstitucionalni sporazum in vlogo Evropskega parlamenta v skladu z določbami Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

11.

poleg tega poziva Komisijo, naj spoštuje okvirni medinstitucionalni sporazum in vlogo Evropskega parlamenta v skladu z določbami Lizbonske pogodbe;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, državam članicam in maroški vladi. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, državam članicam in maroški vladi.

---

(1)  UL L 141, 29.5.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/9

---

Sreda, 14. december 2011Vpliv finančne krize na obrambne sektorje

P7_TA(2011)0574

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o vplivu finančne krize na obrambne sektorje držav članic EU (2011/2177(INI))

2013/C 168 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 42, 45 in 46, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije in protokola št. 10 k tej Pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 42, 45 in 46, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije in protokola št. 10 k tej Pogodbi,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki je bilo pripravljeno pod vodstvom visoke predstavnice EU in ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, in poročila o njenem izvajanju z naslovom „Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu“, ki je bilo pripravljeno pod vodstvom visoke predstavnice EU in ga je Evropski svet sprejel 11. in 12. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju ciljev, ki jih je decembra 2008 določil Evropski svet za povečanje evropskih vojaških zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev, ki jih je decembra 2008 določil Evropski svet za povečanje evropskih vojaških zmogljivosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011, 23. maja 2011, 31. januarja 2011 in 9. decembra 2010 o skupni varnostni in obrambni politiki (SZVP), o združevanju in skupnem izkoriščanju vojaških zmogljivosti, o SVOP oziroma o razvoju vojaških zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2011, 23. maja 2011, 31. januarja 2011 in 9. decembra 2010 o skupni varnostni in obrambni politiki (SZVP), o združevanju in skupnem izkoriščanju vojaških zmogljivosti, o SVOP oziroma o razvoju vojaških zmogljivosti,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP (1),

| — | ob upoštevanju poročila visoke predstavnice o skupni varnostni in obrambni politiki, ki je bilo predstavljeno med zasedanjem Sveta za zunanje zadeve 18. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visoke predstavnice o skupni varnostni in obrambni politiki, ki je bilo predstavljeno med zasedanjem Sveta za zunanje zadeve 18. julija 2011,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenos obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenos obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4), o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju vojaških zmogljivosti z dne 23. novembra 2010 (5) in o izvajanju evropske varnostne strategije ter skupne varnostne in obrambne politike z dne 10. marca 2010 (6) in prejšnjih resolucij o evropski varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 11. maja 2011 o razvoju skupne varnostne in obrambne politike po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4), o civilno-vojaškem sodelovanju in razvoju vojaških zmogljivosti z dne 23. novembra 2010 (5) in o izvajanju evropske varnostne strategije ter skupne varnostne in obrambne politike z dne 10. marca 2010 (6) in prejšnjih resolucij o evropski varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0428/2011),

Splošne ugotovitve

| 1. | je zaskrbljen nad tem, da se obrambni proračuni v večini držav članic EU zaradi finančne, gospodarske in dolžniške krize zadnja leta vedno bolj zmanjšujejo in da bi ti ukrepi utegnili negativno vplivati na njihove vojaške zmogljivosti ter s tem tudi na sposobnost EU za učinkovit prevzem odgovornosti na področju ohranjanja miru, preprečevanja sporov in krepitve mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov, če državam članicam ne bi uspelo teh izgub nadomestiti s povečanim evropskim sodelovanjem in usklajevanjem; v zvezi s tem poudarja, da je obramba skupno dobro, ki vpliva na varnost vseh evropskih državljanov, in da morajo vse države članice prispevati v duhu sodelovanja, delitve bremena in stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen nad tem, da se obrambni proračuni v večini držav članic EU zaradi finančne, gospodarske in dolžniške krize zadnja leta vedno bolj zmanjšujejo in da bi ti ukrepi utegnili negativno vplivati na njihove vojaške zmogljivosti ter s tem tudi na sposobnost EU za učinkovit prevzem odgovornosti na področju ohranjanja miru, preprečevanja sporov in krepitve mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov, če državam članicam ne bi uspelo teh izgub nadomestiti s povečanim evropskim sodelovanjem in usklajevanjem; v zvezi s tem poudarja, da je obramba skupno dobro, ki vpliva na varnost vseh evropskih državljanov, in da morajo vse države članice prispevati v duhu sodelovanja, delitve bremena in stroškovne učinkovitosti;

| 2. | opozarja, da bi neusklajeno zmanjševanje obrambnih proračunov lahko pripeljalo do popolne izgube nekaterih vojaških zmogljivosti v Evropi; zato pozdravlja in podpira Svet pri spodbujanju držav članic k ustrezni izmenjavi informacij in povečevanju preglednosti v zvezi s sedanjimi in prihodnjimi zmanjšanji obrambnih proračunov ter poziva k izvedbi ocene učinka teh zmanjšanj proračuna za razvoj zmogljivosti v podporo skupni varnostni in obrambni politiki; opozarja, da je posredovanje v Libiji jasno pokazalo, da celo koalicija evropskih držav ni sposobna izpeljati operacije te vrste brez podpore ZDA; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bi neusklajeno zmanjševanje obrambnih proračunov lahko pripeljalo do popolne izgube nekaterih vojaških zmogljivosti v Evropi; zato pozdravlja in podpira Svet pri spodbujanju držav članic k ustrezni izmenjavi informacij in povečevanju preglednosti v zvezi s sedanjimi in prihodnjimi zmanjšanji obrambnih proračunov ter poziva k izvedbi ocene učinka teh zmanjšanj proračuna za razvoj zmogljivosti v podporo skupni varnostni in obrambni politiki; opozarja, da je posredovanje v Libiji jasno pokazalo, da celo koalicija evropskih držav ni sposobna izpeljati operacije te vrste brez podpore ZDA;

| 3. | opaža nepretrgano nesorazmerno naslanjanje na ZDA v obrambnih zadevah, ki ga prikazuje dejstvo, da se je delež obrambnih izdatkov ZDA v Severnoatlantskem zavezništvu povzpel na 75 %, in ugotavlja, da morajo evropske zaveznice prevzeti večji delež obrambnega bremena; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nedavna zmanjšanja proračuna del vzorca držav članic, ki že več kot desetletje premalo vlagajo in nezadostno uporabljajo sredstva na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

3.

opaža nepretrgano nesorazmerno naslanjanje na ZDA v obrambnih zadevah, ki ga prikazuje dejstvo, da se je delež obrambnih izdatkov ZDA v Severnoatlantskem zavezništvu povzpel na 75 %, in ugotavlja, da morajo evropske zaveznice prevzeti večji delež obrambnega bremena; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nedavna zmanjšanja proračuna del vzorca držav članic, ki že več kot desetletje premalo vlagajo in nezadostno uporabljajo sredstva na področju varnosti in obrambe;

| 4. | v vedno bolj zapletenem in nepredvidljivem varnostnem okolju poziva vse države članice EU, naj tesneje sodelujejo in usklajujejo ukrepe proti skupnim grožnjam, opredeljenim v evropski varnostni strategiji, ter v celoti sprejmejo svoj del odgovornosti za mir in varnost v Evropi, njeni soseščini in širšem svetu; ob spoznanju, da vse grožnje niso vojaškega značaja in da ima EU na voljo vrsto instrumentov za preprečevanje in upravljanje kriz, kot so civilne zmogljivosti in tehnična pomoč, države članice opozarja na večkrat izrečene zaveze, med drugim tudi v Pogodbi in sklepih Evropskega sveta, o izboljšavi svojih vojaških zmogljivosti in jih poziva, naj te zaveze uresničijo; |
| --- | --- |

4.

v vedno bolj zapletenem in nepredvidljivem varnostnem okolju poziva vse države članice EU, naj tesneje sodelujejo in usklajujejo ukrepe proti skupnim grožnjam, opredeljenim v evropski varnostni strategiji, ter v celoti sprejmejo svoj del odgovornosti za mir in varnost v Evropi, njeni soseščini in širšem svetu; ob spoznanju, da vse grožnje niso vojaškega značaja in da ima EU na voljo vrsto instrumentov za preprečevanje in upravljanje kriz, kot so civilne zmogljivosti in tehnična pomoč, države članice opozarja na večkrat izrečene zaveze, med drugim tudi v Pogodbi in sklepih Evropskega sveta, o izboljšavi svojih vojaških zmogljivosti in jih poziva, naj te zaveze uresničijo;

| 5. | ponavlja stališče, da bodo okrepljene zmogljivosti evropske obrambe povečale strateško avtonomnost EU in bistveno prispevala h kolektivni varnosti v okviru Nata in drugih partnerstev; poudarja potencial določb Lizbonske pogodbe, povezane s tem, in poziva države članice, naj vzpostavijo stalno strukturno sodelovanje, opredelijo pogoje za uporabo klavzul o solidarnosti in vzajemni obrambi in v celoti izkoristijo Evropsko obrambo agencijo; |
| --- | --- |

5.

ponavlja stališče, da bodo okrepljene zmogljivosti evropske obrambe povečale strateško avtonomnost EU in bistveno prispevala h kolektivni varnosti v okviru Nata in drugih partnerstev; poudarja potencial določb Lizbonske pogodbe, povezane s tem, in poziva države članice, naj vzpostavijo stalno strukturno sodelovanje, opredelijo pogoje za uporabo klavzul o solidarnosti in vzajemni obrambi in v celoti izkoristijo Evropsko obrambo agencijo;

| 6. | ob zavedanju, da obstajajo ambicije na različnih ravneh, poudarja, da države članice skupaj letno za obrambo potrošijo približno 200 milijard EUR, kar ustreza le kaki tretjini obrambnega proračuna ZDA, vendar je še vedno znaten znesek, ki kaže, kakšni so stroški neprisotnosti Evrope na področju obrambe; |
| --- | --- |

6.

ob zavedanju, da obstajajo ambicije na različnih ravneh, poudarja, da države članice skupaj letno za obrambo potrošijo približno 200 milijard EUR, kar ustreza le kaki tretjini obrambnega proračuna ZDA, vendar je še vedno znaten znesek, ki kaže, kakšni so stroški neprisotnosti Evrope na področju obrambe;

| 7. | obžaluje način, na katerega se porabi večina teh sredstev, saj se odločitve o nacionalnih obrambnih načrtih sprejemajo neusklajeno, kar ne povzroča samo stalnih vrzeli v zmogljivostih, ampak pogosto tudi odvečne presežne zmogljivosti in podvojevanje ter razdrobljeno industrijo in trge, zaradi česar EU nima ne prepoznavnosti ne virov in tudi ne dometa, ki bi ustrezali porabi 200 milijard evrov; |
| --- | --- |

7.

obžaluje način, na katerega se porabi večina teh sredstev, saj se odločitve o nacionalnih obrambnih načrtih sprejemajo neusklajeno, kar ne povzroča samo stalnih vrzeli v zmogljivostih, ampak pogosto tudi odvečne presežne zmogljivosti in podvojevanje ter razdrobljeno industrijo in trge, zaradi česar EU nima ne prepoznavnosti ne virov in tudi ne dometa, ki bi ustrezali porabi 200 milijard evrov;

| 8. | meni, da je mogoče gospodarsko in finančno krizo obravnavati kot priložnost za povezovanje obrambnih politik EU, saj lahko spodbudi oblikovanje in izvajanje ambicioznih reform, ki so že dolgo v fazi nastajanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da je mogoče gospodarsko in finančno krizo obravnavati kot priložnost za povezovanje obrambnih politik EU, saj lahko spodbudi oblikovanje in izvajanje ambicioznih reform, ki so že dolgo v fazi nastajanja;

| 9. | glede na to poziva države članice k zavedanju, da je tesnejše sodelovanje najboljši način delovanja v prihodnje in da lahko države članice svoje zmogljivosti razvijajo stroškovno učinkovito in brez negativnih posledic za suverenost le z (A) boljšim usklajevanjem obrambnega načrtovanja, ki bo zajemalo tudi usklajevanje vojaških potreb in ukrepe za povečanje interoperabilnosti, (B) združevanjem in skupnim izkoriščanjem nekaterih zmogljivosti in podpornih struktur, (C) tesnejšim sodelovanjem na področju raziskav in tehnološkega razvoja, (D) podpiranjem sodelovanja med industrijami in konsolidacije in (E) optimizacijo nabave in odpravo tržnih ovir; |
| --- | --- |

9.

glede na to poziva države članice k zavedanju, da je tesnejše sodelovanje najboljši način delovanja v prihodnje in da lahko države članice svoje zmogljivosti razvijajo stroškovno učinkovito in brez negativnih posledic za suverenost le z (A) boljšim usklajevanjem obrambnega načrtovanja, ki bo zajemalo tudi usklajevanje vojaških potreb in ukrepe za povečanje interoperabilnosti, (B) združevanjem in skupnim izkoriščanjem nekaterih zmogljivosti in podpornih struktur, (C) tesnejšim sodelovanjem na področju raziskav in tehnološkega razvoja, (D) podpiranjem sodelovanja med industrijami in konsolidacije in (E) optimizacijo nabave in odpravo tržnih ovir;

| 10. | poudarja, da ima EU na voljo orodja in mehanizme, ki državam članicam lahko pri tem pomagajo, kakor nakazuje spodnje besedilo, med drugim tudi z opredelitvijo področij, na katerih bi lahko na evropski ravni zagotovili več denarja (F); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da ima EU na voljo orodja in mehanizme, ki državam članicam lahko pri tem pomagajo, kakor nakazuje spodnje besedilo, med drugim tudi z opredelitvijo področij, na katerih bi lahko na evropski ravni zagotovili več denarja (F);

| 11. | priznava, da sta, ne glede na zgoraj navedeno, vzdrževanje ustrezne proizvodne in tehnološke osnove ter zagotavljanje zanesljivosti oskrbe temeljni vprašanji nacionalne obrambe, ki ju ne smejo usmerjati le finančni cilji; |
| --- | --- |

11.

priznava, da sta, ne glede na zgoraj navedeno, vzdrževanje ustrezne proizvodne in tehnološke osnove ter zagotavljanje zanesljivosti oskrbe temeljni vprašanji nacionalne obrambe, ki ju ne smejo usmerjati le finančni cilji;

| 12. | meni, da mora biti glavno torišče vseh prizadevanj EU na področju obrambe za odziv na finančno krizo Evropska obrambna agencija, ki bi lahko pokrila široko področje prenove in načrtovanja politike, vendar njena sedanja oblika to onemogoča; poziva k posodobitvi oblike Evropske obrambne agencije, glede na to, da bi bilo povečanje njenega proračuna, števila osebja, področij pristojnosti in splošnih pooblastil stroškovno učinkovito v dolgoročnem smislu, saj bi lahko tako agencija učinkoviteje optimizirala obrambni sektor EU ter si posebej prizadevala za preprečevanje dragih podvajanj in finančno nevzdržnih obrambnih politik; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora biti glavno torišče vseh prizadevanj EU na področju obrambe za odziv na finančno krizo Evropska obrambna agencija, ki bi lahko pokrila široko področje prenove in načrtovanja politike, vendar njena sedanja oblika to onemogoča; poziva k posodobitvi oblike Evropske obrambne agencije, glede na to, da bi bilo povečanje njenega proračuna, števila osebja, področij pristojnosti in splošnih pooblastil stroškovno učinkovito v dolgoročnem smislu, saj bi lahko tako agencija učinkoviteje optimizirala obrambni sektor EU ter si posebej prizadevala za preprečevanje dragih podvajanj in finančno nevzdržnih obrambnih politik;

A.
     
  Boljše usklajevanje obrambnega načrtovanja

| 13. | ponovno poziva države članice, naj opravijo sistematičen varnostni in obrambni pregled v skladu s skupnimi merili in usklajenim časovnim načrtom; predlaga, da bi to lahko postalo redna praksa, povezana s proračunskimi postopki, neke vrste „evropski semester“ varnostnih in obrambnih pregledov; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva države članice, naj opravijo sistematičen varnostni in obrambni pregled v skladu s skupnimi merili in usklajenim časovnim načrtom; predlaga, da bi to lahko postalo redna praksa, povezana s proračunskimi postopki, neke vrste „evropski semester“ varnostnih in obrambnih pregledov;

| 14. | poudarja, da bi bilo bistvo teh usklajenih pregledov odpraviti kulturo izolacije nacionalnega obrambnega načrtovanja in ustanoviti platformo za strukturirano razpravo, ki bi državam članicam omogočala, da bi pred sprejemanjem ključnih strateških odločitev o obrambnih zmogljivostih pridobile širšo sliko in evropsko perspektivo; poudarja, da mora pobuda dopolnjevati usklajevanje zadevnih držav članic v okviru procesa obrambnega načrtovanja Nata; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi bilo bistvo teh usklajenih pregledov odpraviti kulturo izolacije nacionalnega obrambnega načrtovanja in ustanoviti platformo za strukturirano razpravo, ki bi državam članicam omogočala, da bi pred sprejemanjem ključnih strateških odločitev o obrambnih zmogljivostih pridobile širšo sliko in evropsko perspektivo; poudarja, da mora pobuda dopolnjevati usklajevanje zadevnih držav članic v okviru procesa obrambnega načrtovanja Nata;

| 15. | ponovno poudarja, da je treba sprejeti belo knjigo EU o varnosti in obrambi, ki bi opredelila in uresničila evropsko varnostno strategijo, natančneje opredelila varnostne in obrambne cilje, interese in potrebe Unije glede na razpoložljiva sredstva in vire ter pri tem upoštevala tudi netradicionalne vidike varnosti; poudarja, da bi morali ta dokument napisati in redno posodabljati na osnovi nacionalnih pregledov, obenem pa bi moral predstavljati referenco zanje in povezati nacionalno obrambno načrtovanje s skupnimi obeti glede varnosti in oceno ogroženosti; poudarja, da bo taka bela knjiga z oblikovanjem skupne vizije v zvezi z izzivi in rešitvami vzpostavila zaupanje in zagotovila ciljno naravnane strateške smernice o obliki, ki bi jo morale imeti sile EU; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da je treba sprejeti belo knjigo EU o varnosti in obrambi, ki bi opredelila in uresničila evropsko varnostno strategijo, natančneje opredelila varnostne in obrambne cilje, interese in potrebe Unije glede na razpoložljiva sredstva in vire ter pri tem upoštevala tudi netradicionalne vidike varnosti; poudarja, da bi morali ta dokument napisati in redno posodabljati na osnovi nacionalnih pregledov, obenem pa bi moral predstavljati referenco zanje in povezati nacionalno obrambno načrtovanje s skupnimi obeti glede varnosti in oceno ogroženosti; poudarja, da bo taka bela knjiga z oblikovanjem skupne vizije v zvezi z izzivi in rešitvami vzpostavila zaupanje in zagotovila ciljno naravnane strateške smernice o obliki, ki bi jo morale imeti sile EU;

| 16. | opozarja, da je Lizbonska pogodba okrepila vlogo Evropske obrambne agencije (EDA) pri podpiranju prizadevanj držav članic za izboljšanje vojaških zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike; zato predlaga, da se države članice obrnejo na Evropsko obrambno agencijo glede tega, kako izboljšati usklajevanje obrambnega načrtovanja v Evropi; nadalje opozarja, da je po Pogodbi ta agencija zadolžena za ocenjevanje, koliko se upoštevajo zaveze glede zmogljivosti, in za spodbujanje usklajevanja operativnih potreb, ter poziva k boljšemu izpolnjevanju teh nalog; predlaga, da bi države članice kot prvi korak evropskega semestra osnutke svojih varnostnih in obrambnih pregledov lahko predložile agenciji in prosile za njen nasvet in oceno, zlasti v luči prednostnih nalog glede zmogljivosti, ki jih je določil usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije v načrtu za razvoj zmogljivosti in načrtov drugih držav članic ter procesa obrambnega načrtovanja Nata; meni, da bi morala agencija zelo kmalu imeti pomembno vlogo pri določanju evropske politike glede zmogljivosti in oborožitve; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je Lizbonska pogodba okrepila vlogo Evropske obrambne agencije (EDA) pri podpiranju prizadevanj držav članic za izboljšanje vojaških zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike; zato predlaga, da se države članice obrnejo na Evropsko obrambno agencijo glede tega, kako izboljšati usklajevanje obrambnega načrtovanja v Evropi; nadalje opozarja, da je po Pogodbi ta agencija zadolžena za ocenjevanje, koliko se upoštevajo zaveze glede zmogljivosti, in za spodbujanje usklajevanja operativnih potreb, ter poziva k boljšemu izpolnjevanju teh nalog; predlaga, da bi države članice kot prvi korak evropskega semestra osnutke svojih varnostnih in obrambnih pregledov lahko predložile agenciji in prosile za njen nasvet in oceno, zlasti v luči prednostnih nalog glede zmogljivosti, ki jih je določil usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije v načrtu za razvoj zmogljivosti in načrtov drugih držav članic ter procesa obrambnega načrtovanja Nata; meni, da bi morala agencija zelo kmalu imeti pomembno vlogo pri določanju evropske politike glede zmogljivosti in oborožitve;

| 17. | je mnenja, da bi morale države članice kot naslednji korak organizirati skupna posvetovanja, da bi uskladile svoje vojaške potrebe in preučile vse možnosti za večjo stroškovno učinkovitost s pomočjo dogovorov na ravni EU ter regijskih, dvostranskih in drugih dogovorov; |
| --- | --- |

17.

je mnenja, da bi morale države članice kot naslednji korak organizirati skupna posvetovanja, da bi uskladile svoje vojaške potrebe in preučile vse možnosti za večjo stroškovno učinkovitost s pomočjo dogovorov na ravni EU ter regijskih, dvostranskih in drugih dogovorov;

| 18. | poleg tega države članice poziva, naj v tem procesu odprejo vprašanje obstoječih presežnih zmogljivosti, zlasti glede opreme in osebja, ki je za operacije manjšega pomena; |
| --- | --- |

18.

poleg tega države članice poziva, naj v tem procesu odprejo vprašanje obstoječih presežnih zmogljivosti, zlasti glede opreme in osebja, ki je za operacije manjšega pomena;

B.
     
  Združevanje in skupno izkoriščanje zmogljivosti

| 19. | je trdno prepričan, da združevanje in skupno izkoriščanje zmogljivosti ni le možno, ampak nujno; podpira države članice v prizadevanjih, da bi opredelile projekte, ki največ obetajo, kot del procesa, ki se je začel na ministrskem srečanju septembra 2010 v Gentu in v skladu z nemško-švedsko pobudo iz novembra 2010, ter priznava, da združevanje in skupno izkoriščanje ne moreta nadomestiti dejanskega razvoja zmogljivosti, ampak ga bosta okrepila in izboljšala; je seznanjen s prvo skupino projektov Evropske obrambne agencije, ki jih je Svet odobril 1. decembra 2011, in poziva države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj najpozneje do pomladi 2012 predstavijo podrobnosti o napredku na poti do konkretnih rezultatov ter opredelijo dodatne priložnosti; poziva države članice, zlasti weimarski trikotnik, pa tudi formacijo Weimar plus, naj z delovanjem kot politična gonilna sila združevanje in skupno izkoriščanje obrneta v uspeh; |
| --- | --- |

19.

je trdno prepričan, da združevanje in skupno izkoriščanje zmogljivosti ni le možno, ampak nujno; podpira države članice v prizadevanjih, da bi opredelile projekte, ki največ obetajo, kot del procesa, ki se je začel na ministrskem srečanju septembra 2010 v Gentu in v skladu z nemško-švedsko pobudo iz novembra 2010, ter priznava, da združevanje in skupno izkoriščanje ne moreta nadomestiti dejanskega razvoja zmogljivosti, ampak ga bosta okrepila in izboljšala; je seznanjen s prvo skupino projektov Evropske obrambne agencije, ki jih je Svet odobril 1. decembra 2011, in poziva države članice in Evropsko obrambno agencijo, naj najpozneje do pomladi 2012 predstavijo podrobnosti o napredku na poti do konkretnih rezultatov ter opredelijo dodatne priložnosti; poziva države članice, zlasti weimarski trikotnik, pa tudi formacijo Weimar plus, naj z delovanjem kot politična gonilna sila združevanje in skupno izkoriščanje obrneta v uspeh;

| 20. | poudarja, da imajo lahko države članice zlasti na področjih, kot so strateški in taktični prevoz, logistična podpora, vzdrževanje, vesoljske zmogljivosti, kibernetska obramba, zdravniška oskrba, izobraževanje in usposabljanje ter pri nekaterih nišnih zmogljivostih, veliko korist od združevanja ali skupnega izkoriščanja nekaterih funkcij in sredstev, ne da bi pri tem postale zelo odvisne in omejene pri suverenem sprejemanju odločitev; močno podpira pobude, namenjene odpravi vrzeli v zmogljivostih na področjih, kot so transportni helikopterji, dotakanje goriva v zraku, pomorsko opazovanje, brezpilotna vozila, zaščita pred kemično, biološko, radiološko in jedrsko nevarnostjo, boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, satelitska komunikacija, sistemi poveljevanja in kontrole, obveščevalne dejavnosti, nadzor in izvidništvo, senzorji in platforme, vključno z nadomestnimi rešitvami za satelitske sisteme, kot so brezpilotna letala z dolgim časom zadrževanja v zraku (HALE) in zelene tehnologije, ki so potrebne za doseganje velike operativne neodvisnosti in stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da imajo lahko države članice zlasti na področjih, kot so strateški in taktični prevoz, logistična podpora, vzdrževanje, vesoljske zmogljivosti, kibernetska obramba, zdravniška oskrba, izobraževanje in usposabljanje ter pri nekaterih nišnih zmogljivostih, veliko korist od združevanja ali skupnega izkoriščanja nekaterih funkcij in sredstev, ne da bi pri tem postale zelo odvisne in omejene pri suverenem sprejemanju odločitev; močno podpira pobude, namenjene odpravi vrzeli v zmogljivostih na področjih, kot so transportni helikopterji, dotakanje goriva v zraku, pomorsko opazovanje, brezpilotna vozila, zaščita pred kemično, biološko, radiološko in jedrsko nevarnostjo, boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, satelitska komunikacija, sistemi poveljevanja in kontrole, obveščevalne dejavnosti, nadzor in izvidništvo, senzorji in platforme, vključno z nadomestnimi rešitvami za satelitske sisteme, kot so brezpilotna letala z dolgim časom zadrževanja v zraku (HALE) in zelene tehnologije, ki so potrebne za doseganje velike operativne neodvisnosti in stroškovne učinkovitosti;

| 21. | poudarja, da mora biti združevanje virov usklajeno z okrepljeno specializacijo, pri čemer morajo biti države članice, ki se odpovedujejo nekaterim zmogljivostim, prepričane, da jih bodo zagotovili drugi, in priznava, da bo za to potrebna trdna politična zavezanost nacionalnih vlad; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora biti združevanje virov usklajeno z okrepljeno specializacijo, pri čemer morajo biti države članice, ki se odpovedujejo nekaterim zmogljivostim, prepričane, da jih bodo zagotovili drugi, in priznava, da bo za to potrebna trdna politična zavezanost nacionalnih vlad;

| 22. | poziva države članice, naj ustvarjalno izkoristijo različne obstoječe modele združevanja in skupnega izkoriščanja, kot so (1) združevanje s skupnim lastništvom, (2) združevanje sredstev v nacionalni lasti, (3) združevanje nabave ali (4) skupno izkoriščanje vlog in nalog, ali po potrebi kombinacije teh modelov, in poziva k hitremu napredku zlasti na zgoraj omenjenih področjih; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj ustvarjalno izkoristijo različne obstoječe modele združevanja in skupnega izkoriščanja, kot so (1) združevanje s skupnim lastništvom, (2) združevanje sredstev v nacionalni lasti, (3) združevanje nabave ali (4) skupno izkoriščanje vlog in nalog, ali po potrebi kombinacije teh modelov, in poziva k hitremu napredku zlasti na zgoraj omenjenih področjih;

| 23. | prvič, glede skupnega lastništva poziva države članice, naj preučijo možnosti skupne nabave nekatere opreme z namenskim združevanjem sodelujočih držav ali celo preko EU, pri čemer naj se zgledujejo po pobudah, kot so zmogljivosti strateškega zračnega prevoza, ki poteka v Natu, Natov program AWACS ali program EU Galileo, ali raziščejo možnosti, da bi EU financirala ali sofinancirala opremo, ki jo nabavi namensko združenje držav članic; poudarja možnost skupnega lastništva za najdražjo opremo, kot so vesoljske zmogljivosti, brezpilotna letala ali strateška transportna letala; |
| --- | --- |

23.

prvič, glede skupnega lastništva poziva države članice, naj preučijo možnosti skupne nabave nekatere opreme z namenskim združevanjem sodelujočih držav ali celo preko EU, pri čemer naj se zgledujejo po pobudah, kot so zmogljivosti strateškega zračnega prevoza, ki poteka v Natu, Natov program AWACS ali program EU Galileo, ali raziščejo možnosti, da bi EU financirala ali sofinancirala opremo, ki jo nabavi namensko združenje držav članic; poudarja možnost skupnega lastništva za najdražjo opremo, kot so vesoljske zmogljivosti, brezpilotna letala ali strateška transportna letala;

| 24. | drugič, glede združevanja sredstev v nacionalni lasti meni, da je pobuda štirih držav članic za evropsko poveljstvo za zračni prevoz posebej koristen primer, kjer se obstoječe zmogljivosti uporabljajo na najboljši možni način s prenosom nekaterih pristojnosti na skupno strukturo, obenem pa se v celoti ohranja nacionalno lastništvo sredstev; meni, da je ta model združenih, vendar razdružljivih zmogljivosti, primeren tudi za druge oblike operativne podpore, kot so transportni helikopterji, letala za pomorske patrulje in vojaška pomorska transportna sredstva; verjame, da mora biti prenos pristojnosti na združeno strukturo prilagodljiv in da ne sme vseh sodelujočih prisiliti v prenos istega niza pristojnosti, s čimer bi se izognili nevarnosti sprejemanja najnižjega skupnega imenovalca; kljub temu meni, da je primerno, da države članice prispevajo nacionalne zmogljivosti za ves spekter nalog evropskega poveljstva za zračni prevoz; |
| --- | --- |

24.

drugič, glede združevanja sredstev v nacionalni lasti meni, da je pobuda štirih držav članic za evropsko poveljstvo za zračni prevoz posebej koristen primer, kjer se obstoječe zmogljivosti uporabljajo na najboljši možni način s prenosom nekaterih pristojnosti na skupno strukturo, obenem pa se v celoti ohranja nacionalno lastništvo sredstev; meni, da je ta model združenih, vendar razdružljivih zmogljivosti, primeren tudi za druge oblike operativne podpore, kot so transportni helikopterji, letala za pomorske patrulje in vojaška pomorska transportna sredstva; verjame, da mora biti prenos pristojnosti na združeno strukturo prilagodljiv in da ne sme vseh sodelujočih prisiliti v prenos istega niza pristojnosti, s čimer bi se izognili nevarnosti sprejemanja najnižjega skupnega imenovalca; kljub temu meni, da je primerno, da države članice prispevajo nacionalne zmogljivosti za ves spekter nalog evropskega poveljstva za zračni prevoz;

| 25. | tretjič, glede združevanja nabave, kot na primer pri programu A400M, opozarja na morebitne koristi skupnega nabavljanja zaradi ekonomije obsega, s čimer bi postavili trdne temelje obrambne industrije, vzpostavili interoperabilnost, na podlagi tega pa možnosti združevanja in skupnega izkoriščanja podpore med delovanjem, vzdrževanja in usposabljanja; obžaluje, da se te prednosti velikokrat ne izkoristijo zaradi različnih zahtev in sporazumov o delitvi dela, kot na primer pri programu Eurofighter; za popoln izkoristek možnosti varčevanja poudarja pomen ohranitve skupne konfiguracije skupno nabavljene opreme skozi ves življenjski cikel, kar bi olajšalo skupno podporo med delovanjem; države članice poziva, naj premislijo tudi o združevanju storitev, oddanih zunanjim izvajalcem; |
| --- | --- |

25.

tretjič, glede združevanja nabave, kot na primer pri programu A400M, opozarja na morebitne koristi skupnega nabavljanja zaradi ekonomije obsega, s čimer bi postavili trdne temelje obrambne industrije, vzpostavili interoperabilnost, na podlagi tega pa možnosti združevanja in skupnega izkoriščanja podpore med delovanjem, vzdrževanja in usposabljanja; obžaluje, da se te prednosti velikokrat ne izkoristijo zaradi različnih zahtev in sporazumov o delitvi dela, kot na primer pri programu Eurofighter; za popoln izkoristek možnosti varčevanja poudarja pomen ohranitve skupne konfiguracije skupno nabavljene opreme skozi ves življenjski cikel, kar bi olajšalo skupno podporo med delovanjem; države članice poziva, naj premislijo tudi o združevanju storitev, oddanih zunanjim izvajalcem;

| 26. | četrtič, glede skupnega izkoriščanja vlog in nalog meni, da so pozitivni vzgledi za to pobude, kot so francosko-belgijsko sodelovanje pri usposabljanju pilotov lovcev, sporazum med Združenim kraljestvom in Francijo o skupni uporabi letalonosilk, francosko-nemška pobuda za usposabljanje pilotov helikopterjev, ali belgijsko-nizozemsko sodelovanje med mornaricama, pri katerih si partnerji delijo številne elemente nacionalne podpore; zlasti opozarja na možnosti pri izobraževanju, usposabljanju in vajah, in pri tem predvsem na skupno uporabo vojaških akademij, zmogljivosti za testiranje in ocenjevanje in za usposabljanje pilotov; kar zadeva nekatere nišne zmogljivosti, meni, da je skupno izkoriščanje vlog in nalog edini možni način za večino držav članic, da si zagotovijo dostop do nekaterih redkih zmogljivosti, kot so enote za kemično, biološko, radiološko in jedrsko orožje ali letala za zdravniško oskrbo; |
| --- | --- |

26.

četrtič, glede skupnega izkoriščanja vlog in nalog meni, da so pozitivni vzgledi za to pobude, kot so francosko-belgijsko sodelovanje pri usposabljanju pilotov lovcev, sporazum med Združenim kraljestvom in Francijo o skupni uporabi letalonosilk, francosko-nemška pobuda za usposabljanje pilotov helikopterjev, ali belgijsko-nizozemsko sodelovanje med mornaricama, pri katerih si partnerji delijo številne elemente nacionalne podpore; zlasti opozarja na možnosti pri izobraževanju, usposabljanju in vajah, in pri tem predvsem na skupno uporabo vojaških akademij, zmogljivosti za testiranje in ocenjevanje in za usposabljanje pilotov; kar zadeva nekatere nišne zmogljivosti, meni, da je skupno izkoriščanje vlog in nalog edini možni način za večino držav članic, da si zagotovijo dostop do nekaterih redkih zmogljivosti, kot so enote za kemično, biološko, radiološko in jedrsko orožje ali letala za zdravniško oskrbo;

| 27. | ponovno spominja na pomembno vlogo Evropske obrambne agencije, ki jo določa Pogodba, glede dajanja predlogov za večstranske projekte, usklajevanja programov držav članic in upravljanja programov raziskovalnega in tehnološkega sodelovanja; posebej poudarja projekte agencije, ki že potekajo, kot je program usposabljanja pilotov helikopterjev in terenski forenzični laboratorij za boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, ki se uporablja v Afganistanu, ter poziva k večjemu napredku pri preostalih pobudah, kot je evropska flota za zračni transport (EATF); poziva države članice, naj izkoristijo potencial agencije glede administrativne in pravne podpore, in naj ji zaupajo vodenje svojih pobud za sodelovanje, ter poudarja, da je treba agenciji zagotoviti sredstva, da bo kos večji odgovornosti; |
| --- | --- |

27.

ponovno spominja na pomembno vlogo Evropske obrambne agencije, ki jo določa Pogodba, glede dajanja predlogov za večstranske projekte, usklajevanja programov držav članic in upravljanja programov raziskovalnega in tehnološkega sodelovanja; posebej poudarja projekte agencije, ki že potekajo, kot je program usposabljanja pilotov helikopterjev in terenski forenzični laboratorij za boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, ki se uporablja v Afganistanu, ter poziva k večjemu napredku pri preostalih pobudah, kot je evropska flota za zračni transport (EATF); poziva države članice, naj izkoristijo potencial agencije glede administrativne in pravne podpore, in naj ji zaupajo vodenje svojih pobud za sodelovanje, ter poudarja, da je treba agenciji zagotoviti sredstva, da bo kos večji odgovornosti;

| 28. | priznava, da so dvostranske in regionalne pobude, kot sta obrambni sporazum med Združenim kraljestvom in Francijo iz leta 2010, nordijsko obrambno sodelovanje in baltsko obrambno sodelovanje, pomembni koraki za smotrno porabo sredstev in zapolnitev kratkoročnih vrzeli v zmogljivostih; je seznanjen s predlogi za podobno sodelovanje v drugih regijah, kot je na primer projekt držav višegrajske skupine; kljub temu meni, da še vedno obstajajo velike strukturne vrzeli, ki jih je treba usklajeno obravnavati na ravni EU, in da je na neki točki te dvostranske in regijske dogovore treba povezati v širšo evropsko perspektivo in pri tem poskrbeti za to, da prispevajo k razvoju skupne varnostne in obrambne politike ter nikakor ne delujejo v nasprotju z njo; v zvezi s tem meni, da je Evropski obrambni agenciji treba omogočiti vlogo zagotavljanja splošne skladnosti prizadevanj in spodbuja nadaljnji premislek o tem, kako bi lahko določbe Pogodbe o stalnem strukturnem sodelovanju lahko uporabili tudi kot splošni usklajevalni okvir; |
| --- | --- |

28.

priznava, da so dvostranske in regionalne pobude, kot sta obrambni sporazum med Združenim kraljestvom in Francijo iz leta 2010, nordijsko obrambno sodelovanje in baltsko obrambno sodelovanje, pomembni koraki za smotrno porabo sredstev in zapolnitev kratkoročnih vrzeli v zmogljivostih; je seznanjen s predlogi za podobno sodelovanje v drugih regijah, kot je na primer projekt držav višegrajske skupine; kljub temu meni, da še vedno obstajajo velike strukturne vrzeli, ki jih je treba usklajeno obravnavati na ravni EU, in da je na neki točki te dvostranske in regijske dogovore treba povezati v širšo evropsko perspektivo in pri tem poskrbeti za to, da prispevajo k razvoju skupne varnostne in obrambne politike ter nikakor ne delujejo v nasprotju z njo; v zvezi s tem meni, da je Evropski obrambni agenciji treba omogočiti vlogo zagotavljanja splošne skladnosti prizadevanj in spodbuja nadaljnji premislek o tem, kako bi lahko določbe Pogodbe o stalnem strukturnem sodelovanju lahko uporabili tudi kot splošni usklajevalni okvir;

| 29. | meni, da civilno-vojaško operativno poveljstvo EU, za katerega se je že večkrat zavzel, ne bi le bistveno povečalo zmogljivosti EU za podporo mednarodnega miru in varnosti, ampak da bi na ta način dolgoročno na osnovi združevanja in skupnega izkoriščanja lahko prihranili sredstva iz nacionalnih proračunov; poudarja, da so potrebne politične smernice podpredsednice/visoke predstavnice in slednjo poziva, naj nadaljuje delo na podlagi weimarske pobude, ter naj čim prej preuči pravne možnosti za oblikovanje samostojne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, sestavljene iz dveh linij poveljevanja – civilne in vojaške – v skladu z modelom, predloženim Svetu julija 2011; |
| --- | --- |

29.

meni, da civilno-vojaško operativno poveljstvo EU, za katerega se je že večkrat zavzel, ne bi le bistveno povečalo zmogljivosti EU za podporo mednarodnega miru in varnosti, ampak da bi na ta način dolgoročno na osnovi združevanja in skupnega izkoriščanja lahko prihranili sredstva iz nacionalnih proračunov; poudarja, da so potrebne politične smernice podpredsednice/visoke predstavnice in slednjo poziva, naj nadaljuje delo na podlagi weimarske pobude, ter naj čim prej preuči pravne možnosti za oblikovanje samostojne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij, sestavljene iz dveh linij poveljevanja – civilne in vojaške – v skladu z modelom, predloženim Svetu julija 2011;

| 30. | pozdravlja Natovo pobudo pametne obrambe „Smart Defence“ in potrjuje pomen stalnega usklajevanja in odprave nasprotij med EU in Natom na vseh ravneh, da ne bi prihajalo do nepotrebnega podvajanja; poudarja, da je okrepitev praktičnega sodelovanja EU-NATO, zlasti v zvezi z odzivi na izzive finančne krize, nujna; poziva zlasti Evropsko obrambno agencijo in Zavezniško poveljstvo za preoblikovanje, naj tesno sodelujeta, tako da se bodo projekti združevanja in skupnega izkoriščanja obeh organizacij dopolnjevali in se bodo vedno izvajali v okviru, ki bo prinesel največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja Natovo pobudo pametne obrambe „Smart Defence“ in potrjuje pomen stalnega usklajevanja in odprave nasprotij med EU in Natom na vseh ravneh, da ne bi prihajalo do nepotrebnega podvajanja; poudarja, da je okrepitev praktičnega sodelovanja EU-NATO, zlasti v zvezi z odzivi na izzive finančne krize, nujna; poziva zlasti Evropsko obrambno agencijo in Zavezniško poveljstvo za preoblikovanje, naj tesno sodelujeta, tako da se bodo projekti združevanja in skupnega izkoriščanja obeh organizacij dopolnjevali in se bodo vedno izvajali v okviru, ki bo prinesel največjo dodano vrednost;

| 31. | opaža možnosti za združevanje sredstev za kibernetsko varnost glede na povezovanje evropskih kibernetskih sistemov ter ugotavlja, da je treba obravnavati potrebo po okrepljeni uskladitvi EU na tem področju; |
| --- | --- |

31.

opaža možnosti za združevanje sredstev za kibernetsko varnost glede na povezovanje evropskih kibernetskih sistemov ter ugotavlja, da je treba obravnavati potrebo po okrepljeni uskladitvi EU na tem področju;

C.
     
  Podpora obrambnih raziskav in tehnološkega razvoja

| 32. | opozarja na pomen raziskav in inovacij v varnostnem in obrambnem sektorju kot osnove za konkurenčnost in trdnost evropske obrambne industrije, in njen pomen za izpolnitev ciljev trajnostne rasti skladno z dokumentom Evropa 2020; poudarja, da bodo sedanja prizadevanja na področju raziskav in tehnologije odločilnega pomena za obvladovanje prihodnjega tehnološkega napredka; obžaluje, da je raziskavam in tehnologiji namenjen le 1 % celotnih obrambnih izdatkov držav EU, pri čemer je več kot 50 % še vedno namenjenih osebju, in zlasti, da je ta delež v večini držav članic krepko pod 1 %; poziva države članice, naj raziskave in tehnologijo nujno izključijo iz krčenja porabe; |
| --- | --- |

32.

opozarja na pomen raziskav in inovacij v varnostnem in obrambnem sektorju kot osnove za konkurenčnost in trdnost evropske obrambne industrije, in njen pomen za izpolnitev ciljev trajnostne rasti skladno z dokumentom Evropa 2020; poudarja, da bodo sedanja prizadevanja na področju raziskav in tehnologije odločilnega pomena za obvladovanje prihodnjega tehnološkega napredka; obžaluje, da je raziskavam in tehnologiji namenjen le 1 % celotnih obrambnih izdatkov držav EU, pri čemer je več kot 50 % še vedno namenjenih osebju, in zlasti, da je ta delež v večini držav članic krepko pod 1 %; poziva države članice, naj raziskave in tehnologijo nujno izključijo iz krčenja porabe;

| 33. | obžaluje, da se velik del potenciala ekonomije obsega v povezavi s projekti sodelovanja ne porabi, pri čemer se približno 85 % izdatkov za raziskave in tehnologijo še vedno potroši na nacionalni ravni, velika večina preostalih izdatkov pa se porabi na dvostranski in ne na večnacionalni ravni, zaradi česar se med državami članicami pojavlja drobitev; ugotavlja, da so se evropski ministri za obrambo novembra 2007 dogovorili o skupnih primerjalnih merilih, da bi porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe povečali na 2 % skupnih izdatkov za obrambo, porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe, ki potekajo preko evropskega sodelovanja, pa na 20 %; |
| --- | --- |

33.

obžaluje, da se velik del potenciala ekonomije obsega v povezavi s projekti sodelovanja ne porabi, pri čemer se približno 85 % izdatkov za raziskave in tehnologijo še vedno potroši na nacionalni ravni, velika večina preostalih izdatkov pa se porabi na dvostranski in ne na večnacionalni ravni, zaradi česar se med državami članicami pojavlja drobitev; ugotavlja, da so se evropski ministri za obrambo novembra 2007 dogovorili o skupnih primerjalnih merilih, da bi porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe povečali na 2 % skupnih izdatkov za obrambo, porabo za raziskave in tehnologije na področju obrambe, ki potekajo preko evropskega sodelovanja, pa na 20 %;

| 34. | opozarja na ključno vlogo Evropske obrambne agencije pri usklajevanju in načrtovanju skupnih obrambnih raziskovalnih dejavnosti; poudarja koristi sodelovanja na področju raziskav za boljšo interoperabilnost in posledično večjo homogenost med opremo in zmogljivostmi nacionalnih oboroženih sil, saj so raziskave prvi korak vseh programov opremljanja; |
| --- | --- |

34.

opozarja na ključno vlogo Evropske obrambne agencije pri usklajevanju in načrtovanju skupnih obrambnih raziskovalnih dejavnosti; poudarja koristi sodelovanja na področju raziskav za boljšo interoperabilnost in posledično večjo homogenost med opremo in zmogljivostmi nacionalnih oboroženih sil, saj so raziskave prvi korak vseh programov opremljanja;

| 35. | opozarja na vedno številčnejšo tehnologijo z dvojno uporabo in posledično na pomen vedno večjega dopolnjevanja in medsebojnih učinkov med evropskimi obrambnimi in civilnimi varnostnimi raziskovalnimi programi; spodbuja Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj se usklajujeta v okviru evropskega okvira za sodelovanje, da bi čimbolj povečali medsebojne učinke med „varnostno“ temo okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, zlasti na področjih, kot so zaščita pred kemično, biološko, radiološko in jedrsko nevarnostjo, boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, brezpilotni zračni sistemi, pomorsko opazovanje, upravljanje in obdelava podatkov ter kibernetska obramba; |
| --- | --- |

35.

opozarja na vedno številčnejšo tehnologijo z dvojno uporabo in posledično na pomen vedno večjega dopolnjevanja in medsebojnih učinkov med evropskimi obrambnimi in civilnimi varnostnimi raziskovalnimi programi; spodbuja Evropsko obrambno agencijo in Komisijo, naj se usklajujeta v okviru evropskega okvira za sodelovanje, da bi čimbolj povečali medsebojne učinke med „varnostno“ temo okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, zlasti na področjih, kot so zaščita pred kemično, biološko, radiološko in jedrsko nevarnostjo, boj proti improviziranim eksplozivnim napravam, brezpilotni zračni sistemi, pomorsko opazovanje, upravljanje in obdelava podatkov ter kibernetska obramba;

| 36. | posebej poudarja, da morajo biti varnostne raziskave v naslednjem programu Horizon 2020 samostojen element; meni, da je treba obseg varnostne teme povečati, tako da bo odražal potrebo po prenosu inovacij in tehnologije med civilno in obrambno industrijo, vendar trdi, da mora tema obdržati prvenstveno civilno usmerjenost ob upoštevanju vseh zadevnih z obrambo povezanih potreb v programih in projektih; |
| --- | --- |

36.

posebej poudarja, da morajo biti varnostne raziskave v naslednjem programu Horizon 2020 samostojen element; meni, da je treba obseg varnostne teme povečati, tako da bo odražal potrebo po prenosu inovacij in tehnologije med civilno in obrambno industrijo, vendar trdi, da mora tema obdržati prvenstveno civilno usmerjenost ob upoštevanju vseh zadevnih z obrambo povezanih potreb v programih in projektih;

| 37. | poudarja, da so rezultati civilnih raziskav pogosto uporabni tudi na obrambnem področju in da ima tudi obratno od dosežkov obrambnih raziskav nemalokrat koristi vsa družba; opozarja zlasti na primer interneta in GPS; meni, da bi lahko v naslednjih okvirnih programih dolgoročno lahko načrtovali konkretnejše načrte za obrambne raziskave, s čimer bi vzpodbudili evropsko raziskovalno sodelovanje in pomagali združiti razdrobljena nacionalna sredstva; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da so rezultati civilnih raziskav pogosto uporabni tudi na obrambnem področju in da ima tudi obratno od dosežkov obrambnih raziskav nemalokrat koristi vsa družba; opozarja zlasti na primer interneta in GPS; meni, da bi lahko v naslednjih okvirnih programih dolgoročno lahko načrtovali konkretnejše načrte za obrambne raziskave, s čimer bi vzpodbudili evropsko raziskovalno sodelovanje in pomagali združiti razdrobljena nacionalna sredstva;

| 38. | vendar poudarja, da se nobena sredstva ne smejo prenesti iz civilnih raziskav in da bi morale biti vse obrambne raziskovalne dejavnosti, ki jih financira EU, namenjene zlasti razvoju zmogljivosti EU za krizno upravljanje in se osredotočiti na raziskave z dvojno uporabo; |
| --- | --- |

38.

vendar poudarja, da se nobena sredstva ne smejo prenesti iz civilnih raziskav in da bi morale biti vse obrambne raziskovalne dejavnosti, ki jih financira EU, namenjene zlasti razvoju zmogljivosti EU za krizno upravljanje in se osredotočiti na raziskave z dvojno uporabo;

| 39. | opozarja, da morajo raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira sedmi okvirni program, kot je določeno v pravni podlagi tega programa, spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izboljša način uveljavljanja etičnih načel pri ocenjevanju meril za upravičenost za sodelovanje v raziskovalnih programih sedmega okvirnega programa na področju „varnosti“; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ocena etičnih in družbenih učinkov standardni element vsakega projekta, ki se bo financiral iz sedmega okvirnega programa in prihodnjih raziskovalnih programov; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da morajo raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira sedmi okvirni program, kot je določeno v pravni podlagi tega programa, spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj izboljša način uveljavljanja etičnih načel pri ocenjevanju meril za upravičenost za sodelovanje v raziskovalnih programih sedmega okvirnega programa na področju „varnosti“; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ocena etičnih in družbenih učinkov standardni element vsakega projekta, ki se bo financiral iz sedmega okvirnega programa in prihodnjih raziskovalnih programov;

| 40. | opozarja na določbo člena 185 PDEU, ki dovoljuje prispevek EU k obstoječim raziskovalnim in razvojnim programom, ki jih izvaja skupina držav članic; meni, da bi bilo mogoče raziskati možnost uporabe tega člena za pospešitev razvoja zmogljivosti za misije in operacije SVOP; |
| --- | --- |

40.

opozarja na določbo člena 185 PDEU, ki dovoljuje prispevek EU k obstoječim raziskovalnim in razvojnim programom, ki jih izvaja skupina držav članic; meni, da bi bilo mogoče raziskati možnost uporabe tega člena za pospešitev razvoja zmogljivosti za misije in operacije SVOP;

| 41. | opozarja tudi na prav tako pomembne medsebojne učinke, za katere si je treba prizadevati v okviru evropskih vesoljskih programov, in spodbuja tesnejše sodelovanje med Evropsko obrambno agencijo, Komisijo in Evropsko vesoljsko agencijo znotraj evropskega okvira za sodelovanje pri raziskavah na področju varnosti in obrambe, zlasti pri opazovanju Zemlje z vesolja in spremljanju razmer v vesolju; poziva k tesnemu sodelovanju pri programih MUSIS, GMES in EDRS za opazovanje Zemlje in uskladitvi standardov za infrastrukture civilnih in vojaških podatkov o vesolju; zahteva, da se projekt GMES v naslednjem večletnem finančnem okviru (2014–2020) še naprej financira iz proračuna EU; |
| --- | --- |

41.

opozarja tudi na prav tako pomembne medsebojne učinke, za katere si je treba prizadevati v okviru evropskih vesoljskih programov, in spodbuja tesnejše sodelovanje med Evropsko obrambno agencijo, Komisijo in Evropsko vesoljsko agencijo znotraj evropskega okvira za sodelovanje pri raziskavah na področju varnosti in obrambe, zlasti pri opazovanju Zemlje z vesolja in spremljanju razmer v vesolju; poziva k tesnemu sodelovanju pri programih MUSIS, GMES in EDRS za opazovanje Zemlje in uskladitvi standardov za infrastrukture civilnih in vojaških podatkov o vesolju; zahteva, da se projekt GMES v naslednjem večletnem finančnem okviru (2014–2020) še naprej financira iz proračuna EU;

D.
     
  Oblikovanje baze evropske obrambne industrije in tehnologije

| 42. | opozarja na potrebo po napredku pri konsolidaciji baze evropske obrambne industrije in tehnologije, saj zaradi vedno večje izpopolnjenosti tehnologij, naraščajoče mednarodne konkurence in upadajočih obrambnih proračunov obrambna industrija v nobeni od držav EU ne more preživeti sama na izključno nacionalni osnovi; obžaluje, da čeprav je bila v evropski vesoljski industriji dosežena določena raven koncentracije, pri kopenski in mornariški tehnologiji še vedno prevladuje razdrobljenost po posameznih državah; svari države članice pred možnostjo, da bodo zmanjšanja naložb v obrambo izpostavila evropske obrambne industrije in tehnološke inovacije nevarnosti, da bi jih prevzele tretje sile z drugačnimi strateškimi interesi; |
| --- | --- |

42.

opozarja na potrebo po napredku pri konsolidaciji baze evropske obrambne industrije in tehnologije, saj zaradi vedno večje izpopolnjenosti tehnologij, naraščajoče mednarodne konkurence in upadajočih obrambnih proračunov obrambna industrija v nobeni od držav EU ne more preživeti sama na izključno nacionalni osnovi; obžaluje, da čeprav je bila v evropski vesoljski industriji dosežena določena raven koncentracije, pri kopenski in mornariški tehnologiji še vedno prevladuje razdrobljenost po posameznih državah; svari države članice pred možnostjo, da bodo zmanjšanja naložb v obrambo izpostavila evropske obrambne industrije in tehnološke inovacije nevarnosti, da bi jih prevzele tretje sile z drugačnimi strateškimi interesi;

| 43. | meni, da bi uskladitev vojaških potreb na podlagi procesa usklajenih varnostnih in obrambnih pregledov, kot opisuje točka (A), morala voditi do usklajene nabave opreme med državami članicami EU, kar je temeljni pogoj, da se na strani povpraševanja ustvarijo razmere, ki bodo omogočile uspešno čeznacionalno prestrukturiranje obrambne industrije v Evropi; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi uskladitev vojaških potreb na podlagi procesa usklajenih varnostnih in obrambnih pregledov, kot opisuje točka (A), morala voditi do usklajene nabave opreme med državami članicami EU, kar je temeljni pogoj, da se na strani povpraševanja ustvarijo razmere, ki bodo omogočile uspešno čeznacionalno prestrukturiranje obrambne industrije v Evropi;

| 44. | ob zavedanju, da bo zaradi prestrukturiranja prišlo med drugim zelo verjetno do opustitve nekaterih nacionalnih industrijskih zmogljivosti, ki niso sposobne preživetja, poudarja, da morajo biti kakršni koli srednje- in dolgoročni načrti za tako prestrukturiranje naravnani k čim manjšemu vplivu na zaposlovanje; zato priporoča, da se na podlagi večje specializacije, interoperabilnosti in dopolnjevanja dosežejo večje preusmeritve in medsebojni učinki; poziva k boljši uporabi sredstev EU, kot je Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji, da bi tako podprli predvidevanje sprememb in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

44.

ob zavedanju, da bo zaradi prestrukturiranja prišlo med drugim zelo verjetno do opustitve nekaterih nacionalnih industrijskih zmogljivosti, ki niso sposobne preživetja, poudarja, da morajo biti kakršni koli srednje- in dolgoročni načrti za tako prestrukturiranje naravnani k čim manjšemu vplivu na zaposlovanje; zato priporoča, da se na podlagi večje specializacije, interoperabilnosti in dopolnjevanja dosežejo večje preusmeritve in medsebojni učinki; poziva k boljši uporabi sredstev EU, kot je Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji, da bi tako podprli predvidevanje sprememb in prilagajanje nanje;

| 45. | poudarja, da lahko spodbujanje evropske obrambne tehnologije in industrijske baze ustvari trajnostna delovna mesta za evropske državljane v obrambnih sektorjih EU; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da lahko spodbujanje evropske obrambne tehnologije in industrijske baze ustvari trajnostna delovna mesta za evropske državljane v obrambnih sektorjih EU;

| 46. | kar zadeva prestrukturiranje industrije, poudarja tudi, da je pomembno poskrbeti za to, da se ne ogrozi zanesljive oskrbe; poziva države članice in Komisijo, naj hitro oblikujejo celosten in ambiciozen sistem zanesljivosti oskrbe za celo EU, ki bo temeljil na sistemu vzajemnih jamstev; poziva države članice, naj kot prvi korak k izpolnitvi tega cilja v celoti izkoristijo možnosti direktive o prenosih in pospešijo delo za začetek delovanja okvirnega dogovora za zanesljivost oskrbe v primerih operativne nujnosti iz leta 2006; |
| --- | --- |

46.

kar zadeva prestrukturiranje industrije, poudarja tudi, da je pomembno poskrbeti za to, da se ne ogrozi zanesljive oskrbe; poziva države članice in Komisijo, naj hitro oblikujejo celosten in ambiciozen sistem zanesljivosti oskrbe za celo EU, ki bo temeljil na sistemu vzajemnih jamstev; poziva države članice, naj kot prvi korak k izpolnitvi tega cilja v celoti izkoristijo možnosti direktive o prenosih in pospešijo delo za začetek delovanja okvirnega dogovora za zanesljivost oskrbe v primerih operativne nujnosti iz leta 2006;

| 47. | spodbuja Evropsko obrambno agencijo, naj nadaljuje oblikovanje skupnega evropskega stališča o bistvenih industrijskih zmogljivostih, ki jih je v Evropi treba ohraniti ali razviti; poziva to agencijo, naj kot del teh prizadevanj analizira odvisnost od neevropskih tehnologij in virov oskrbe za evropsko strateško samostojnost ter oblikuje konkretna priporočila za države članice v skladu z delom Evropske komisije, ki tudi vključuje nekatere programe, namenjene zmanjšanju odvisnosti Evrope od oskrbe in energije; |
| --- | --- |

47.

spodbuja Evropsko obrambno agencijo, naj nadaljuje oblikovanje skupnega evropskega stališča o bistvenih industrijskih zmogljivostih, ki jih je v Evropi treba ohraniti ali razviti; poziva to agencijo, naj kot del teh prizadevanj analizira odvisnost od neevropskih tehnologij in virov oskrbe za evropsko strateško samostojnost ter oblikuje konkretna priporočila za države članice v skladu z delom Evropske komisije, ki tudi vključuje nekatere programe, namenjene zmanjšanju odvisnosti Evrope od oskrbe in energije;

| 48. | verjame, da so programi sodelovanja pri oboroževanju, kot na primer programi, katerih pobudnica je Evropska obrambna agencija in ki jih upravlja Organizacija vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR), pomemben vzvod za zmanjšanje razvojnih stroškov, podporo konsolidacije industrije, pospeševanje standardizacije in interoperabilnosti in večanje svetovne konkurenčnosti; opozarja na vlogo Evropske obrambne agencija pri pretvorbi potreb po zmogljivostih v programe sodelovanja in opredelitvi možnosti sodelovanja že v zgodnji fazi življenjskega cikla; poziva jo, naj še naprej dela na bazi podatkov o sodelovanju, ki omogoča določanje nacionalnih projektov kot možnosti za sodelovanje, in spodbuja države članice, naj prispevajo podatke v to bazo; poziva Evropsko obrambno agencijo, naj predloži smernice za najboljše prakse sodelovanja pri oborožitvi, kot določa evropska strategija sodelovanja pri oborožitvi; |
| --- | --- |

48.

verjame, da so programi sodelovanja pri oboroževanju, kot na primer programi, katerih pobudnica je Evropska obrambna agencija in ki jih upravlja Organizacija vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR), pomemben vzvod za zmanjšanje razvojnih stroškov, podporo konsolidacije industrije, pospeševanje standardizacije in interoperabilnosti in večanje svetovne konkurenčnosti; opozarja na vlogo Evropske obrambne agencija pri pretvorbi potreb po zmogljivostih v programe sodelovanja in opredelitvi možnosti sodelovanja že v zgodnji fazi življenjskega cikla; poziva jo, naj še naprej dela na bazi podatkov o sodelovanju, ki omogoča določanje nacionalnih projektov kot možnosti za sodelovanje, in spodbuja države članice, naj prispevajo podatke v to bazo; poziva Evropsko obrambno agencijo, naj predloži smernice za najboljše prakse sodelovanja pri oborožitvi, kot določa evropska strategija sodelovanja pri oborožitvi;

| 49. | poziva države članice, naj v programih skupne oborožitve ne sklepajo togih sporazumov o delitvi dela, saj ugotavlja, da ima načelo „pravičnega vračila“ negativne učinke v obliki neučinkovite porazdelitve dela, počasnejšega izvajanja in višjih stroškov; poziva, naj se načelo „pravičnega vračila“ nadomesti z veliko prilagodljivejšim pojmom splošnega ravnovesja, ki dopušča učinkovito konkurenco pri izbiri pogodbenikov po vsej EU, pod pogojem, da je doseženo minimalno ravnovesje, ki malim in srednjim podjetjem zagotavlja enake konkurenčne pogoje kot velikim podjetjem; odobrava, da uporablja Evropska obrambna agencija načelo splošnega ravnovesja v skupnem naložbenem programu za zaščito sil, in agencijo poziva, naj ta koncept razširi na celoten spekter svojih dejavnosti, pri čemer naj bo končni cilj zagotovitev enakih pogojev za vse na evropskem trgu obrambne opreme in upoštevanje interesov malih in srednjih podjetij, |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj v programih skupne oborožitve ne sklepajo togih sporazumov o delitvi dela, saj ugotavlja, da ima načelo „pravičnega vračila“ negativne učinke v obliki neučinkovite porazdelitve dela, počasnejšega izvajanja in višjih stroškov; poziva, naj se načelo „pravičnega vračila“ nadomesti z veliko prilagodljivejšim pojmom splošnega ravnovesja, ki dopušča učinkovito konkurenco pri izbiri pogodbenikov po vsej EU, pod pogojem, da je doseženo minimalno ravnovesje, ki malim in srednjim podjetjem zagotavlja enake konkurenčne pogoje kot velikim podjetjem; odobrava, da uporablja Evropska obrambna agencija načelo splošnega ravnovesja v skupnem naložbenem programu za zaščito sil, in agencijo poziva, naj ta koncept razširi na celoten spekter svojih dejavnosti, pri čemer naj bo končni cilj zagotovitev enakih pogojev za vse na evropskem trgu obrambne opreme in upoštevanje interesov malih in srednjih podjetij,

| 50. | vabi države članice, naj pri izvajanju skupnih programov, ki jih pripravlja Evropska obrambna agencija, izkoristijo izkušnje organizacije OCCAR, povezane z upravljanjem, ter Evropsko obrambno agencijo in OCCAR poziva, naj skleneta upravni dogovor o medsebojnem sodelovanju; spominja, da se OCCAR lahko pridruži vsaka država članica EU, če tako želi, in če izpolnjuje merila za članstvo; |
| --- | --- |

50.

vabi države članice, naj pri izvajanju skupnih programov, ki jih pripravlja Evropska obrambna agencija, izkoristijo izkušnje organizacije OCCAR, povezane z upravljanjem, ter Evropsko obrambno agencijo in OCCAR poziva, naj skleneta upravni dogovor o medsebojnem sodelovanju; spominja, da se OCCAR lahko pridruži vsaka država članica EU, če tako želi, in če izpolnjuje merila za članstvo;

| 51. | poziva Komisijo in države članice k medsebojnemu sodelovanju za zagotovitev kibernetske varnosti kot enega od vidikov obrambnega sektorja; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice k medsebojnemu sodelovanju za zagotovitev kibernetske varnosti kot enega od vidikov obrambnega sektorja;

| 52. | ugotavlja, da zaenkrat še ne obstaja pravna opredelitev evropske obrambne tehnološke in industrijske baze (EDTIB) na evropski ravni in poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj preučita možna merila za to definicijo in učinke teh meril; v zvezi s tem poudarja, da bi eden od pomembnih meril lahko bila tehnološka dodana vrednost, nastala s tem, da bi se enote za oblikovanje nahajale na ozemlju držav članic EU; poziva države članice, naj razmislijo o določitvi glavnega cilja obrambne industrije, ki bi razvoju EDTIB dal dolgoročno vizijo; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da zaenkrat še ne obstaja pravna opredelitev evropske obrambne tehnološke in industrijske baze (EDTIB) na evropski ravni in poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj preučita možna merila za to definicijo in učinke teh meril; v zvezi s tem poudarja, da bi eden od pomembnih meril lahko bila tehnološka dodana vrednost, nastala s tem, da bi se enote za oblikovanje nahajale na ozemlju držav članic EU; poziva države članice, naj razmislijo o določitvi glavnega cilja obrambne industrije, ki bi razvoju EDTIB dal dolgoročno vizijo;

| 53. | se zaveda, da je čezatlantsko industrijsko sodelovanja pomembno za konkurenčnost evropske obrambne industrije in da to sodelovanje lahko olajša dostop do novih tehnologij, podpira razvoj naprednih proizvodov in zagotavlja spodbude za zmanjševanje stroškov in skrajšanje proizvodnih ciklov; se zaveda tudi možnosti, ki jih ponuja sodelovanje s preostalimi zunanjimi partnerji; |
| --- | --- |

53.

se zaveda, da je čezatlantsko industrijsko sodelovanja pomembno za konkurenčnost evropske obrambne industrije in da to sodelovanje lahko olajša dostop do novih tehnologij, podpira razvoj naprednih proizvodov in zagotavlja spodbude za zmanjševanje stroškov in skrajšanje proizvodnih ciklov; se zaveda tudi možnosti, ki jih ponuja sodelovanje s preostalimi zunanjimi partnerji;

E.
     
  Oblikovanje evropskega trga obrambne opreme

| 54. | opozarja, da je treba nujno izboljšati preglednost in odprtost obrambnih trgov v državah članicah, da bi povečali konkurenčnost evropske obrambne industrije ter zagotovili ustrezno varstvo interesov davkoplačevalcev; meni, da Direktiva 2009/81/ES o obrambi in občutljivih nakupih na varnostnem področju krepi enotni trg, saj zmanjšuje pravila o raznolikosti nabave v obrambnem sektorju in odpira nacionalne trge za večjo konkurenčnost, ter opozarja, da se je rok za prenos te direktive iztekel 21. avgusta 2011; poziva Komisijo, naj pravočasno poroča o ukrepih držav članic za prenos te direktive in naj ukrene vse, kar je potrebno za zagotovitev pravočasnega in doslednega prenosa direktive in njenega pravilnega izvajanja; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da je treba nujno izboljšati preglednost in odprtost obrambnih trgov v državah članicah, da bi povečali konkurenčnost evropske obrambne industrije ter zagotovili ustrezno varstvo interesov davkoplačevalcev; meni, da Direktiva 2009/81/ES o obrambi in občutljivih nakupih na varnostnem področju krepi enotni trg, saj zmanjšuje pravila o raznolikosti nabave v obrambnem sektorju in odpira nacionalne trge za večjo konkurenčnost, ter opozarja, da se je rok za prenos te direktive iztekel 21. avgusta 2011; poziva Komisijo, naj pravočasno poroča o ukrepih držav članic za prenos te direktive in naj ukrene vse, kar je potrebno za zagotovitev pravočasnega in doslednega prenosa direktive in njenega pravilnega izvajanja;

| 55. | poudarja, da je direktiva prilagojena posebnostim nabavnih pogodb v obrambnem in varnostnem sektorju in da zato vsako odstopanje tovrstnih pogodb od zakonodaje EU na podlagi člena 346 PDEU šteje za zakonito le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, pri katerih gre za zaščito bistvenih nacionalnih varnostnih interesov; poziva Komisijo, naj poskrbi za pravilno uporabo direktive in odstopanja po členu 346 PDEU; poudarja, da bi za to bila koristna ocena iz poročil Komisije o dobrih praksah ter primerov napačne uporabe novih pravil; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je direktiva prilagojena posebnostim nabavnih pogodb v obrambnem in varnostnem sektorju in da zato vsako odstopanje tovrstnih pogodb od zakonodaje EU na podlagi člena 346 PDEU šteje za zakonito le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, pri katerih gre za zaščito bistvenih nacionalnih varnostnih interesov; poziva Komisijo, naj poskrbi za pravilno uporabo direktive in odstopanja po členu 346 PDEU; poudarja, da bi za to bila koristna ocena iz poročil Komisije o dobrih praksah ter primerov napačne uporabe novih pravil;

| 56. | meni, da bi se moral skladno s potekajočimi prizadevanji za posodobitev in racionalizacijo celotnega evropskega okvira javnih naročil, cilji poenostavitve upravnih postopkov in zmanjšanja bremena odražati v praktični uporabi direktive in da je treba pregledati nekompatibilne ali nesorazmerne tehnične zahteve, ki ovirajo notranji trg, da bi tako omogočali čezmejne javne razpise; poleg tega opozarja, da morebitni podizvajalci ne bi smeli biti diskriminirani na podlagi narodnosti. |
| --- | --- |

56.

meni, da bi se moral skladno s potekajočimi prizadevanji za posodobitev in racionalizacijo celotnega evropskega okvira javnih naročil, cilji poenostavitve upravnih postopkov in zmanjšanja bremena odražati v praktični uporabi direktive in da je treba pregledati nekompatibilne ali nesorazmerne tehnične zahteve, ki ovirajo notranji trg, da bi tako omogočali čezmejne javne razpise; poleg tega opozarja, da morebitni podizvajalci ne bi smeli biti diskriminirani na podlagi narodnosti.

| 57. | spominja, da režim, ki ga določa kodeks ravnanja Evropske obrambne agencije pri javnih naročilih na obrambnem področju in kodeks najboljše prakse za področje dobavne verige velja le za pogodbe, ki jih zajemajo odstopanja po členu 346 PDEU; poziva agencijo in Komisijo, naj ponovno ocenita veljavnost tega režima po začetku veljavnosti direktive o javnih naročilih za obrambo; |
| --- | --- |

57.

spominja, da režim, ki ga določa kodeks ravnanja Evropske obrambne agencije pri javnih naročilih na obrambnem področju in kodeks najboljše prakse za področje dobavne verige velja le za pogodbe, ki jih zajemajo odstopanja po členu 346 PDEU; poziva agencijo in Komisijo, naj ponovno ocenita veljavnost tega režima po začetku veljavnosti direktive o javnih naročilih za obrambo;

| 58. | poziva države članice, naj boj proti korupciji pri naročilih na obrambnem področju postane njihova glavna prednostna naloga, in sicer z ustreznim izvajanjem direktive in obžaluje uničujoče učinke korupcije, zlasti kar zadeva pretirane stroške, nabavo nepotrebne, neustrezne ali neoptimalne opreme, ovire za skupno nabavo in programe sodelovanja, ter onemogočanje odprtja trga in povzročanje velike obremenitve nacionalnih proračunov; poleg posplošitve preglednih in konkurenčnih postopkov javnih naročil močno priporoča upoštevanje priporočil zbirke najboljših praks Nata/Ženevskega centra za demokratični nadzor nad oboroženimi silami za izgradnjo integritete in odpravo korupcije na obrambnem področju; izpostavlja pozitivne primere, kot je pojem paktov za integriteto pri obrambnih poslih med vlado in ponudniki, ob sodelovanju neodvisnih opazovalcev, ali sistematičen parlamentarni nadzor v vseh fazah nabavnega postopka nad določeno zgornjo mejo, ki se izvaja v več državah članicah; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj boj proti korupciji pri naročilih na obrambnem področju postane njihova glavna prednostna naloga, in sicer z ustreznim izvajanjem direktive in obžaluje uničujoče učinke korupcije, zlasti kar zadeva pretirane stroške, nabavo nepotrebne, neustrezne ali neoptimalne opreme, ovire za skupno nabavo in programe sodelovanja, ter onemogočanje odprtja trga in povzročanje velike obremenitve nacionalnih proračunov; poleg posplošitve preglednih in konkurenčnih postopkov javnih naročil močno priporoča upoštevanje priporočil zbirke najboljših praks Nata/Ženevskega centra za demokratični nadzor nad oboroženimi silami za izgradnjo integritete in odpravo korupcije na obrambnem področju; izpostavlja pozitivne primere, kot je pojem paktov za integriteto pri obrambnih poslih med vlado in ponudniki, ob sodelovanju neodvisnih opazovalcev, ali sistematičen parlamentarni nadzor v vseh fazah nabavnega postopka nad določeno zgornjo mejo, ki se izvaja v več državah članicah;

| 59. | poudarja, da so zahteve glede protidobav načeloma lahko upravičena le, če so potrebne za zaščito bistvenih varnostnih interesov skladno s členom 346 PDEU, in da bi morale biti skladne z načeli preglednosti ter da zlasti ne smejo povzročati nevarnosti korupcije ali motenj delovanja evropskega trga obrambne opreme; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da so zahteve glede protidobav načeloma lahko upravičena le, če so potrebne za zaščito bistvenih varnostnih interesov skladno s členom 346 PDEU, in da bi morale biti skladne z načeli preglednosti ter da zlasti ne smejo povzročati nevarnosti korupcije ali motenj delovanja evropskega trga obrambne opreme;

| 60. | poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo k sodelovanju, da bi postopno odpravili zahteve za protidobave, in obenem pospešile vključitev industrije manjših držav članic v evropsko obrambno tehnološko in industrijsko osnovo na drugačen način, ne s protidobavami; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, Evropsko obrambno agencijo in Komisijo k sodelovanju, da bi postopno odpravili zahteve za protidobave, in obenem pospešile vključitev industrije manjših držav članic v evropsko obrambno tehnološko in industrijsko osnovo na drugačen način, ne s protidobavami;

| 61. | poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj preučita, kako bi lahko rešila preostale prakse, ki izkrivljajo trg, kot sta državna pomoč in podpora izvoza, pri čemer naj se opreta na pobudo Evropske obrambne agencije o enakih pogojih; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo in Evropsko obrambno agencijo, naj preučita, kako bi lahko rešila preostale prakse, ki izkrivljajo trg, kot sta državna pomoč in podpora izvoza, pri čemer naj se opreta na pobudo Evropske obrambne agencije o enakih pogojih;

| 62. | meni, da se v sedanjem proračunskem kontekstu načelo dajanja prednosti evropskim proizvodom pri nabavi obrambne opreme lahko obravnava kot oblika evropske solidarnosti, poziva Komisijo in Evropsko obrambno industrijo, naj predložita analizo stroškovne učinkovitosti postopka prednosti evropskih izdelkov za nekatere vrste obrambne opreme, za katero je pomembno ohraniti strateško neodvisnost, in za katere ne obstaja vzajemni dostop do trgov v tretjih državah; poudarja pomen zagotavljanja večjega dostopa do trgov tretjih držav za evropske obrambne proizvode; |
| --- | --- |

62.

meni, da se v sedanjem proračunskem kontekstu načelo dajanja prednosti evropskim proizvodom pri nabavi obrambne opreme lahko obravnava kot oblika evropske solidarnosti, poziva Komisijo in Evropsko obrambno industrijo, naj predložita analizo stroškovne učinkovitosti postopka prednosti evropskih izdelkov za nekatere vrste obrambne opreme, za katero je pomembno ohraniti strateško neodvisnost, in za katere ne obstaja vzajemni dostop do trgov v tretjih državah; poudarja pomen zagotavljanja večjega dostopa do trgov tretjih držav za evropske obrambne proizvode;

| 63. | spominja, da upravno breme obveznosti izdaje licenc v trgovini z obrambnimi proizvodi znotraj EU zavira konsolidacijo industrije in je glavna ovira za čeznacionalne programe sodelovanja v oborožitvi; spominja, da se je rok za prenos direktive 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj EU iztekel 30. junija 2011 in da za države članice od 30. junija 2012 veljajo nova pravila; poziva Komisijo, naj pravočasno poroča o ukrepih držav članic za prenos te direktive in naj ukrene vse, kar je potrebno za zagotovitev njenega pravilnega izvajanja; |
| --- | --- |

63.

spominja, da upravno breme obveznosti izdaje licenc v trgovini z obrambnimi proizvodi znotraj EU zavira konsolidacijo industrije in je glavna ovira za čeznacionalne programe sodelovanja v oborožitvi; spominja, da se je rok za prenos direktive 2009/43/ES o prenosu obrambnih proizvodov znotraj EU iztekel 30. junija 2011 in da za države članice od 30. junija 2012 veljajo nova pravila; poziva Komisijo, naj pravočasno poroča o ukrepih držav članic za prenos te direktive in naj ukrene vse, kar je potrebno za zagotovitev njenega pravilnega izvajanja;

| 64. | poziva države članice, naj čim bolj izkoristijo nove splošne licence za dostavo oboroženim silam drugih držav članic kot pomemben instrument za izboljšanje zanesljivosti oskrbe po vsej EU; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj čim bolj izkoristijo nove splošne licence za dostavo oboroženim silam drugih držav članic kot pomemben instrument za izboljšanje zanesljivosti oskrbe po vsej EU;

| 65. | poudarja, da je uspeh direktive, zlasti glede licenc za prenos med družbami, zelo odvisen od zaupanja držav članic v medsebojni nadzor izvoza; poziva države članice, naj strogo upoštevajo obveznosti, ki jih določa Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, in naj poskrbijo za to, da bodo strogo ocenile vse vloge za licence skladno z vsemi določenimi osmimi merili; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj ob pregledu skupnega stališča oceni, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti ob upoštevanju trgovinskih in zunanjepolitičnih vidikov, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokratičnih načel v državah uvoznicah; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je uspeh direktive, zlasti glede licenc za prenos med družbami, zelo odvisen od zaupanja držav članic v medsebojni nadzor izvoza; poziva države članice, naj strogo upoštevajo obveznosti, ki jih določa Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, in naj poskrbijo za to, da bodo strogo ocenile vse vloge za licence skladno z vsemi določenimi osmimi merili; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj ob pregledu skupnega stališča oceni, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti ob upoštevanju trgovinskih in zunanjepolitičnih vidikov, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokratičnih načel v državah uvoznicah;

| 66. | ponovno poudarja ključni pomen standardizacije obrambne opreme za oblikovanje enotnega evropskega obrambnega trga ter za zagotavljanje interoperabilnosti ter omogočanja sodelovanja pri programih oborožitve, projektih združevanja in skupnega izkoriščanja ter operacijah; spodbuja Evropsko obrambno agencijo, Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo (CEN, CENELEC, ETSI), naj v sodelovanju z industrijo in zlasti Natovo agencijo za standardizacijo pospešijo dejavnosti, namenjene zmanjšanju razlike med standardi v obrambni in varnostni industriji ter med civilno in vojaško opremo; spodbuja uporabo in nadaljnji razvoj evropskega informacijskega sistema o obrambnih standardih in evropskega priročnika za obrambne nabave; |
| --- | --- |

66.

ponovno poudarja ključni pomen standardizacije obrambne opreme za oblikovanje enotnega evropskega obrambnega trga ter za zagotavljanje interoperabilnosti ter omogočanja sodelovanja pri programih oborožitve, projektih združevanja in skupnega izkoriščanja ter operacijah; spodbuja Evropsko obrambno agencijo, Komisijo in evropske organizacije za standardizacijo (CEN, CENELEC, ETSI), naj v sodelovanju z industrijo in zlasti Natovo agencijo za standardizacijo pospešijo dejavnosti, namenjene zmanjšanju razlike med standardi v obrambni in varnostni industriji ter med civilno in vojaško opremo; spodbuja uporabo in nadaljnji razvoj evropskega informacijskega sistema o obrambnih standardih in evropskega priročnika za obrambne nabave;

| 67. | poziva države članice in Komisijo, naj uvedejo vseevropsko certificiranje za varnostne in obrambne proizvode in odpravijo nevzdržne razmere, v katerih je v vsaki državi članici potrebno ločeno testiranje; poudarja, da tak dolgotrajen in zapleten postopek bistveno zvišuje stroške proizvajalcev in škodi njihovi konkurenčnosti do take mere, da je zlasti za manjše družbe nesprejemljivo; podpira delo Evropske obrambne agencije, povezano z vojaško plovnostjo, in poziva države članice, naj pospešijo dejavnosti za oblikovanje evropske organizacije skupne vojaške plovnosti, ki bo vojaška ustreznica Evropske agencije za varnost v letalstvu; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice in Komisijo, naj uvedejo vseevropsko certificiranje za varnostne in obrambne proizvode in odpravijo nevzdržne razmere, v katerih je v vsaki državi članici potrebno ločeno testiranje; poudarja, da tak dolgotrajen in zapleten postopek bistveno zvišuje stroške proizvajalcev in škodi njihovi konkurenčnosti do take mere, da je zlasti za manjše družbe nesprejemljivo; podpira delo Evropske obrambne agencije, povezano z vojaško plovnostjo, in poziva države članice, naj pospešijo dejavnosti za oblikovanje evropske organizacije skupne vojaške plovnosti, ki bo vojaška ustreznica Evropske agencije za varnost v letalstvu;

| 68. | poudarja, da morata biti zgoraj omenjena standardizacija in konsolidacija del procesa, ki ga vodi EU in ne industrija, tako da se bodo upoštevali evropski interesi in dejanske potrebe družbe, ter da mora biti sodelovanje pri skupnih programih in sinergijah EU načeloma odprto za vse države članice; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da morata biti zgoraj omenjena standardizacija in konsolidacija del procesa, ki ga vodi EU in ne industrija, tako da se bodo upoštevali evropski interesi in dejanske potrebe družbe, ter da mora biti sodelovanje pri skupnih programih in sinergijah EU načeloma odprto za vse države članice;

F.
     
  Iskanje novih oblik financiranja na ravni EU

| 69. | je prepričan, da je treba zlasti ob sprejemanju novega večletnega finančnega okvira razmisliti o možnostih, da bi s proračunom EU državam članicam pomagali izpolniti cilje skupne varnostne in obrambne politike na stroškovno učinkovitejši način; |
| --- | --- |

69.

je prepričan, da je treba zlasti ob sprejemanju novega večletnega finančnega okvira razmisliti o možnostih, da bi s proračunom EU državam članicam pomagali izpolniti cilje skupne varnostne in obrambne politike na stroškovno učinkovitejši način;

| 70. | kot določa točka (C) zgoraj, poziva k okrepitvi in razširitvi varnostnih raziskav v okviru okvirnega programa za raziskave, da bi se člen 185 PDEU uporabljal za sofinanciranje obstoječih raziskovalnih in razvojnih programov ter za pripravo nove teme za obrambne raziskave s civilno-vojaško uporabo, da bi spodbudili sodelovanje pri obrambnih raziskavah; |
| --- | --- |

70.

kot določa točka (C) zgoraj, poziva k okrepitvi in razširitvi varnostnih raziskav v okviru okvirnega programa za raziskave, da bi se člen 185 PDEU uporabljal za sofinanciranje obstoječih raziskovalnih in razvojnih programov ter za pripravo nove teme za obrambne raziskave s civilno-vojaško uporabo, da bi spodbudili sodelovanje pri obrambnih raziskavah;

| 71. | meni, da bi se morala sredstva EU uporabljati za spodbujanje sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja, kar bi prispevalo k ustvarjanju omrežij med obrambno industrijo, raziskovalnimi inštituti in akademskimi krogi; meni, da je nujen dogovor, ki bo omogočal izplačilo štipendij kandidatom, ki sodelujejo v „vojaškem Erasmusu“ iz proračuna EU, s čimer bi jih obravnavali enako kot študente na civilnih visokošolskih ustanovah ter tako spodbudili razvoj skupne varnostne kulture in pristopa; |
| --- | --- |

71.

meni, da bi se morala sredstva EU uporabljati za spodbujanje sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja, kar bi prispevalo k ustvarjanju omrežij med obrambno industrijo, raziskovalnimi inštituti in akademskimi krogi; meni, da je nujen dogovor, ki bo omogočal izplačilo štipendij kandidatom, ki sodelujejo v „vojaškem Erasmusu“ iz proračuna EU, s čimer bi jih obravnavali enako kot študente na civilnih visokošolskih ustanovah ter tako spodbudili razvoj skupne varnostne kulture in pristopa;

| 72. | predlaga, naj se dejavnosti Evropske akademije za varnost in obrambo, ki se osredotočajo na usposabljanje civilnih in vojaških strokovnjakov za krizno upravljanje in SVOP, ter spodbujanje skupne varnostne kulture v EU, financirajo iz instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

72.

predlaga, naj se dejavnosti Evropske akademije za varnost in obrambo, ki se osredotočajo na usposabljanje civilnih in vojaških strokovnjakov za krizno upravljanje in SVOP, ter spodbujanje skupne varnostne kulture v EU, financirajo iz instrumenta za stabilnost;

| 73. | spodbuja okrepitev vloge akademije kot foruma za sodelovanje med nacionalnimi obrambnimi akademijami in civilnimi ustanovami za usposabljanje na področju varnosti, da bi med drugim lahko opredelili in razvili projekte združevanja in skupne uporabe, in tako prihranili sredstva; poziva države članice, naj akademijo preoblikujejo v pravo akademsko ustanovo, in glede na to, da je zelo osredotočena na civilno-vojaške vidike, predlaga, da jo financira EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

73.

spodbuja okrepitev vloge akademije kot foruma za sodelovanje med nacionalnimi obrambnimi akademijami in civilnimi ustanovami za usposabljanje na področju varnosti, da bi med drugim lahko opredelili in razvili projekte združevanja in skupne uporabe, in tako prihranili sredstva; poziva države članice, naj akademijo preoblikujejo v pravo akademsko ustanovo, in glede na to, da je zelo osredotočena na civilno-vojaške vidike, predlaga, da jo financira EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira;

| 74. | poziva vse zadevne akterje, naj ocenijo, ali bi bila lahko sredstva v lasti EU, po vzoru programa Galileo in kot je navedeno pod (B), vzdržna in stroškovno učinkovita možnost, zlasti na področjih, kot sta strateški in taktični transport ali nadzor; |
| --- | --- |

74.

poziva vse zadevne akterje, naj ocenijo, ali bi bila lahko sredstva v lasti EU, po vzoru programa Galileo in kot je navedeno pod (B), vzdržna in stroškovno učinkovita možnost, zlasti na področjih, kot sta strateški in taktični transport ali nadzor;

| 75. | poziva države članice, naj prednostno povečajo proračun Evropske obrambne agencije, saj priznava dodano vrednost te agencije, saj se preko sodelovanja, ki ga omogoča, nadomeščajo sredstva, ki se na podlagi nacionalnih odločitev zmanjšujejo; obžaluje, da sklep Sveta tej agenciji ni zagotovil večletnega proračunskega okvira, primerljivega splošnemu proračunu EU; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj prednostno povečajo proračun Evropske obrambne agencije, saj priznava dodano vrednost te agencije, saj se preko sodelovanja, ki ga omogoča, nadomeščajo sredstva, ki se na podlagi nacionalnih odločitev zmanjšujejo; obžaluje, da sklep Sveta tej agenciji ni zagotovil večletnega proračunskega okvira, primerljivega splošnemu proračunu EU;

| 76. | poudarja, da je Satelitski center EU, ki deluje s skromnim proračunom, dokazal svojo učinkovitost in dodano vrednost pri različnih varnostnih in obrambnih operacijah; opozarja na vedno večjo potrebo po satelitskem zajemanju slik, zlasti po nedavnih dogodkih v severni Afriki; poziva države članice, naj centru zagotovijo večji proračun, ter meni, zlasti glede na njegovo civilno-vojaško uporabo, da bi ga bilo treba financirati iz proračuna EU; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je Satelitski center EU, ki deluje s skromnim proračunom, dokazal svojo učinkovitost in dodano vrednost pri različnih varnostnih in obrambnih operacijah; opozarja na vedno večjo potrebo po satelitskem zajemanju slik, zlasti po nedavnih dogodkih v severni Afriki; poziva države članice, naj centru zagotovijo večji proračun, ter meni, zlasti glede na njegovo civilno-vojaško uporabo, da bi ga bilo treba financirati iz proračuna EU;

| 77. | pozdravlja prizadevanja poljskega predsedstva Sveta za pregled mehanizma ATHENA; spodbuja države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za sklenitev dogovora o skupnem financiranju; poziva države članice, naj kot del revizije mehanizma ATHENA preučijo možnost, da bi ga razširili tako, da bi zagotovili skupno financiranje dejavnosti ali nabav, ki podpirajo cilj večje stroškovne učinkovitosti evropske obrambe, vendar jih ni mogoče financirati iz proračuna EU, zlasti skupno financiranje zagotovljene opreme; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja prizadevanja poljskega predsedstva Sveta za pregled mehanizma ATHENA; spodbuja države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za sklenitev dogovora o skupnem financiranju; poziva države članice, naj kot del revizije mehanizma ATHENA preučijo možnost, da bi ga razširili tako, da bi zagotovili skupno financiranje dejavnosti ali nabav, ki podpirajo cilj večje stroškovne učinkovitosti evropske obrambe, vendar jih ni mogoče financirati iz proračuna EU, zlasti skupno financiranje zagotovljene opreme;

*

* *

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata, in generalnemu sekretarju Nata. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici/podpredsednici, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU, parlamentarni skupščini Nata, in generalnemu sekretarju Nata.

---

(1)  UL L 183, 13.7.2011, str. 16.

(2)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(3)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0228.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0419.

(6)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 63.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/21

---

Sreda, 14. december 2011Vrhunsko srečanje EU-Rusija

P7_TA(2011)0575

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o prihodnjem vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 15. decembra 2011 ter izidu volitev v dumo 4. decembra 2011

2013/C 168 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucij z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 9. in 10. junija 2011 (1) ter z dne 17. junija 2010 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucij z dne 9. junija 2011 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo 9. in 10. junija 2011 (1) ter z dne 17. junija 2010 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Rusijo, tudi resolucije z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011 (3) ter svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Rusijo, tudi resolucije z dne 7. julija 2011 o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011 (3) ter svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (4),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo (5), pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo (5), pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo, ki so se začela leta 2008, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori),

| — | ob upoštevanju skupne končne izjave in priporočil s seje odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Rusijo, ki je potekala dne 19. in 20. septembra 2011 v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne končne izjave in priporočil s seje odbora za parlamentarno sodelovanje med EU in Rusijo, ki je potekala dne 19. in 20. septembra 2011 v Varšavi,

| — | ob upoštevanju skupne izjave stalnega partnerskega sveta EU in Rusije o svobodi, varnosti in pravici s srečanja 11. oktobra 2011 v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave stalnega partnerskega sveta EU in Rusije o svobodi, varnosti in pravici s srečanja 11. oktobra 2011 v Varšavi,

| — | ob upoštevanju pripomb podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton na osmem srečanju stalnega partnerskega sveta EU in Rusije dne 17. novembra 2011 v Moskvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton na osmem srečanju stalnega partnerskega sveta EU in Rusije dne 17. novembra 2011 v Moskvi,

| — | ob upoštevanju najnovejšega dialoga med EU in Rusijo o človekovih pravicah z dne 29. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejšega dialoga med EU in Rusijo o človekovih pravicah z dne 29. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o volitvah v dumo v Ruski federaciji 6. in 7. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice Catherine Ashton o volitvah v dumo v Ruski federaciji 6. in 7. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju predhodnih ugotovitev, ki so jih 5. decembra predstavili OVSE, urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (OVSE/ODIHR), parlamentarna skupščina OVSE (OVSE PA) in parlamentarna skupščina Sveta Evrope (PACE), potem ko je potekala mednarodna misija za opazovanje volitev v rusko dumo 4. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih ugotovitev, ki so jih 5. decembra predstavili OVSE, urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (OVSE/ODIHR), parlamentarna skupščina OVSE (OVSE PA) in parlamentarna skupščina Sveta Evrope (PACE), potem ko je potekala mednarodna misija za opazovanje volitev v rusko dumo 4. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju dnevnega reda vrhunskega srečanja med EU in Rusijo, ki bo 15. decembra 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dnevnega reda vrhunskega srečanja med EU in Rusijo, ki bo 15. decembra 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker sta EU in Rusija gospodarsko in politično odvisni ena od druge; ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo zato izjemno pomembni za stabilnost, varnost ter blaginjo Evrope in okolice; ker si Evropska unija še vedno prizadeva za nadaljnjo poglobitev in razvoj odnosov z Rusijo, ki bi temeljili na trdni zavezi demokratičnim načelom; ker je sklenitev strateškega partnerskega sporazuma med EU in Rusko federacijo še vedno bistvena za vzpostavitev resničnega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Rusija gospodarsko in politično odvisni ena od druge; ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo zato izjemno pomembni za stabilnost, varnost ter blaginjo Evrope in okolice; ker si Evropska unija še vedno prizadeva za nadaljnjo poglobitev in razvoj odnosov z Rusijo, ki bi temeljili na trdni zavezi demokratičnim načelom; ker je sklenitev strateškega partnerskega sporazuma med EU in Rusko federacijo še vedno bistvena za vzpostavitev resničnega strateškega partnerstva;

| B. | ker je zanesljivost oskrbe z energijo eden največjih izzivov za EU in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo; ker je izjemno pomembno, da EU nastopi enotno in pokaže močno notranjo solidarnost; |
| --- | --- |

B.

ker je zanesljivost oskrbe z energijo eden največjih izzivov za EU in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo; ker je izjemno pomembno, da EU nastopi enotno in pokaže močno notranjo solidarnost;

| C. | ker Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov deli odgovornost z drugimi članicami za ohranjanje svetovne stabilnosti; ker je številne mednarodne izzive, predvsem v skupni soseščini (južni Kavkaz in Republika Moldavija), severni Afriki, Siriji, na Bližnjem vzhodu in v Iranu, na primer s področja terorizma, zanesljive oskrbe z energijo, podnebnih sprememb in finančne krize, mogoče rešiti le z usklajenim pristopom, pri katerem bi sodelovala tudi Rusija; |
| --- | --- |

C.

ker Rusija kot stalna članica varnostnega sveta Združenih narodov deli odgovornost z drugimi članicami za ohranjanje svetovne stabilnosti; ker je številne mednarodne izzive, predvsem v skupni soseščini (južni Kavkaz in Republika Moldavija), severni Afriki, Siriji, na Bližnjem vzhodu in v Iranu, na primer s področja terorizma, zanesljive oskrbe z energijo, podnebnih sprememb in finančne krize, mogoče rešiti le z usklajenim pristopom, pri katerem bi sodelovala tudi Rusija;

| D. | ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in se je s tem zavezala načelom demokracije in spoštovanju temeljnih pravic; ker še zmeraj prevladuje zaskrbljenost nad stanjem človekovih pravic, pravno državo, neodvisnostjo sodstva ter represivnimi ukrepi proti novinarjem in predstavnikom opozicije; |
| --- | --- |

D.

ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in se je s tem zavezala načelom demokracije in spoštovanju temeljnih pravic; ker še zmeraj prevladuje zaskrbljenost nad stanjem človekovih pravic, pravno državo, neodvisnostjo sodstva ter represivnimi ukrepi proti novinarjem in predstavnikom opozicije;

| E. | ker leta 2011 poteka dvajseta obletnica razpada ZSSR, ki je pomenil prelomnico v evropski zgodovini; ker bi bilo treba priznati, da so k tem dogodkom prispevali tisti, ki so dejavno nasprotovali totalitarizmu in prispevali k osvoboditvi izpod njega; |
| --- | --- |

E.

ker leta 2011 poteka dvajseta obletnica razpada ZSSR, ki je pomenil prelomnico v evropski zgodovini; ker bi bilo treba priznati, da so k tem dogodkom prispevali tisti, ki so dejavno nasprotovali totalitarizmu in prispevali k osvoboditvi izpod njega;

| F. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 izrazilo kritiko v zvezi z okornimi postopki za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z volilnimi standardi, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; ker še vedno vlada velika zaskrbljenost zaradi težav, s katerimi se pri udeležbi na volitvah soočajo politične stranke, kar dejansko omejuje politično konkurenco in pluralizem v Rusiji ter spodkopava verodostojnost volitev; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 12. aprila 2011 izrazilo kritiko v zvezi z okornimi postopki za registracijo političnih strank v Rusiji, ki niso v skladu z volilnimi standardi, ki sta jih določila Svet Evrope in OVSE; ker še vedno vlada velika zaskrbljenost zaradi težav, s katerimi se pri udeležbi na volitvah soočajo politične stranke, kar dejansko omejuje politično konkurenco in pluralizem v Rusiji ter spodkopava verodostojnost volitev;

| G. | ker so na dan volitev poročali o številnih nepravilnostih, vključno z večkratnim glasovanjem (t. i. vrtiljaki oz. "bus carousels"), oviranjem strankarskih opazovalcev in polnjenjem volilnih skrinjic s ponarejenimi glasovnicami; ker je policija pridržala več sto opozicijskih aktivistov, ki so 4. decembra 2011 ter naslednje dni v Moskvi, Sankt Peterburgu in drugih ruskih mestih poskušali organizirati protest zaradi poteka volitev; |
| --- | --- |

G.

ker so na dan volitev poročali o številnih nepravilnostih, vključno z večkratnim glasovanjem (t. i. vrtiljaki oz. "bus carousels"), oviranjem strankarskih opazovalcev in polnjenjem volilnih skrinjic s ponarejenimi glasovnicami; ker je policija pridržala več sto opozicijskih aktivistov, ki so 4. decembra 2011 ter naslednje dni v Moskvi, Sankt Peterburgu in drugih ruskih mestih poskušali organizirati protest zaradi poteka volitev;

| H. | ker se je 10. decembra 2011 na moskovskem trgu Bolotnaja zbralo vsaj 50 000 protestnikov, ki so zahtevali razveljavitev rezultatov volitev z dne 4. decembra 2011, nove volitve, odstop predsednika volilne komisije, preiskavo domnevnih goljufij in takojšnjo izpustitev aretiranih protestnikov; ker so podobne demonstracije potekale tudi v drugih ruskih mestih; |
| --- | --- |

H.

ker se je 10. decembra 2011 na moskovskem trgu Bolotnaja zbralo vsaj 50 000 protestnikov, ki so zahtevali razveljavitev rezultatov volitev z dne 4. decembra 2011, nove volitve, odstop predsednika volilne komisije, preiskavo domnevnih goljufij in takojšnjo izpustitev aretiranih protestnikov; ker so podobne demonstracije potekale tudi v drugih ruskih mestih;

| I. | ker je minilo leto dni, odkar je Evropski parlament pozval Svet, naj "glede na to, da ruske oblasti niso dale nobenega pozitivnega znamenja, da nameravajo sodelovati in raziskati primer Sergeja Magnickega, vztraja pri tem, da ruski organi pred sodišče privedejo odgovorne, in razmisli o prepovedi vstopa v EU", organe pregona EU pa spodbudil, naj sodelujejo pri zamrznitvi bančnih računov in drugega premoženja odgovornih ruskih uradnikov v vseh državah članicah EU (6); |
| --- | --- |

I.

ker je minilo leto dni, odkar je Evropski parlament pozval Svet, naj "glede na to, da ruske oblasti niso dale nobenega pozitivnega znamenja, da nameravajo sodelovati in raziskati primer Sergeja Magnickega, vztraja pri tem, da ruski organi pred sodišče privedejo odgovorne, in razmisli o prepovedi vstopa v EU", organe pregona EU pa spodbudil, naj sodelujejo pri zamrznitvi bančnih računov in drugega premoženja odgovornih ruskih uradnikov v vseh državah članicah EU (6);

| 1. | ponavlja prepričanje, da Rusija ostaja ena najpomembnejših partneric Evropske unije pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli ne le gospodarske in trgovske interese, pač pa tudi cilj tesnega sodelovanja na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

ponavlja prepričanje, da Rusija ostaja ena najpomembnejših partneric Evropske unije pri vzpostavljanju strateškega sodelovanja, saj si z njo deli ne le gospodarske in trgovske interese, pač pa tudi cilj tesnega sodelovanja na svetovni ravni;

| 2. | poziva EU in Rusijo, naj prihodnje vrhunsko srečanje izkoristita za pospešitev pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju; ponavlja svojo podporo celovitemu, pravno zavezujočemu sporazumu, ki bo zajemal politična, gospodarska in socialna vprašanja in vključeval vsa področja, povezana z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic; ponovno poudarja svoje stališče, da morajo biti demokracija in človekove pravice sestavni del tega sporazuma, zlasti opredelitev in vključitev učinkovite in operativne klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

2.

poziva EU in Rusijo, naj prihodnje vrhunsko srečanje izkoristita za pospešitev pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju; ponavlja svojo podporo celovitemu, pravno zavezujočemu sporazumu, ki bo zajemal politična, gospodarska in socialna vprašanja in vključeval vsa področja, povezana z demokracijo, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic; ponovno poudarja svoje stališče, da morajo biti demokracija in človekove pravice sestavni del tega sporazuma, zlasti opredelitev in vključitev učinkovite in operativne klavzule o človekovih pravicah;

| 3. | poziva tudi k okrepitvi prizadevanj za razvoj partnerstva za modernizacijo med EU in Rusijo; je še vedno trdno prepričan, da bo partnerstvo za modernizacijo spodbujalo reforme in dalo nov zagon odnosom med EU in Rusijo, pripomoglo k razvoju vzajemno koristnega sodelovanja na področju trgovine, gospodarstva in zanesljive oskrbe z energijo, obenem pa prispevalo k oživitvi svetovnega gospodarstva; meni, da mora partnerstvo za modernizacijo spremljati ambiciozen proces notranjih reform, ki bodo zajemale utrditev demokratičnih institucij in zanesljivega pravnega sistema; v zvezi s tem poziva EU in rusko vlado, naj opredelita ustrezne ukrepe, potrebne za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

3.

poziva tudi k okrepitvi prizadevanj za razvoj partnerstva za modernizacijo med EU in Rusijo; je še vedno trdno prepričan, da bo partnerstvo za modernizacijo spodbujalo reforme in dalo nov zagon odnosom med EU in Rusijo, pripomoglo k razvoju vzajemno koristnega sodelovanja na področju trgovine, gospodarstva in zanesljive oskrbe z energijo, obenem pa prispevalo k oživitvi svetovnega gospodarstva; meni, da mora partnerstvo za modernizacijo spremljati ambiciozen proces notranjih reform, ki bodo zajemale utrditev demokratičnih institucij in zanesljivega pravnega sistema; v zvezi s tem poziva EU in rusko vlado, naj opredelita ustrezne ukrepe, potrebne za dosego teh ciljev;

| 4. | pozdravlja zaključitev pogajanj o vstopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, kar bo pomagalo pri ustvarjanju enakopravnejših konkurenčnih pogojev za poslovne skupnosti na obeh straneh ter olajšalo in liberaliziralo trgovino v svetovnem gospodarstvu; poudarja, da je Rusija s pristopom pravno zavezana k izpolnjevanju pravil STO, kar med drugim pomeni, da se mora odpovedati zaščitnim ukrepom; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi carinske unije med Rusijo, Kazahstanom in Belorusijo, ki je povzročila višje usklajene carine; izraža prepričanje, da se bo članstvo Rusije v STO izkazalo tudi kot pomembna odskočna deska za poglobitev dvostranskega gospodarskega povezovanja, tudi prek zaključka potekajočih pogajanj o novem sporazumu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zaključitev pogajanj o vstopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, kar bo pomagalo pri ustvarjanju enakopravnejših konkurenčnih pogojev za poslovne skupnosti na obeh straneh ter olajšalo in liberaliziralo trgovino v svetovnem gospodarstvu; poudarja, da je Rusija s pristopom pravno zavezana k izpolnjevanju pravil STO, kar med drugim pomeni, da se mora odpovedati zaščitnim ukrepom; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi carinske unije med Rusijo, Kazahstanom in Belorusijo, ki je povzročila višje usklajene carine; izraža prepričanje, da se bo članstvo Rusije v STO izkazalo tudi kot pomembna odskočna deska za poglobitev dvostranskega gospodarskega povezovanja, tudi prek zaključka potekajočih pogajanj o novem sporazumu;

| 5. | poudarja, kako pomembno je okrepiti partnerstvo z Rusijo na področju energije; poudarja, da oskrba z naravnimi viri ne bi smela biti politično orodje; poudarja pomen sodelovanja na področju energije za obe strani, saj pomeni priložnost za nadaljnjo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na odprtem in preglednem trgu, s popolnim razumevanjem potreb EU po raznovrstnosti prevoznih poti in ponudnikov energije; poudarja, da morajo biti načela soodvisnosti in preglednosti osnova takšnega sodelovanja, to pa velja tudi za enakopraven dostop do trgov, infrastrukture in naložb ter zanesljiv pravni okvir, s katerim bi zagotovili zanesljivo in varno energetsko oskrbo na podlagi enakih standardov za vse države članice EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, kako pomembno je okrepiti partnerstvo z Rusijo na področju energije; poudarja, da oskrba z naravnimi viri ne bi smela biti politično orodje; poudarja pomen sodelovanja na področju energije za obe strani, saj pomeni priložnost za nadaljnjo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na odprtem in preglednem trgu, s popolnim razumevanjem potreb EU po raznovrstnosti prevoznih poti in ponudnikov energije; poudarja, da morajo biti načela soodvisnosti in preglednosti osnova takšnega sodelovanja, to pa velja tudi za enakopraven dostop do trgov, infrastrukture in naložb ter zanesljiv pravni okvir, s katerim bi zagotovili zanesljivo in varno energetsko oskrbo na podlagi enakih standardov za vse države članice EU;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini in njej priloženega prehodnega protokola vključena v novi sporazum o partnerskem sodelovanju med EU in Rusijo; pozdravlja dejstvo, da je bil februarja 2011 podpisan posodobljen mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim se bo dodatno izboljšalo usklajevanje ob izrednih razmerah v ponudbi ali povpraševanju; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini in njej priloženega prehodnega protokola vključena v novi sporazum o partnerskem sodelovanju med EU in Rusijo; pozdravlja dejstvo, da je bil februarja 2011 podpisan posodobljen mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim se bo dodatno izboljšalo usklajevanje ob izrednih razmerah v ponudbi ali povpraševanju;

| 7. | poudarja, da bi morala EU svoje sodelovanje z Rusijo na področju energetike razširiti tudi na druga področja, na primer na energetsko učinkovitost ali raziskave na področju tehnologij obnovljivih virov energije; poudarja, da morajo biti medvladni in trgovinski sporazumi na področju energetike med Rusijo in subjekti iz EU v skladu s pravnimi zahtevami na obeh straneh; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala EU svoje sodelovanje z Rusijo na področju energetike razširiti tudi na druga področja, na primer na energetsko učinkovitost ali raziskave na področju tehnologij obnovljivih virov energije; poudarja, da morajo biti medvladni in trgovinski sporazumi na področju energetike med Rusijo in subjekti iz EU v skladu s pravnimi zahtevami na obeh straneh;

| 8. | poziva Rusko federacijo, naj z zmanjšanjem domačih toplogrednih plinov ter sodelovanjem v mednarodnih pogajanjih za celovit okvir za okoljsko politiko po letu 2012 pod okriljem okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in kjotskega protokola poveča svoj prispevek pri reševanju vprašanja podnebnih sprememb; zato poudarja, da se morajo za potrebno dosego zmanjšanja emisij do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 držav iz Priloge I vse industrializirane države obvezati, da bodo dosegle cilje o znatnem zmanjšanju v primerjavi s sedanjimi emisijami ter da bodo povečale zajemanje ogljika v gozdovih; |
| --- | --- |

8.

poziva Rusko federacijo, naj z zmanjšanjem domačih toplogrednih plinov ter sodelovanjem v mednarodnih pogajanjih za celovit okvir za okoljsko politiko po letu 2012 pod okriljem okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in kjotskega protokola poveča svoj prispevek pri reševanju vprašanja podnebnih sprememb; zato poudarja, da se morajo za potrebno dosego zmanjšanja emisij do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 držav iz Priloge I vse industrializirane države obvezati, da bodo dosegle cilje o znatnem zmanjšanju v primerjavi s sedanjimi emisijami ter da bodo povečale zajemanje ogljika v gozdovih;

| 9. | poziva Rusijo, naj ratificira in nemudoma upošteva konvencijo UNECE (Espoo), ter jo opozarja, da se je zavezala k razvoju enotnih standardov za presojo vplivov na okolje pri čezmejnih projektih; |
| --- | --- |

9.

poziva Rusijo, naj ratificira in nemudoma upošteva konvencijo UNECE (Espoo), ter jo opozarja, da se je zavezala k razvoju enotnih standardov za presojo vplivov na okolje pri čezmejnih projektih;

| 10. | priznava skupne zaključke z 11. oktobra 2011, v katerih je bilo napovedano dokončno oblikovanje seznama skupnih ukrepov v smeri odprave vizumov, ter podpira uradno odobritev in nadaljnje izvajanje tega seznama; opozarja na pomen zagotavljanja regionalno usklajenega pristopa k liberalizaciji vizumskega režima z Rusijo in državami vzhodnega partnerstva; pozdravlja zaključek pogajanj o spremembah obstoječega sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med Rusijo in EU, ki je bil sklenjen leta 2006, ter vzpostavitev dialoga o migracijah med EU in Rusijo; poudarja pomen učinkovitega izvajanja sporazuma med Rusijo in EU o ponovnem sprejemu; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšemu nadzoru na mejnih prehodih in boljši izmenjavi informacij o terorizmu in organiziranem kriminalu; |
| --- | --- |

10.

priznava skupne zaključke z 11. oktobra 2011, v katerih je bilo napovedano dokončno oblikovanje seznama skupnih ukrepov v smeri odprave vizumov, ter podpira uradno odobritev in nadaljnje izvajanje tega seznama; opozarja na pomen zagotavljanja regionalno usklajenega pristopa k liberalizaciji vizumskega režima z Rusijo in državami vzhodnega partnerstva; pozdravlja zaključek pogajanj o spremembah obstoječega sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med Rusijo in EU, ki je bil sklenjen leta 2006, ter vzpostavitev dialoga o migracijah med EU in Rusijo; poudarja pomen učinkovitega izvajanja sporazuma med Rusijo in EU o ponovnem sprejemu; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšemu nadzoru na mejnih prehodih in boljši izmenjavi informacij o terorizmu in organiziranem kriminalu;

| 11. | pozdravlja predlog za poenostavitev obmejnega prometa v kaliningrajski regiji ter meni, da bo to prispevalo k nadaljnjemu spodbujanju strateškega partnerstva med EU in Rusijo v skladu s prednostnimi nalogami, ki izhajajo iz časovnega načrta za skupni prostor svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja predlog za poenostavitev obmejnega prometa v kaliningrajski regiji ter meni, da bo to prispevalo k nadaljnjemu spodbujanju strateškega partnerstva med EU in Rusijo v skladu s prednostnimi nalogami, ki izhajajo iz časovnega načrta za skupni prostor svobode, varnosti in pravice;

| 12. | je seznanjen z izidom volitev v rusko dumo dne 4. decembra 2011; poudarja, da je potek volitev pokazal, da Rusija ne izpolnjuje volilnih standardov, ki jih določa OVSE; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročanja o goljufijah in predhodnih ugotovitvah poročila misije OVSE/ODIHR o postopkovnih kršitvah, pomanjkanju nepristranskosti medijev, nadlegovanju neodvisnih opazovalcev ter pomanjkanju ločitve med vladajočo stranko in državo; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z izidom volitev v rusko dumo dne 4. decembra 2011; poudarja, da je potek volitev pokazal, da Rusija ne izpolnjuje volilnih standardov, ki jih določa OVSE; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročanja o goljufijah in predhodnih ugotovitvah poročila misije OVSE/ODIHR o postopkovnih kršitvah, pomanjkanju nepristranskosti medijev, nadlegovanju neodvisnih opazovalcev ter pomanjkanju ločitve med vladajočo stranko in državo;

| 13. | ponovno poudarja, da je bilo zaradi okornega registracijskega postopka izključenih več opozicijskih strank, kar je resno spodkopalo svobodo združevanja, politično konkurenco in pluralizem; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja, da je bilo zaradi okornega registracijskega postopka izključenih več opozicijskih strank, kar je resno spodkopalo svobodo združevanja, politično konkurenco in pluralizem;

| 14. | ostro obsoja ukrepe ruskih oblasti proti Golosu, ruski organizaciji za spremljanje volitev, potem ko je ta vzpostavila posebno spletno stran za prijavljanje volilnih prevar in nepravilnosti; |
| --- | --- |

14.

ostro obsoja ukrepe ruskih oblasti proti Golosu, ruski organizaciji za spremljanje volitev, potem ko je ta vzpostavila posebno spletno stran za prijavljanje volilnih prevar in nepravilnosti;

| 15. | pozdravlja proteste v Rusiji kot izraz težnje ruskega naroda k večji demokraciji; obsoja dejstvo, da je policija zatrla mirne demonstracije proti volilnim nepravilnostim in goljufijam, o katerih so poročali mednarodni opazovalci; poziva ruske oblasti, naj spoštujejo svobodo združevanja in izražanja, naj ne poškodujejo mirnih protestnikov ter naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse miroljubne protestnike, ki so bili aretirani v zvezi z volitvami; poziva k takojšnji in popolni preiskavi v zvezi z vsemi poročili o prevarah in zastraševanju ter kaznovanju tistih, ki so zanje odgovorni, in upa, da se bo ukaz predsednika Medvedjeva, da je treba ta poročila raziskati, izkazal za resničnega in preglednega; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja proteste v Rusiji kot izraz težnje ruskega naroda k večji demokraciji; obsoja dejstvo, da je policija zatrla mirne demonstracije proti volilnim nepravilnostim in goljufijam, o katerih so poročali mednarodni opazovalci; poziva ruske oblasti, naj spoštujejo svobodo združevanja in izražanja, naj ne poškodujejo mirnih protestnikov ter naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse miroljubne protestnike, ki so bili aretirani v zvezi z volitvami; poziva k takojšnji in popolni preiskavi v zvezi z vsemi poročili o prevarah in zastraševanju ter kaznovanju tistih, ki so zanje odgovorni, in upa, da se bo ukaz predsednika Medvedjeva, da je treba ta poročila raziskati, izkazal za resničnega in preglednega;

| 16. | je seznanjen z nedavnimi pozivi za razveljavitev volitev v dumo 4. decembra 2011; poziva ruske oblasti, naj temeljito obravnavajo vse primere volilnih nepravilnosti, da bi kaznovale za to odgovorne uradnike ter ponovile glasovanje tam, kjer je prišlo do nepravilnosti; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen z nedavnimi pozivi za razveljavitev volitev v dumo 4. decembra 2011; poziva ruske oblasti, naj temeljito obravnavajo vse primere volilnih nepravilnosti, da bi kaznovale za to odgovorne uradnike ter ponovile glasovanje tam, kjer je prišlo do nepravilnosti;

| 17. | poziva k razpisu novih svobodnih in poštenih volitev po registraciji vseh opozicijskih strank; |
| --- | --- |

17.

poziva k razpisu novih svobodnih in poštenih volitev po registraciji vseh opozicijskih strank;

| 18. | poziva predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj na vrhu zastavijo vprašanje glede volitev 4. decembra 2011 ter pozovejo Rusijo, naj spoštuje svoje mednarodne obveznosti, ki izhajajo predvsem iz njenega članstva v Svetu Evrope in OVSE; poziva Svet Evrope in OVSE, naj ocenita, ali Rusija izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v teh organizacijah; |
| --- | --- |

18.

poziva predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj na vrhu zastavijo vprašanje glede volitev 4. decembra 2011 ter pozovejo Rusijo, naj spoštuje svoje mednarodne obveznosti, ki izhajajo predvsem iz njenega članstva v Svetu Evrope in OVSE; poziva Svet Evrope in OVSE, naj ocenita, ali Rusija izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v teh organizacijah;

| 19. | poziva ruske oblasti, naj proučijo ugotovitve poročila opazovalne misije OVSE/ODIHR, reformirajo volilno zakonodajo v skladu s standardi OVSE in Sveta Evrope ter v sodelovanju z Beneško komisijo in naj upoštevajo te standarde tudi v praksi, da bi v letu 2012 zagotovili svobodne in demokratične predsedniške volitve z enakimi možnostmi opozicijskih kandidatov; poziva Rusijo, naj ustvari možnosti za zadostno in učinkovito spremljanje volitev v skladu s standardi OVSE/ODIHR in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

19.

poziva ruske oblasti, naj proučijo ugotovitve poročila opazovalne misije OVSE/ODIHR, reformirajo volilno zakonodajo v skladu s standardi OVSE in Sveta Evrope ter v sodelovanju z Beneško komisijo in naj upoštevajo te standarde tudi v praksi, da bi v letu 2012 zagotovili svobodne in demokratične predsedniške volitve z enakimi možnostmi opozicijskih kandidatov; poziva Rusijo, naj ustvari možnosti za zadostno in učinkovito spremljanje volitev v skladu s standardi OVSE/ODIHR in Sveta Evrope;

| 20. | ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi razmer na področju človekovih pravic v Rusiji ter nespoštovanja pravne države in neodvisnosti sodstva; je resno zaskrbljen zlasti zaradi primera Sergeja Magnickega in nezmožnosti kaznovanja tistih, ki jim je bila dokazana krivda za njegovo smrt; je seznanjen s poročilom, ki ga je julija 2011 objavil svet za človekove pravice predsednika Medvedjeva in ki vsebuje dokaze o tem, da je bila aretacija Sergeja Magnickega nezakonita, njegovo pridržanje pa je bilo zaznamovano s pretepanjem in mučenjem z namenom priznanja krivde; ugotavlja, da so ameriško in britansko zunanje ministrstvo ter nizozemski parlament v letu 2011 sklenili uvesti prepoved izdajanja vizumov za okoli 60 ruskih uradnikov, za katere obstaja sum, da so zaradi neukrepanja ruskih oblasti vpleteni v smrt Sergeja Magnickega; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja zaskrbljenost zaradi razmer na področju človekovih pravic v Rusiji ter nespoštovanja pravne države in neodvisnosti sodstva; je resno zaskrbljen zlasti zaradi primera Sergeja Magnickega in nezmožnosti kaznovanja tistih, ki jim je bila dokazana krivda za njegovo smrt; je seznanjen s poročilom, ki ga je julija 2011 objavil svet za človekove pravice predsednika Medvedjeva in ki vsebuje dokaze o tem, da je bila aretacija Sergeja Magnickega nezakonita, njegovo pridržanje pa je bilo zaznamovano s pretepanjem in mučenjem z namenom priznanja krivde; ugotavlja, da so ameriško in britansko zunanje ministrstvo ter nizozemski parlament v letu 2011 sklenili uvesti prepoved izdajanja vizumov za okoli 60 ruskih uradnikov, za katere obstaja sum, da so zaradi neukrepanja ruskih oblasti vpleteni v smrt Sergeja Magnickega;

| 21. | poziva preiskovalni odbor, naj izvede obsežno in natančno preiskavo brez tabujev, čim prej predstavi konkretne zaključke in sprejme vse potrebne ukrepe, da bodo odgovorni privedeni pred sodišče; v primeru nadaljnjega neukrepanja ruskih oblasti poziva Svet, naj prouči ukrepe, kot so popolna prepoved potovanja v EU in zamrznitev finančnih sredstev za vse, ki so bili spoznani za krive mučenja in smrti Sergeja Magnickega, pa tudi za prikrivanje tega primera; |
| --- | --- |

21.

poziva preiskovalni odbor, naj izvede obsežno in natančno preiskavo brez tabujev, čim prej predstavi konkretne zaključke in sprejme vse potrebne ukrepe, da bodo odgovorni privedeni pred sodišče; v primeru nadaljnjega neukrepanja ruskih oblasti poziva Svet, naj prouči ukrepe, kot so popolna prepoved potovanja v EU in zamrznitev finančnih sredstev za vse, ki so bili spoznani za krive mučenja in smrti Sergeja Magnickega, pa tudi za prikrivanje tega primera;

| 22. | poudarja pomen neprekinjene izmenjave stališč o človekovih pravicah z Rusijo v okviru posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, kar bo utrdilo interoperabilnost obeh strani na vseh področjih sodelovanja, ter zahteva, da se izboljša format teh srečanj, da bi postala bolj učinkovita, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta, ruske dume in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic, ne glede na to, ali dialog poteka v Rusiji ali v kateri od držav članic EU; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen neprekinjene izmenjave stališč o človekovih pravicah z Rusijo v okviru posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, kar bo utrdilo interoperabilnost obeh strani na vseh področjih sodelovanja, ter zahteva, da se izboljša format teh srečanj, da bi postala bolj učinkovita, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta, ruske dume in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic, ne glede na to, ali dialog poteka v Rusiji ali v kateri od držav članic EU;

| 23. | obsoja pred kratkim podane predloge o kriminalizaciji javnih informacij o spolni usmerjenosti in spolni identiteti v različnih ruskih regijah in na zvezni ravni; |
| --- | --- |

23.

obsoja pred kratkim podane predloge o kriminalizaciji javnih informacij o spolni usmerjenosti in spolni identiteti v različnih ruskih regijah in na zvezni ravni;

| 24. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj si skupaj z rusko vlado prizadevata za skupne pobude za krepitev varnosti in stabilnosti v svetu, zlasti pa v skupni soseščini; poziva Rusijo, naj dejavno prispeva k rešitvi zamrznjenih konfliktov v svoji soseščini ter spoštuje suverenost in ozemeljsko celovitost vseh držav, ki so v te konflikte vpletene; |
| --- | --- |

24.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj si skupaj z rusko vlado prizadevata za skupne pobude za krepitev varnosti in stabilnosti v svetu, zlasti pa v skupni soseščini; poziva Rusijo, naj dejavno prispeva k rešitvi zamrznjenih konfliktov v svoji soseščini ter spoštuje suverenost in ozemeljsko celovitost vseh držav, ki so v te konflikte vpletene;

| 25. | ponovno poudarja obveznost Rusije, da v celoti izvaja šest točk sporazuma o premirju, ki vključujejo tudi spoštovanje gruzijske suverenosti in ozemeljske celovitosti; pozdravlja rusko pripravljenost, da prispeva k napredku okvirnega sporazuma na področju dejavnosti kriznega upravljanja; v zvezi s tem poziva ruske oblasti, naj bodo dosledne in tako nadzorni misiji EU v Gruziji v skladu s sporazumom o prekinitvi ognja iz leta 2008 omogočijo dostop do zasedenih ozemelj Abhazije iz Južne Osetije; |
| --- | --- |

25.

ponovno poudarja obveznost Rusije, da v celoti izvaja šest točk sporazuma o premirju, ki vključujejo tudi spoštovanje gruzijske suverenosti in ozemeljske celovitosti; pozdravlja rusko pripravljenost, da prispeva k napredku okvirnega sporazuma na področju dejavnosti kriznega upravljanja; v zvezi s tem poziva ruske oblasti, naj bodo dosledne in tako nadzorni misiji EU v Gruziji v skladu s sporazumom o prekinitvi ognja iz leta 2008 omogočijo dostop do zasedenih ozemelj Abhazije iz Južne Osetije;

| 26. | podpira skupino iz Minska pod okriljem organizacije OVSE in njenega sopredsednika v prizadevanjih za rešitev konflikta v Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

26.

podpira skupino iz Minska pod okriljem organizacije OVSE in njenega sopredsednika v prizadevanjih za rešitev konflikta v Gorskem Karabahu;

| 27. | pozdravlja nov začetek pogajanj v formatu 5+2, kar zadeva pridnestrski konflikt, in je seznanjen s prvim uradnim srečanjem z dne 1. decembra 2011, za katerega upa, da bo prvi korak na poti k rešitvi konflikta; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja nov začetek pogajanj v formatu 5+2, kar zadeva pridnestrski konflikt, in je seznanjen s prvim uradnim srečanjem z dne 1. decembra 2011, za katerega upa, da bo prvi korak na poti k rešitvi konflikta;

| 28. | izjavlja, da mora Rusija, ki ima pravico do veta v varnostnem svetu Združenih narodov, prevzeti svoje odgovornosti v mednarodnih krizah; poudarja, da izzivov na mednarodni ravni, zlasti glede Sirije in Irana, ni mogoče rešiti brez usklajenega pristopa, ki bo vključeval tudi Rusijo; poziva Rusijo, naj sprejme konstruktivnejši pristop, zlasti glede resolucij varnostnega sveta Združenih narodov; poziva Rusijo, naj se pridruži svetovnim prizadevanjem za zaustavitev iranskih poskusov za obogatitev urana ter drugih jedrskih dejavnosti za izdelavo jedrskega orožja; poziva ruske oblasti, naj se pridružijo mednarodnim sankcijam proti iranskim subjektom v odziv na napade na tamkajšnje britansko veleposlaništvo; |
| --- | --- |

28.

izjavlja, da mora Rusija, ki ima pravico do veta v varnostnem svetu Združenih narodov, prevzeti svoje odgovornosti v mednarodnih krizah; poudarja, da izzivov na mednarodni ravni, zlasti glede Sirije in Irana, ni mogoče rešiti brez usklajenega pristopa, ki bo vključeval tudi Rusijo; poziva Rusijo, naj sprejme konstruktivnejši pristop, zlasti glede resolucij varnostnega sveta Združenih narodov; poziva Rusijo, naj se pridruži svetovnim prizadevanjem za zaustavitev iranskih poskusov za obogatitev urana ter drugih jedrskih dejavnosti za izdelavo jedrskega orožja; poziva ruske oblasti, naj se pridružijo mednarodnim sankcijam proti iranskim subjektom v odziv na napade na tamkajšnje britansko veleposlaništvo;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0268.

(2)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 101.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0335.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(5)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(6)  Glej zgoraj navedeno resolucijo z dne 16. decembra 2010.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/26

---

Sreda, 14. december 2011Evropska sosedska politika

P7_TA(2011)0576

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (2011/2157(INI))

2013/C 168 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnih poročil Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (KOM(2011)0303) in z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih poročil Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. maja 2011 o novem odzivu na spremembe v sosedstvu (KOM(2011)0303) in z dne 8. marca 2011 o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (KOM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 11. marca 2003 z naslovom „Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose EU z njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami (KOM(2003)0104), o evropski sosedski politiki – strateški dokument z dne 12. maja 2004 (KOM(2004)0373), o krepitvi evropske sosedske politike z dne 4. decembra 2006 (KOM(2006)0726), o močni evropski sosedski politiki z dne 5. decembra 2007 (KOM(2007)0774), o vzhodnemu partnerstvu z dne 3. decembra 2008 (KOM(2008)0823), o barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje z dne 20. maja 2008 (KOM(2008)0319), o pregledu evropske sosedske politike (ESP) z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0207) in o dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja z dne 24. maja 2011 (KOM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 11. marca 2003 z naslovom „Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose EU z njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami (KOM(2003)0104), o evropski sosedski politiki – strateški dokument z dne 12. maja 2004 (KOM(2004)0373), o krepitvi evropske sosedske politike z dne 4. decembra 2006 (KOM(2006)0726), o močni evropski sosedski politiki z dne 5. decembra 2007 (KOM(2007)0774), o vzhodnemu partnerstvu z dne 3. decembra 2008 (KOM(2008)0823), o barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje z dne 20. maja 2008 (KOM(2008)0319), o pregledu evropske sosedske politike (ESP) z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0207) in o dialogu o migracijah, mobilnosti in varnosti z državami južnega Sredozemlja z dne 24. maja 2011 (KOM(2011)0292),

| — | ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004, zlasti poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike od leta 2004, zlasti poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja,

| — | ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Egiptom, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Palestinsko upravo, Tunizijo, Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih z Egiptom, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Palestinsko upravo, Tunizijo, Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo ter pridružitvenega načrta, sprejetega z Ukrajino,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki z dne 26. julija 2010 in 20. junija 2011 ter sklepov Sveta za zunanje zadeve/trgovino z dne 26. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki z dne 26. julija 2010 in 20. junija 2011 ter sklepov Sveta za zunanje zadeve/trgovino z dne 26. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva z dne 13. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s seje zunanjih ministrov vzhodnega partnerstva z dne 13. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Pragi 7. maja 2009, in skupne izjave z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju barcelonske deklaracije o ustanovitvi evro-sredozemskega partnerstva, sprejete na evro-sredozemski konferenci ministrov za zunanje zadeve, ki je potekala v Barceloni 27. in 28. novembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonske deklaracije o ustanovitvi evro-sredozemskega partnerstva, sprejete na evro-sredozemski konferenci ministrov za zunanje zadeve, ki je potekala v Barceloni 27. in 28. novembra 1995,

| — | ob upoštevanju soglasja k barcelonskemu procesu: Unija za Sredozemlje s strani Evropskega sveta v Bruslju 13. in 14. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja k barcelonskemu procesu: Unija za Sredozemlje s strani Evropskega sveta v Bruslju 13. in 14. marca 2008,

| — | ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja za Sredozemlje, ki je potekalo 13. julija 2008 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrhunskega srečanja za Sredozemlje, ki je potekalo 13. julija 2008 v Parizu,

| — | ob upoštevanju sklepov pridružitvenega sveta EU-Maroko z dne 13. oktobra 2008, ki je Maroku podelil prednostni status, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pridružitvenega sveta EU-Maroko z dne 13. oktobra 2008, ki je Maroku podelil prednostni status,

| — | ob upoštevanju sklepov pridružitvenega sveta EU-Jordanija z dne 26. oktobra 2010, ki je Jordaniji podelil prednostni status, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov pridružitvenega sveta EU-Jordanija z dne 26. oktobra 2010, ki je Jordaniji podelil prednostni status,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (1),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 27. septembra 2011 o oblikovanju evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 27. septembra 2011 o oblikovanju evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 13/2010 „Ali se je novi evropski instrument sosedstva in partnerstva na Južnem Kavkazu (Armenija, Azerbajdžan, Gruzija) začel uspešno izvajati in ali prinaša rezultate?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 13/2010 „Ali se je novi evropski instrument sosedstva in partnerstva na Južnem Kavkazu (Armenija, Azerbajdžan, Gruzija) začel uspešno izvajati in ali prinaša rezultate?“,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/424/SZVP z dne 18. julija 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za regijo južnega Sredozemlja (3) in Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/424/SZVP z dne 18. julija 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za regijo južnega Sredozemlja (3) in Sklepa Sveta 2011/518/SZVP z dne 25. avgusta 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (4),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija (5) in pregledu evropske sosedske politike – južni sklop (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – vzhodna dimenzija (5) in pregledu evropske sosedske politike – južni sklop (6),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki (ESP) (7), z dne 15. novembra 2007 o krepitvi ESP (8), z dne 6. julija 2006 o Evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu (ENPI) (9), z dne 5. junija 2008 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah SZVP (10), z dne 19. februarja 2009 o pregledu Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (11), z dne 19. februarja 2009 o barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje (12), z dne 17. januarja o pristopu k regionalni politiki za Črno morje 2008 (13), z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (14), z dne 20. maja 2010 o Uniji za Sredozemlje (15), z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (16), z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka (17), z dne 3. februarja 2011 o razmerah v Tuniziji (18), z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (19), z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji, vključno s humanitarnimi vidiki (20), z dne 7. julija 2011 o Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki, z dne 15. septembra 2011 in 20. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji in vseh prejšnjih resolucij o Belorusiji, in z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Libiji (21) in razmerah v Siriji (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki (ESP) (7), z dne 15. novembra 2007 o krepitvi ESP (8), z dne 6. julija 2006 o Evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu (ENPI) (9), z dne 5. junija 2008 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah SZVP (10), z dne 19. februarja 2009 o pregledu Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (11), z dne 19. februarja 2009 o barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje (12), z dne 17. januarja o pristopu k regionalni politiki za Črno morje 2008 (13), z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (14), z dne 20. maja 2010 o Uniji za Sredozemlje (15), z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (16), z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka (17), z dne 3. februarja 2011 o razmerah v Tuniziji (18), z dne 17. februarja 2011 o razmerah v Egiptu (19), z dne 10. marca 2011 o južnem sosedstvu, zlasti Libiji, vključno s humanitarnimi vidiki (20), z dne 7. julija 2011 o Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na splošne razmere v arabskem svetu in Severni Afriki, z dne 15. septembra 2011 in 20. januarja 2011 o razmerah v Belorusiji in vseh prejšnjih resolucij o Belorusiji, in z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Libiji (21) in razmerah v Siriji (22),

| — | ob upoštevanju priporočil, ki so jih sprejeli odbori parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje na sedmem plenarnem zasedanju, ki je potekalo v Rimu 3. in 4. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil, ki so jih sprejeli odbori parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje na sedmem plenarnem zasedanju, ki je potekalo v Rimu 3. in 4. marca 2011,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURONEST) z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURONEST) z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov ustanovne seje Evro-sredozemske regionalne in lokalne skupščine v Barceloni z dne 21. januarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov ustanovne seje Evro-sredozemske regionalne in lokalne skupščine v Barceloni z dne 21. januarja 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o kulturnih razsežnostih zunanjega delovanja EU (23),

| — | ob upoštevanju evropske agende za kulturo v svetu globalizacije (KOM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske agende za kulturo v svetu globalizacije (KOM(2007)0242),

| — | ob upoštevanju členov 8 in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0400/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za ustavne zadeve (A7-0400/2011),

| A. | ker so spoštovanje in spodbujanje demokracije in človekovih pravic –, zlasti pravic žensk, otrok in manjšin – pravice ter pravne države, temeljnih svoboščin – in s tem svobode govora, vesti, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, združevanja in medijev,vključno z neomejenim dostopom do informacij, komunikacij in interneta, krepitev civilne družbe, varnost – vključno z mirnim reševanjem sporov in dobrimi sosedskimi odnosi –, demokratična stabilnost, blaginja, pravična porazdelitev dohodka, bogastva in možnosti, socialna kohezija, boj proti korupciji in spodbujanje dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja temeljna načela in cilji Evropske unije, ki morajo sestavljati skupne vrednote in biti v središču pregleda evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje in spodbujanje demokracije in človekovih pravic –, zlasti pravic žensk, otrok in manjšin – pravice ter pravne države, temeljnih svoboščin – in s tem svobode govora, vesti, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, združevanja in medijev,vključno z neomejenim dostopom do informacij, komunikacij in interneta, krepitev civilne družbe, varnost – vključno z mirnim reševanjem sporov in dobrimi sosedskimi odnosi –, demokratična stabilnost, blaginja, pravična porazdelitev dohodka, bogastva in možnosti, socialna kohezija, boj proti korupciji in spodbujanje dobrega upravljanja in trajnostnega razvoja temeljna načela in cilji Evropske unije, ki morajo sestavljati skupne vrednote in biti v središču pregleda evropske sosedske politike;

| B. | ker je v največjem interesu EU, da ima visoke cilje glede gospodarskega sodelovanja in da sprejme strategijo, ki bo v obojestransko korist, odgovorna in prilagodljiva ter bo temeljila na podpori demokratičnega prehoda in zaščite človekovih pravic, pri čemer se mora učiti iz neuspehov in napak politike EU in držav članic, zlasti glede samozadovoljnega pristopa do avtoritarnih režimov v južnem sosedstvu, katerega izkušnje kažejo, da mora celotna evropska sosedska politika temeljiti na vrednosti; |
| --- | --- |

B.

ker je v največjem interesu EU, da ima visoke cilje glede gospodarskega sodelovanja in da sprejme strategijo, ki bo v obojestransko korist, odgovorna in prilagodljiva ter bo temeljila na podpori demokratičnega prehoda in zaščite človekovih pravic, pri čemer se mora učiti iz neuspehov in napak politike EU in držav članic, zlasti glede samozadovoljnega pristopa do avtoritarnih režimov v južnem sosedstvu, katerega izkušnje kažejo, da mora celotna evropska sosedska politika temeljiti na vrednosti;

| C. | ker bi morali v teh novih razmerah dati nov zagon odnosom s temi državami na podlagi sodelovanja, ki se osredotoča na demokracijo in blaginjo na obeh straneh Sredozemskega morja in ne le na varnost in nadzor migracij; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali v teh novih razmerah dati nov zagon odnosom s temi državami na podlagi sodelovanja, ki se osredotoča na demokracijo in blaginjo na obeh straneh Sredozemskega morja in ne le na varnost in nadzor migracij;

| D. | ker je bila Unija za Sredozemlje ustanovljena z ambicioznim ciljem, da postane trajni instrument za krepitev odnosov z državami južnega sosedstva, ki nadomešča nekdanji barcelonski proces z namenom okrepiti prizadevanja v okviru tega procesa in njihovo vidnost; |
| --- | --- |

D.

ker je bila Unija za Sredozemlje ustanovljena z ambicioznim ciljem, da postane trajni instrument za krepitev odnosov z državami južnega sosedstva, ki nadomešča nekdanji barcelonski proces z namenom okrepiti prizadevanja v okviru tega procesa in njihovo vidnost;

| E. | ker je sodelovanje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki deluje kot platforma za izmenjavo mnenj, namenjena doseganju pozitivnih učinkov, iskanju skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa, povezanih z demokracijo, politiko, ekonomijo, zanesljivostjo oskrbe z energijo in socialnimi zadevami, in krepitvi vezi med državami v regiji in z EU; |
| --- | --- |

E.

ker je sodelovanje v okviru parlamentarne skupščine EURONEST, ki deluje kot platforma za izmenjavo mnenj, namenjena doseganju pozitivnih učinkov, iskanju skupnih stališč glede svetovnih izzivov našega časa, povezanih z demokracijo, politiko, ekonomijo, zanesljivostjo oskrbe z energijo in socialnimi zadevami, in krepitvi vezi med državami v regiji in z EU;

| F. | ker člen 49 PDEU določa, da vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote, na katerih temelji EU, in sicer demokracijo, vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in se zavzema za spodbujanje teh vrednot, lahko zaprosi za članstvo v Uniji, |
| --- | --- |

F.

ker člen 49 PDEU določa, da vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote, na katerih temelji EU, in sicer demokracijo, vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in se zavzema za spodbujanje teh vrednot, lahko zaprosi za članstvo v Uniji,

| G. | ker je za poglobljene odnose potrebno skleniti jasne in preizkušene zaveze k reformam, s katerimi bi dosegli opazen napredek pri izpolnjevanju vnaprej določenih meril, |
| --- | --- |

G.

ker je za poglobljene odnose potrebno skleniti jasne in preizkušene zaveze k reformam, s katerimi bi dosegli opazen napredek pri izpolnjevanju vnaprej določenih meril,

| H. | ker bi se EU za uresničitev svojih prizadevanj in glede na dogodke v tej regiji morala opremiti s prožnimi in ustrezno financiranimi instrumenti ter pri tem prednostno upoštevati optimalno uporabo obstoječih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

H.

ker bi se EU za uresničitev svojih prizadevanj in glede na dogodke v tej regiji morala opremiti s prožnimi in ustrezno financiranimi instrumenti ter pri tem prednostno upoštevati optimalno uporabo obstoječih finančnih instrumentov;

| I. | ker so se učinki gospodarske in finančne krize pridružili obstoječim političnim in socialnim izzivom v partnerskih državah, povezanim zlasti z brezposelnostjo; ker je v skupnem interesu teh držav in EU, da se znižajo stopnje brezposelnosti v regiji in da se tamkajšnjim prebivalcem, zlasti ženskam, mladim in prebivalcem podeželja, da upanje za prihodnost, |
| --- | --- |

I.

ker so se učinki gospodarske in finančne krize pridružili obstoječim političnim in socialnim izzivom v partnerskih državah, povezanim zlasti z brezposelnostjo; ker je v skupnem interesu teh držav in EU, da se znižajo stopnje brezposelnosti v regiji in da se tamkajšnjim prebivalcem, zlasti ženskam, mladim in prebivalcem podeželja, da upanje za prihodnost,

| J. | ker je Evropski parlament s svojo izjavo z dne 27. septembra 2011 podprl oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski parlament s svojo izjavo z dne 27. septembra 2011 podprl oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci;

| 1. | z veseljem pozdravlja skupna sporočila Komisije in visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko o novem odzivu na spremembe v sosedstvu in o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja ter pristop, ki ga ta dokumenta vsebujeta, posebno načela vzajemne odgovornosti in skupne zavezanosti univerzalnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države, kot tudi pogoje in posamičen pristop do držav partneric, napredek večstranskega in podregijskega sodelovanja ter načelo nadaljnjega vključevanja družb znotraj evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

1.

z veseljem pozdravlja skupna sporočila Komisije in visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko o novem odzivu na spremembe v sosedstvu in o partnerstvu za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja ter pristop, ki ga ta dokumenta vsebujeta, posebno načela vzajemne odgovornosti in skupne zavezanosti univerzalnim vrednotam človekovih pravic, demokracije in pravne države, kot tudi pogoje in posamičen pristop do držav partneric, napredek večstranskega in podregijskega sodelovanja ter načelo nadaljnjega vključevanja družb znotraj evropske sosedske politike;

| 2. | se zaveda evropskih upov in izbire nekaterih partnerjev Evrope ter zavezanosti izgradnji trdne in trajnostne demokracije ter poudarja, da je treba oblikovati nova jasna razmerja med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva, pri čemer je treba podpreti njihova prizadevanja za utrditev trajnostnih demokracij in tržnih gospodarstev; |
| --- | --- |

2.

se zaveda evropskih upov in izbire nekaterih partnerjev Evrope ter zavezanosti izgradnji trdne in trajnostne demokracije ter poudarja, da je treba oblikovati nova jasna razmerja med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva, pri čemer je treba podpreti njihova prizadevanja za utrditev trajnostnih demokracij in tržnih gospodarstev;

| 3. | kljub temu vztraja, da je treba sosednjim državam zagotoviti oprijemljive in verodostojne spodbude za vključitev v doseganje skupnega cilja, ki je izgradnja trdne demokracije, in da bi moralo razlikovanje na podlagi političnih, gospodarskih in družbenih razmer, uspešnosti in dosežkov posameznih držav temeljiti na jasno določenih, ocenljivih in redno spremljanih merilih za vsako posamezno državo partnerico; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj merila, ki so določena v skupnem sporočilu, obravnavata kot cilje, ki jih je treba doseči, medtem ko je treba za ocenjevanje doseženega napredka opredeliti bolj specifična, merljiva, dosegljiva in časovno opredeljena merila uspešnosti, pri čemer sta izhodišči za južno in vzhodno soseščino drugačni; meni, da k rezultatom usmerjena politika potrebuje jasnejšo metodologijo določanja meril in poudarja, da je treba oblikovati ustrezne mehanizme spremljanja za ocenjevanje napredka držav evropske sosedske politike; poudarja, da se mora ta pristop odražati v strukturi akcijskih načrtov evropske sosedske politike in v povezanih letnih poročilih o napredku; |
| --- | --- |

3.

kljub temu vztraja, da je treba sosednjim državam zagotoviti oprijemljive in verodostojne spodbude za vključitev v doseganje skupnega cilja, ki je izgradnja trdne demokracije, in da bi moralo razlikovanje na podlagi političnih, gospodarskih in družbenih razmer, uspešnosti in dosežkov posameznih držav temeljiti na jasno določenih, ocenljivih in redno spremljanih merilih za vsako posamezno državo partnerico; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj merila, ki so določena v skupnem sporočilu, obravnavata kot cilje, ki jih je treba doseči, medtem ko je treba za ocenjevanje doseženega napredka opredeliti bolj specifična, merljiva, dosegljiva in časovno opredeljena merila uspešnosti, pri čemer sta izhodišči za južno in vzhodno soseščino drugačni; meni, da k rezultatom usmerjena politika potrebuje jasnejšo metodologijo določanja meril in poudarja, da je treba oblikovati ustrezne mehanizme spremljanja za ocenjevanje napredka držav evropske sosedske politike; poudarja, da se mora ta pristop odražati v strukturi akcijskih načrtov evropske sosedske politike in v povezanih letnih poročilih o napredku;

| 4. | meni, da je revizija evropske sosedske politike za Evropsko unijo priložnost, da učinkovito izpolni svoje cilje in spoštuje svoje vrednote, kot določajo členi 2, 3, 6, 8 in 21 Pogodbe o EU; |
| --- | --- |

4.

meni, da je revizija evropske sosedske politike za Evropsko unijo priložnost, da učinkovito izpolni svoje cilje in spoštuje svoje vrednote, kot določajo členi 2, 3, 6, 8 in 21 Pogodbe o EU;

| 5. | poudarja, da čeprav se politika Unije na področju razvojnega sodelovanja uvršča med načela in cilje zunanjega delovanja Unije, in s tem tudi v okvir evropske sosedske politike, ima Unija kljub temu ustavno dolžnost, določeno v drugi alineji člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, da upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri izvajanju politik, ki bi lahko vplivale na države v razvoju; zato nemudoma poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri izvajanju evropske sosedske politike tako v državah partnericah vzhodnega kot tudi južnega sosedstva nikoli ne pozabita na cilje zmanjšanja in na koncu izkoreninjenja revščine; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da čeprav se politika Unije na področju razvojnega sodelovanja uvršča med načela in cilje zunanjega delovanja Unije, in s tem tudi v okvir evropske sosedske politike, ima Unija kljub temu ustavno dolžnost, določeno v drugi alineji člena 208(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, da upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri izvajanju politik, ki bi lahko vplivale na države v razvoju; zato nemudoma poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pri izvajanju evropske sosedske politike tako v državah partnericah vzhodnega kot tudi južnega sosedstva nikoli ne pozabita na cilje zmanjšanja in na koncu izkoreninjenja revščine;

| 6. | podpira združitev področij zunanje politike in politike pomoči, ki sta bili v evropski sosedski politiki prej ločeni; želi si okrepljeno mrežo institucionalnih ureditev, ki bo stabilna, ekonomična in namenjena razvoju tesnejšega gospodarskega in političnega povezovanja med sodelujočimi stranmi, vključno z uskladitvijo vrednot v vseh mednarodnih forumih – zlasti v Združenih narodih – z vrednotami Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

podpira združitev področij zunanje politike in politike pomoči, ki sta bili v evropski sosedski politiki prej ločeni; želi si okrepljeno mrežo institucionalnih ureditev, ki bo stabilna, ekonomična in namenjena razvoju tesnejšega gospodarskega in političnega povezovanja med sodelujočimi stranmi, vključno z uskladitvijo vrednot v vseh mednarodnih forumih – zlasti v Združenih narodih – z vrednotami Evropske unije;

Trdna demokracija in partnerstvo z družbami

| 7. | čeprav EU ne želi vsiljevati modela ali hitrega recepta za politične reforme, poudarja, da evropska sosedska politika temelji na skupnih vrednotah, skupni pripadnosti, vzajemni odgovornosti in zavezanosti demokraciji, človekovim pravicam, vladavini prava, boju proti korupciji, tržnemu gospodarstvu in dobremu upravljanju ter spoštovanju teh vrednot; |
| --- | --- |

7.

čeprav EU ne želi vsiljevati modela ali hitrega recepta za politične reforme, poudarja, da evropska sosedska politika temelji na skupnih vrednotah, skupni pripadnosti, vzajemni odgovornosti in zavezanosti demokraciji, človekovim pravicam, vladavini prava, boju proti korupciji, tržnemu gospodarstvu in dobremu upravljanju ter spoštovanju teh vrednot;

| 8. | poudarja pomembnost dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo, vključno s socialnimi partnerji; poudarja pomen dialoga in ustreznega financiranja Evropskega sosedskega instrumenta za organizacije civilne družbe, poudarja, da je treba okrepiti partnerstvo med EU in državami evropske sosedske politike ter med civilnimi družbami, da bi omogočili izgradnjo delujočih demokracij, spodbudili reforme in trajnostno gospodarsko rast; poudarja, da morajo biti ta partnerstva s civilno družbo vključujoča, pri čemer morajo vključevati še zlasti predstavnike organizacij žensk in manjšin; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj podpirata parlamente, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo pri njihovih prizadevanjih, da bi imeli ustrezno vlogo pri oblikovanju strategij evropske sosedske politike, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomembnost dejavnih in neodvisnih organizacij civilne družbe za demokracijo, vključno s socialnimi partnerji; poudarja pomen dialoga in ustreznega financiranja Evropskega sosedskega instrumenta za organizacije civilne družbe, poudarja, da je treba okrepiti partnerstvo med EU in državami evropske sosedske politike ter med civilnimi družbami, da bi omogočili izgradnjo delujočih demokracij, spodbudili reforme in trajnostno gospodarsko rast; poudarja, da morajo biti ta partnerstva s civilno družbo vključujoča, pri čemer morajo vključevati še zlasti predstavnike organizacij žensk in manjšin; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj podpirata parlamente, lokalne in regionalne oblasti ter civilno družbo pri njihovih prizadevanjih, da bi imeli ustrezno vlogo pri oblikovanju strategij evropske sosedske politike, zagotavljanju odgovornosti vlad ter spremljanju in ocenjevanju preteklega delovanja in doseženih rezultatov;

| 9. | poudarja pomen vzpostavljanja partnerstva s civilnimi družbami za spodbujanje sprememb in demokratizacije; ob tem se seznanja z dodelitvijo 22 milijonov evrov za mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) v obdobju 2011–2013 in upa, da bo v naslednjem večletnem finančnem okvirju mehanizem bolje financiran; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj bolje pojasnita obseg in cilje potencialnega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe ter zahteva več pojasnil v zvezi z dopolnjevanjem med mehanizmom za spodbujanje razvoja civilne družbe ter evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice in evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva; ugotavlja, da je treba opredeliti tudi instrumente za konkretno podporo verskim in etničnim manjšinam na področjih, ki jih pobuda zadeva; priporoča, da se s tem mehanizmom izboljša delovanje foruma civilne družba v okviru vzhodnega partnerstva in se po možnosti tak forum oblikuje tudi za države partnerice na jugu; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen vzpostavljanja partnerstva s civilnimi družbami za spodbujanje sprememb in demokratizacije; ob tem se seznanja z dodelitvijo 22 milijonov evrov za mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) v obdobju 2011–2013 in upa, da bo v naslednjem večletnem finančnem okvirju mehanizem bolje financiran; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj bolje pojasnita obseg in cilje potencialnega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe ter zahteva več pojasnil v zvezi z dopolnjevanjem med mehanizmom za spodbujanje razvoja civilne družbe ter evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice in evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva; ugotavlja, da je treba opredeliti tudi instrumente za konkretno podporo verskim in etničnim manjšinam na področjih, ki jih pobuda zadeva; priporoča, da se s tem mehanizmom izboljša delovanje foruma civilne družba v okviru vzhodnega partnerstva in se po možnosti tak forum oblikuje tudi za države partnerice na jugu;

| 10. | pozdravlja predlog Evropske ustanove za demokracijo, ki je primeren odgovor na glasne zahteve prebivalcev sosednjih držav po demokraciji; poudarja, da bi to moral biti prilagodljiv, hiter in ciljno usmerjen podporni mehanizem in da bi moral dopolnjevati že obstoječe instrumente EU in vzorno delo starih političnih ali nepolitičnih ustanov v Evropi in organizacij civilne družbe, saj morajo biti cilji te pobude oprijemljivi rezultati; poudarja, da Evropska ustanova za demokracijo ne sme ovirati ali podvajati dejavnosti, že začetih v okviru teh ustanov ali obstoječih evropskih programov, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; poudarja, da morata biti obseg njenega dela in organiziranost jasno opredeljena, sestava in postopki pa enostavni in jasni; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in poljsko predsedstvo, naj predstavijo jasno razmejitev pristojnosti prihodnje Evropske ustanove za demokracijo v razmerju do teh instrumentov in okvirov; vztraja pri pravici pregleda in vključitvi Evropskega parlamenta v njeno strukturo upravljanja, da bi pomagal določiti letne cilje, prednostne naloge, pričakovane rezultate in dodeljena sredstva na splošno ter sodeloval pri nadzoru dejavnosti; izraža pomisleke glede dejstva, da bi se prihodnji sklad lahko delno ali v celoti financiral z drugimi sredstvi, ne iz proračuna EU, in znova opozarja na pravico proračunskega organa, da spremlja in nadzira izvrševanje tega sklada; zato zahteva pojasnilo Komisije in Sveta v zvezi s tem. |
| --- | --- |

10.

pozdravlja predlog Evropske ustanove za demokracijo, ki je primeren odgovor na glasne zahteve prebivalcev sosednjih držav po demokraciji; poudarja, da bi to moral biti prilagodljiv, hiter in ciljno usmerjen podporni mehanizem in da bi moral dopolnjevati že obstoječe instrumente EU in vzorno delo starih političnih ali nepolitičnih ustanov v Evropi in organizacij civilne družbe, saj morajo biti cilji te pobude oprijemljivi rezultati; poudarja, da Evropska ustanova za demokracijo ne sme ovirati ali podvajati dejavnosti, že začetih v okviru teh ustanov ali obstoječih evropskih programov, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; poudarja, da morata biti obseg njenega dela in organiziranost jasno opredeljena, sestava in postopki pa enostavni in jasni; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in poljsko predsedstvo, naj predstavijo jasno razmejitev pristojnosti prihodnje Evropske ustanove za demokracijo v razmerju do teh instrumentov in okvirov; vztraja pri pravici pregleda in vključitvi Evropskega parlamenta v njeno strukturo upravljanja, da bi pomagal določiti letne cilje, prednostne naloge, pričakovane rezultate in dodeljena sredstva na splošno ter sodeloval pri nadzoru dejavnosti; izraža pomisleke glede dejstva, da bi se prihodnji sklad lahko delno ali v celoti financiral z drugimi sredstvi, ne iz proračuna EU, in znova opozarja na pravico proračunskega organa, da spremlja in nadzira izvrševanje tega sklada; zato zahteva pojasnilo Komisije in Sveta v zvezi s tem.

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj v okviru njunega novega pristopa, ki temelji na načelu „več za več“ na podlagi dosežkov, še naprej spodbujata vse oblike političnih reform, pri čemer naj upoštevata potrebe in raven gospodarskega in družbenega razvoja posamezne države partnerice; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, da poskrbita za jasno metodologijo in podrobna merila za ocenjevanje rezultatov glede spoštovanja demokracije in človekovih pravic (vključno zlasti s svobodo govora, vesti, veroizpovedi, združevanja in medijev) in njihovega spodbujanja v teh državah in da pripravita redna in dovolj podrobna poročila, ki bodo osnova za dodelitev finančnih sredstev, v skladu z načelom „več za več“ na podlagi dosežkov; zahteva, da se ta vrednotenja vključijo v poročila o napredku evropske sosedske politike in letno predložijo Odboru za zunanje zadeve; vztraja, da je organizacije civilne družbe treba sistematično vključiti v vse stopnje postopka pregleda; meni, da ta pristop, ki temelji na dosežkih, pomeni tudi „manj za manj“, in znova zahteva učinkovito izvajanje klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU s tretjimi državami; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj v okviru njunega novega pristopa, ki temelji na načelu „več za več“ na podlagi dosežkov, še naprej spodbujata vse oblike političnih reform, pri čemer naj upoštevata potrebe in raven gospodarskega in družbenega razvoja posamezne države partnerice; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, da poskrbita za jasno metodologijo in podrobna merila za ocenjevanje rezultatov glede spoštovanja demokracije in človekovih pravic (vključno zlasti s svobodo govora, vesti, veroizpovedi, združevanja in medijev) in njihovega spodbujanja v teh državah in da pripravita redna in dovolj podrobna poročila, ki bodo osnova za dodelitev finančnih sredstev, v skladu z načelom „več za več“ na podlagi dosežkov; zahteva, da se ta vrednotenja vključijo v poročila o napredku evropske sosedske politike in letno predložijo Odboru za zunanje zadeve; vztraja, da je organizacije civilne družbe treba sistematično vključiti v vse stopnje postopka pregleda; meni, da ta pristop, ki temelji na dosežkih, pomeni tudi „manj za manj“, in znova zahteva učinkovito izvajanje klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU s tretjimi državami;

| 12. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj zagotovita več informacij o tem, kako uresničiti načelo vzajemne odgovornosti; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj zagotovita več informacij o tem, kako uresničiti načelo vzajemne odgovornosti;

| 13. | meni, da bi morali stanje spoštovanja človekovih pravic stalno spremljati, zlasti v povezavi s pravicami otrok, žensk in manjšin, in z vsemi državami partnericami izvajati dialoge o človekovih pravicah ter da bi v prilogo letnega poročila o napredku vsake države partnerice morali vključiti letno oceno stanja in izide dialogov z jasnim mehanizmom, ki določa, kako v primeru kršenja človekovih pravic znova preučiti in postopoma omejiti dvostransko sodelovanje; poudarja, da mora biti pristop do različnih držav partneric v zvezi z razmerami na področju človekovih pravic verodostojen; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morali stanje spoštovanja človekovih pravic stalno spremljati, zlasti v povezavi s pravicami otrok, žensk in manjšin, in z vsemi državami partnericami izvajati dialoge o človekovih pravicah ter da bi v prilogo letnega poročila o napredku vsake države partnerice morali vključiti letno oceno stanja in izide dialogov z jasnim mehanizmom, ki določa, kako v primeru kršenja človekovih pravic znova preučiti in postopoma omejiti dvostransko sodelovanje; poudarja, da mora biti pristop do različnih držav partneric v zvezi z razmerami na področju človekovih pravic verodostojen;

| 14. | poziva EU in države članice, naj svoje sodelovanje v okviru evropske sosedske politike osredotočijo na povezovanje med demokratičnimi akterji iz EU, kot so sindikati, nevladne organizacije, zadevne organizacije delodajalcev, kmete, ženske, sodelujoče v medverskem dialogu, potrošnike, mlade, novinarje, učitelje, organe lokalne uprave, univerze, študente in akterje na področju podnebnih sprememb ter njihove porajajoče se sorodne akterje v državah evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in države članice, naj svoje sodelovanje v okviru evropske sosedske politike osredotočijo na povezovanje med demokratičnimi akterji iz EU, kot so sindikati, nevladne organizacije, zadevne organizacije delodajalcev, kmete, ženske, sodelujoče v medverskem dialogu, potrošnike, mlade, novinarje, učitelje, organe lokalne uprave, univerze, študente in akterje na področju podnebnih sprememb ter njihove porajajoče se sorodne akterje v državah evropske sosedske politike;

| 15. | poudarja, da je eden temeljnih kamnov trdne in trajnostne demokracije ter skupnih vrednot tudi svoboda izražanja, neodvisnost in pluralnost medijev; poudarja pomembnost neodvisnih, trajnostnih in odgovornih javnih medijskih služb za ponudbo kakovostnih, pluralističnih in raznolikih vsebin, pri čemer opozarja, da imajo svobodni in neodvisni javni mediji vedno ključno vlogo pri krepitvi demokracije, največjem možnem vključevanju civilne družbe v javne zadeve in krepitvi vloge državljanov na poti v demokracijo; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je eden temeljnih kamnov trdne in trajnostne demokracije ter skupnih vrednot tudi svoboda izražanja, neodvisnost in pluralnost medijev; poudarja pomembnost neodvisnih, trajnostnih in odgovornih javnih medijskih služb za ponudbo kakovostnih, pluralističnih in raznolikih vsebin, pri čemer opozarja, da imajo svobodni in neodvisni javni mediji vedno ključno vlogo pri krepitvi demokracije, največjem možnem vključevanju civilne družbe v javne zadeve in krepitvi vloge državljanov na poti v demokracijo;

| 16. | močno podpira in poziva k prostemu pretoku informacij, zagotovitvi pogojev za uspešno in svobodno delo novinarjev brez političnih, ekonomskih in drugih pritiskov ter k izgraditvi infrastrukture, ki bo omogočila razvoj moderne elektronske tehnologije; pozdravlja izjavo OZN z dne 6. junija 2011, da je dostop do interneta človekova pravica; v zvezi s tem poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj oblikujeta posebne ukrepe za pomoč organizacijam civilnih družb in posameznikom v državah evropske sosedske politike pri neoviranem dostopanju do interneta in drugih tehnologij za elektronsko komunikacijo; |
| --- | --- |

16.

močno podpira in poziva k prostemu pretoku informacij, zagotovitvi pogojev za uspešno in svobodno delo novinarjev brez političnih, ekonomskih in drugih pritiskov ter k izgraditvi infrastrukture, ki bo omogočila razvoj moderne elektronske tehnologije; pozdravlja izjavo OZN z dne 6. junija 2011, da je dostop do interneta človekova pravica; v zvezi s tem poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj oblikujeta posebne ukrepe za pomoč organizacijam civilnih družb in posameznikom v državah evropske sosedske politike pri neoviranem dostopanju do interneta in drugih tehnologij za elektronsko komunikacijo;

| 17. | poudarja, da bodo sedanji procesi demokratičnega prehoda v državah arabske pomladi, vključevanje žensk, mladih in civilne družbe ter delovanje svobodnih in neodvisnih medijev ključni, in poziva EU, naj okrepi podporo za usposabljanje in organiziranje teh akterjev, tudi tako, da jih povabi, da opazujejo volitve in delovanje demokratičnih institucij v EU; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bodo sedanji procesi demokratičnega prehoda v državah arabske pomladi, vključevanje žensk, mladih in civilne družbe ter delovanje svobodnih in neodvisnih medijev ključni, in poziva EU, naj okrepi podporo za usposabljanje in organiziranje teh akterjev, tudi tako, da jih povabi, da opazujejo volitve in delovanje demokratičnih institucij v EU;

| 18. | meni, da je treba kot prednostno nalogo opredeliti popolno in dejansko spoštovanje svobode veroizpovedi (na osebni, kolektivni, javni, zasebni in institucionalni ravni), zlasti za vse verske manjšine v regiji, pri čemer je treba tem skupinam zagotoviti posebno pomoč; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba kot prednostno nalogo opredeliti popolno in dejansko spoštovanje svobode veroizpovedi (na osebni, kolektivni, javni, zasebni in institucionalni ravni), zlasti za vse verske manjšine v regiji, pri čemer je treba tem skupinam zagotoviti posebno pomoč;

| 19. | zlasti poudarja, da je treba spodbujati pravice otrok in zagotavljati zaščito otrok v skladu z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

19.

zlasti poudarja, da je treba spodbujati pravice otrok in zagotavljati zaščito otrok v skladu z Lizbonsko pogodbo;

| 20. | zahteva, da je treba podpreti razvoj demokratično usmerjenih političnih strank, v tistih sosednjih državah, ki si še vedno prizadevajo za demokracijo, ter ustanavljanje nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

20.

zahteva, da je treba podpreti razvoj demokratično usmerjenih političnih strank, v tistih sosednjih državah, ki si še vedno prizadevajo za demokracijo, ter ustanavljanje nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe;

| 21. | poudarja pomembnost ustrezne zastopanosti žensk v parlamentih, na ministrstvih, na najvišjih vladnih položajih, na odločilnih položajih v javni in lokalni upravi ter v upravah javnih podjetij; spodbuja države partnerice evropske sosedske politike, naj sprejmejo in spodbujajo izvajanje politik enakosti spolov in sprejmejo akcijske načrte za enakost spolov; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomembnost ustrezne zastopanosti žensk v parlamentih, na ministrstvih, na najvišjih vladnih položajih, na odločilnih položajih v javni in lokalni upravi ter v upravah javnih podjetij; spodbuja države partnerice evropske sosedske politike, naj sprejmejo in spodbujajo izvajanje politik enakosti spolov in sprejmejo akcijske načrte za enakost spolov;

| 22. | pozdravlja delo svetovalne skupine EU na visoki ravni za Republiko Armenijo in uvedbo podobne skupine v Moldaviji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj ponudita tako pomoč vsem državam vzhodnega partnerstva, pri čemer naj tako kot v primeru Armenije vključita tudi parlamentarno razsežnost; zahteva nadgradnjo tega instrumenta EU in priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje neposredno vodi zaposlovanje in vodenje svetovalcev, da bi bil prenos znanja EU v države vzhodnega partnerstva kar najustreznejši; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja delo svetovalne skupine EU na visoki ravni za Republiko Armenijo in uvedbo podobne skupine v Moldaviji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj ponudita tako pomoč vsem državam vzhodnega partnerstva, pri čemer naj tako kot v primeru Armenije vključita tudi parlamentarno razsežnost; zahteva nadgradnjo tega instrumenta EU in priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje neposredno vodi zaposlovanje in vodenje svetovalcev, da bi bil prenos znanja EU v države vzhodnega partnerstva kar najustreznejši;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj poveča vidnost projektov vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje v državah partnericah in s prikazom dodane vrednosti sodelovanja z EU poveča njihovo razumljivost za državljane teh držav; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, naj poveča vidnost projektov vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje v državah partnericah in s prikazom dodane vrednosti sodelovanja z EU poveča njihovo razumljivost za državljane teh držav;

| 24. | opozarja, da bi morala EU sodelovanje s sosednjimi državami pogojevati z demokratičnim napredkom in spoštovanjem človekovih pravic v teh državah; zato poziva mednarodno skupnost, naj zamrzne finančno pomoč in pomoč mednarodnih finančnih institucij, ki jim pripadajo članice mednarodne skupnosti, beloruskemu režimu, dokler ne bodo vsi pridržani in aretirani voditelji opozicije, novinarji, predsedniški kandidati in njihovi privrženci izpuščeni, oproščeni vseh obtožb in rehabilitirani; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da bi morala EU sodelovanje s sosednjimi državami pogojevati z demokratičnim napredkom in spoštovanjem človekovih pravic v teh državah; zato poziva mednarodno skupnost, naj zamrzne finančno pomoč in pomoč mednarodnih finančnih institucij, ki jim pripadajo članice mednarodne skupnosti, beloruskemu režimu, dokler ne bodo vsi pridržani in aretirani voditelji opozicije, novinarji, predsedniški kandidati in njihovi privrženci izpuščeni, oproščeni vseh obtožb in rehabilitirani;

| 25. | podpira sedanji uradni pristop EU, ki predvideva sankcioniranje beloruskih oblasti ob hkratnih prizadevanjih za krepitev vezi s civilno družbo in prebivalci Belorusije; v zvezi s tem poziva Evropsko unijo, naj preusmeri svojo pozornost na družbo ter bolj pomaga Belorusiji, da bi zadovoljila potrebe prebivalstva, in nudi več finančne in tehnične podpore demokratični opoziciji, zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe, tudi neregistriranim, ter študentom in svobodnim medijem; |
| --- | --- |

25.

podpira sedanji uradni pristop EU, ki predvideva sankcioniranje beloruskih oblasti ob hkratnih prizadevanjih za krepitev vezi s civilno družbo in prebivalci Belorusije; v zvezi s tem poziva Evropsko unijo, naj preusmeri svojo pozornost na družbo ter bolj pomaga Belorusiji, da bi zadovoljila potrebe prebivalstva, in nudi več finančne in tehnične podpore demokratični opoziciji, zagovornikom človekovih pravic in organizacijam civilne družbe, tudi neregistriranim, ter študentom in svobodnim medijem;

Trajnostni gospodarski in socialni razvoj

| 26. | poudarja, da trajnostna demokracija, delujoče institucije z zmanjšanim obsegom birokracije, vladavina prava in kakovostno izobraževanje spodbujajo ne le politično stabilnost, družbeno blagostanje in kohezijo, temveč z izboljšanim delovnim okoljem in s privabljanjem naložb tudi gospodarsko rast, s tem pa ustanavljanje novih malih in srednjih podjetij ter spodbujanje trgovine, okolju prijaznega gospodarstva in turizma, kar ustvarja nova delovna mesta in nove priložnosti; poudarja, da je treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe, pri čemer so ključni stabilnost, pravna varnost in boj proti korupciji; zato poziva Evropsko unijo, naj v okviru svoje podpore demokratičnega prehoda spodbuja strukturne reforme na gospodarskem, družbenem in pravnem področju, pri čemer izrecno opozarja na tesno prepletenost demokratičnega in družbenoekonomskega razvoja; pozdravlja vodilne pobude Komisije za mala in srednja podjetja ter regionalne energetske trge in energetsko učinkovitost; verjame, da bi se morala ta prizadevanja odražati v večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da trajnostna demokracija, delujoče institucije z zmanjšanim obsegom birokracije, vladavina prava in kakovostno izobraževanje spodbujajo ne le politično stabilnost, družbeno blagostanje in kohezijo, temveč z izboljšanim delovnim okoljem in s privabljanjem naložb tudi gospodarsko rast, s tem pa ustanavljanje novih malih in srednjih podjetij ter spodbujanje trgovine, okolju prijaznega gospodarstva in turizma, kar ustvarja nova delovna mesta in nove priložnosti; poudarja, da je treba ustvariti ugodne pogoje za naložbe, pri čemer so ključni stabilnost, pravna varnost in boj proti korupciji; zato poziva Evropsko unijo, naj v okviru svoje podpore demokratičnega prehoda spodbuja strukturne reforme na gospodarskem, družbenem in pravnem področju, pri čemer izrecno opozarja na tesno prepletenost demokratičnega in družbenoekonomskega razvoja; pozdravlja vodilne pobude Komisije za mala in srednja podjetja ter regionalne energetske trge in energetsko učinkovitost; verjame, da bi se morala ta prizadevanja odražati v večletnem finančnem okviru;

| 27. | poudarja, da bi se morali nemudoma lotiti takojšnjih ukrepov, kot je sofinanciranje že opredeljenih vodilnih ali pilotnih projektov ali drugih konkretnih gospodarskih projektov strateškega pomena, ki se jih lahko v kratkem času izvede na terenu z nespornimi in oprijemljivimi rezultati, da se ublaži stanje v državah, ki se soočajo z močno socialno in gospodarsko krizo, še zlasti v državah partnericah, kjer demokratični prehod zaostruje gospodarske težave; poudarja, da se lahko takšni ukrepi, ki jih financira EU, sprejmejo samo pod pogojem, da se vse udeležene strani v vsakokratnem konkretnem primeru zavežejo k preverljivemu upoštevanju socialnih, okoljskih in delovnopravnih standardov, ki veljajo na mednarodni ravni in v Evropski uniji, ter da ti ukrepi neposredno prispevajo k izboljšanju socialnega položaja državljanov v državah evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi se morali nemudoma lotiti takojšnjih ukrepov, kot je sofinanciranje že opredeljenih vodilnih ali pilotnih projektov ali drugih konkretnih gospodarskih projektov strateškega pomena, ki se jih lahko v kratkem času izvede na terenu z nespornimi in oprijemljivimi rezultati, da se ublaži stanje v državah, ki se soočajo z močno socialno in gospodarsko krizo, še zlasti v državah partnericah, kjer demokratični prehod zaostruje gospodarske težave; poudarja, da se lahko takšni ukrepi, ki jih financira EU, sprejmejo samo pod pogojem, da se vse udeležene strani v vsakokratnem konkretnem primeru zavežejo k preverljivemu upoštevanju socialnih, okoljskih in delovnopravnih standardov, ki veljajo na mednarodni ravni in v Evropski uniji, ter da ti ukrepi neposredno prispevajo k izboljšanju socialnega položaja državljanov v državah evropske sosedske politike;

| 28. | močno podpira spodbujanje podregionalnega sodelovanja in čezmejnih projektov ter poudarja pomen razvoja dopolnjujočega dvostranskega in večstranskega gospodarskega sodelovanja med partnerji, ki državljanom lahko prinese oprijemljive koristi in izboljša politično ozračje v regiji; poudarja, da mora biti to podregionalno gospodarsko sodelovanje del večjega projekta povezovanja, ki spodbuja izvajanje podregionalnih projektov na področju mobilnosti, socialne varnosti, varstva okolja, kulture in izobraževanja; posebej izpostavlja pomen spodbujanja razvoja trgovine „jug–jug“ in „vzhod-vzhod“ ter gospodarskega povezovanja med zadevnimi državami; meni, da bi bilo boljše sodelovanje med državami partnericami znak zavezanosti evropskim vrednotam dobrih sosedskih odnosov in medsebojno koristnih partnerstev; |
| --- | --- |

28.

močno podpira spodbujanje podregionalnega sodelovanja in čezmejnih projektov ter poudarja pomen razvoja dopolnjujočega dvostranskega in večstranskega gospodarskega sodelovanja med partnerji, ki državljanom lahko prinese oprijemljive koristi in izboljša politično ozračje v regiji; poudarja, da mora biti to podregionalno gospodarsko sodelovanje del večjega projekta povezovanja, ki spodbuja izvajanje podregionalnih projektov na področju mobilnosti, socialne varnosti, varstva okolja, kulture in izobraževanja; posebej izpostavlja pomen spodbujanja razvoja trgovine „jug–jug“ in „vzhod-vzhod“ ter gospodarskega povezovanja med zadevnimi državami; meni, da bi bilo boljše sodelovanje med državami partnericami znak zavezanosti evropskim vrednotam dobrih sosedskih odnosov in medsebojno koristnih partnerstev;

| 29. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj upravnih zmogljivosti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, pri tem pa posebno pozornost nameni krepitvi zmogljivosti pravnih storitev, kar bo zagotovilo boljšo pripravo in vodenje reform; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj podpre razvoj upravnih zmogljivosti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, pri tem pa posebno pozornost nameni krepitvi zmogljivosti pravnih storitev, kar bo zagotovilo boljšo pripravo in vodenje reform;

| 30. | poudarja pomen sindikatov in socialnega dialoga v demokratičnem razvoju držav partneric evropske sosedske politike; slednje spodbuja, naj okrepijo delavske in sindikalne pravice; izpostavlja pomembno vlogo, ki jo ima lahko socialni dialog v zvezi z družbenoekonomskimi izzivi v regijah; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen sindikatov in socialnega dialoga v demokratičnem razvoju držav partneric evropske sosedske politike; slednje spodbuja, naj okrepijo delavske in sindikalne pravice; izpostavlja pomembno vlogo, ki jo ima lahko socialni dialog v zvezi z družbenoekonomskimi izzivi v regijah;

| 31. | opozarja, da je treba zagotoviti, da bodo minimalne plače delavcem in njihovim družinam omogočale primeren življenjski standard in da odtegljaji od plač zaposlenim in njihovim vzdrževanim družinskim članom ne bodo odvzeli sredstev za preživetje; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je treba zagotoviti, da bodo minimalne plače delavcem in njihovim družinam omogočale primeren življenjski standard in da odtegljaji od plač zaposlenim in njihovim vzdrževanim družinskim članom ne bodo odvzeli sredstev za preživetje;

| 32. | ugotavlja, da je treba predvideti ustrezno dolge roke za prenehanje delovnega razmerja, pri čemer je treba upoštevati trajanje delovnega razmerja zaposlenega; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je treba predvideti ustrezno dolge roke za prenehanje delovnega razmerja, pri čemer je treba upoštevati trajanje delovnega razmerja zaposlenega;

| 33. | poudarja, da mora Unija posebno pozornost nameniti decentraliziranemu sodelovanju na lokalni ravni v majhnih projektih za takojšnje in oprijemljivo izboljšanje kakovosti življenja državljanov v sosednjih državah, s čimer bi utrdili napredek na poti k demokraciji na celotnem ozemlju teh držav; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da mora Unija posebno pozornost nameniti decentraliziranemu sodelovanju na lokalni ravni v majhnih projektih za takojšnje in oprijemljivo izboljšanje kakovosti življenja državljanov v sosednjih državah, s čimer bi utrdili napredek na poti k demokraciji na celotnem ozemlju teh držav;

| 34. | poziva Komisijo, naj sprejme strateške dokumente za zmanjševanje revščine kot vodilni politični okvir za srednjeročno gospodarsko rast v korist revnih in pravično porazdelitev bogastva glede na potrebe države; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj sprejme strateške dokumente za zmanjševanje revščine kot vodilni politični okvir za srednjeročno gospodarsko rast v korist revnih in pravično porazdelitev bogastva glede na potrebe države;

Sporazumi o partnerstvu

| 35. | poudarja priložnost, ki jo zagotavljajo pogajanja o pridružitvenih sporazumih za spodbujanje reform; poudarja, da morajo biti povezani vsi elementi, da bi EU lahko celovito in skladno poglobila svoj odnos; zato je prepričan, da bi morali vključevati konkretne pogoje, časovnice in merila uspešnosti, ki jih je treba redno spremljati; poudarja, da je treba v te sporazume vključiti dejanske in oprijemljive spodbude za partnerje, da bo pot reform bolj privlačna; |
| --- | --- |

35.

poudarja priložnost, ki jo zagotavljajo pogajanja o pridružitvenih sporazumih za spodbujanje reform; poudarja, da morajo biti povezani vsi elementi, da bi EU lahko celovito in skladno poglobila svoj odnos; zato je prepričan, da bi morali vključevati konkretne pogoje, časovnice in merila uspešnosti, ki jih je treba redno spremljati; poudarja, da je treba v te sporazume vključiti dejanske in oprijemljive spodbude za partnerje, da bo pot reform bolj privlačna;

| 36. | izjavlja, da bi v trgovino z blagom in storitvami morali vpeljati diferenciacijo; države partnerice evropske sosedske politike poziva, naj nadaljujejo z ustvarjanjem pogojev, ki bodo omogočili vzpostavitev poglobljenih in celovitih območij proste trgovine (DCFTA), ter poziva EU, naj jim pomaga pri reformnih prizadevanjih, odpre svoj notranji trg, pri čemer je treba uskladiti zahteve za varnost in kakovost z evropskimi standardi; in sodeluje z njimi v vzajemno koristnem procesu postopnega in uravnoteženega odpiranja njihovih trgov; poudarja, da bi morala EU oceniti tudi politične, družbene in okoljske razmere v državah, ki želijo sodelovati v prihodnjem poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, in nato določiti postopne korake pri njegovem izvajanju, pri tem pa zagotoviti spremljanje izvajanja mednarodnih delovnopravnih konvencij in konvencij o delu otrok; poudarja, da je treba trgovinske vezi, zlasti sporazume o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju na podlagi zahtev iz njih, razumeti kot sredstvo za krepitev zavezanosti demokratičnim vrednotam v državah evropske sosedske politike, pri čemer je treba uveljavljati načelo pogojnosti; hkrati podpira polnopravno članstvo vseh držav vzhodnega partnerstva v WTO; |
| --- | --- |

36.

izjavlja, da bi v trgovino z blagom in storitvami morali vpeljati diferenciacijo; države partnerice evropske sosedske politike poziva, naj nadaljujejo z ustvarjanjem pogojev, ki bodo omogočili vzpostavitev poglobljenih in celovitih območij proste trgovine (DCFTA), ter poziva EU, naj jim pomaga pri reformnih prizadevanjih, odpre svoj notranji trg, pri čemer je treba uskladiti zahteve za varnost in kakovost z evropskimi standardi; in sodeluje z njimi v vzajemno koristnem procesu postopnega in uravnoteženega odpiranja njihovih trgov; poudarja, da bi morala EU oceniti tudi politične, družbene in okoljske razmere v državah, ki želijo sodelovati v prihodnjem poglobljenem in celovitem območju proste trgovine, in nato določiti postopne korake pri njegovem izvajanju, pri tem pa zagotoviti spremljanje izvajanja mednarodnih delovnopravnih konvencij in konvencij o delu otrok; poudarja, da je treba trgovinske vezi, zlasti sporazume o poglobljenem in celovitem prostotrgovinskem območju na podlagi zahtev iz njih, razumeti kot sredstvo za krepitev zavezanosti demokratičnim vrednotam v državah evropske sosedske politike, pri čemer je treba uveljavljati načelo pogojnosti; hkrati podpira polnopravno članstvo vseh držav vzhodnega partnerstva v WTO;

| 37. | ugotavlja, da je možnost članstva v EU, skupaj s členom 8 Pogodbe o Evropski uniji in prizadevanja za članstvo držav partneric vzhodnega partnerstva iz člena 49 Pogodbe o Evropski uniji, gonilna sila reform v teh državah, ki še krepi zavezanost teh držav skupnim vrednotam in načelom, kot so demokracija, pravna država, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje; meni, da sklenitev pridružitvenih sporazumov lahko pomeni pomemben korak pri nadaljnjem političnem delovanju in tesnejših stikih z Evropo preko izmenjave dobre prakse ter utrjenega političnega in gospodarskega dialoga; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je možnost članstva v EU, skupaj s členom 8 Pogodbe o Evropski uniji in prizadevanja za članstvo držav partneric vzhodnega partnerstva iz člena 49 Pogodbe o Evropski uniji, gonilna sila reform v teh državah, ki še krepi zavezanost teh držav skupnim vrednotam in načelom, kot so demokracija, pravna država, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje; meni, da sklenitev pridružitvenih sporazumov lahko pomeni pomemben korak pri nadaljnjem političnem delovanju in tesnejših stikih z Evropo preko izmenjave dobre prakse ter utrjenega političnega in gospodarskega dialoga;

| 38. | ponovno poudarja, da je cilj partnerstva z južnim sosedstvom približati obe strani Sredozemlja, da bi zgradili območje miru, demokracije, varnosti in blaginje za njunih 800 milijonov prebivalcev, hkrati pa EU in njenim državam partnericam zagotoviti učinkovit dvo- in večstranski okvir za spopadanje z demokratičnimi, družbenimi in gospodarskimi izzivi, spodbujanje regionalnega povezovanja, zlasti trgovinskega, in zagotavljanje njihovega skupnega razvoja v korist vseh ter pomoč partnerjem pri izgradnji demokratičnih, pluralističnih in sekularnih držav, in sicer prek programov za krepitev institucionalnih zmogljivosti, ter razvoj vzajemno koristnih in širokopoteznih trgovinskih dogovorov za blago in storitve na podlagi ustreznih ocen vpliva, ki lahko privedejo do poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, kar bo zanesljivo prvi korak do velikega „evro-sredozemskega gospodarskega prostora“, ki bi lahko pomagal rešiti gospodarske težave naših sosednjih držav partneric na jugu in olajšal povezovanje jug-jug; poziva Komisijo in Svet, naj omogočita lažje izvajanje šestih svežnjev ukrepov, ki jih je Komisija predstavila v svojem dokumentu z dne 30. marca 2011 o spremljanju pobud na področju trgovine in naložb v korist držav partneric v južnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

38.

ponovno poudarja, da je cilj partnerstva z južnim sosedstvom približati obe strani Sredozemlja, da bi zgradili območje miru, demokracije, varnosti in blaginje za njunih 800 milijonov prebivalcev, hkrati pa EU in njenim državam partnericam zagotoviti učinkovit dvo- in večstranski okvir za spopadanje z demokratičnimi, družbenimi in gospodarskimi izzivi, spodbujanje regionalnega povezovanja, zlasti trgovinskega, in zagotavljanje njihovega skupnega razvoja v korist vseh ter pomoč partnerjem pri izgradnji demokratičnih, pluralističnih in sekularnih držav, in sicer prek programov za krepitev institucionalnih zmogljivosti, ter razvoj vzajemno koristnih in širokopoteznih trgovinskih dogovorov za blago in storitve na podlagi ustreznih ocen vpliva, ki lahko privedejo do poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja, kar bo zanesljivo prvi korak do velikega „evro-sredozemskega gospodarskega prostora“, ki bi lahko pomagal rešiti gospodarske težave naših sosednjih držav partneric na jugu in olajšal povezovanje jug-jug; poziva Komisijo in Svet, naj omogočita lažje izvajanje šestih svežnjev ukrepov, ki jih je Komisija predstavila v svojem dokumentu z dne 30. marca 2011 o spremljanju pobud na področju trgovine in naložb v korist držav partneric v južnem Sredozemlju;

| 39. | izraža željo po opredelitvi objektivnih in zavezujočih meril za dodelitev „prednostnega statusa“; poudarja, da je treba pojasniti pravice in dolžnosti držav partneric in Evropske unije, ki izhajajo iz tega dvostranskega dogovora; |
| --- | --- |

39.

izraža željo po opredelitvi objektivnih in zavezujočih meril za dodelitev „prednostnega statusa“; poudarja, da je treba pojasniti pravice in dolžnosti držav partneric in Evropske unije, ki izhajajo iz tega dvostranskega dogovora;

| 40. | poudarja, da pogodbeni odnosi z vsemi državami partnericami evropske sosedske politike vsebujejo dogovore o rednem forumu za obravnavanje vprašanj glede človekovih pravic v obliki pododborov o človekovih pravicah; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izkoristi te dogovore in vključi obstoječe pododbore v vsa pogajanja, |
| --- | --- |

40.

poudarja, da pogodbeni odnosi z vsemi državami partnericami evropske sosedske politike vsebujejo dogovore o rednem forumu za obravnavanje vprašanj glede človekovih pravic v obliki pododborov o človekovih pravicah; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti izkoristi te dogovore in vključi obstoječe pododbore v vsa pogajanja,

Medpanožno sodelovanje

| 41. | poudarja, da bi morala EU spodbuditi medsebojne učinke med evropsko zunanjo in notranjo politiko, zlasti s približevanjem zakonodaje, katere namen je ustvarjanje novih delovnih mest, zmanjševanje revščine, posodobitev delovnopravne politike, energetska varnost in izkoristek, razvoj obnovljivih virov in okoljske trajnosti, izboljšanje socialne varnosti, ustvarjanje bogastva in pravice ter olajšanje trgovine v skladu z načelom diverzifikacije; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bi morala EU spodbuditi medsebojne učinke med evropsko zunanjo in notranjo politiko, zlasti s približevanjem zakonodaje, katere namen je ustvarjanje novih delovnih mest, zmanjševanje revščine, posodobitev delovnopravne politike, energetska varnost in izkoristek, razvoj obnovljivih virov in okoljske trajnosti, izboljšanje socialne varnosti, ustvarjanje bogastva in pravice ter olajšanje trgovine v skladu z načelom diverzifikacije;

| 42. | meni, da delitev skupnega prostora zahteva pravično delitev odgovornosti in poziva k boljšemu sodelovanju, zlasti pri vseh politikah in problematikah s čezmejno razsežnostjo; v ta namen poziva k okrepitvi regionalnih in čezmejnih razsežnosti panožnega sodelovanja; |
| --- | --- |

42.

meni, da delitev skupnega prostora zahteva pravično delitev odgovornosti in poziva k boljšemu sodelovanju, zlasti pri vseh politikah in problematikah s čezmejno razsežnostjo; v ta namen poziva k okrepitvi regionalnih in čezmejnih razsežnosti panožnega sodelovanja;

| 43. | pozdravlja večje udejstvovanje držav partneric v agencijah EU na različnih področjih; poziva Komisijo, naj predstavi jasen in izčrpen seznam ustreznih agencij in programov, pri katerih bi lahko sodelovale sosedske države, ter pregled oblik, finančnih prispevkov in načinov takega razlikovalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja večje udejstvovanje držav partneric v agencijah EU na različnih področjih; poziva Komisijo, naj predstavi jasen in izčrpen seznam ustreznih agencij in programov, pri katerih bi lahko sodelovale sosedske države, ter pregled oblik, finančnih prispevkov in načinov takega razlikovalnega sodelovanja;

| 44. | podpira nadaljnje sodelovanje v sektorjih, kot so industrija, mala in srednja podjetja, raziskave, razvoj in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z varnostjo sistemov informacijske tehnologije, vesolje in turizem, in poudarja koristi pobud EU in njenih sosed za programiranje skupnih raziskav; pozdravlja predloge Komisije v zvezi z razvojem skupnega prostora za znanje in inovacije ter digitalnega gospodarstva, temelječega na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, ter poziva države članice in sosednje države, naj potrdijo svojo zavezanost napredku pri tem razvoju; poudarja, kako pomembni so učinkovita trgovina in mehanizmi, ki omogočajo naložbe med EU in njenimi sosednjimi državami, saj krepijo trgovinska partnerstva, gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem, pa olajšujejo dostop do ustreznih in zanesljivih informacij o trgovini in pogojih za naložbe v državah partnericah; |
| --- | --- |

44.

podpira nadaljnje sodelovanje v sektorjih, kot so industrija, mala in srednja podjetja, raziskave, razvoj in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno z varnostjo sistemov informacijske tehnologije, vesolje in turizem, in poudarja koristi pobud EU in njenih sosed za programiranje skupnih raziskav; pozdravlja predloge Komisije v zvezi z razvojem skupnega prostora za znanje in inovacije ter digitalnega gospodarstva, temelječega na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, ter poziva države članice in sosednje države, naj potrdijo svojo zavezanost napredku pri tem razvoju; poudarja, kako pomembni so učinkovita trgovina in mehanizmi, ki omogočajo naložbe med EU in njenimi sosednjimi državami, saj krepijo trgovinska partnerstva, gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem, pa olajšujejo dostop do ustreznih in zanesljivih informacij o trgovini in pogojih za naložbe v državah partnericah;

| 45. | pozdravlja okrepitev razsežnosti energetskega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike, poudarja, kako pomembno je deliti izkušnje, ki jih je EU pridobila pri reformah energetskega sektorja, s sosednjimi državami; meni, da je treba povečati energetsko učinkovitost in spodbujati obnovljive vire energije; poziva k zanesljivosti oskrbe z energijo preko diverzifikacije virov in upravljanja povpraševanja, tesnejših vezi z glavnimi dobavitelji in tranzitnimi državami ter usklajevanja ukrepov na področju jedrske varnosti, zlasti v regijah, kjer je potresna aktivnost velika, z večjo preglednostjo, da se zagotovi, da popolna skladnost z okoljskimi sporazumi in mednarodnimi sporazumi o jedrski varnosti ostane prednostna naloga energetske politike EU in da vzhodne in južne sosede ostanejo v samem središču usklajene zunanje energetske politike EU; poziva k učinkovitim ukrepom za spoštovanje načela solidarnosti na področju energije; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja okrepitev razsežnosti energetskega sodelovanja v okviru evropske sosedske politike, poudarja, kako pomembno je deliti izkušnje, ki jih je EU pridobila pri reformah energetskega sektorja, s sosednjimi državami; meni, da je treba povečati energetsko učinkovitost in spodbujati obnovljive vire energije; poziva k zanesljivosti oskrbe z energijo preko diverzifikacije virov in upravljanja povpraševanja, tesnejših vezi z glavnimi dobavitelji in tranzitnimi državami ter usklajevanja ukrepov na področju jedrske varnosti, zlasti v regijah, kjer je potresna aktivnost velika, z večjo preglednostjo, da se zagotovi, da popolna skladnost z okoljskimi sporazumi in mednarodnimi sporazumi o jedrski varnosti ostane prednostna naloga energetske politike EU in da vzhodne in južne sosede ostanejo v samem središču usklajene zunanje energetske politike EU; poziva k učinkovitim ukrepom za spoštovanje načela solidarnosti na področju energije;

| 46. | pozdravlja predlog o ustanovitvi evropske energetske skupnosti in meni, da bi utegnila biti pomemben korak k sodelovanju s sosednjimi državami; poudarja, da imajo države v južnem sosedstvu pomembno vlogo pri oskrbovanju različnih držav članic z energijo; poudarja, da je treba spodbujati evro-sredozemske povezave v elektroenergetskem in plinskem sektorju; poudarja strateško pomembnost projekta Nabucco in hitre izvedbe tega projekta ter prevoza utekočinjenega zemeljskega plina v okviru projekta AGRI; poziva Komisijo, naj med drugim z naložbami spodbuja vzpostavitev, nadgradnjo in razvoj pametnih energetskih omrežij ter infrastrukturnih povezav s sosedami EU; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja predlog o ustanovitvi evropske energetske skupnosti in meni, da bi utegnila biti pomemben korak k sodelovanju s sosednjimi državami; poudarja, da imajo države v južnem sosedstvu pomembno vlogo pri oskrbovanju različnih držav članic z energijo; poudarja, da je treba spodbujati evro-sredozemske povezave v elektroenergetskem in plinskem sektorju; poudarja strateško pomembnost projekta Nabucco in hitre izvedbe tega projekta ter prevoza utekočinjenega zemeljskega plina v okviru projekta AGRI; poziva Komisijo, naj med drugim z naložbami spodbuja vzpostavitev, nadgradnjo in razvoj pametnih energetskih omrežij ter infrastrukturnih povezav s sosedami EU;

| 47. | poleg tega poudarja, da bi lahko EU podprla boj proti okoljskim problemom v sosednjih državah, zlasti pri odstranjevanju velikih zalog „zastarelih fitofarmacevtskih sredstev“, ki lahko povzročijo obsežno kemično onesnaženje; |
| --- | --- |

47.

poleg tega poudarja, da bi lahko EU podprla boj proti okoljskim problemom v sosednjih državah, zlasti pri odstranjevanju velikih zalog „zastarelih fitofarmacevtskih sredstev“, ki lahko povzročijo obsežno kemično onesnaženje;

| 48. | podpira nadaljnje sodelovanje v prometu, tudi s tesnejšim povezovanjem infrastrukturnih omrežij EU in držav partneric, da bi omogočili lažje izmenjave ljudi in blaga, kar je mogoče doseči s tesnejšim povezovanjem trgov in izboljšanjem infrastrukturnih povezav; |
| --- | --- |

48.

podpira nadaljnje sodelovanje v prometu, tudi s tesnejšim povezovanjem infrastrukturnih omrežij EU in držav partneric, da bi omogočili lažje izmenjave ljudi in blaga, kar je mogoče doseči s tesnejšim povezovanjem trgov in izboljšanjem infrastrukturnih povezav;

| 49. | meni, da je bistvenega pomena mednarodno, regionalno in medregionalno kulturno sodelovanje, ki temelji na pristnem dialogu med kulturami in vključuje vse akterje v družbi (kulturne organe, institucije, organizacije in združenja); poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj uskladita strateško uvedbo kulturnih vidikov zunanje politike, tako da si prizadevata za dopolnjevanje zunanjih politik držav članic na področju kulture; |
| --- | --- |

49.

meni, da je bistvenega pomena mednarodno, regionalno in medregionalno kulturno sodelovanje, ki temelji na pristnem dialogu med kulturami in vključuje vse akterje v družbi (kulturne organe, institucije, organizacije in združenja); poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj uskladita strateško uvedbo kulturnih vidikov zunanje politike, tako da si prizadevata za dopolnjevanje zunanjih politik držav članic na področju kulture;

| 50. | odločno potrjuje povezavo med izmenjavami in sodelovanjem na področju kulture, izobraževanja in športa med Evropsko unijo in posameznimi državami evropske sosedske politike na eni strani ter oblikovanjem in krepitvijo odprte civilne družbe, demokracije in pravne države ter spodbujanjem temeljnih svoboščin in človekovih pravic na drugi; poudarja, da sodelovanje na teh področjih EU in državam evropske sosedske politike daje dodano vrednost; |
| --- | --- |

50.

odločno potrjuje povezavo med izmenjavami in sodelovanjem na področju kulture, izobraževanja in športa med Evropsko unijo in posameznimi državami evropske sosedske politike na eni strani ter oblikovanjem in krepitvijo odprte civilne družbe, demokracije in pravne države ter spodbujanjem temeljnih svoboščin in človekovih pravic na drugi; poudarja, da sodelovanje na teh področjih EU in državam evropske sosedske politike daje dodano vrednost;

| 51. | meni, da lahko spodbujanje sodelovanja v kulturnih programih EU koristi materialnemu in nematerialnemu razvoju v državah evropske sosedske politike, zato poudarja pomen programov, kot so program Media Mundus, in projektov v okviru Unije za Sredozemlje in kulturnega programa vzhodnega partnerstva; poleg tega poudarja, da bi morali kulturni programi in programi za spodbujanje mobilnosti vključevati tudi mobilnost umetnikov in študentov umetnosti; se zavzema za uvedbo kulturnega vizuma za umetnike in druge kulturne delavce iz držav evropske sosedske politike; hkrati poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za vizume za kratkotrajno bivanje, da bi odpravili ovire za mobilnost v kulturnem sektorju; |
| --- | --- |

51.

meni, da lahko spodbujanje sodelovanja v kulturnih programih EU koristi materialnemu in nematerialnemu razvoju v državah evropske sosedske politike, zato poudarja pomen programov, kot so program Media Mundus, in projektov v okviru Unije za Sredozemlje in kulturnega programa vzhodnega partnerstva; poleg tega poudarja, da bi morali kulturni programi in programi za spodbujanje mobilnosti vključevati tudi mobilnost umetnikov in študentov umetnosti; se zavzema za uvedbo kulturnega vizuma za umetnike in druge kulturne delavce iz držav evropske sosedske politike; hkrati poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za vizume za kratkotrajno bivanje, da bi odpravili ovire za mobilnost v kulturnem sektorju;

| 52. | poudarja pomen krepitve sodelovanja, v okviru evropske sosedske politike za razvoj športa v teh državah, upoštevajoč izobraževalno vrednost športnih dejavnosti; poziva evropske institucije in države članice, naj si prizadevajo za prost pretok športnikov po svetu, začenši s športniki iz držav evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen krepitve sodelovanja, v okviru evropske sosedske politike za razvoj športa v teh državah, upoštevajoč izobraževalno vrednost športnih dejavnosti; poziva evropske institucije in države članice, naj si prizadevajo za prost pretok športnikov po svetu, začenši s športniki iz držav evropske sosedske politike,

| 53. | poziva k oceni obstoječih programov, da bi zagotovili učinkovito porabo sredstev pri izpolnjevanju ciljev EU; podpira racionalizacijo notranjih dejavnosti Komisije v okviru različnih obstoječih programov in projektov, ki se nanašajo na kulturo in izobraževanje; |
| --- | --- |

53.

poziva k oceni obstoječih programov, da bi zagotovili učinkovito porabo sredstev pri izpolnjevanju ciljev EU; podpira racionalizacijo notranjih dejavnosti Komisije v okviru različnih obstoječih programov in projektov, ki se nanašajo na kulturo in izobraževanje;

| 54. | opozarja na dodano vrednost programa Tempus IV pri spodbujanju sodelovanja in prizadevanjih za posodobitev izobraževalnih sistemov sosednjih držav EU ter poziva Komisijo, naj program podpre ob upoštevanju naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

54.

opozarja na dodano vrednost programa Tempus IV pri spodbujanju sodelovanja in prizadevanjih za posodobitev izobraževalnih sistemov sosednjih držav EU ter poziva Komisijo, naj program podpre ob upoštevanju naslednjega večletnega finančnega okvira;

| 55. | izraža željo po večjem sodelovanju držav partneric pri prizadevanjih Evropske fundacije za usposabljanje in Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo; |
| --- | --- |

55.

izraža željo po večjem sodelovanju držav partneric pri prizadevanjih Evropske fundacije za usposabljanje in Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo;

| 56. | ugotavlja, da je krepitev mladinske razsežnosti vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje pomembna naložba v prihodnost odnosov med EU in državami evropske sosedske politike, ki nudi izjemne možnosti za prihodnja leta ter za demokratizacijo teh partneric in usklajevanje njihove zakonodaje z evropskimi standardi; poudarja, da je treba z dodatnimi finančnimi sredstvi za programe Erasmus Mundus in Mladi v akciji, ki so predvidena v proračunu EU za leto 2012, spodbujati sodelovanje med visokošolskimi ustanovami, boljše izmenjave akademskega osebja in študentov ter razvoj omrežij za krepitev zmogljivosti nevladnih organizacij na področju mladih v Evropi in v državah evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da je krepitev mladinske razsežnosti vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje pomembna naložba v prihodnost odnosov med EU in državami evropske sosedske politike, ki nudi izjemne možnosti za prihodnja leta ter za demokratizacijo teh partneric in usklajevanje njihove zakonodaje z evropskimi standardi; poudarja, da je treba z dodatnimi finančnimi sredstvi za programe Erasmus Mundus in Mladi v akciji, ki so predvidena v proračunu EU za leto 2012, spodbujati sodelovanje med visokošolskimi ustanovami, boljše izmenjave akademskega osebja in študentov ter razvoj omrežij za krepitev zmogljivosti nevladnih organizacij na področju mladih v Evropi in v državah evropske sosedske politike;

| 57. | meni, da je Evro-sredozemska univerza (EMUNI) edinstvena platforma in priložnost za okrepljeno sodelovanje z južnimi sosednjimi državami na področju visokošolskega izobraževanja in mobilnosti študentov v času, ko je treba še posebej poglabljati odnose z južnimi državami partnericami, zlasti z njihovimi mlajšimi generacijami; v zvezi s tem poudarja, da je treba čim bolj razviti potencial Evro-sredozemske univerze; |
| --- | --- |

57.

meni, da je Evro-sredozemska univerza (EMUNI) edinstvena platforma in priložnost za okrepljeno sodelovanje z južnimi sosednjimi državami na področju visokošolskega izobraževanja in mobilnosti študentov v času, ko je treba še posebej poglabljati odnose z južnimi državami partnericami, zlasti z njihovimi mlajšimi generacijami; v zvezi s tem poudarja, da je treba čim bolj razviti potencial Evro-sredozemske univerze;

| 58. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre predlog Evropskega parlamenta, podan kot odziv na arabsko pomlad, za oblikovanje evro-sredozemskega programa Erasmus, ki bi se, če bi bil uspešen, lahko razširil na celotno sosedstvo; izraža obžalovanje zaradi neustreznosti predlogov Evropske komisije, ki kljub napovedim z dne 27. septembra 2011 v resnici predvidevajo le neznatno povečanje števila štipendij Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

58.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre predlog Evropskega parlamenta, podan kot odziv na arabsko pomlad, za oblikovanje evro-sredozemskega programa Erasmus, ki bi se, če bi bil uspešen, lahko razširil na celotno sosedstvo; izraža obžalovanje zaradi neustreznosti predlogov Evropske komisije, ki kljub napovedim z dne 27. septembra 2011 v resnici predvidevajo le neznatno povečanje števila štipendij Erasmus Mundus;

| 59. | poziva Evropsko komisijo, naj podpre predlog Evropskega parlamenta, podan kot odziv na arabsko pomlad, za oblikovanje evro-sredozemskega programa Leonardo da Vinci, katerega namen je spodbujati mobilnost mladih pripravnikov z željo po pridobivanju poklicne izobrazbe v tujini, in tako prispeva k boju proti endemični brezposelnosti mladih v južnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

59.

poziva Evropsko komisijo, naj podpre predlog Evropskega parlamenta, podan kot odziv na arabsko pomlad, za oblikovanje evro-sredozemskega programa Leonardo da Vinci, katerega namen je spodbujati mobilnost mladih pripravnikov z željo po pridobivanju poklicne izobrazbe v tujini, in tako prispeva k boju proti endemični brezposelnosti mladih v južnem Sredozemlju;

| 60. | ponovno potrjuje svojo močno podporo projektom štipendiranja univerzitetnih diplomantov iz držav evropske sosedske politike in EU za študij na Evropski akademiji, ki jih financira Evropska unija; meni, da bodo na ta način bodoči sogovorniki iz evropskih in sosednjih držav, tj. tisti, ki bodo izvajali naloge, povezane z EU in evropsko sosedsko politiko, popolnoma pripravljeni in strokovno seznanjeni z vsebino in duhom politik EU, njenim pravom in institucijami; poziva države partnerice, katerih državljani so prejeli take štipendije, naj izkoristijo njihovo znanje in izkušnje z vključevanjem teh državljanov v nacionalno upravo ob ustreznih delovnih pogojih; |
| --- | --- |

60.

ponovno potrjuje svojo močno podporo projektom štipendiranja univerzitetnih diplomantov iz držav evropske sosedske politike in EU za študij na Evropski akademiji, ki jih financira Evropska unija; meni, da bodo na ta način bodoči sogovorniki iz evropskih in sosednjih držav, tj. tisti, ki bodo izvajali naloge, povezane z EU in evropsko sosedsko politiko, popolnoma pripravljeni in strokovno seznanjeni z vsebino in duhom politik EU, njenim pravom in institucijami; poziva države partnerice, katerih državljani so prejeli take štipendije, naj izkoristijo njihovo znanje in izkušnje z vključevanjem teh državljanov v nacionalno upravo ob ustreznih delovnih pogojih;

| 61. | poudarja pomembnost lokalnih oblasti za demokratičen razvoj naših držav partneric; zato poziva Komisijo, naj okrepi in poveča urad TAIEX (Urad za izmenjavo informacij o tehnični pomoči) in programe tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z lokalnimi oblastmi v EU in v državah partnericah; |
| --- | --- |

61.

poudarja pomembnost lokalnih oblasti za demokratičen razvoj naših držav partneric; zato poziva Komisijo, naj okrepi in poveča urad TAIEX (Urad za izmenjavo informacij o tehnični pomoči) in programe tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z lokalnimi oblastmi v EU in v državah partnericah;

Mobilnost

| 62. | opozarja, da bi EU morala izboljšati upravljanje migracij in čim bolj povečati vzajemne njihovih koristi za razvoj med drugim z zagotavljanjem boljših pogojev za naseljevanje zakonitih migrantov v EU in obravnavo temeljnih vzrokov za nezakonito preseljevanje v državah partnericah; meni, da mora EU podpreti zakonite delovne migracije s sklepanjem partnerstev za mobilnost, ob upoštevanju demografskega, sociološkega in poklicnega ravnotežja na obeh straneh in spodbujanjem izmenjav specialistov med EU in tretjimi državami; poziva države članice, naj razpravo o mobilnosti obravnavajo kot pomemben element sosedske politike, ki ga ne bi smeli usmerjati v prvi vrsti varnostni pomisleki; poudarja pomembnost boja proti nezakonitemu priseljevanju in sodnega pregona organizacij, ki trgujejo z ljudmi; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da bi EU morala izboljšati upravljanje migracij in čim bolj povečati vzajemne njihovih koristi za razvoj med drugim z zagotavljanjem boljših pogojev za naseljevanje zakonitih migrantov v EU in obravnavo temeljnih vzrokov za nezakonito preseljevanje v državah partnericah; meni, da mora EU podpreti zakonite delovne migracije s sklepanjem partnerstev za mobilnost, ob upoštevanju demografskega, sociološkega in poklicnega ravnotežja na obeh straneh in spodbujanjem izmenjav specialistov med EU in tretjimi državami; poziva države članice, naj razpravo o mobilnosti obravnavajo kot pomemben element sosedske politike, ki ga ne bi smeli usmerjati v prvi vrsti varnostni pomisleki; poudarja pomembnost boja proti nezakonitemu priseljevanju in sodnega pregona organizacij, ki trgujejo z ljudmi;

| 63. | je prepričan, da bi morala EU vzporedno napredovati pri sporazumih o poenostavljanju vizumskih postopkov in ponovnem sprejetju in pri tem ohraniti največjo možno preglednost, s ciljem, da se vizumske obveznosti – postopno in na podlagi posameznega primera – odpravijo, ko bodo izpolnjeni pogoji; poziva tudi k vzpostavitvi takšnih materialnih pogojev izdaje in podaljševanja vizumov, ki bodo bolj spoštovali človekove pravice; v zvezi s tem poudarja, da mora biti mobilnost mladih in študentov prednostna naloga; poudarja, da bi morale biti države vzhodnega partnerstva deležne privilegirane ponudbe EU za liberalizacijo vizumskega režima z vidika časovnega razporeda in vsebine; poudarja, da morajo biti določbe o azilu v celoti skladne z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU, zlasti tistimi, ki so povezani s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

63.

je prepričan, da bi morala EU vzporedno napredovati pri sporazumih o poenostavljanju vizumskih postopkov in ponovnem sprejetju in pri tem ohraniti največjo možno preglednost, s ciljem, da se vizumske obveznosti – postopno in na podlagi posameznega primera – odpravijo, ko bodo izpolnjeni pogoji; poziva tudi k vzpostavitvi takšnih materialnih pogojev izdaje in podaljševanja vizumov, ki bodo bolj spoštovali človekove pravice; v zvezi s tem poudarja, da mora biti mobilnost mladih in študentov prednostna naloga; poudarja, da bi morale biti države vzhodnega partnerstva deležne privilegirane ponudbe EU za liberalizacijo vizumskega režima z vidika časovnega razporeda in vsebine; poudarja, da morajo biti določbe o azilu v celoti skladne z mednarodnimi obveznostmi in zavezami ter standardi EU, zlasti tistimi, ki so povezani s človekovimi pravicami;

| 64. | ob tem opozarja, da morajo države članice spoštovati načelo nevračanja in narediti vse, da se omogoči vzpostavitev evropskega azilnega sistema, ki bo dostopen, pravičen in bo prosilce varoval; |
| --- | --- |

64.

ob tem opozarja, da morajo države članice spoštovati načelo nevračanja in narediti vse, da se omogoči vzpostavitev evropskega azilnega sistema, ki bo dostopen, pravičen in bo prosilce varoval;

| 65. | poziva države članice in Evropsko unijo, naj ratificirajo protokol proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; meni, da bi morala revizija evropske sosedske politike omogočiti sprejetje posebnih ukrepov na teh področjih; se pridružuje stališču Komisije glede migracije iz družinskih razlogov in pozdravlja skorajšnjo objavo njene zelene knjige o tej tematiki; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice in Evropsko unijo, naj ratificirajo protokol proti tihotapljenju migrantov po kopnem, morju in zraku, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; meni, da bi morala revizija evropske sosedske politike omogočiti sprejetje posebnih ukrepov na teh področjih; se pridružuje stališču Komisije glede migracije iz družinskih razlogov in pozdravlja skorajšnjo objavo njene zelene knjige o tej tematiki;

| 66. | poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti mladim in opozarja, da je treba povečati medsebojne učinke med programom Mladi in mobilnost in evropsko sosedsko politiko; poudarja, da bi morala EU povečati sodelovanje na področju akademskega in poklicnega izobraževanja s takojšnjo razširitvijo in povečanjem štipendijskih programov in mobilnosti študentov, diplomantov, učiteljev in akademikov, tako da bi spodbujala izmenjave med visokošolskimi institucijami in institucijami za usposabljanje ter raziskovalna in podjetniška javno-zasebna partnerstva; meni, da je treba nujno določiti prožnejše in pospešene postopke izdaje vizumov za udeležence v teh programih; poudarja, da je treba nadaljevati delo na področju medsebojnega priznavanja kvalifikacij in izobraževalnih sistemov z državami partnericami evropske sosedske politike zlasti pri približevanju visokošolskih diplom in standardov ureditvi v evropskem visokošolskem prostoru; poudarja močno potrebo po strukturirani informacijski politiki, ki bi državljanom držav evropske sosedske politike predstavila možnost sodelovanja v programih EU; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti mladim in opozarja, da je treba povečati medsebojne učinke med programom Mladi in mobilnost in evropsko sosedsko politiko; poudarja, da bi morala EU povečati sodelovanje na področju akademskega in poklicnega izobraževanja s takojšnjo razširitvijo in povečanjem štipendijskih programov in mobilnosti študentov, diplomantov, učiteljev in akademikov, tako da bi spodbujala izmenjave med visokošolskimi institucijami in institucijami za usposabljanje ter raziskovalna in podjetniška javno-zasebna partnerstva; meni, da je treba nujno določiti prožnejše in pospešene postopke izdaje vizumov za udeležence v teh programih; poudarja, da je treba nadaljevati delo na področju medsebojnega priznavanja kvalifikacij in izobraževalnih sistemov z državami partnericami evropske sosedske politike zlasti pri približevanju visokošolskih diplom in standardov ureditvi v evropskem visokošolskem prostoru; poudarja močno potrebo po strukturirani informacijski politiki, ki bi državljanom držav evropske sosedske politike predstavila možnost sodelovanja v programih EU;

| 67. | poziva Svet in Komisijo, naj z oblastmi tretjih držav vzpostavita strukturiran dialog, da bi v zvezi z mobilnostjo oblikovali pristop, ki bi prinašal koristi vsem, naj sprostita vizumske formalnosti, bolje izkoristita priložnosti, ki jih ponuja vizumski zakonik EU, pri čemer naj izboljšata in usklajujeta izvajanje tega zakonika, da bi zagotovile enake in poštene pogoje za prosilce v vseh državah članicah, pri čemer naj se osredotočita zlasti na učinke soodvisnosti med razvojno pomočjo, varnostjo ter zakonitim in nezakonitim priseljevanjem, kot je opredeljeno v globalnem pristopu k vprašanju migracije; poziva, da se posebna pozornost posveti zagotavljanju, da partnerske države ne bodo postale žrtve bega možganov; |
| --- | --- |

67.

poziva Svet in Komisijo, naj z oblastmi tretjih držav vzpostavita strukturiran dialog, da bi v zvezi z mobilnostjo oblikovali pristop, ki bi prinašal koristi vsem, naj sprostita vizumske formalnosti, bolje izkoristita priložnosti, ki jih ponuja vizumski zakonik EU, pri čemer naj izboljšata in usklajujeta izvajanje tega zakonika, da bi zagotovile enake in poštene pogoje za prosilce v vseh državah članicah, pri čemer naj se osredotočita zlasti na učinke soodvisnosti med razvojno pomočjo, varnostjo ter zakonitim in nezakonitim priseljevanjem, kot je opredeljeno v globalnem pristopu k vprašanju migracije; poziva, da se posebna pozornost posveti zagotavljanju, da partnerske države ne bodo postale žrtve bega možganov;

| 68. | poziva EU, naj izboljša dostopnost in usmerjanje sredstev EU v projekte za obveščanje migrantov o njihovih pravicah in obveznostih ter o varstvu njihovih pravic, s posebnim poudarkom na pravicah mladoletnikov brez spremstva, žensk in drugih ranljivih skupin; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi podrobno poročilo o uporabi sredstev EU, namenjenih sosedskim državam, med drugim v okviru tematskega programa Komisije za sodelovanje s tretjimi državami na področju migracije in azila; |
| --- | --- |

68.

poziva EU, naj izboljša dostopnost in usmerjanje sredstev EU v projekte za obveščanje migrantov o njihovih pravicah in obveznostih ter o varstvu njihovih pravic, s posebnim poudarkom na pravicah mladoletnikov brez spremstva, žensk in drugih ranljivih skupin; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi podrobno poročilo o uporabi sredstev EU, namenjenih sosedskim državam, med drugim v okviru tematskega programa Komisije za sodelovanje s tretjimi državami na področju migracije in azila;

Regionalna razsežnost

| 69. | ponavlja svoje prepričanje, da bo evropska sosedska politika popolnoma učinkovita le pod pogojem, da se ustvari sinergija med njeno dvostransko in večstransko razsežnostjo; zato meni, da je večstransko raven evropske sosedske politike treba nujno okrepiti ter ji nameniti večji del sredstev Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; |
| --- | --- |

69.

ponavlja svoje prepričanje, da bo evropska sosedska politika popolnoma učinkovita le pod pogojem, da se ustvari sinergija med njeno dvostransko in večstransko razsežnostjo; zato meni, da je večstransko raven evropske sosedske politike treba nujno okrepiti ter ji nameniti večji del sredstev Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva;

| 70. | pozdravlja predlog, da se za napredek v dvostranskih odnosih med partnerji bolj strateško uporabi večstranski okvir, in pričakuje konkretne ukrepe za uresničitev tega predloga v praksi; v zvezi s tem z zanimanjem pričakuje načrt s cilji, instrumenti in ukrepi, ki ga bosta visoka predstavnica/podpredsednica in Komisija predstavili pred koncem leta; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja predlog, da se za napredek v dvostranskih odnosih med partnerji bolj strateško uporabi večstranski okvir, in pričakuje konkretne ukrepe za uresničitev tega predloga v praksi; v zvezi s tem z zanimanjem pričakuje načrt s cilji, instrumenti in ukrepi, ki ga bosta visoka predstavnica/podpredsednica in Komisija predstavili pred koncem leta;

| 71. | je prepričan, da bi se večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva morala okrepiti in razvijati, vključno s forumom civilne družbe; poudarja pomembnost konstruktivnega dialoga s Turčijo in Rusijo o regionalnih vprašanjih v skupnem interesu in zlasti o varnostnih vprašanjih; |
| --- | --- |

71.

je prepričan, da bi se večstranska razsežnost vzhodnega partnerstva morala okrepiti in razvijati, vključno s forumom civilne družbe; poudarja pomembnost konstruktivnega dialoga s Turčijo in Rusijo o regionalnih vprašanjih v skupnem interesu in zlasti o varnostnih vprašanjih;

| 72. | poudarja, da je vloga regij bistvenega pomena za uspešnost dolgoročnih socialnih in gospodarskih reform in za zagotavljanje trajnostnega razvoja; poudarja, da bi bilo treba evropsko sosedsko politiko obravnavati v širšem kontekstu, da bi spodbudili gospodarski razvoj obmejnih območij; meni, da načela ozemeljskega sodelovanja veljajo tudi za zunanje meje in so osrednje orodje za okrepitev gospodarskega razvoja EU ter izboljšanje skupnih ciljev evropske sosedske politike EU; meni, da mora novi pristop evropske sosedske politike dopuščati makroregionalne strategije EU in da je treba v celoti izkoristiti potencial makroregij EU, ki vključujejo sosednje države EU, da bi bolje usklajevali prednostne naloge in projekte v skupnem interesu EU in držav evropske sosedske politike ter tako dosegali pozitivne rezultate za vse strani in optimalno porabili vložena sredstva; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je vloga regij bistvenega pomena za uspešnost dolgoročnih socialnih in gospodarskih reform in za zagotavljanje trajnostnega razvoja; poudarja, da bi bilo treba evropsko sosedsko politiko obravnavati v širšem kontekstu, da bi spodbudili gospodarski razvoj obmejnih območij; meni, da načela ozemeljskega sodelovanja veljajo tudi za zunanje meje in so osrednje orodje za okrepitev gospodarskega razvoja EU ter izboljšanje skupnih ciljev evropske sosedske politike EU; meni, da mora novi pristop evropske sosedske politike dopuščati makroregionalne strategije EU in da je treba v celoti izkoristiti potencial makroregij EU, ki vključujejo sosednje države EU, da bi bolje usklajevali prednostne naloge in projekte v skupnem interesu EU in držav evropske sosedske politike ter tako dosegali pozitivne rezultate za vse strani in optimalno porabili vložena sredstva;

| 73. | poudarja, kako pomembna je vloga evroregij pri izpolnjevanju ciljev kohezijske politike, ter poziva Komisijo, naj spodbuja njihov razvoj in pripomore k njemu, zlasti v obmejnih regijah, da bi povečali vlogo evroregij v evropski sosedski politiki; |
| --- | --- |

73.

poudarja, kako pomembna je vloga evroregij pri izpolnjevanju ciljev kohezijske politike, ter poziva Komisijo, naj spodbuja njihov razvoj in pripomore k njemu, zlasti v obmejnih regijah, da bi povečali vlogo evroregij v evropski sosedski politiki;

| 74. | poudarja velik potencial evropskih združenj za teritorialno sodelovanje, ki vključujejo regije zunaj meja EU; spodbuja sklepanje posebnih sporazumov s sosednjimi tretjimi državami o uvedbi nacionalne zakonodaje, ki omogoča obstoj struktur evropskih združenj za teritorialno sodelovanje v teh državah, in meddržavnih sporazumov, ki bi lokalnim in regionalnim oblastem tretjih držav omogočali sodelovanje v okviru evropskih združenj za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

74.

poudarja velik potencial evropskih združenj za teritorialno sodelovanje, ki vključujejo regije zunaj meja EU; spodbuja sklepanje posebnih sporazumov s sosednjimi tretjimi državami o uvedbi nacionalne zakonodaje, ki omogoča obstoj struktur evropskih združenj za teritorialno sodelovanje v teh državah, in meddržavnih sporazumov, ki bi lokalnim in regionalnim oblastem tretjih držav omogočali sodelovanje v okviru evropskih združenj za teritorialno sodelovanje;

| 75. | meni, da mora evropska sosedska politika v prihodnje upoštevati vlogo najbolj oddaljenih regij v zunanji politiki EU; ugotavlja, da pomenijo resnično priložnost za vpliv na zunanjo politiko EU, saj EU na eni strani omogočajo tesnejše odnose z več tretjimi državami, po drugi strani pa se lahko EU tako spopade z zapletenimi vprašanji, kot je na primer nezakonito priseljevanje; poziva Komisijo, naj omogoči več prožnosti v zvezi z inovativnimi možnostmi financiranja izbranih projektov kohezijske politike, da bi se te uveljavile v evropskih regijah in regijah držav, ki niso članice EU, in jim koristile; |
| --- | --- |

75.

meni, da mora evropska sosedska politika v prihodnje upoštevati vlogo najbolj oddaljenih regij v zunanji politiki EU; ugotavlja, da pomenijo resnično priložnost za vpliv na zunanjo politiko EU, saj EU na eni strani omogočajo tesnejše odnose z več tretjimi državami, po drugi strani pa se lahko EU tako spopade z zapletenimi vprašanji, kot je na primer nezakonito priseljevanje; poziva Komisijo, naj omogoči več prožnosti v zvezi z inovativnimi možnostmi financiranja izbranih projektov kohezijske politike, da bi se te uveljavile v evropskih regijah in regijah držav, ki niso članice EU, in jim koristile;

| 76. | poudarja pomembnost širšega geografskega in strateškega pristopa k prihodnosti evropske sosedske politike, pri čemer opozarja, da je EU po resoluciji Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki novembra 2007 oblikovala posebne politike za otoške atlantske države v sosedstvu najbolj oddaljenih regij EU, ki mejijo na evropsko celino, kjer so se kot pomembna izkazala posebna vprašanja v zvezi z geografsko bližino, kulturno in zgodovinsko povezanostjo in skupno varnostjo; pozdravlja dosežene dobre rezultate in dinamiko posameznih že uresničenih politik, tj. posebnega partnerstva med Evropsko unijo in Zelenortskimi otoki, ter poziva EU, naj še okrepi dialog in približevanje politik s temi državami in podpre njihova prizadevanja za uveljavitev političnih, socialnih in gospodarskih reform; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomembnost širšega geografskega in strateškega pristopa k prihodnosti evropske sosedske politike, pri čemer opozarja, da je EU po resoluciji Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki novembra 2007 oblikovala posebne politike za otoške atlantske države v sosedstvu najbolj oddaljenih regij EU, ki mejijo na evropsko celino, kjer so se kot pomembna izkazala posebna vprašanja v zvezi z geografsko bližino, kulturno in zgodovinsko povezanostjo in skupno varnostjo; pozdravlja dosežene dobre rezultate in dinamiko posameznih že uresničenih politik, tj. posebnega partnerstva med Evropsko unijo in Zelenortskimi otoki, ter poziva EU, naj še okrepi dialog in približevanje politik s temi državami in podpre njihova prizadevanja za uveljavitev političnih, socialnih in gospodarskih reform;

| 77. | je seznanjen s tem, da ima generalni direktorat Komisije za regionalni razvoj bogate izkušnje z upravljanjem Evropskega sklada za regionalni razvoj, in je prepričan, da bi bilo v interesu ciljev Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, če bi se pri upravljanju sredstev oprli na nasvete tega generalnega direktorata; zato verjame, da bi bilo treba upravljanje teh finančnih orodij, povezanih s programi čezmejnega sodelovanja, ponovno zaupati GD REGIO, ki je v preteklosti že bil odgovoren za to nalogo. |
| --- | --- |

77.

je seznanjen s tem, da ima generalni direktorat Komisije za regionalni razvoj bogate izkušnje z upravljanjem Evropskega sklada za regionalni razvoj, in je prepričan, da bi bilo v interesu ciljev Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, če bi se pri upravljanju sredstev oprli na nasvete tega generalnega direktorata; zato verjame, da bi bilo treba upravljanje teh finančnih orodij, povezanih s programi čezmejnega sodelovanja, ponovno zaupati GD REGIO, ki je v preteklosti že bil odgovoren za to nalogo.

| 78. | pozdravlja skupno izjavo z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 30. septembra 2011, in izjavo o razmerah v Belorusiji, zlasti v zvezi z načeli demokracije, človekovih pravic in pravne države, zavezanostjo tesnejšemu dvostranskemu gospodarskemu in političnemu povezovanju, vključno s pripravljenostjo za napredek pri pogajanjih o pridružitvenih sporazumih, krepitvijo večstranskega sodelovanja med partnerji in spodbujanjem mobilnosti in zavezo k večjim prizadevanjem za uresničevanje tega partnerstva, ki očitno koristi družbam v državah članicah; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja skupno izjavo z vrhunskega srečanja o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 30. septembra 2011, in izjavo o razmerah v Belorusiji, zlasti v zvezi z načeli demokracije, človekovih pravic in pravne države, zavezanostjo tesnejšemu dvostranskemu gospodarskemu in političnemu povezovanju, vključno s pripravljenostjo za napredek pri pogajanjih o pridružitvenih sporazumih, krepitvijo večstranskega sodelovanja med partnerji in spodbujanjem mobilnosti in zavezo k večjim prizadevanjem za uresničevanje tega partnerstva, ki očitno koristi družbam v državah članicah;

| 79. | meni, da bo krepitev vzhodnega partnerstva ključna za razvoj obmejnih regij EU; poudarja, da morata biti vzhodno partnerstvo in regionalni razvoj tesno povezana ter morata spodbujati dvo- in večstransko sodelovanje, npr. sporazume o prosti trgovini, in ustrezno financirane skupne projekte, kot so kulturne izmenjave in izmenjave v okviru civilne družbe; |
| --- | --- |

79.

meni, da bo krepitev vzhodnega partnerstva ključna za razvoj obmejnih regij EU; poudarja, da morata biti vzhodno partnerstvo in regionalni razvoj tesno povezana ter morata spodbujati dvo- in večstransko sodelovanje, npr. sporazume o prosti trgovini, in ustrezno financirane skupne projekte, kot so kulturne izmenjave in izmenjave v okviru civilne družbe;

| 80. | poudarja pomen nadaljnjega spodbujanja regionalnega sodelovanja na območju Črnega morja in nadgradnje strategije EU za Črno morje; poudarja, da se politike EU za Črno morje dopolnjujejo z vzhodnim partnerstvom; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dobro izkoristita pristopa obeh pobud, ki se razlikujeta, in naj na vseh ravneh pojasnita, kako je mogoče dobro izkoristiti precejšnje dopolnjevanje pobud; |
| --- | --- |

80.

poudarja pomen nadaljnjega spodbujanja regionalnega sodelovanja na območju Črnega morja in nadgradnje strategije EU za Črno morje; poudarja, da se politike EU za Črno morje dopolnjujejo z vzhodnim partnerstvom; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dobro izkoristita pristopa obeh pobud, ki se razlikujeta, in naj na vseh ravneh pojasnita, kako je mogoče dobro izkoristiti precejšnje dopolnjevanje pobud;

| 81. | poudarja pomembnost Unije za Sredozemlje, ki je stalni forum za dialog in sodelovanje in instrument za spodbujanje demokracije; poziva prihodnje predsedstvo Unije za Sredozemlje, naj tudi v prihodnje zasleduje na začetku zastavljene ambiciozne cilje in naj prispeva k učinkovitemu izvajanju evropske sosedske politike v sredozemski regiji; meni, da bi Unija za Sredozemlje morala spodbujati zdrav gospodarski, socialni in demokratični razvoj ter ustvariti trdno in skupno osnovo za tesno regionalno sodelovanje med EU in njenimi južnimi sosedami; pozdravlja priložnost, ki se je ponudila z Unijo za Sredozemlje, za krepitev dopolnjevanja med dvostranskimi in regionalnimi politikami, da bi bili bolj učinkoviti pri doseganju ciljev evro-sredozemskega sodelovanja, ki temelji na vzajemnem prepoznavanju skupnih vrednot in oblikovanju območja miru, varnosti in blaginje; zlasti pozdravlja zavezanost novega generalnega sekretarja Unije za Sredozemlje delu in pripravi projektov Unije za Sredozemlje na področju demokracije in civilne družbe; v ta namen že sedaj pozdravlja povečanje sredstev, dodeljenih Skladu za spodbujanje naložb v sosedstvo; |
| --- | --- |

81.

poudarja pomembnost Unije za Sredozemlje, ki je stalni forum za dialog in sodelovanje in instrument za spodbujanje demokracije; poziva prihodnje predsedstvo Unije za Sredozemlje, naj tudi v prihodnje zasleduje na začetku zastavljene ambiciozne cilje in naj prispeva k učinkovitemu izvajanju evropske sosedske politike v sredozemski regiji; meni, da bi Unija za Sredozemlje morala spodbujati zdrav gospodarski, socialni in demokratični razvoj ter ustvariti trdno in skupno osnovo za tesno regionalno sodelovanje med EU in njenimi južnimi sosedami; pozdravlja priložnost, ki se je ponudila z Unijo za Sredozemlje, za krepitev dopolnjevanja med dvostranskimi in regionalnimi politikami, da bi bili bolj učinkoviti pri doseganju ciljev evro-sredozemskega sodelovanja, ki temelji na vzajemnem prepoznavanju skupnih vrednot in oblikovanju območja miru, varnosti in blaginje; zlasti pozdravlja zavezanost novega generalnega sekretarja Unije za Sredozemlje delu in pripravi projektov Unije za Sredozemlje na področju demokracije in civilne družbe; v ta namen že sedaj pozdravlja povečanje sredstev, dodeljenih Skladu za spodbujanje naložb v sosedstvo;

| 82. | ponovno poudarja, da je pomembno, da evropska sosedska politika na svoji večstranski ravni podpira učinkovito in hitro izvajanje konkretnih projektov Unije za Sredozemlje, ki naj bi zlasti preko sofinanciranja študij izvedljivosti in podpore za širšo uporabo ugodnih posojil pripomogli k skupnemu procesu razvoja in povezovanja; |
| --- | --- |

82.

ponovno poudarja, da je pomembno, da evropska sosedska politika na svoji večstranski ravni podpira učinkovito in hitro izvajanje konkretnih projektov Unije za Sredozemlje, ki naj bi zlasti preko sofinanciranja študij izvedljivosti in podpore za širšo uporabo ugodnih posojil pripomogli k skupnemu procesu razvoja in povezovanja;

| 83. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj raziščeta priložnosti za institucionalno povezovanje evropske sosedske politike s sosedskimi politikami ključnih regionalnih akterjev, predvsem Turčije; opozarja, da želi Ankara navdihovati države v južnem sosedstvu pri demokratičnem prehodu in družbenoekonomskih reformah ter jim pomagati na tej poti; ugotavlja, da bi s sodelovanjem turških institucij in nevladnih organizacij v instrumentih evropske sosedske politike dosegli edinstvene medsebojne učinke, zlasti na področjih, kot sta izgradnja institucij in razvoj civilne družbe; meni, da mora praktično sodelovanje dopolnjevati strukturiran dialog med EU in Turčijo, da bi lahko usklajevali svoje sosedske politike; priporoča, da se podobno sodelovanje v okviru evropske sosedske politike načeloma ponudi tudi Rusiji in drugim pomembnim zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj raziščeta priložnosti za institucionalno povezovanje evropske sosedske politike s sosedskimi politikami ključnih regionalnih akterjev, predvsem Turčije; opozarja, da želi Ankara navdihovati države v južnem sosedstvu pri demokratičnem prehodu in družbenoekonomskih reformah ter jim pomagati na tej poti; ugotavlja, da bi s sodelovanjem turških institucij in nevladnih organizacij v instrumentih evropske sosedske politike dosegli edinstvene medsebojne učinke, zlasti na področjih, kot sta izgradnja institucij in razvoj civilne družbe; meni, da mora praktično sodelovanje dopolnjevati strukturiran dialog med EU in Turčijo, da bi lahko usklajevali svoje sosedske politike; priporoča, da se podobno sodelovanje v okviru evropske sosedske politike načeloma ponudi tudi Rusiji in drugim pomembnim zainteresiranim stranem;

EU in reševanje sporov

| 84. | opozarja, da je mirno reševanje regionalnih vojaških konfliktov, vključno s t. i. zamrznjenimi spori, ključni pogoj za utrditev demokracije, spoštovanje človekovih pravic, blaginjo in gospodarsko rast, zato bi moralo biti med najpomembnejšimi interesi EU; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da je mirno reševanje regionalnih vojaških konfliktov, vključno s t. i. zamrznjenimi spori, ključni pogoj za utrditev demokracije, spoštovanje človekovih pravic, blaginjo in gospodarsko rast, zato bi moralo biti med najpomembnejšimi interesi EU;

| 85. | ponovno poudarja, da bi morala EU biti bolj vpletena in imeti aktivnejšo, bolj skladno in konstruktivnejšo vlogo pri reševanju regionalnih sporov, med drugim prek Evropske službe za zunanje delovanje, tako da bi bolj krepila zaupanje, spravo in posredovanje in razmišljala o uporabi novih pragmatičnih in inovativnih pristopov, vključno u uvedbo komunikacijskih strategij za javnost v državah partnericah, spodbujala evropske civilne mirovne enote in lokalno posredovanje, podpirala državljansko kulturo, zlasti usposabljanje, izobraževanje in sodelovanje otrok in mladih ter izmenjavo med ljudmi in dialog med skupnostmi, z vključevanjem organizacij civilne družbe, razvojem čezmejnih projektov ter krepitvijo dobrososedskih odnosov; opozarja na strateški pomen krepitve političnega sodelovanja na področju varnosti in boja proti terorizmu in ekstremizmu; |
| --- | --- |

85.

ponovno poudarja, da bi morala EU biti bolj vpletena in imeti aktivnejšo, bolj skladno in konstruktivnejšo vlogo pri reševanju regionalnih sporov, med drugim prek Evropske službe za zunanje delovanje, tako da bi bolj krepila zaupanje, spravo in posredovanje in razmišljala o uporabi novih pragmatičnih in inovativnih pristopov, vključno u uvedbo komunikacijskih strategij za javnost v državah partnericah, spodbujala evropske civilne mirovne enote in lokalno posredovanje, podpirala državljansko kulturo, zlasti usposabljanje, izobraževanje in sodelovanje otrok in mladih ter izmenjavo med ljudmi in dialog med skupnostmi, z vključevanjem organizacij civilne družbe, razvojem čezmejnih projektov ter krepitvijo dobrososedskih odnosov; opozarja na strateški pomen krepitve političnega sodelovanja na področju varnosti in boja proti terorizmu in ekstremizmu;

| 86. | meni, da je medkulturni in medverski dialog ključen za boljše medsebojno razumevanje, spoštovanje, solidarnost in strpnost v odnosih s sosednjimi državami partnericami in med njimi; zahteva, naj predlagani novi instrumenti evropske sosedske politike zlasti spodbujajo te vrednote; |
| --- | --- |

86.

meni, da je medkulturni in medverski dialog ključen za boljše medsebojno razumevanje, spoštovanje, solidarnost in strpnost v odnosih s sosednjimi državami partnericami in med njimi; zahteva, naj predlagani novi instrumenti evropske sosedske politike zlasti spodbujajo te vrednote;

| 87. | poudarja, da je treba v obdobju po revolucijah v severni Afriki zagotavljati podporo prehodnemu pravosodnemu sistemu, in poziva vse države partnerice, naj sodelujejo z mednarodnimi pravosodnimi organi, torej z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je treba v obdobju po revolucijah v severni Afriki zagotavljati podporo prehodnemu pravosodnemu sistemu, in poziva vse države partnerice, naj sodelujejo z mednarodnimi pravosodnimi organi, torej z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 88. | vztraja, da je treba ohraniti regionalni pristop, in pozdravlja odločitev, da se imenuje posebni predstavnik EU tako za južni Kavkaz kot za južno Sredozemlje ter ustanovi projektna skupina za južno Sredozemlje; meni, da bi morali razmisliti o podobni projektni skupini za južni Kavkaz; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo proaktivno vlogo EU v pogovorih 5+2 o Transnistriji podpirala ustrezna sredstva, zlasti zaradi prenehanja mandata posebnega predstavnika EU; |
| --- | --- |

88.

vztraja, da je treba ohraniti regionalni pristop, in pozdravlja odločitev, da se imenuje posebni predstavnik EU tako za južni Kavkaz kot za južno Sredozemlje ter ustanovi projektna skupina za južno Sredozemlje; meni, da bi morali razmisliti o podobni projektni skupini za južni Kavkaz; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo proaktivno vlogo EU v pogovorih 5+2 o Transnistriji podpirala ustrezna sredstva, zlasti zaradi prenehanja mandata posebnega predstavnika EU;

| 89. | poudarja, da regionalnih sporov ni mogoče razumeti brez upoštevanja njihovega kulturnega ozadja; poziva k izvajanju usklajene strategije, kakršno je uvedla organizacija Blue Shield, ki bo kulturi podelila vlogo pri preprečevanju sporov in ponovni vzpostavitvi miru; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da regionalnih sporov ni mogoče razumeti brez upoštevanja njihovega kulturnega ozadja; poziva k izvajanju usklajene strategije, kakršno je uvedla organizacija Blue Shield, ki bo kulturi podelila vlogo pri preprečevanju sporov in ponovni vzpostavitvi miru;

| 90. | pozdravlja terensko delo mednarodnih organizacij na območjih konfliktov in po njih, posebej Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in agencij OZN, ter njihovo zavzemanje za trajnostni razvoj v sosedstvu, zlasti dolgotrajno zavezo agencije UNRWA, da pomaga palestinskim beguncem; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja terensko delo mednarodnih organizacij na območjih konfliktov in po njih, posebej Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in agencij OZN, ter njihovo zavzemanje za trajnostni razvoj v sosedstvu, zlasti dolgotrajno zavezo agencije UNRWA, da pomaga palestinskim beguncem;

| 91. | podpira humanitarno delovanje ter prizadevanja Unije za razvoj in mir v partnerskih državah vzhodnega sosedstva, pa tudi pomemben prispevek Unije k Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); vendar obžaluje, da tega ukrepa še ne spremlja povečanje moči Unije kot pomembnega političnega akterja na Bližnjem vzhodu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj si prizadevata, da prisotnost in delovanje Unije v tej regiji pridobita politično težo, ki bo enaka njeni odločilni vlogi na področju humanitarne in razvojne pomoči; |
| --- | --- |

91.

podpira humanitarno delovanje ter prizadevanja Unije za razvoj in mir v partnerskih državah vzhodnega sosedstva, pa tudi pomemben prispevek Unije k Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA); vendar obžaluje, da tega ukrepa še ne spremlja povečanje moči Unije kot pomembnega političnega akterja na Bližnjem vzhodu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj si prizadevata, da prisotnost in delovanje Unije v tej regiji pridobita politično težo, ki bo enaka njeni odločilni vlogi na področju humanitarne in razvojne pomoči;

Parlamentarna razsežnost

| 92. | poudarja, da je Evropski parlament prek svojih delegacij in delegacij v parlamentarnih skupščinah pomemben člen pri krepitvi političnega dialoga in spodbujanju celostnega uveljavljanja svoboščin, demokratičnih reform in vladavine prava v sosedskih državah partnericah, ter poudarja, da bi stiki z njimi lahko pomagali ocenjevati, kako se izpolnjujejo prihodnja merila ter prilagajati dvostransko in večstransko sodelovanje v luči dogodkov in doseženega napredka; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je Evropski parlament prek svojih delegacij in delegacij v parlamentarnih skupščinah pomemben člen pri krepitvi političnega dialoga in spodbujanju celostnega uveljavljanja svoboščin, demokratičnih reform in vladavine prava v sosedskih državah partnericah, ter poudarja, da bi stiki z njimi lahko pomagali ocenjevati, kako se izpolnjujejo prihodnja merila ter prilagajati dvostransko in večstransko sodelovanje v luči dogodkov in doseženega napredka;

| 93. | ponovno potrjuje, da so večstranske parlamentarne skupščine, kot sta EURONEST in parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje (PA-UfM), bistveni vektor dvigovanja zaupanja in usklajenosti med EU in državami partnericami, pa tudi med državami partnericami samimi; s tem pa močno pomagajo pri doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj člane skupščine EURONEST kar najbolj povežeta z večstranskimi strukturami in platformami vzhodnega partnerstva; vztraja, da je parlamentarno skupščino Unije za Sredozemlje (PA-UfM) treba prepoznati kot legitimno parlamentarno institucijo Unije za Sredozemlje; poudarja, da bo popolnoma delujoč sekretariat pomagal k večji skladnosti delovanja parlamentarne skupščine EURONEST in parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje in k usklajenosti programov evropske sosedske politike, načrtovanih za južno razsežnost; |
| --- | --- |

93.

ponovno potrjuje, da so večstranske parlamentarne skupščine, kot sta EURONEST in parlamentarna skupščina Unije za Sredozemlje (PA-UfM), bistveni vektor dvigovanja zaupanja in usklajenosti med EU in državami partnericami, pa tudi med državami partnericami samimi; s tem pa močno pomagajo pri doseganju ciljev vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj člane skupščine EURONEST kar najbolj povežeta z večstranskimi strukturami in platformami vzhodnega partnerstva; vztraja, da je parlamentarno skupščino Unije za Sredozemlje (PA-UfM) treba prepoznati kot legitimno parlamentarno institucijo Unije za Sredozemlje; poudarja, da bo popolnoma delujoč sekretariat pomagal k večji skladnosti delovanja parlamentarne skupščine EURONEST in parlamentarne skupščine Unije za Sredozemlje in k usklajenosti programov evropske sosedske politike, načrtovanih za južno razsežnost;

| 94. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov držav vzhodnega partnerstva v okviru programa za celovito vzpostavljanje institucij, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja; |
| --- | --- |

94.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi več finančne, tehnične in strokovne podpore upravam nacionalnih parlamentov držav vzhodnega partnerstva v okviru programa za celovito vzpostavljanje institucij, da bi delovale bolj učinkovito, pregledno in odgovorno, kar je ključni pogoj za ustrezno sodelovanje parlamentov v demokratičnih procesih odločanja;

| 95. | potrjuje, da je pripravljen izreči dobrodošlico predstavnikom beloruskega parlamenta v Euronest, takoj ko bo mednarodna skupnost, vključno z OVSE, menila, da so parlamentarne volitve v Belorusiji demokratične; |
| --- | --- |

95.

potrjuje, da je pripravljen izreči dobrodošlico predstavnikom beloruskega parlamenta v Euronest, takoj ko bo mednarodna skupnost, vključno z OVSE, menila, da so parlamentarne volitve v Belorusiji demokratične;

Financiranje

| 96. | pozdravlja predlog, da se oblikuje nov evropski sosedski instrument in da se poveča financiranje evropske sosedske politike, kot je bilo zaprošeno v prejšnjih resolucijah; meni, da bi morala biti porazdelitev sredstev prožna in ustrezna za obe regiji, pri čemer je treba ohraniti ravnotežje v regiji, na podlagi pristopa, ki temelji na uspešnosti in je osredotočen na zaveze in napredek pri reformah v državah partnericah, pa tudi na njihove potrebe in zmogljivosti; ugotavlja, da bi bilo ob večanju prožnosti in poenostavljanju treba spoštovati pravico do demokratičnega nadzora in bi ob tem morali povečati nadzor porabe; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja predlog, da se oblikuje nov evropski sosedski instrument in da se poveča financiranje evropske sosedske politike, kot je bilo zaprošeno v prejšnjih resolucijah; meni, da bi morala biti porazdelitev sredstev prožna in ustrezna za obe regiji, pri čemer je treba ohraniti ravnotežje v regiji, na podlagi pristopa, ki temelji na uspešnosti in je osredotočen na zaveze in napredek pri reformah v državah partnericah, pa tudi na njihove potrebe in zmogljivosti; ugotavlja, da bi bilo ob večanju prožnosti in poenostavljanju treba spoštovati pravico do demokratičnega nadzora in bi ob tem morali povečati nadzor porabe;

| 97. | meni, da je treba ohraniti razumno razmerje med vzhodno in južno komponento, zlasti ker vzhodne sosedske države izvajajo programe in reforme, povezane z vzhodnim partnerstvom, ter imajo možnosti za pridružitev EU; vendar meni, da to ravnovesje ne more veljati kot trajno določeno; v celoti podpira načelo razlikovalne in glede na uspešnost prilagodljive finančne pomoči, ki sloni na dejanskih potrebah, absorpcijski sposobnostih in uresničenih ciljih; |
| --- | --- |

97.

meni, da je treba ohraniti razumno razmerje med vzhodno in južno komponento, zlasti ker vzhodne sosedske države izvajajo programe in reforme, povezane z vzhodnim partnerstvom, ter imajo možnosti za pridružitev EU; vendar meni, da to ravnovesje ne more veljati kot trajno določeno; v celoti podpira načelo razlikovalne in glede na uspešnost prilagodljive finančne pomoči, ki sloni na dejanskih potrebah, absorpcijski sposobnostih in uresničenih ciljih;

| 98. | meni, da mora biti revizija evropskega sosedskega instrumenta usklajena in izvedena glede na sedanjo oceno večletnega finančnega okvira 2007–2013 in pogajanja o obdobju po letu 2013, da ne bi znova začeli pogajanj o financiranju sosedske politike v letih 2012 in 2013; |
| --- | --- |

98.

meni, da mora biti revizija evropskega sosedskega instrumenta usklajena in izvedena glede na sedanjo oceno večletnega finančnega okvira 2007–2013 in pogajanja o obdobju po letu 2013, da ne bi znova začeli pogajanj o financiranju sosedske politike v letih 2012 in 2013;

| 99. | zahteva znatno povišanje zgornje meje postavke 4 proračuna EU za evropski instrument sosedstva in partnerstva, glede na to da se je v zadnji letih izkazalo, da je kljub določenemu napredku pri spodbujanju tesnejšega sodelovanja in postopnega gospodarskega povezovanja med Evropsko unijo in državami partnericami treba še veliko narediti, saj se pojavljajo novi izzivi in področja sodelovanja; |
| --- | --- |

99.

zahteva znatno povišanje zgornje meje postavke 4 proračuna EU za evropski instrument sosedstva in partnerstva, glede na to da se je v zadnji letih izkazalo, da je kljub določenemu napredku pri spodbujanju tesnejšega sodelovanja in postopnega gospodarskega povezovanja med Evropsko unijo in državami partnericami treba še veliko narediti, saj se pojavljajo novi izzivi in področja sodelovanja;

| 100. | poudarja, da mora prerazporeditev sredstev za okrepljeno financiranje evropske sosedske politike temeljiti na jasnih prednostnih nalogah in zato ne sme ogroziti instrumenta za stabilnost, ki je edino orodje Unije za odziv na krize in izgradnjo miru, kot je predlagala Komisija; poudarja, da sedanja kriza javnega dolga ne sme ogroziti financiranja evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da mora prerazporeditev sredstev za okrepljeno financiranje evropske sosedske politike temeljiti na jasnih prednostnih nalogah in zato ne sme ogroziti instrumenta za stabilnost, ki je edino orodje Unije za odziv na krize in izgradnjo miru, kot je predlagala Komisija; poudarja, da sedanja kriza javnega dolga ne sme ogroziti financiranja evropske sosedske politike;

| 101. | obžaluje, da se velik del finančnih sredstev v okviru evropske sosedske politike porabi za svetovanje namesto za projekte in programe, in v zvezi s tem poziva, naj se poraba finančnih sredstev v okviru novega instrumenta hitro ponovno uravnoteži; |
| --- | --- |

101.

obžaluje, da se velik del finančnih sredstev v okviru evropske sosedske politike porabi za svetovanje namesto za projekte in programe, in v zvezi s tem poziva, naj se poraba finančnih sredstev v okviru novega instrumenta hitro ponovno uravnoteži;

| 102. | poudarja, da je treba v primerih, ko je Unija uporabila humanitarno pomoč, poskrbeti za ustrezen prehod med sanacijo, obnovo in razvojem, da se odpravijo uničujoče posledice revolucij; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je treba v primerih, ko je Unija uporabila humanitarno pomoč, poskrbeti za ustrezen prehod med sanacijo, obnovo in razvojem, da se odpravijo uničujoče posledice revolucij;

| 103. | meni, da bi mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) lahko postal sestavni del evropskega sosedskega instrumenta; predlaga, da bi preučili, kako preusmeriti upravljanje finančnih sredstev evropskega sosedskega instrumenta na mehanizem CSF, če države zaradi prenizke uspešnosti ne zadostijo pogojem za financiranje; |
| --- | --- |

103.

meni, da bi mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe (CSF) lahko postal sestavni del evropskega sosedskega instrumenta; predlaga, da bi preučili, kako preusmeriti upravljanje finančnih sredstev evropskega sosedskega instrumenta na mehanizem CSF, če države zaradi prenizke uspešnosti ne zadostijo pogojem za financiranje;

| 104. | opozarja na osrednjo vlogo evropskega sosedskega instrumenta pri podpori makroregijskih strategij EU, kot sta strategija EU za regijo Baltskega morja in strategija EU za podonavsko regijo, saj zagotavlja sredstva za zunanje razsežnosti teh strategij, predvsem dejavnosti, ki zadevajo sosednje države; |
| --- | --- |

104.

opozarja na osrednjo vlogo evropskega sosedskega instrumenta pri podpori makroregijskih strategij EU, kot sta strategija EU za regijo Baltskega morja in strategija EU za podonavsko regijo, saj zagotavlja sredstva za zunanje razsežnosti teh strategij, predvsem dejavnosti, ki zadevajo sosednje države;

| 105. | poudarja, da bi porazdelitev sredstev morala temeljiti na omejenem številu jasno določenih prednostnih nalog in merljivih ciljev po dogovoru z državami partnericami in ob upoštevanju njihovih potreb ter na osnovi jasnega pogojevanja in doseženega napredka; poudarja, da bi morali proračunsko podporo uporabiti samo, če je zagotovljeno dobro proračunsko upravljanje, in hkrati poudarja, da bi se za boljše upoštevanje prednostnih nalog moral uporabiti cel spekter razpoložljivih orodij; v zvezi s tem poudarja, da je treba izboljšati zakonodajo na področju javnih naročil in upravljanja javnih financ v državah evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

105.

poudarja, da bi porazdelitev sredstev morala temeljiti na omejenem številu jasno določenih prednostnih nalog in merljivih ciljev po dogovoru z državami partnericami in ob upoštevanju njihovih potreb ter na osnovi jasnega pogojevanja in doseženega napredka; poudarja, da bi morali proračunsko podporo uporabiti samo, če je zagotovljeno dobro proračunsko upravljanje, in hkrati poudarja, da bi se za boljše upoštevanje prednostnih nalog moral uporabiti cel spekter razpoložljivih orodij; v zvezi s tem poudarja, da je treba izboljšati zakonodajo na področju javnih naročil in upravljanja javnih financ v državah evropske sosedske politike;

| 106. | poudarja, da je potreben skladen pristop pri pomoči sosednjim državam, ki ga posamezne države članice EU in EU zagotavljajo v okviru evropske sosedske politike; podpira vse mehanizme, ki bodo pomagali usklajevati in racionalizirati ukrepe evropskih donatorjev v državah evropske sosedske politike, če s tem ne bodo dodane nepotrebne birokratske ovire; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da je potreben skladen pristop pri pomoči sosednjim državam, ki ga posamezne države članice EU in EU zagotavljajo v okviru evropske sosedske politike; podpira vse mehanizme, ki bodo pomagali usklajevati in racionalizirati ukrepe evropskih donatorjev v državah evropske sosedske politike, če s tem ne bodo dodane nepotrebne birokratske ovire;

| 107. | poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod za države evropske sosedske politike, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva države evropske sosedske politike, naj povečajo in uporabijo svoje domače vire, vzpostavijo pregledne sisteme obdavčenja, v program evropske sosedske politike učinkovito vključijo zasebni sektor, lokalne oblasti in civilno družbo ter se bolj poistovetijo s projekti evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

107.

poudarja, da čeprav lahko pomoč deluje kot vzvod za države evropske sosedske politike, ni zadostno jamstvo za trajnostni in trajni napredek; zato poziva države evropske sosedske politike, naj povečajo in uporabijo svoje domače vire, vzpostavijo pregledne sisteme obdavčenja, v program evropske sosedske politike učinkovito vključijo zasebni sektor, lokalne oblasti in civilno družbo ter se bolj poistovetijo s projekti evropske sosedske politike;

| 108. | pozdravlja odločitev držav članic skupine G8, da povečajo posojilne instrumente za države južnega partnerstva, ki so začele proces prehoda v demokracijo; meni, da zaveze, sprejete v okviru „Partnerstva iz Deauvilla“27. maja 2011, spodbujajo uporabo finančnih sredstev v korist demokraciji in razvoju v državah partnericah Evropske unije; |
| --- | --- |

108.

pozdravlja odločitev držav članic skupine G8, da povečajo posojilne instrumente za države južnega partnerstva, ki so začele proces prehoda v demokracijo; meni, da zaveze, sprejete v okviru „Partnerstva iz Deauvilla“27. maja 2011, spodbujajo uporabo finančnih sredstev v korist demokraciji in razvoju v državah partnericah Evropske unije;

| 109. | glede na arabsko pomlad, pa tudi na zaton demokracije v nekaterih državah vzhodnega partnerstva poziva k posebni samokritični oceni finančnih instrumentov, ki so se v preteklosti uporabljali v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, kar zadeva njihovo delovanje na področju demokracije, človekovih pravic, upravljanja, boja proti korupciji, vzpostavljanja institucij in podpore civilni družbi; meni, da mora EU sprejeti novejši pristop za krepitev sodelovanja z namenom preprečevanja konfliktov; |
| --- | --- |

109.

glede na arabsko pomlad, pa tudi na zaton demokracije v nekaterih državah vzhodnega partnerstva poziva k posebni samokritični oceni finančnih instrumentov, ki so se v preteklosti uporabljali v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, kar zadeva njihovo delovanje na področju demokracije, človekovih pravic, upravljanja, boja proti korupciji, vzpostavljanja institucij in podpore civilni družbi; meni, da mora EU sprejeti novejši pristop za krepitev sodelovanja z namenom preprečevanja konfliktov;

| 110. | je trdno prepričan, da je treba pri tej reviziji preučiti tudi finančno pomoč palestinski upravi in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) ter jo kot sestavni del sosedske politike vključiti v dolgoročno načrtovanje programov; meni, da argument, da je zaradi politične nestabilnosti v regiji in posebnosti mirovnega procesa mogoče le začasno načrtovanje in krepitev za vsak primer posebej, ni tehten; |
| --- | --- |

110.

je trdno prepričan, da je treba pri tej reviziji preučiti tudi finančno pomoč palestinski upravi in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) ter jo kot sestavni del sosedske politike vključiti v dolgoročno načrtovanje programov; meni, da argument, da je zaradi politične nestabilnosti v regiji in posebnosti mirovnega procesa mogoče le začasno načrtovanje in krepitev za vsak primer posebej, ni tehten;

| 111. | glede na trenutne nujne potrebe zlasti v južnem sosedstvu poziva k hitremu dogovoru med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu za okrepitev instrumenta sosedstva v obdobju 2012 do 2013; poleg tega poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo dvostranske zaveze glede južnega Sredozemlja in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

111.

glede na trenutne nujne potrebe zlasti v južnem sosedstvu poziva k hitremu dogovoru med Evropskim parlamentom in Svetom o predlogu za okrepitev instrumenta sosedstva v obdobju 2012 do 2013; poleg tega poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo dvostranske zaveze glede južnega Sredozemlja in vzhodnega partnerstva;

| 112. | vztraja, da mora Svet brez nadaljnjega odlašanja sprejeti zakonodajni predlog za spremembo člena 23 uredbe o evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva, ki ga je Komisija predložila maja 2008, Parlament pa sprejel 8. julija 2008, ki bi omogočil ponovno naložbo sredstev, vrnjenih od preteklih dejavnosti; ponovno poudarja, da se ta ukrep že upošteva kot dejstvo in se odraža v predlogu za financiranje pregleda evropske sosedske politike v proračunu za leta 2011–2013; poziva Komisijo, naj razmisli, kako bi lahko še zagotovili, da bodo takoj na voljo dodatna sredstva tveganega kapitala EIB za južno in vzhodno razsežnost; |
| --- | --- |

112.

vztraja, da mora Svet brez nadaljnjega odlašanja sprejeti zakonodajni predlog za spremembo člena 23 uredbe o evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva, ki ga je Komisija predložila maja 2008, Parlament pa sprejel 8. julija 2008, ki bi omogočil ponovno naložbo sredstev, vrnjenih od preteklih dejavnosti; ponovno poudarja, da se ta ukrep že upošteva kot dejstvo in se odraža v predlogu za financiranje pregleda evropske sosedske politike v proračunu za leta 2011–2013; poziva Komisijo, naj razmisli, kako bi lahko še zagotovili, da bodo takoj na voljo dodatna sredstva tveganega kapitala EIB za južno in vzhodno razsežnost;

| 113. | pozdravlja opravljeno delo, ki sta ga izvedli Evropska investicijska banka, zlasti preko Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR), ter poudarja pomen večje sinergije in potrebo po njej z drugimi nacionalnimi in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki tudi delujejo v teh državah; podpira spremembo statuta banke EBOR, tako da bodo tudi države partnerice južnega sosedstva upravičene do njene pomoči, ob zagotavljanju, da EIB in EBOR, katerih kapital je v obeh primerih v pretežni meri evropski, vzpostavita ploden odnos, ki ga zaznamuje sodelovanje in ne konkurenca; |
| --- | --- |

113.

pozdravlja opravljeno delo, ki sta ga izvedli Evropska investicijska banka, zlasti preko Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo, in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR), ter poudarja pomen večje sinergije in potrebo po njej z drugimi nacionalnimi in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki tudi delujejo v teh državah; podpira spremembo statuta banke EBOR, tako da bodo tudi države partnerice južnega sosedstva upravičene do njene pomoči, ob zagotavljanju, da EIB in EBOR, katerih kapital je v obeh primerih v pretežni meri evropski, vzpostavita ploden odnos, ki ga zaznamuje sodelovanje in ne konkurenca;

*

* *

| 114. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, držav evropske sosedske politike in generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

114.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, držav evropske sosedske politike in generalnemu sekretarju Unije za Sredozemlje.

---

(1)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0413.

(3)  UL L 188, 19.7.2011, str. 24.

(4)  UL L 221, 27.8.2011, str. 5.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0153.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0154.

(7)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 312.

(8)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 443.

(9)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 760.

(10)  UL C 285 E, 26.11.2009, str. 11.

(11)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 83.

(12)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 76.

(13)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 64.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0025.

(15)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 126.

(16)  UL C 161 E, 31.5.2011, str 136.

(17)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 81.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0038.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0064.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0095.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0386.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0387.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0239.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/45

---

Sreda, 14. december 2011Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost

P7_TA(2011)0577

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (2010/2311(INI))

2013/C 168 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji in ustreznih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji in ustreznih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 (1) in poročila o njenem izvajanju iz leta 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 (1) in poročila o njenem izvajanju iz leta 2008 (2),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (3), kakor je spremenjen z Okvirnim sklepom Sveta 2008/919/PNZ (4), in člena 10 tega sklepa o pomoči žrtvam in njihovi zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (3), kakor je spremenjen z Okvirnim sklepom Sveta 2008/919/PNZ (4), in člena 10 tega sklepa o pomoči žrtvam in njihovi zaščiti,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu iz leta 2005 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti terorizmu iz leta 2005 (5),

| — | ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti radikalizaciji in novačenju za terorizem (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske unije za boj proti radikalizaciji in novačenju za terorizem (6),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (7), in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z 20. aprila 2010 z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa" (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (7), in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z 20. aprila 2010 z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa" (KOM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 (TE-SAT 2011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. julija 2010 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (KOM(2010)0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. julija 2010 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (KOM(2010)0386),

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo osebnih podatkov z dne 24. novembra 2010 o sporočilu o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo osebnih podatkov z dne 24. novembra 2010 o sporočilu o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu za naslovom "Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi" (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu za naslovom "Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi" (KOM(2010)0673),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope iz leta 1983 o odškodnini žrtvam nasilnih kaznivih dejanj (CETS št. 116), Konvencije Sveta Evrope iz leta 2005 o preprečevanju terorizma (CETS št. 196), smernic Sveta Evrope iz leta 2005 o zaščiti žrtev terorističnih dejanj, priporočila Sveta Evrope št. 8 iz leta 2006 o pomoči žrtvam kaznivih dejanj in predloga Komisije iz leta 2011 za direktivo o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (KOM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope iz leta 1983 o odškodnini žrtvam nasilnih kaznivih dejanj (CETS št. 116), Konvencije Sveta Evrope iz leta 2005 o preprečevanju terorizma (CETS št. 196), smernic Sveta Evrope iz leta 2005 o zaščiti žrtev terorističnih dejanj, priporočila Sveta Evrope št. 8 iz leta 2006 o pomoči žrtvam kaznivih dejanj in predloga Komisije iz leta 2011 za direktivo o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (KOM(2011)0275),

| — | ob upoštevanju vmesnega pregleda 7. okvirnega programa za raziskave in zelene knjige z naslovom "Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu, strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega pregleda 7. okvirnega programa za raziskave in zelene knjige z naslovom "Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu, strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU",

| — | ob upoštevanju svojih številnih resolucij o boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih številnih resolucij o boju proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (10) in Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (10) in Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (11),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0286/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0286/2011),

| A. | ker je prvo desetletje 21. stoletja, ki je sledilo okrutnim napadom 11. septembra 2001, zaznamovala "vojna proti terorizmu", zlasti kar zadeva pristop ZDA; čeprav se ti in drugi napadi podobnega obsega niso zgodili na evropskih tleh, so načrtovanje in priprave teh napadov potekali deloma v Evropi in smo jih vsi Evropejci občutili kot napad na naše vrednote in naš način življenja; |
| --- | --- |

A.

ker je prvo desetletje 21. stoletja, ki je sledilo okrutnim napadom 11. septembra 2001, zaznamovala "vojna proti terorizmu", zlasti kar zadeva pristop ZDA; čeprav se ti in drugi napadi podobnega obsega niso zgodili na evropskih tleh, so načrtovanje in priprave teh napadov potekali deloma v Evropi in smo jih vsi Evropejci občutili kot napad na naše vrednote in naš način življenja;

| B. | ker je Evropska unija v 21. stoletju vse pomembnejša tarča in žrtev terorizma in se sooča s stalno grožnjo; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija v 21. stoletju vse pomembnejša tarča in žrtev terorizma in se sooča s stalno grožnjo;

| C. | ker so hudi teroristični napadi na ozemlju EU po napadih v ZDA 11. septembra 2001, vključno s terorističnim napadom leta 2004 v Madridu in napadom leta 2005 v Londonu, močno vplivali na občutek splošne varnosti med državljani EU; |
| --- | --- |

C.

ker so hudi teroristični napadi na ozemlju EU po napadih v ZDA 11. septembra 2001, vključno s terorističnim napadom leta 2004 v Madridu in napadom leta 2005 v Londonu, močno vplivali na občutek splošne varnosti med državljani EU;

| D. | ker poročilo Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 (TE-SAT 2011) kaže na dejstvo, da ostaja tveganje terorističnih napadov v EU veliko in da se krepi povezava med terorizmom in organiziranim kriminalom, ter na trend zmanjševanja terorističnih napadov, za katere sprejmejo odgovornost separatistične teroristične organizacije ali se jim pripisujejo, v primerjavi z letom 2006, čeprav je še vedno večina vseh terorističnih napadov v Evropi te vrste; |
| --- | --- |

D.

ker poročilo Europola o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2011 (TE-SAT 2011) kaže na dejstvo, da ostaja tveganje terorističnih napadov v EU veliko in da se krepi povezava med terorizmom in organiziranim kriminalom, ter na trend zmanjševanja terorističnih napadov, za katere sprejmejo odgovornost separatistične teroristične organizacije ali se jim pripisujejo, v primerjavi z letom 2006, čeprav je še vedno večina vseh terorističnih napadov v Evropi te vrste;

| E. | ker stockholmski program opredeljuje dve grožnji notranji varnosti, mednarodni terorizem in organizirani kriminal, in ker sta v mnogih primerih ti dve grožnji prisotni na istih področjih, na primer v trgovini z orožjem in trgovini z mamili; |
| --- | --- |

E.

ker stockholmski program opredeljuje dve grožnji notranji varnosti, mednarodni terorizem in organizirani kriminal, in ker sta v mnogih primerih ti dve grožnji prisotni na istih področjih, na primer v trgovini z orožjem in trgovini z mamili;

| F. | ker terorizem ni nov pojav; ker se v zadnjih desetletjih terorizem pojavlja v novih oblikah, kot je recimo kibernetski terorizem, teroristične mreže pa so postale bolj zapletene, kar zadeva njihovo strukturo, sredstva in financiranje, zaradi česa je tudi teroristična grožnja bolj zapletena; ker je boj proti terorizmu od vedno del področja pristojnosti držav članic in sodi med redne dejavnosti organov odkrivanja in pregona; ker so napadi 11. septembra 2001 ter v Madridu in Londonu prinesli korenite spremembe v dojemanju pojava terorizma ter v metodah in instrumentih za boj proti njemu; in ker je zaradi teh napadov terorizem postal pojav, ki vpliva na varnost vse Evropske unije, ne le nacionalne varnosti držav članic z zelo različnimi pravnimi okviri; |
| --- | --- |

F.

ker terorizem ni nov pojav; ker se v zadnjih desetletjih terorizem pojavlja v novih oblikah, kot je recimo kibernetski terorizem, teroristične mreže pa so postale bolj zapletene, kar zadeva njihovo strukturo, sredstva in financiranje, zaradi česa je tudi teroristična grožnja bolj zapletena; ker je boj proti terorizmu od vedno del področja pristojnosti držav članic in sodi med redne dejavnosti organov odkrivanja in pregona; ker so napadi 11. septembra 2001 ter v Madridu in Londonu prinesli korenite spremembe v dojemanju pojava terorizma ter v metodah in instrumentih za boj proti njemu; in ker je zaradi teh napadov terorizem postal pojav, ki vpliva na varnost vse Evropske unije, ne le nacionalne varnosti držav članic z zelo različnimi pravnimi okviri;

| G. | ker je EU v Okvirnem sklepu 2002/475/PNZ opredelila teroristična kazniva dejanja, čeprav ni nedvoumne mednarodne opredelitve terorizma; |
| --- | --- |

G.

ker je EU v Okvirnem sklepu 2002/475/PNZ opredelila teroristična kazniva dejanja, čeprav ni nedvoumne mednarodne opredelitve terorizma;

| H. | ker je bistveno mednarodno sodelovanje, če želimo terorizmu odvzeti finančne, logistične in operativne temelje; |
| --- | --- |

H.

ker je bistveno mednarodno sodelovanje, če želimo terorizmu odvzeti finančne, logistične in operativne temelje;

| I. | ker je treba kljub različnim izkušnjam s terorizmom, pa tudi ravnjo ogroženosti med državami članicami imeti skupen evropski pristop, saj teroristične operacije pogosto zajamejo vso Evropo, teroristi pa pri svoji dejavnosti izkoriščajo različnost evropskih zakonov, različne zmožnosti za boj proti terorizmu in odpravo mejnih kontrol; |
| --- | --- |

I.

ker je treba kljub različnim izkušnjam s terorizmom, pa tudi ravnjo ogroženosti med državami članicami imeti skupen evropski pristop, saj teroristične operacije pogosto zajamejo vso Evropo, teroristi pa pri svoji dejavnosti izkoriščajo različnost evropskih zakonov, različne zmožnosti za boj proti terorizmu in odpravo mejnih kontrol;

| J. | ker državljani EU in druge osebe prav tako želijo, da bi bili njihova varnost in zaščita v EU in drugod zagotovljeni, ter ima EU v zvezi s tem pomembno vlogo; |
| --- | --- |

J.

ker državljani EU in druge osebe prav tako želijo, da bi bili njihova varnost in zaščita v EU in drugod zagotovljeni, ter ima EU v zvezi s tem pomembno vlogo;

| K. | ker teroristična dejanja resno ogrožajo človekove pravice in demokracijo ter je njihov namen omajati legitimno imenovane vlade, spodkopati pluralistične civilne družbe in ogroziti ideal vseh, to je živeti življenje brez strahu; |
| --- | --- |

K.

ker teroristična dejanja resno ogrožajo človekove pravice in demokracijo ter je njihov namen omajati legitimno imenovane vlade, spodkopati pluralistične civilne družbe in ogroziti ideal vseh, to je živeti življenje brez strahu;

| L. | ker bi moral biti namen protiterorističnih politik, da se borijo proti ciljem terorizma in izvrševanju terorističnih dejanj, katerih namen je, da uničijo strukturo naših svobodnih, odprtih in demokratičnih družb; ker morajo biti glavni cilji protiteroristične politike zaščita in okrepitev strukture demokratične družbe z okrepitvijo državljanskih svoboščin in demokratičnega nadzora, zagotavljanjem zaščite in varnosti evropskih državljanov, identifikacijo in preganjanjem subjektov, odgovornih za terorizem, ter z odzivom na posledice terorizma s pomočjo politike vključevanja, čezmejnega pravosodnega in policijskega sodelovanja ter učinkovite in usklajene strategije na ravni EU; ker je njeno uspešnost treba izmeriti glede na izpolnjevanje teh ciljev; in ker je najuspešnejši način boja proti terorizmu osredotočanje na preprečevanje nasilnega ekstremizma in stopnjevanja nasilja; |
| --- | --- |

L.

ker bi moral biti namen protiterorističnih politik, da se borijo proti ciljem terorizma in izvrševanju terorističnih dejanj, katerih namen je, da uničijo strukturo naših svobodnih, odprtih in demokratičnih družb; ker morajo biti glavni cilji protiteroristične politike zaščita in okrepitev strukture demokratične družbe z okrepitvijo državljanskih svoboščin in demokratičnega nadzora, zagotavljanjem zaščite in varnosti evropskih državljanov, identifikacijo in preganjanjem subjektov, odgovornih za terorizem, ter z odzivom na posledice terorizma s pomočjo politike vključevanja, čezmejnega pravosodnega in policijskega sodelovanja ter učinkovite in usklajene strategije na ravni EU; ker je njeno uspešnost treba izmeriti glede na izpolnjevanje teh ciljev; in ker je najuspešnejši način boja proti terorizmu osredotočanje na preprečevanje nasilnega ekstremizma in stopnjevanja nasilja;

| M. | ker strategija Evropske unije za boj proti terorizmu ne sme obravnavati le posledic terorizma, temveč tudi njegove vzroke; |
| --- | --- |

M.

ker strategija Evropske unije za boj proti terorizmu ne sme obravnavati le posledic terorizma, temveč tudi njegove vzroke;

| N. | ker je boj proti nasilnemu ekstremizmu eden od bistvenih dejavnikov preprečevanja in odprave terorizma; |
| --- | --- |

N.

ker je boj proti nasilnemu ekstremizmu eden od bistvenih dejavnikov preprečevanja in odprave terorizma;

| O. | ker pomeni boj proti terorizmu boj proti vsem oblikam terorizma, vključno s kibernetskim terorizmom in terorizmom, povezanim s trgovino z drogami, proti povezanosti terorističnih skupin s številnimi kriminalnimi operacijami in znotraj njih ter proti taktikam, ki jih uporabljajo za delovanje, kot so nezakonito financiranje, finančno izsiljevanje, pranje denarja in prikrivanje skupinskih terorističnih operacij s pomočjo lažnih pravnih oseb ali institucij; |
| --- | --- |

O.

ker pomeni boj proti terorizmu boj proti vsem oblikam terorizma, vključno s kibernetskim terorizmom in terorizmom, povezanim s trgovino z drogami, proti povezanosti terorističnih skupin s številnimi kriminalnimi operacijami in znotraj njih ter proti taktikam, ki jih uporabljajo za delovanje, kot so nezakonito financiranje, finančno izsiljevanje, pranje denarja in prikrivanje skupinskih terorističnih operacij s pomočjo lažnih pravnih oseb ali institucij;

| P. | ker je terorizem državni problem in je zato naloga demokratičnih institucij, da ob iskanju najširšega političnega in družbenega konsenza pripravijo in ohranijo glavne značilnosti protiteroristične politike; ker je demokratični boj proti terorizmu, neizogibno v okviru ustavne in pravne države, stvar vseh političnih strank, ki so zastopane v demokratičnih institucijah, ne glede na to, ali so v vladi ali v opoziciji; in ker je zaradi tega priporočljivo ohraniti opredelitev protiteroristične politike, po kateri je ta v vsaki demokratični družbi v pristojnosti vlade, ki se oblikuje po zakonitem soočenju političnih strank in s tem po volilnem tekmovanju; |
| --- | --- |

P.

ker je terorizem državni problem in je zato naloga demokratičnih institucij, da ob iskanju najširšega političnega in družbenega konsenza pripravijo in ohranijo glavne značilnosti protiteroristične politike; ker je demokratični boj proti terorizmu, neizogibno v okviru ustavne in pravne države, stvar vseh političnih strank, ki so zastopane v demokratičnih institucijah, ne glede na to, ali so v vladi ali v opoziciji; in ker je zaradi tega priporočljivo ohraniti opredelitev protiteroristične politike, po kateri je ta v vsaki demokratični družbi v pristojnosti vlade, ki se oblikuje po zakonitem soočenju političnih strank in s tem po volilnem tekmovanju;

| Q. | ker je razumno meriti stroške in koristi politike boja proti terorizmu, saj morajo snovalci politike vedeti, ali imajo njihove odločitve želeni uspeh, državljani pa imajo pravico, da izvoljene predstavnike pokličejo na odgovornost; |
| --- | --- |

Q.

ker je razumno meriti stroške in koristi politike boja proti terorizmu, saj morajo snovalci politike vedeti, ali imajo njihove odločitve želeni uspeh, državljani pa imajo pravico, da izvoljene predstavnike pokličejo na odgovornost;

| R. | ker je deset let po napadih, ki so pretresli svet, čas, da preučimo dosežek, zabeležen v boju proti terorizmu; ker ovrednotenje omogoča bolj učinkovito in uspešno snovanje politike, za vsako moderno demokracijo pa morata biti značilna pogosto preučevanje in ocena političnih odločitev; |
| --- | --- |

R.

ker je deset let po napadih, ki so pretresli svet, čas, da preučimo dosežek, zabeležen v boju proti terorizmu; ker ovrednotenje omogoča bolj učinkovito in uspešno snovanje politike, za vsako moderno demokracijo pa morata biti značilna pogosto preučevanje in ocena političnih odločitev;

| S. | ker je bilo na področju politike boja proti terorizmu presenetljivo malo storjenega za oceno, do kolikšne mere je dosegla zadane cilje; ker je Parlament večkrat pozval k celoviti oceni politike EU za boj proti terorizmu, saj sta ovrednotenje in ocena predpogoja za preglednost in odgovornost snovalcev politike; in ker gre pomanjkanje ustrezne ocene politike EU za boj proti terorizmu v glavnem pripisati dejstvu, da se velik del te politike izvaja na področju obveščevalnih in varnostnih politik, za katere je že od nekdaj značilna tajnost; |
| --- | --- |

S.

ker je bilo na področju politike boja proti terorizmu presenetljivo malo storjenega za oceno, do kolikšne mere je dosegla zadane cilje; ker je Parlament večkrat pozval k celoviti oceni politike EU za boj proti terorizmu, saj sta ovrednotenje in ocena predpogoja za preglednost in odgovornost snovalcev politike; in ker gre pomanjkanje ustrezne ocene politike EU za boj proti terorizmu v glavnem pripisati dejstvu, da se velik del te politike izvaja na področju obveščevalnih in varnostnih politik, za katere je že od nekdaj značilna tajnost;

| T. | ker je namen terorističnih napadov vsakič znova povzročiti masovne žrtve, s čimer se izzivajo razpoložljive institucionalne zmogljivosti; |
| --- | --- |

T.

ker je namen terorističnih napadov vsakič znova povzročiti masovne žrtve, s čimer se izzivajo razpoložljive institucionalne zmogljivosti;

| U. | ker so tarča teroristov nedolžni državljani, da se tako doseže cilj uničenja demokracije; ker imajo tisti, ki so bili poškodovani ali ki so izgubili bližnje v terorističnih napadih oziroma so bili v njih oškodovani, pravico do podpore, solidarnosti, odškodnine, nadomestila in pomoči; |
| --- | --- |

U.

ker so tarča teroristov nedolžni državljani, da se tako doseže cilj uničenja demokracije; ker imajo tisti, ki so bili poškodovani ali ki so izgubili bližnje v terorističnih napadih oziroma so bili v njih oškodovani, pravico do podpore, solidarnosti, odškodnine, nadomestila in pomoči;

| V. | ker je bistveno, da se zadosti pravici, da se sodi odgovornim in da se kaznujejo teroristična dejanja, in ker je treba posebno pozornost posvetiti položaju žrtev kot prič v sodnih postopkih; |
| --- | --- |

V.

ker je bistveno, da se zadosti pravici, da se sodi odgovornim in da se kaznujejo teroristična dejanja, in ker je treba posebno pozornost posvetiti položaju žrtev kot prič v sodnih postopkih;

| W. | ker sta odgovornost in obveznost bistvena dejavnika demokratične legitimnosti protiterorističnih politik in ker je treba preiskati in sodno preganjati nezakonito delovanje, kršitve mednarodnega prava in prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

W.

ker sta odgovornost in obveznost bistvena dejavnika demokratične legitimnosti protiterorističnih politik in ker je treba preiskati in sodno preganjati nezakonito delovanje, kršitve mednarodnega prava in prava človekovih pravic;

| X. | ker morajo protiteroristični ukrepi spoštovati pravice, ki jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vsi ukrepi, sprejeti na tem področju, pa vplivajo na državljanske svoboščine; |
| --- | --- |

X.

ker morajo protiteroristični ukrepi spoštovati pravice, ki jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vsi ukrepi, sprejeti na tem področju, pa vplivajo na državljanske svoboščine;

| Y. | ker je postala osrednja značilnost protiteroristične politike množičen nadzor, za preprečevanje terorizma pa se uporablja obsežno zbiranje osebnih podatkov, tehnologije za odkrivanje in prepoznavanje, zasledovanje in sledenje, odkrivanje zakonitosti v podatkih in profiliranje, ocenjevanje tveganja in analize vedenja ali podobne tehnike; ker ta sredstva prinašajo tveganje, da se bo dokazno breme prevalilo na državljane; ker sta stopnja učinkovitosti in uspeha teh instrumentov pri preprečevanju terorizma vprašljiva; in ker je izmenjava informacij med agencijami neustrezna; |
| --- | --- |

Y.

ker je postala osrednja značilnost protiteroristične politike množičen nadzor, za preprečevanje terorizma pa se uporablja obsežno zbiranje osebnih podatkov, tehnologije za odkrivanje in prepoznavanje, zasledovanje in sledenje, odkrivanje zakonitosti v podatkih in profiliranje, ocenjevanje tveganja in analize vedenja ali podobne tehnike; ker ta sredstva prinašajo tveganje, da se bo dokazno breme prevalilo na državljane; ker sta stopnja učinkovitosti in uspeha teh instrumentov pri preprečevanju terorizma vprašljiva; in ker je izmenjava informacij med agencijami neustrezna;

| Z. | ker javni organi vse pogosteje uporabljajo podatke, ki so bili zbrani v poslovne ali zasebne namene; ker so podjetja v različnih sektorjih dolžna hraniti osebne podatke o svojih strankah in jih posredovati; ker so stroški, povezani s hrambo in obnovo podatkov (tako naložbe v infrastrukturo kot operativni stroški), veliki; |
| --- | --- |

Z.

ker javni organi vse pogosteje uporabljajo podatke, ki so bili zbrani v poslovne ali zasebne namene; ker so podjetja v različnih sektorjih dolžna hraniti osebne podatke o svojih strankah in jih posredovati; ker so stroški, povezani s hrambo in obnovo podatkov (tako naložbe v infrastrukturo kot operativni stroški), veliki;

| AA. | ker je pereča potreba po enotni pravni opredelitvi pojma profiliranja, ki bi temeljila na ustreznih standardih o temeljnih pravicah in varstvu podatkov, s čimer bi se zmanjšala negotovost o tem, katere dejavnosti so prepovedane in katere niso; |
| --- | --- |

AA.

ker je pereča potreba po enotni pravni opredelitvi pojma profiliranja, ki bi temeljila na ustreznih standardih o temeljnih pravicah in varstvu podatkov, s čimer bi se zmanjšala negotovost o tem, katere dejavnosti so prepovedane in katere niso;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in opozarja, da mora biti povezano s prihodnjo strategijo notranje varnosti za Evropsko unijo; vendar obžaluje, da je njegovo področje uporabe dokaj ozko in omejeno na izvajanje dogovorjenih političnih ukrepov ter ne zajema nacionalnih protiterorističnih politik ali nacionalnih ukrepov za prenose politik, dogovorjenih na evropski ali mednarodni ravni, pa tudi dejstvo, da ni bilo temeljitejše preiskave morebitnih zakonskih vrzeli ali morebitnega prekrivanja ali podvajanja akcij in instrumentov za boj proti terorizmu, sprejetih na ravni EU; potrjuje pomen skladnega pristopa na ravni EU in držav članic pri pobudah, ki so sprejete na področju notranje varnosti, zlasti v zvezi s terorizmom in organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in opozarja, da mora biti povezano s prihodnjo strategijo notranje varnosti za Evropsko unijo; vendar obžaluje, da je njegovo področje uporabe dokaj ozko in omejeno na izvajanje dogovorjenih političnih ukrepov ter ne zajema nacionalnih protiterorističnih politik ali nacionalnih ukrepov za prenose politik, dogovorjenih na evropski ali mednarodni ravni, pa tudi dejstvo, da ni bilo temeljitejše preiskave morebitnih zakonskih vrzeli ali morebitnega prekrivanja ali podvajanja akcij in instrumentov za boj proti terorizmu, sprejetih na ravni EU; potrjuje pomen skladnega pristopa na ravni EU in držav članic pri pobudah, ki so sprejete na področju notranje varnosti, zlasti v zvezi s terorizmom in organiziranim kriminalom;

| 2. | obžaluje dejstvo, da sporočilo ne zajema v zadostni meri in ne opiše dovolj natančno ukrepov, ki so jih sprejeli tudi drugi generalni direktorati, ne samo generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost (na primer TRAN, ENTER ali MARKT). Prav tako ne ponuja jasne slike o razmerju med posameznimi ukrepi, torej ali prihaja do podvajanja oziroma do pomanjkljivosti; meni, da treba upoštevati vse zgoraj navedene ravni, saj se evropski, nacionalni in mednarodni ukrepi dopolnjujejo, ocena posameznih ukrepov pa ne ponuja celostne slike o učinku protiterorističnih politik v Evropi; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejstvo, da sporočilo ne zajema v zadostni meri in ne opiše dovolj natančno ukrepov, ki so jih sprejeli tudi drugi generalni direktorati, ne samo generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost (na primer TRAN, ENTER ali MARKT). Prav tako ne ponuja jasne slike o razmerju med posameznimi ukrepi, torej ali prihaja do podvajanja oziroma do pomanjkljivosti; meni, da treba upoštevati vse zgoraj navedene ravni, saj se evropski, nacionalni in mednarodni ukrepi dopolnjujejo, ocena posameznih ukrepov pa ne ponuja celostne slike o učinku protiterorističnih politik v Evropi;

| 3. | obžaluje zamujeno priložnost, da bi pojasnili, kakšno vlogo igrajo v strategiji EU za boj proti terorizmu nekateri instrumenti EU za boj proti terorizmu, kot na primer hramba podatkov, evidenca podatkov o potnikih in sporazum Swift; |
| --- | --- |

3.

obžaluje zamujeno priložnost, da bi pojasnili, kakšno vlogo igrajo v strategiji EU za boj proti terorizmu nekateri instrumenti EU za boj proti terorizmu, kot na primer hramba podatkov, evidenca podatkov o potnikih in sporazum Swift;

| 4. | meni, da bi Listina o temeljnih pravicah vedno morala biti usmerjevalnik za politiko EU na tem področju ter za izvrševanje te politike v državah članicah, pa tudi za sodelovanje s tretjimi stranmi in tretjimi državami; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi Listina o temeljnih pravicah vedno morala biti usmerjevalnik za politiko EU na tem področju ter za izvrševanje te politike v državah članicah, pa tudi za sodelovanje s tretjimi stranmi in tretjimi državami;

| 5. | poudarja, da morajo Evropska unija, njene države članice in države partnerice svojo strategijo za boj proti mednarodnemu terorizmu osnovati na načelu pravne države in na spoštovanju temeljnih pravic; dalje poudarja, da morajo biti zunanji ukrepi Evropske unije za boj proti mednarodnemu terorizmu v prvi vrsti usmerjeni v preprečevanje, ter poudarja, da je potrebno spodbujati dialog, strpnost in razumevanje med različnimi kulturami, civilizacijami in religijami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morajo Evropska unija, njene države članice in države partnerice svojo strategijo za boj proti mednarodnemu terorizmu osnovati na načelu pravne države in na spoštovanju temeljnih pravic; dalje poudarja, da morajo biti zunanji ukrepi Evropske unije za boj proti mednarodnemu terorizmu v prvi vrsti usmerjeni v preprečevanje, ter poudarja, da je potrebno spodbujati dialog, strpnost in razumevanje med različnimi kulturami, civilizacijami in religijami;

| 6. | ponovno poudarja, da bi morale protiteroristične politike spoštovati standarde v zvezi z nujnostjo, učinkovitostjo, sorazmernostjo, državljanskimi svoboščinami, pravno državo, demokratičnim nadzorom in odgovornostjo, za katere se je Unija zavezala, da jih bo spoštovala in spodbujala, ter da mora biti ocena izpolnjevanja teh standardov sestavni del ovrednotenja vseh protiterorističnih ukrepov EU; meni, da je treba te politike razviti v skladu z določbami primarne zakonodaje EU in da zlasti morajo dati prednost spoštovanju pravic, ki jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da bi morale protiteroristične politike spoštovati standarde v zvezi z nujnostjo, učinkovitostjo, sorazmernostjo, državljanskimi svoboščinami, pravno državo, demokratičnim nadzorom in odgovornostjo, za katere se je Unija zavezala, da jih bo spoštovala in spodbujala, ter da mora biti ocena izpolnjevanja teh standardov sestavni del ovrednotenja vseh protiterorističnih ukrepov EU; meni, da je treba te politike razviti v skladu z določbami primarne zakonodaje EU in da zlasti morajo dati prednost spoštovanju pravic, ki jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 7. | ponovno poudarja, da so lahko restriktivni ukrepi zaplembe, odvzema in zamrznitve sredstev in kapitala, povezanega s fizičnimi ali pravnimi osebami ali organizacijami, ki se ukvarjajo s terorističnimi dejavnostmi ali so vanje vpletene, koristna sredstva za boju proti terorizmu, vendar morajo biti v celoti skladni s členom 75 PDEU in Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da so lahko restriktivni ukrepi zaplembe, odvzema in zamrznitve sredstev in kapitala, povezanega s fizičnimi ali pravnimi osebami ali organizacijami, ki se ukvarjajo s terorističnimi dejavnostmi ali so vanje vpletene, koristna sredstva za boju proti terorizmu, vendar morajo biti v celoti skladni s členom 75 PDEU in Listino o temeljnih pravicah;

| 8. | meni, da so preprečevanje, odkrivanje in pregon terorističnih dejavnosti ključne politike na ravni EU ter morajo biti del sistematičnega pristopa, ki ne bi temeljil na zasilnih predpisih, temveč na dosledni, na potrebi temelječi strategiji, ki bi bila namensko in stroškovno učinkovita ter ki bi se izogibala podvajanju ukrepov in oviranju delovanja pristojnih institucij, agencij in organov; |
| --- | --- |

8.

meni, da so preprečevanje, odkrivanje in pregon terorističnih dejavnosti ključne politike na ravni EU ter morajo biti del sistematičnega pristopa, ki ne bi temeljil na zasilnih predpisih, temveč na dosledni, na potrebi temelječi strategiji, ki bi bila namensko in stroškovno učinkovita ter ki bi se izogibala podvajanju ukrepov in oviranju delovanja pristojnih institucij, agencij in organov;

| 9. | poudarja dejstvo, da bi morali biti rezultat ocene desetih let protiteroristične politike EU jasno opredeljeni politični cilji; |
| --- | --- |

9.

poudarja dejstvo, da bi morali biti rezultat ocene desetih let protiteroristične politike EU jasno opredeljeni politični cilji;

| 10. | meni, da je terorizem pojav, ki se stalno spreminja, in da se je treba proti njemu boriti s protiteroristično politiko, ki bo te spremembe upoštevala; |
| --- | --- |

10.

meni, da je terorizem pojav, ki se stalno spreminja, in da se je treba proti njemu boriti s protiteroristično politiko, ki bo te spremembe upoštevala;

| 11. | meni, da je treba poglobiti in razviti štiri glavne vidike strategije za boj proti terorizmu: preprečevanje, zaščito, pregon in odzivanje; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba poglobiti in razviti štiri glavne vidike strategije za boj proti terorizmu: preprečevanje, zaščito, pregon in odzivanje;

| 12. | meni, da bi morali preprečevanje, preiskovanje in preganjanje terorističnih dejavnosti temeljiti na okrepitvi pravosodnega in policijskega sodelovanja na ravni EU, skupaj s polnim parlamentarnim pregledom ter popolnim in pravočasnim dokončanjem načrta za sklop enotnih postopkovnih jamstev na visoki ravni; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali preprečevanje, preiskovanje in preganjanje terorističnih dejavnosti temeljiti na okrepitvi pravosodnega in policijskega sodelovanja na ravni EU, skupaj s polnim parlamentarnim pregledom ter popolnim in pravočasnim dokončanjem načrta za sklop enotnih postopkovnih jamstev na visoki ravni;

| 13. | meni, da morata biti usposabljanje in večja ozaveščenost pravosodnih in policijskih organov prednostni nalogi, zato da se v Evropski uniji izboljša pripravljenost na področju boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

13.

meni, da morata biti usposabljanje in večja ozaveščenost pravosodnih in policijskih organov prednostni nalogi, zato da se v Evropski uniji izboljša pripravljenost na področju boja proti terorizmu;

| 14. | poudarja pomembnost sodelovanja držav članic z uradom OLAF ter drugimi agencijami EU, kot so Europol, Eurojust in CEPOL; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomembnost sodelovanja držav članic z uradom OLAF ter drugimi agencijami EU, kot so Europol, Eurojust in CEPOL;

| 15. | poziva Komisijo, naj popolno oceni sklop sprejetih politik in ukrepov za boj proti terorizmu ter naj se osredotoči na prihodnje izzive, med katerimi so reforma Europola in Eurojusta ob upoštevanju novih možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba, potreba po enotnih standardih za pridobivanje dokazov in vodenje preiskav, polna uporaba skupnih preiskovalnih enot, okrepljeni okvir EU za usposabljanje v pravosodju in policiji ter ustrezne politike vključevanja in povezovanja; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj popolno oceni sklop sprejetih politik in ukrepov za boj proti terorizmu ter naj se osredotoči na prihodnje izzive, med katerimi so reforma Europola in Eurojusta ob upoštevanju novih možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba, potreba po enotnih standardih za pridobivanje dokazov in vodenje preiskav, polna uporaba skupnih preiskovalnih enot, okrepljeni okvir EU za usposabljanje v pravosodju in policiji ter ustrezne politike vključevanja in povezovanja;

| 16. | meni, da morajo biti protiteroristični ukrepi sorazmerni ravni ogroženosti in da se morajo prilagoditi tako njenemu povečanju kot njenemu zmanjšanju; ugotavlja, da morajo biti protiteroristični ukrepi, tako v obliki novih vladnih pooblastil kot tudi agencij, načrtovani tako, da jih je mogoče okrepiti ali zmanjšati, odvisno od situacije; |
| --- | --- |

16.

meni, da morajo biti protiteroristični ukrepi sorazmerni ravni ogroženosti in da se morajo prilagoditi tako njenemu povečanju kot njenemu zmanjšanju; ugotavlja, da morajo biti protiteroristični ukrepi, tako v obliki novih vladnih pooblastil kot tudi agencij, načrtovani tako, da jih je mogoče okrepiti ali zmanjšati, odvisno od situacije;

| 17. | ponovno poudarja, da sta radikalizacija in novačenje največji in najbolj trajni dolgoročni grožnji, kakor je poudarila Komisija v svojem sporočilu, in sta zato os, na katero se morajo osredotočiti preventivne strategije EU za boj proti terorizmu že na začetku verige; poudarja, da je vlaganje v protirasistično in protidiskriminacijsko politiko ključno sredstvo za boj proti radikalizaciji in za njeno preprečevanje ter proti novačenju potencialnih teroristov; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja, da sta radikalizacija in novačenje največji in najbolj trajni dolgoročni grožnji, kakor je poudarila Komisija v svojem sporočilu, in sta zato os, na katero se morajo osredotočiti preventivne strategije EU za boj proti terorizmu že na začetku verige; poudarja, da je vlaganje v protirasistično in protidiskriminacijsko politiko ključno sredstvo za boj proti radikalizaciji in za njeno preprečevanje ter proti novačenju potencialnih teroristov;

| 18. | opozarja na pomemben prispevek mnogih nevladnih organizacij in civilne družbe, ki jih pogosto sofinancirajo EU in njene države članice, na področju družbeno-gospodarskega razvoja, izgradnje miru, državotvornosti in demokracije, ki so bistvenega pomena pri preprečevanju radikalizacije in novačenja; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomemben prispevek mnogih nevladnih organizacij in civilne družbe, ki jih pogosto sofinancirajo EU in njene države članice, na področju družbeno-gospodarskega razvoja, izgradnje miru, državotvornosti in demokracije, ki so bistvenega pomena pri preprečevanju radikalizacije in novačenja;

| 19. | poziva k vzpostavitvi celovite strategije o medsebojni povezanosti mednarodnega organiziranega kriminala, trgovine z drogami in terorizma; spodbuja stalno analizo novih teženj in značilnosti pri diverzifikaciji, radikalizaciji in novačenju ter teženj in značilnosti, povezanih z vlogo mednarodnih nevladnih organizacij pri financiranju terorizma; |
| --- | --- |

19.

poziva k vzpostavitvi celovite strategije o medsebojni povezanosti mednarodnega organiziranega kriminala, trgovine z drogami in terorizma; spodbuja stalno analizo novih teženj in značilnosti pri diverzifikaciji, radikalizaciji in novačenju ter teženj in značilnosti, povezanih z vlogo mednarodnih nevladnih organizacij pri financiranju terorizma;

| 20. | v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj preprečijo porast ekstremizma; |
| --- | --- |

20.

v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj preprečijo porast ekstremizma;

| 21. | opozarja na potrebo po razširitvi in razvijanju obstoječih in novih strateških partnerstev proti terorizmu z državami izven Evrope, če ta partnerstva spoštujejo človekove pravice; poudarja strateško sodelovanje med Unijo in ZDA in opozarja na potrebo po sodelovanju z drugimi partnerji, pri čemer pa ponavlja pomen, ki ga Unija pripisuje varovanju osebnih podatkov državljanov ter njihovih človekovih in državljanskih pravic; |
| --- | --- |

21.

opozarja na potrebo po razširitvi in razvijanju obstoječih in novih strateških partnerstev proti terorizmu z državami izven Evrope, če ta partnerstva spoštujejo človekove pravice; poudarja strateško sodelovanje med Unijo in ZDA in opozarja na potrebo po sodelovanju z drugimi partnerji, pri čemer pa ponavlja pomen, ki ga Unija pripisuje varovanju osebnih podatkov državljanov ter njihovih človekovih in državljanskih pravic;

| 22. | poudarja, da je boj proti terorizmu sestavina odnosov Unije s tretjimi državami; poziva k večjemu financiranju pomožnih ukrepov za boj proti terorizmu v prihodnjem instrumentu za stabilnost, da se prepreči propad države; v zvezi s tem soglaša, da so prednostna področja južna Azija, zlasti Pakistan in Afganistan, območje Sahela (Mavretanija, Mali, Niger), Somalija in Jemen; pozdravlja predstavitev strategije Evropske unije za varnost in razvoj Sahela, ki je potekala 21. marca 2011, in poziva Svet, naj strategijo sprejeme v posvetovanju z Evropskim parlamentom; pozdravlja vključitev protiterorističnih klavzul v mednarodne sporazume; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je boj proti terorizmu sestavina odnosov Unije s tretjimi državami; poziva k večjemu financiranju pomožnih ukrepov za boj proti terorizmu v prihodnjem instrumentu za stabilnost, da se prepreči propad države; v zvezi s tem soglaša, da so prednostna področja južna Azija, zlasti Pakistan in Afganistan, območje Sahela (Mavretanija, Mali, Niger), Somalija in Jemen; pozdravlja predstavitev strategije Evropske unije za varnost in razvoj Sahela, ki je potekala 21. marca 2011, in poziva Svet, naj strategijo sprejeme v posvetovanju z Evropskim parlamentom; pozdravlja vključitev protiterorističnih klavzul v mednarodne sporazume;

| 23. | poziva Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Svet, naj hitro storijo vse potrebno za izvajanje solidarnostne klavzule, ki je bila uvedena z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Svet, naj hitro storijo vse potrebno za izvajanje solidarnostne klavzule, ki je bila uvedena z Lizbonsko pogodbo;

| 24. | vztraja na tem, da je treba opredeliti enotna merila za nudenje pomoči in zaščite žrtvam terorizma, vključno s pričami, tudi v okviru predloga direktive Parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (KOM(2011)0275); |
| --- | --- |

24.

vztraja na tem, da je treba opredeliti enotna merila za nudenje pomoči in zaščite žrtvam terorizma, vključno s pričami, tudi v okviru predloga direktive Parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (KOM(2011)0275);

Ovrednotenje in opredelitev politik

| 25. | poudarja, da se mora ustrezna ocena desetletja protiteroristične politike osredotočiti na ugotavljanje, ali ukrepi EU za preprečevanje terorizma in boj proti njemu temeljijo na dokazih (namesto na domnevah) in potrebah ter ali so dosledni in del celovite protiteroristične strategije EU; ta ocena pa naj temelji na poglobljenem in celostnem ovrednotenju, opravljenem v skladu s členom 70 PDEU, Komisija pa naj o tem poroča na skupnemu parlamentarnemu srečanju odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, odgovornih za nadzor nad protiterorističnimi dejavnostmi, in sicer v šestih mesecih od naročila izvedbe študije; skupina naj za svoje delo uporablja poročila, ki jih pridobi od pomembnih organizacij in agencij, kot so Europol, Eurojust, Agencija za temeljne pravice, evropski nadzornik za varstvo podatkov, Svet Evrope in Združeni narodi; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da se mora ustrezna ocena desetletja protiteroristične politike osredotočiti na ugotavljanje, ali ukrepi EU za preprečevanje terorizma in boj proti njemu temeljijo na dokazih (namesto na domnevah) in potrebah ter ali so dosledni in del celovite protiteroristične strategije EU; ta ocena pa naj temelji na poglobljenem in celostnem ovrednotenju, opravljenem v skladu s členom 70 PDEU, Komisija pa naj o tem poroča na skupnemu parlamentarnemu srečanju odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, odgovornih za nadzor nad protiterorističnimi dejavnostmi, in sicer v šestih mesecih od naročila izvedbe študije; skupina naj za svoje delo uporablja poročila, ki jih pridobi od pomembnih organizacij in agencij, kot so Europol, Eurojust, Agencija za temeljne pravice, evropski nadzornik za varstvo podatkov, Svet Evrope in Združeni narodi;

| 26. | spodbuja celosten in obsežen pristop k protiteroristični politiki, in sicer z uskladitvijo med evropsko varnostno strategijo in strategijo notranje varnost ter okrepitvijo obstoječih mehanizmov usklajevanja med strukturami Sveta za pravosodje in notranje zadeve, agencijami in Evropsko službo za zunanje delovanje; poudarja, da so dobri obveščevalni podatki ključni v boju proti terorizmu in da je EU v edinstvenem položaju za lažjo izmenjavo obveščevalnih podatkov med državami članicami, če za takšno sodelovanje obstaja ustrezna pravna podlaga in je vključeno v redne postopke odločanja, vendar morajo za tako izmenjevanje veljati enaka merila odgovornosti, kot veljajo v državah članicah; zato opozarja, da je zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki, poleg vseh tehničnih sredstev, ki so na voljo, bistveno za boj proti terorističnim mrežam in pravočasno preprečevanje napadov; |
| --- | --- |

26.

spodbuja celosten in obsežen pristop k protiteroristični politiki, in sicer z uskladitvijo med evropsko varnostno strategijo in strategijo notranje varnost ter okrepitvijo obstoječih mehanizmov usklajevanja med strukturami Sveta za pravosodje in notranje zadeve, agencijami in Evropsko službo za zunanje delovanje; poudarja, da so dobri obveščevalni podatki ključni v boju proti terorizmu in da je EU v edinstvenem položaju za lažjo izmenjavo obveščevalnih podatkov med državami članicami, če za takšno sodelovanje obstaja ustrezna pravna podlaga in je vključeno v redne postopke odločanja, vendar morajo za tako izmenjevanje veljati enaka merila odgovornosti, kot veljajo v državah članicah; zato opozarja, da je zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki, poleg vseh tehničnih sredstev, ki so na voljo, bistveno za boj proti terorističnim mrežam in pravočasno preprečevanje napadov;

| 27. | poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, predloži celotno in podrobno ovrednotenje z vsaj naslednjimi elementi:






  (a) | jasno analizo odziva na teroristično grožnjo na podlagi opredelitve v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu ter okvira protiterorističnih ukrepov za obravnavo te grožnje glede na učinkovitost, varnostne pomanjkljivosti, preprečevanje ter povečano varnost v Evropi, vključno z učinkovitostjo in sorazmernostjo agencij EU; |
| --- | --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, predloži celotno in podrobno ovrednotenje z vsaj naslednjimi elementi:

(a)

jasno analizo odziva na teroristično grožnjo na podlagi opredelitve v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu ter okvira protiterorističnih ukrepov za obravnavo te grožnje glede na učinkovitost, varnostne pomanjkljivosti, preprečevanje ter povečano varnost v Evropi, vključno z učinkovitostjo in sorazmernostjo agencij EU;

| (b) | dejstvi, podatki in težnjami v zvezi s teroristično in protiteroristično dejavnostjo; |
| --- | --- |

(b)

dejstvi, podatki in težnjami v zvezi s teroristično in protiteroristično dejavnostjo;

| (c) | celovitim pregledom vseh učinkov protiterorističnih ukrepov na državljanske svoboščine in temeljne pravice, ukrepov tretjih držav z neposrednim učinkom v EU in vseh ukrepov, ki so bili v zvezi s tem sprejeti v povezavi z zunanjimi odnosi, ter sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč; |
| --- | --- |

(c)

celovitim pregledom vseh učinkov protiterorističnih ukrepov na državljanske svoboščine in temeljne pravice, ukrepov tretjih držav z neposrednim učinkom v EU in vseh ukrepov, ki so bili v zvezi s tem sprejeti v povezavi z zunanjimi odnosi, ter sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč;

| 28. | poziva Komisijo, naj jasno navede, kateri ukrepi so namenjeni doseganju ciljev, ki niso povezani z bojem proti terorizmu, oziroma kateri cilji so bili prvotnim protiterorističnim ciljem dodani na področju pregona, politike priseljevanja, javnega zdravja in javnega reda (postopna širitev misij in področja uporabe sistema); |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj jasno navede, kateri ukrepi so namenjeni doseganju ciljev, ki niso povezani z bojem proti terorizmu, oziroma kateri cilji so bili prvotnim protiterorističnim ciljem dodani na področju pregona, politike priseljevanja, javnega zdravja in javnega reda (postopna širitev misij in področja uporabe sistema);

| 29. | poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje popoln in natančen načrt vseh obstoječih protiterorističnih politik v Evropi, pri tem pa naj se osredotoči na zakonodajo EU in na načine, kako je bila prenesena in uveljavljena na ravni EU; hkrati poziva države članice, naj izčrpno ocenijo svoje protiteroristične politike, pri tem pa naj se posebej osredotočijo na interakcijo s politiko EU, podvajanje in pomanjkljivosti, cilj pa naj bo boljše sodelovanje pri ocenjevanju politik EU, vključno z zagotovitvijo boljših korelacijskih tabel za ugotavljanje, katere določbe zakonov držav članic prenašajo različne določbe aktov EU, in za omogočanje njihovih prispevkov v predpisanih rokih, podobno kot pri direktivi o hrambi podatkov; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko komisijo, naj oblikuje popoln in natančen načrt vseh obstoječih protiterorističnih politik v Evropi, pri tem pa naj se osredotoči na zakonodajo EU in na načine, kako je bila prenesena in uveljavljena na ravni EU; hkrati poziva države članice, naj izčrpno ocenijo svoje protiteroristične politike, pri tem pa naj se posebej osredotočijo na interakcijo s politiko EU, podvajanje in pomanjkljivosti, cilj pa naj bo boljše sodelovanje pri ocenjevanju politik EU, vključno z zagotovitvijo boljših korelacijskih tabel za ugotavljanje, katere določbe zakonov držav članic prenašajo različne določbe aktov EU, in za omogočanje njihovih prispevkov v predpisanih rokih, podobno kot pri direktivi o hrambi podatkov;

| 30. | poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, predloži popolno in podrobno poročilo o vseh sredstvih, ki so jih Evropska unija, države članice EU in zasebna podjetja neposredno ali posredno porabili za ukrepe s protiterorističnimi nameni, vključno z ukrepi, ki so posebej usmerjeni k protiterorističnim dejavnostim, osebju, sistemom in podatkovnim zbirkam s področja informacijske tehnologije, ki so povezani z bojem proti terorizmu, k zaščiti temeljnih pravic in varstvu podatkov, demokraciji in pravni državi, k financiranju raziskav, povezanih z bojem proti terorizmu, ter za razvoj ustreznih proračunskih vrstic v proračunu po letu 2001, vključno s sredstvi, ki so bila na tem področju namenjena tretjim državam; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, predloži popolno in podrobno poročilo o vseh sredstvih, ki so jih Evropska unija, države članice EU in zasebna podjetja neposredno ali posredno porabili za ukrepe s protiterorističnimi nameni, vključno z ukrepi, ki so posebej usmerjeni k protiterorističnim dejavnostim, osebju, sistemom in podatkovnim zbirkam s področja informacijske tehnologije, ki so povezani z bojem proti terorizmu, k zaščiti temeljnih pravic in varstvu podatkov, demokraciji in pravni državi, k financiranju raziskav, povezanih z bojem proti terorizmu, ter za razvoj ustreznih proračunskih vrstic v proračunu po letu 2001, vključno s sredstvi, ki so bila na tem področju namenjena tretjim državam;

| 31. | poziva Komisijo, naj preveri, ali se protiteroristični ukrepi ustrezno izvajajo, in naj o svojih ugotovitvah redno poroča Parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj preveri, ali se protiteroristični ukrepi ustrezno izvajajo, in naj o svojih ugotovitvah redno poroča Parlamentu in Svetu;

| 32. | poziva Komisija, naj izvede študijo o stroških protiteroristične politike za zasebni sektor in pregled sektorjev, ki imajo od te politike koristi; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisija, naj izvede študijo o stroških protiteroristične politike za zasebni sektor in pregled sektorjev, ki imajo od te politike koristi;

Demokratični nadzor in odgovornost

| 33. | poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, izvede študijo, s katero bo ugotovila, ali je demokratični nadzor protiteroristične dejavnosti učinkovit, vključno vsaj za naslednja vprašanja:






  (a) | podrobno oceno z ugotovitvijo, ali so nacionalni parlamenti ali Evropski parlament imeli polne pravice in sredstva za nadzor, kot so dostop do podatkov, zadosten čas za temeljit postopek in pravice do spreminjanja predlogov protiterorističnih ukrepov, vključno z ukrepi, sprejetimi v mednarodnih vladnih in nevladnih organih, nezakonodajnimi dejavnostmi EU ali ki jih financira EU, kot so raziskovalni programi, ter ukrepi z ekstrateritorialnim učinkom v EU, ki so jih sprejele tretje države; |
| --- | --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj na podlagi javno dostopnih podatkov ter podatkov, ki jih zagotovijo države članice v okviru člena 70 PDEU, izvede študijo, s katero bo ugotovila, ali je demokratični nadzor protiteroristične dejavnosti učinkovit, vključno vsaj za naslednja vprašanja:

(a)

podrobno oceno z ugotovitvijo, ali so nacionalni parlamenti ali Evropski parlament imeli polne pravice in sredstva za nadzor, kot so dostop do podatkov, zadosten čas za temeljit postopek in pravice do spreminjanja predlogov protiterorističnih ukrepov, vključno z ukrepi, sprejetimi v mednarodnih vladnih in nevladnih organih, nezakonodajnimi dejavnostmi EU ali ki jih financira EU, kot so raziskovalni programi, ter ukrepi z ekstrateritorialnim učinkom v EU, ki so jih sprejele tretje države;

| (b) | potrebo po pregledu protiterorističnih ukrepov za vključitev temeljitega preskusa sorazmernosti; |
| --- | --- |

(b)

potrebo po pregledu protiterorističnih ukrepov za vključitev temeljitega preskusa sorazmernosti;

| (c) | zagotovitev pregleda razvrščanja dokumentov, teženj pri uporabi razvrščanja in podatkov o odobritvah dostopa do dokumentov o boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev pregleda razvrščanja dokumentov, teženj pri uporabi razvrščanja in podatkov o odobritvah dostopa do dokumentov o boju proti terorizmu;

| (d) | pregled instrumentov za demokratičen nadzor čezmejnega sodelovanja obveščevalnih služb, natančneje situacijskega centra Evropske unije, enote za stalno spremljanje, kriznega centra, urada za izmenjavo podatkov pri Svetu in stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti; |
| --- | --- |

(d)

pregled instrumentov za demokratičen nadzor čezmejnega sodelovanja obveščevalnih služb, natančneje situacijskega centra Evropske unije, enote za stalno spremljanje, kriznega centra, urada za izmenjavo podatkov pri Svetu in stalnega odbora za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti;

| 34. | nadalje poziva, naj se pri protiterorističnih ukrepih spoštuje načelo sorazmernosti ter temeljne pravice državljanov, pri čemer morajo biti vsi ukrepi v skladu z zakonodajo in pravno državo; |
| --- | --- |

34.

nadalje poziva, naj se pri protiterorističnih ukrepih spoštuje načelo sorazmernosti ter temeljne pravice državljanov, pri čemer morajo biti vsi ukrepi v skladu z zakonodajo in pravno državo;

| 35. | poziva Komisijo, države članice in pristojne oblasti, naj proučijo nezakonito delovanje ter kršitve človekovih pravic, mednarodnega prava in pravnega reda, kadar obstojijo dokazi ali sum o takšnem ravnanju ali kršitvi, in poziva države članice, naj popravijo tako stanje; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, države članice in pristojne oblasti, naj proučijo nezakonito delovanje ter kršitve človekovih pravic, mednarodnega prava in pravnega reda, kadar obstojijo dokazi ali sum o takšnem ravnanju ali kršitvi, in poziva države članice, naj popravijo tako stanje;

| 36. | z zanimanjem pričakuje sklepe poročila Začasnega odbora Evropskega parlamenta za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA, s katerim bi predstavil spremljanje domnevnega prevoza in nezakonitega pridržanja zapornikov v evropskih državah s strani agencije CIA ter poziva k izvajanju vseh ustreznih priporočil Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

36.

z zanimanjem pričakuje sklepe poročila Začasnega odbora Evropskega parlamenta za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA, s katerim bi predstavil spremljanje domnevnega prevoza in nezakonitega pridržanja zapornikov v evropskih državah s strani agencije CIA ter poziva k izvajanju vseh ustreznih priporočil Evropskega parlamenta;

| 37. | poudarja, da mora EU pomagati ZDA, da najdejo ustrezno rešitev za zaprtje zapora Guantanamo in za zagotovitev poštenega sojenja za zapornike; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da mora EU pomagati ZDA, da najdejo ustrezno rešitev za zaprtje zapora Guantanamo in za zagotovitev poštenega sojenja za zapornike;

| 38. | v tem okviru poziva Svet in Komisijo, naj pri reviziji ukrepov uvrščanja na črne liste in zamrzovanja sredstev zlasti upoštevajo položaj nevladnih organizacij in civilne družbe ter tako zagotovijo, da tovrstne organizacije ne bodo uvrščene na seznam "zaradi združevanja" in da se pri delu s partnerskimi organizacijami ne bodo srečevale z neupravičenimi ovirami; |
| --- | --- |

38.

v tem okviru poziva Svet in Komisijo, naj pri reviziji ukrepov uvrščanja na črne liste in zamrzovanja sredstev zlasti upoštevajo položaj nevladnih organizacij in civilne družbe ter tako zagotovijo, da tovrstne organizacije ne bodo uvrščene na seznam "zaradi združevanja" in da se pri delu s partnerskimi organizacijami ne bodo srečevale z neupravičenimi ovirami;

| 39. | je seznanjen s pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča v najnovejši zadevi Kadi proti Komisiji; poziva vse udeležene, naj se lotijo temeljite revizije režima sankcij ter zagotovijo, da bo popolnoma skladen z mednarodnimi standardi človekovih pravic in načeli pravne države, skladno z vso ustrezno sodno prakso; meni, da bi bilo treba osebam in subjektom, zoper katere so bile uvedene sankcije, posredovati informacije, ki utemeljujejo uvedbo sankcij, ter da bi morale biti upravičene do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

39.

je seznanjen s pritožbo Komisije zoper sodbo Splošnega sodišča v najnovejši zadevi Kadi proti Komisiji; poziva vse udeležene, naj se lotijo temeljite revizije režima sankcij ter zagotovijo, da bo popolnoma skladen z mednarodnimi standardi človekovih pravic in načeli pravne države, skladno z vso ustrezno sodno prakso; meni, da bi bilo treba osebam in subjektom, zoper katere so bile uvedene sankcije, posredovati informacije, ki utemeljujejo uvedbo sankcij, ter da bi morale biti upravičene do učinkovitega pravnega sredstva;

| 40. | poziva Komisijo in Svet, naj preiščeta morebitno zbiranje osebnih podatkov za namene kazenskega pregona brez ustrezne pravne podlage ali z uporabo neregularnih ali celo nezakonitih postopkov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in Svet, naj preiščeta morebitno zbiranje osebnih podatkov za namene kazenskega pregona brez ustrezne pravne podlage ali z uporabo neregularnih ali celo nezakonitih postopkov;

Spremljanje in profiliranje

| 41. | poziva Komisijo, naj obvezno preveri sorazmernost in oceni skupni učinek vsakega predloga, kar zahteva obsežno zbiranje osebnih podatkov, tehnologije za odkrivanje in prepoznavanje, zasledovanje in sledenje, odkrivanje zakonitosti v podatkih in profiliranje, ocenjevanje tveganja in analize vedenja ali podobne tehnike; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj obvezno preveri sorazmernost in oceni skupni učinek vsakega predloga, kar zahteva obsežno zbiranje osebnih podatkov, tehnologije za odkrivanje in prepoznavanje, zasledovanje in sledenje, odkrivanje zakonitosti v podatkih in profiliranje, ocenjevanje tveganja in analize vedenja ali podobne tehnike;

| 42. | poudarja, da je treba izboljšati uporabo podatkov: zbiranje podatkov bi moralo biti dovoljeno le, če je izrecno dokazano, da je nujno, da se ne prekriva z drugimi obstoječimi ukrepi in da ni morebitnih manj vsiljivih ukrepov, in sicer le na osnovi stroge omejitve namena, čim manjšega zbiranja podatkov in ob odločnem izboljšanju izmenjave in obdelave podatkov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba izboljšati uporabo podatkov: zbiranje podatkov bi moralo biti dovoljeno le, če je izrecno dokazano, da je nujno, da se ne prekriva z drugimi obstoječimi ukrepi in da ni morebitnih manj vsiljivih ukrepov, in sicer le na osnovi stroge omejitve namena, čim manjšega zbiranja podatkov in ob odločnem izboljšanju izmenjave in obdelave podatkov;

| 43. | poziva evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Agencijo za temeljne pravice, naj letno poročata o ravni varstva temeljnih pravic in osebnih podatkov na področju protiteroristične politike EU; |
| --- | --- |

43.

poziva evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Agencijo za temeljne pravice, naj letno poročata o ravni varstva temeljnih pravic in osebnih podatkov na področju protiteroristične politike EU;

| 44. | poziva Komisijo in Svet, naj v celoti pojasnita delitev dela med koordinatorjem za boj proti terorizmu in visoko predstavnico; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in Svet, naj v celoti pojasnita delitev dela med koordinatorjem za boj proti terorizmu in visoko predstavnico;

| 45. | poziva koordinatorja za boj proti terorizmu, naj pripravi poročilo o uporabi kadrovskih virov za zbiranje obveščevalnih podatkov in njihovem sodelovanju s tujimi obveščevalnimi službami v evropskih protiterorističnih politikah; |
| --- | --- |

45.

poziva koordinatorja za boj proti terorizmu, naj pripravi poročilo o uporabi kadrovskih virov za zbiranje obveščevalnih podatkov in njihovem sodelovanju s tujimi obveščevalnimi službami v evropskih protiterorističnih politikah;

| 46. | poziva Komisijo, naj predloži predloge za okrepitev varstva državljanskih svoboščin, preglednosti in demokratičnega nadzora v protiterorističnih politikah, kot so izboljšanje dostopa do dokumentov z uvedbo akta EU o dostopu do informacij javnega značaja in okrepitvijo Agencije za temeljne pravice, evropskega nadzornika za varstvo podatkov in delovne skupina za varstvo podatkov iz člena 29; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj predloži predloge za okrepitev varstva državljanskih svoboščin, preglednosti in demokratičnega nadzora v protiterorističnih politikah, kot so izboljšanje dostopa do dokumentov z uvedbo akta EU o dostopu do informacij javnega značaja in okrepitvijo Agencije za temeljne pravice, evropskega nadzornika za varstvo podatkov in delovne skupina za varstvo podatkov iz člena 29;

| 47. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembo okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu, ki je bil zadnjič spremenjen leta 2008, da se tako izboljša standard varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin, med drugim s posodobitvijo opredelitve terorističnih kaznivih dejanj in njene boljše povezanosti z obstoječimi instrumenti za človekove pravice na ravni EU, zlasti z Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj predlaga spremembo okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu, ki je bil zadnjič spremenjen leta 2008, da se tako izboljša standard varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin, med drugim s posodobitvijo opredelitve terorističnih kaznivih dejanj in njene boljše povezanosti z obstoječimi instrumenti za človekove pravice na ravni EU, zlasti z Listino o temeljnih pravicah;

| 48. | poziva Komisijo, naj vključi enotno pravno opredelitev pojma profiliranja; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj vključi enotno pravno opredelitev pojma profiliranja;

| 49. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 16 PDEU, brez poseganja v posebne določbe iz člena 39 PEU, predstavi predlog zakonodajnega okvira za varstvo podatkov, ki bo vključeval skupno zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj na podlagi člena 16 PDEU, brez poseganja v posebne določbe iz člena 39 PEU, predstavi predlog zakonodajnega okvira za varstvo podatkov, ki bo vključeval skupno zunanjo in varnostno politiko;

*

* *

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Varna Evropa v boljšem svetu – Evropska varnostna strategija, ki jo je 12. decembra 2003 v Bruslju odobril Evropski svet in ki je bila sestavljena v skladu s pristojnostmi visokega predstavnika EU Javierja Solane

(2)  Poročilo o izvajanju evropske varnostne strategije – Zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu, S 407/08

(3)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

(4)  UL L 330, 9.12.2008, str. 21.

(5)  Dokument Sveta 14469/4/2005.

(6)  Dokument Sveta 14781/1/2005. Strategija je bila revidirana novembra 2008. Dokument Sveta 15175/2008.

(7)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(8)  UL C 56, 22.2.2011, str. 2.

(9)  SOC 388 – CESE 800/2011.

(10)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(11)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

---

Četrtek, 15. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/55

---

Četrtek, 15. december 2011Proračunski nadzor finančne pomoči EU v Afganistanu

P7_TA(2011)0578

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o proračunskem nadzoru finančne pomoči EU v Afganistanu (2011/2014(INI))

2013/C 168 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana (1), z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2), z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (3) in z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucij z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana (1), z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (2), z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (3) in z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (4),

| — | o upoštevanju svojih resolucij o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 z dne 23. aprila 2009 (5) in za proračunsko leto 2008 z dne 5. maja 2010 (6), |
| --- | --- |

—

o upoštevanju svojih resolucij o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 z dne 23. aprila 2009 (5) in za proračunsko leto 2008 z dne 5. maja 2010 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (7),

| — | ob upoštevanju konference v Kabulu dne 20. julija 2010, na kateri so se donatorji dogovorili, da bodo bolje uskladili svoje programe in se zavezali načelom učinkovitosti pomoči, ter konference v Londonu dne 28. januarja 2010, na kateri so se donatorji dogovorili, da bodo ustanovili neodvisen urad za visoki nadzor in usmerjali več razvojne pomoči prek vlade Islamske republike Afganistan, ob podpori reform struktur in proračuna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference v Kabulu dne 20. julija 2010, na kateri so se donatorji dogovorili, da bodo bolje uskladili svoje programe in se zavezali načelom učinkovitosti pomoči, ter konference v Londonu dne 28. januarja 2010, na kateri so se donatorji dogovorili, da bodo ustanovili neodvisen urad za visoki nadzor in usmerjali več razvojne pomoči prek vlade Islamske republike Afganistan, ob podpori reform struktur in proračuna,

| — | ob upoštevanju odgovorov Komisije na vprašanja Odbora za proračunski nadzor z dne 7. septembra 2010 in 22. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov Komisije na vprašanja Odbora za proračunski nadzor z dne 7. septembra 2010 in 22. junija 2011,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2011 o učinkovitosti in uspešnosti prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2011 o učinkovitosti in uspešnosti prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih,

| — | ob upoštevanju revizijskih poročil posebnega generalnega inšpektorja za afganistansko obnovo (SIGAR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizijskih poročil posebnega generalnega inšpektorja za afganistansko obnovo (SIGAR),

| — | ob upoštevanju revizijskih poročil urada ZDA za vladno odgovornost (GAO) o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizijskih poročil urada ZDA za vladno odgovornost (GAO) o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju revizijskih poročil generalnega inšpektorja Agencije ZDA za mednarodni razvoj (USAID) o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizijskih poročil generalnega inšpektorja Agencije ZDA za mednarodni razvoj (USAID) o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času v Iraku in Afganistanu za kongres ZDA z naslovom Preoblikovanje sklepanja pogodb v vojnem času, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času v Iraku in Afganistanu za kongres ZDA z naslovom Preoblikovanje sklepanja pogodb v vojnem času,

| — | ob upoštevanju osnutka afganistanskega zakona o vrhovni revizijski službi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka afganistanskega zakona o vrhovni revizijski službi,

| — | ob upoštevanju mehiške deklaracije Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI) o neodvisnosti vrhovnih revizijskih institucij, sprejete leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mehiške deklaracije Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI) o neodvisnosti vrhovnih revizijskih institucij, sprejete leta 2007,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za Afganistan in Pakistan, ki ga je Svet sprejel dne 27. oktobra 2009, in njegovih poročil o izvajanju, ki se objavljajo dvakrat letno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za Afganistan in Pakistan, ki ga je Svet sprejel dne 27. oktobra 2009, in njegovih poročil o izvajanju, ki se objavljajo dvakrat letno,

| — | ob upoštevanju sklepa 2011/23 izvršilnega odbora Programa ZN za razvoj, Sklada ZN za prebivalstvo in Urada ZN za projektne storitve, sprejetega na letnem zasedanju leta 2011 (od 6. do 17. junija 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa 2011/23 izvršilnega odbora Programa ZN za razvoj, Sklada ZN za prebivalstvo in Urada ZN za projektne storitve, sprejetega na letnem zasedanju leta 2011 (od 6. do 17. junija 2011),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A7-0388/2011),

| A. | ker je resolucija Parlamenta z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan opredelila številna pomembna vprašanja v zvezi s proračunskim nadzorom finančne pomoči EU v Afganistanu, |
| --- | --- |

A.

ker je resolucija Parlamenta z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan opredelila številna pomembna vprašanja v zvezi s proračunskim nadzorom finančne pomoči EU v Afganistanu,

| B. | ker je organizacija Integrity Watch obvestila, da se je leta 2009 v Afganistanu plačala več kot milijarda dolarjev za podkupnine, |
| --- | --- |

B.

ker je organizacija Integrity Watch obvestila, da se je leta 2009 v Afganistanu plačala več kot milijarda dolarjev za podkupnine,

| C. | ker je Odbor za proračunski nadzor odgovoren za spremljanje stroškovne učinkovitosti izvajanja splošnega proračuna EU, |
| --- | --- |

C.

ker je Odbor za proračunski nadzor odgovoren za spremljanje stroškovne učinkovitosti izvajanja splošnega proračuna EU,

| D. | ker so načela odgovornosti in preglednosti javnega denarja temelj demokracije, |
| --- | --- |

D.

ker so načela odgovornosti in preglednosti javnega denarja temelj demokracije,

| E. | ker je Afganistan ena od držav prejemnic, ki prejmejo največ civilne pomoči iz splošnega proračuna EU, |
| --- | --- |

E.

ker je Afganistan ena od držav prejemnic, ki prejmejo največ civilne pomoči iz splošnega proračuna EU,

| F. | ker je Evropska komisija Afganistanu od leta 2002 namenila več kakor 2 milijardi EUR in izplačala več kakor 1,8 milijarde EUR razvojne in humanitarne pomoči, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska komisija Afganistanu od leta 2002 namenila več kakor 2 milijardi EUR in izplačala več kakor 1,8 milijarde EUR razvojne in humanitarne pomoči,

Prednosti in pomanjkljivosti različnih poti financiranja za zagotavljanje pomoči Afganistanu

| 1. | ponavlja, da lahko Komisija pri porabi sredstev EU v Afganistanu upošteva različne poti financiranja; ponavlja, da vlada Islamske republike Afganistan ne prejema neposredne (sektorske) proračunske pomoči iz splošnega proračuna EU; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da lahko Komisija pri porabi sredstev EU v Afganistanu upošteva različne poti financiranja; ponavlja, da vlada Islamske republike Afganistan ne prejema neposredne (sektorske) proračunske pomoči iz splošnega proračuna EU;

| 2. | ugotavlja, da ima vsaka od poti financiranja, kot so prikazane v tabeli v obrazložitvi, svoje prednosti in pomanjkljivosti glede specifičnih ciljev porabe; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da ima vsaka od poti financiranja, kot so prikazane v tabeli v obrazložitvi, svoje prednosti in pomanjkljivosti glede specifičnih ciljev porabe;

| 3. | meni, da nobene od poti financiranja ne bi smeli izključiti, ker ima vsaka svoje specifične prednosti in pomanjkljivosti; meni, da je treba pomoč razpršiti, da bi po ustrezni poti financiranja zajeli vse posamezne potrebe; |
| --- | --- |

3.

meni, da nobene od poti financiranja ne bi smeli izključiti, ker ima vsaka svoje specifične prednosti in pomanjkljivosti; meni, da je treba pomoč razpršiti, da bi po ustrezni poti financiranja zajeli vse posamezne potrebe;

| 4. | poziva Komisija, naj razmisli o uvedbi neposredne proračunske pomoči v Afganistanu pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji, takoj ko bosta dokazana potrebna makroekonomska stabilnost in dovolj zanesljivo finančno upravljanje, ker je to najboljši instrument za vzpostavljanje zmogljivosti v afganistanski upravi; je prepričan, da bi lahko s tem dosegli vzdržne, dolgoročno usmerjene rezultate; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisija, naj razmisli o uvedbi neposredne proračunske pomoči v Afganistanu pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji, takoj ko bosta dokazana potrebna makroekonomska stabilnost in dovolj zanesljivo finančno upravljanje, ker je to najboljši instrument za vzpostavljanje zmogljivosti v afganistanski upravi; je prepričan, da bi lahko s tem dosegli vzdržne, dolgoročno usmerjene rezultate;

| 5. | meni, da bi morala Komisija oceniti zmogljivost ministrstev vlade Islamske republike Afganistan in da bi se proračunska pomoč lahko začela z omejenimi zneski, ki bi se uporabljali pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji; je seznanjen s primerom drugih donatorskih držav pri uvajanju sektorske proračunske pomoči za tista afganistanska ministrstva, ki izpolnjujejo primerjalna merila glede odgovornosti in preglednosti; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi proračunske pomoči pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji, ne samo na centralni, ampak tudi na deželni in lokalni ravni, takoj ko bodo zagotovljeni potrebni pogoji in izpolnjena zahtevana merila, saj bi to okrepilo vzpostavljanje zmogljivosti na vseh vladnih ravneh; je prepričan, da bi usklajena razpršitev proračunske pomoči za različne upravne ravni tudi okrepila položaj Komisije pri zadevnih subjektih in neodvisnost Komisije pri njenih odnosih s posameznim subjektom; ugotavlja, da taka razpršitev ne sme ogroziti vloge in odgovornosti centralne vlade, zato je pogojena z odobritvijo slednje; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala Komisija oceniti zmogljivost ministrstev vlade Islamske republike Afganistan in da bi se proračunska pomoč lahko začela z omejenimi zneski, ki bi se uporabljali pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji; je seznanjen s primerom drugih donatorskih držav pri uvajanju sektorske proračunske pomoči za tista afganistanska ministrstva, ki izpolnjujejo primerjalna merila glede odgovornosti in preglednosti; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi proračunske pomoči pod strogimi in dobro opredeljenimi pogoji, ne samo na centralni, ampak tudi na deželni in lokalni ravni, takoj ko bodo zagotovljeni potrebni pogoji in izpolnjena zahtevana merila, saj bi to okrepilo vzpostavljanje zmogljivosti na vseh vladnih ravneh; je prepričan, da bi usklajena razpršitev proračunske pomoči za različne upravne ravni tudi okrepila položaj Komisije pri zadevnih subjektih in neodvisnost Komisije pri njenih odnosih s posameznim subjektom; ugotavlja, da taka razpršitev ne sme ogroziti vloge in odgovornosti centralne vlade, zato je pogojena z odobritvijo slednje;

| 6. | hkrati poziva Komisijo, naj izplačilo morebitne prihodnje proračunske pomoči veže na stroge in dobro opredeljene pogoje, ki morajo biti jasni in merljivi; je prepričan, da bi moralo biti mogoče s temi cilji doseči rezultate, ki se bodo lahko ocenjevali s kazalniki in vnaprej določenimi primerjalnimi merili glede odgovornosti in preglednosti; poudarja, da morajo biti izhodišča za ocenjevanje prihodnjega napredka opredeljena od samega začetka; meni da so v tem okviru nadvse pomembni mehanizmi za boj proti korupciji in goljufijam; ugotavlja, da je treba učinkovitost razvojnopolitičnih ukrepov v državah partnericah preverjati na podlagi lokalnih meril; glede tega poudarja izreden pomen usposabljanja delavcev javne uprave, zlasti varnostnih sil in policije; |
| --- | --- |

6.

hkrati poziva Komisijo, naj izplačilo morebitne prihodnje proračunske pomoči veže na stroge in dobro opredeljene pogoje, ki morajo biti jasni in merljivi; je prepričan, da bi moralo biti mogoče s temi cilji doseči rezultate, ki se bodo lahko ocenjevali s kazalniki in vnaprej določenimi primerjalnimi merili glede odgovornosti in preglednosti; poudarja, da morajo biti izhodišča za ocenjevanje prihodnjega napredka opredeljena od samega začetka; meni da so v tem okviru nadvse pomembni mehanizmi za boj proti korupciji in goljufijam; ugotavlja, da je treba učinkovitost razvojnopolitičnih ukrepov v državah partnericah preverjati na podlagi lokalnih meril; glede tega poudarja izreden pomen usposabljanja delavcev javne uprave, zlasti varnostnih sil in policije;

| 7. | ponavlja, da ima Parlament vlogo nadzornika, zato zahteva, naj Komisija te korake uvede na pregleden način, tako da javnosti da na razpolago:






  — | dogovore, sklenjene z vlado Islamske republike Afganistan; |
| --- | --- | --- |

7.

ponavlja, da ima Parlament vlogo nadzornika, zato zahteva, naj Komisija te korake uvede na pregleden način, tako da javnosti da na razpolago:

—

dogovore, sklenjene z vlado Islamske republike Afganistan;

| — | izhodišče, kazalnike, cilje, metode izračuna in vire preverjanja za ocenjevanje napredka in sprejemanje odločitev o izplačilu spremenljivih obrokov morebitne prihodnje proračunske podpore na podlagi uspešnosti; |
| --- | --- |

—

izhodišče, kazalnike, cilje, metode izračuna in vire preverjanja za ocenjevanje napredka in sprejemanje odločitev o izplačilu spremenljivih obrokov morebitne prihodnje proračunske podpore na podlagi uspešnosti;

| — | jasna in standardizirana poročila, ki na objektiven in pregleden način ocenjujejo napredek na podlagi opredeljenih meril in, po potrebi, razloge, zakaj napredek morda ni bil dosežen tako, kakor je bilo sprva načrtovano; |
| --- | --- |

—

jasna in standardizirana poročila, ki na objektiven in pregleden način ocenjujejo napredek na podlagi opredeljenih meril in, po potrebi, razloge, zakaj napredek morda ni bil dosežen tako, kakor je bilo sprva načrtovano;

Odgovornost in nadzor nad sredstvi EU v Afganistanu

Pomanjkljivosti, o katerih poročajo revizorji

| 8. | je seznanjen z nedavnim revizijskim poročilom Evropskega računskega sodišča o sredstvih EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v države, ki so jih prizadeli konflikti, ki obravnava tudi Afganistan; obžaluje pomanjkljivosti pri vodenju projektov v Afganistanu, ki jih je odkrilo Evropsko računsko sodišče, med katerimi so:






  — | pomanjkljivosti pri zasnovi projektov, zaradi katere so projekti nevzdržni in neučinkoviti; |
| --- | --- | --- |

8.

je seznanjen z nedavnim revizijskim poročilom Evropskega računskega sodišča o sredstvih EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v države, ki so jih prizadeli konflikti, ki obravnava tudi Afganistan; obžaluje pomanjkljivosti pri vodenju projektov v Afganistanu, ki jih je odkrilo Evropsko računsko sodišče, med katerimi so:

—

pomanjkljivosti pri zasnovi projektov, zaradi katere so projekti nevzdržni in neučinkoviti;

| — | poročanje agencij Združenih narodov Komisiji, ki zaostaja, je presplošno, usmerjeno v dejavnosti in ne v rezultate ter Komisiji ne omogoča primernega pregleda učinkovitosti določenega projekta; |
| --- | --- |

—

poročanje agencij Združenih narodov Komisiji, ki zaostaja, je presplošno, usmerjeno v dejavnosti in ne v rezultate ter Komisiji ne omogoča primernega pregleda učinkovitosti določenega projekta;

| — | pogoste zamude pri projektih, ki so posledica nerealnih časovnih okvirov; |
| --- | --- |

—

pogoste zamude pri projektih, ki so posledica nerealnih časovnih okvirov;

| 9. | je zaskrbljen zaradi poročil drugih revizorjev, kot so posebni generalni inšpektor ZDA za afganistansko obnovo (SIGAR), urad ZDA za vladno odgovornost (GAO), komisija za sklepanje pogodb v vojnem času in generalni inšpektor Agencije ZDA za mednarodni razvoj (USAID), ki so ugotovili naslednje pomanjkljivosti:






  — | visoko tveganje korupcije in goljufij v državi, kot je nedavno pokazal škandal na Kabulski banki in kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 5 do 9 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, podvrženih goljufiji; tudi poročilo organizacije Integrity Watch, v katerem se poroča, da se je od več kot milijarde dolarjev, ki jo je leta 2009 Afganistan plačal za podkupnine, tretjina porabila za plačevanje različnih javnih storitev (dokumentacija, izobraževanje, zdravstveno varstvo), policija pa naj bi bila najbolj podkupljiv organ; |
| --- | --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi poročil drugih revizorjev, kot so posebni generalni inšpektor ZDA za afganistansko obnovo (SIGAR), urad ZDA za vladno odgovornost (GAO), komisija za sklepanje pogodb v vojnem času in generalni inšpektor Agencije ZDA za mednarodni razvoj (USAID), ki so ugotovili naslednje pomanjkljivosti:

—

visoko tveganje korupcije in goljufij v državi, kot je nedavno pokazal škandal na Kabulski banki in kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 5 do 9 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, podvrženih goljufiji; tudi poročilo organizacije Integrity Watch, v katerem se poroča, da se je od več kot milijarde dolarjev, ki jo je leta 2009 Afganistan plačal za podkupnine, tretjina porabila za plačevanje različnih javnih storitev (dokumentacija, izobraževanje, zdravstveno varstvo), policija pa naj bi bila najbolj podkupljiv organ;

| — | pomanjkanje sposobnosti večine afganistanskih ministrstev za pripravo razpisov in upravljanje s pogodbami, kar je posledica visoke stopnje nepismenosti in slabe usposobljenosti osebja; |
| --- | --- |

—

pomanjkanje sposobnosti večine afganistanskih ministrstev za pripravo razpisov in upravljanje s pogodbami, kar je posledica visoke stopnje nepismenosti in slabe usposobljenosti osebja;

| — | nezanesljive podatkovne zbirke afganistanske nacionalne policije (ANP), saj podatki nihajo od 111 774 do 125 218 policistov, kar sproža dvom o zakonitosti in pravilnosti plač, izplačanih afganistanskim policistom, ki je glavni cilj največjega posamičnega projekta, ki ga financira EU, skrbniškega sklada za javni red in mir (LOTFA); |
| --- | --- |

—

nezanesljive podatkovne zbirke afganistanske nacionalne policije (ANP), saj podatki nihajo od 111 774 do 125 218 policistov, kar sproža dvom o zakonitosti in pravilnosti plač, izplačanih afganistanskim policistom, ki je glavni cilj največjega posamičnega projekta, ki ga financira EU, skrbniškega sklada za javni red in mir (LOTFA);

| — | visoko tveganje izgube sredstev, kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 10 do 20 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, izgubljenih; |
| --- | --- |

—

visoko tveganje izgube sredstev, kot je razvidno iz končnega poročila komisije za sklepanje pogodb v vojnem času, ki ocenjuje, da je bilo 10 do 20 odstotkov celotne pomoči ZDA, porabljene v Iraku in Afganistanu, izgubljenih;

| — | številni zaporedni podizvajalci, kar povzroča kopičenje zamud in splošnih stroškov ter omejuje izvajanje nadzora nad glavnim izvajalcem, pa tudi zmanjšuje delež afganistanskih prebivalcev, ki imajo koristi od projektov; |
| --- | --- |

—

številni zaporedni podizvajalci, kar povzroča kopičenje zamud in splošnih stroškov ter omejuje izvajanje nadzora nad glavnim izvajalcem, pa tudi zmanjšuje delež afganistanskih prebivalcev, ki imajo koristi od projektov;

| — | financirajo se kratkoročni projekti, katerih možnosti za dolgoročno vzdržnost so omejene; |
| --- | --- |

—

financirajo se kratkoročni projekti, katerih možnosti za dolgoročno vzdržnost so omejene;

| — | neobstoj popolne neodvisnosti afganistanskega nadzornega in revizijskega urada od vlade Islamske republike Afganistan; |
| --- | --- |

—

neobstoj popolne neodvisnosti afganistanskega nadzornega in revizijskega urada od vlade Islamske republike Afganistan;

| 10. | meni, da bi morala Komisija upoštevati tudi pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili revizorji ZDA in drugi neevropski revizorji, ki kažejo dejavnike tveganja tudi za projekte, ki jih financira EU, saj so številni enaki oziroma vsaj podobni po naravi; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala Komisija upoštevati tudi pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili revizorji ZDA in drugi neevropski revizorji, ki kažejo dejavnike tveganja tudi za projekte, ki jih financira EU, saj so številni enaki oziroma vsaj podobni po naravi;

Odpravljanje ugotovljenih pomanjkljivosti

| 11. | priznava težke okoliščine, v katerih mora Komisija izplačevati pomoč državi, ki je že več desetletij prizadeta zaradi vojne; poudarja, da je treba tudi preglede na kraju samem opravljati v zelo težkih varnostnih razmerah; poziva Komisijo, naj uporabi alternativne revizijske in kontrolne preglede, ki se še lahko izvajajo na kraju samem v sedanjih varnostnih razmerah; nadalje poziva Komisijo, naj obravnava ugotovljene pomanjkljivosti in financira projekte, če ustrezajo naslednjim merilom:






  — | finančna in operativna dolgoročna vzdržnost; |
| --- | --- | --- |

11.

priznava težke okoliščine, v katerih mora Komisija izplačevati pomoč državi, ki je že več desetletij prizadeta zaradi vojne; poudarja, da je treba tudi preglede na kraju samem opravljati v zelo težkih varnostnih razmerah; poziva Komisijo, naj uporabi alternativne revizijske in kontrolne preglede, ki se še lahko izvajajo na kraju samem v sedanjih varnostnih razmerah; nadalje poziva Komisijo, naj obravnava ugotovljene pomanjkljivosti in financira projekte, če ustrezajo naslednjim merilom:

—

finančna in operativna dolgoročna vzdržnost;

| — | spodbujanje afganistanske zavezanosti projektu v največji možni meri; |
| --- | --- |

—

spodbujanje afganistanske zavezanosti projektu v največji možni meri;

| — | odprava dejavnika tveganja goljufije in korupcije v največji možni meri; |
| --- | --- |

—

odprava dejavnika tveganja goljufije in korupcije v največji možni meri;

| 12. | poziva Komisijo, naj opredeli dejavnike tveganja v zvezi s korupcijo, goljufijami, vzdržnostjo projektov, številnimi zaporednimi podizvajalci in drugimi viri tratenja in zlorabe sredstev; poleg tega poziva Komisijo, naj jih še naprej primerno obravnava v sporazumih o donaciji in v trgovinskih pogodbah ter tesno spremlja uporabo teh pravil; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj opredeli dejavnike tveganja v zvezi s korupcijo, goljufijami, vzdržnostjo projektov, številnimi zaporednimi podizvajalci in drugimi viri tratenja in zlorabe sredstev; poleg tega poziva Komisijo, naj jih še naprej primerno obravnava v sporazumih o donaciji in v trgovinskih pogodbah ter tesno spremlja uporabo teh pravil;

| 13. | poudarja, da je za demokracijo ključnega pomena obstoj vrhovne revizijske institucije, ki je finančno in operativno v celoti neodvisna od izvršilne veje in ki ima dovolj zmogljivosti in finančnih sredstev za izvajanje finančnih revizij ter revizij skladnosti in uspešnosti v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je za demokracijo ključnega pomena obstoj vrhovne revizijske institucije, ki je finančno in operativno v celoti neodvisna od izvršilne veje in ki ima dovolj zmogljivosti in finančnih sredstev za izvajanje finančnih revizij ter revizij skladnosti in uspešnosti v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi;

| 14. | je zaskrbljen zaradi poročil iz različnih zanesljivih in neodvisnih virov, da afganistanski organi na najvišji ravni ovirajo protikorupcijske preiskave afganistanskih tožilcev proti uradnikom, kot so guvernerji; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi poročil iz različnih zanesljivih in neodvisnih virov, da afganistanski organi na najvišji ravni ovirajo protikorupcijske preiskave afganistanskih tožilcev proti uradnikom, kot so guvernerji;

| 15. | obžaluje, da novi osnutek zakonodaje o nadzornem in revizijskem uradu še vedno ni določil popolne neodvisnosti, glede na to, da na primer generalnega revizorja in njegovega namestnika imenuje izvršilna veja oblasti namesto zakonodajna; poudarja, da to ni skladno z mehiško deklaracijo o neodvisnosti vrhovnih revizijskih institucij; zato poziva Komisijo, naj vztraja pri vzpostavitvi popolne finančne in operativne neodvisnosti afganistanskega nadzornega in revizijskega urada v zakonodaji in pri okrepitvi zmogljivosti; opozarja Komisijo, da bi morali biti popolna neodvisnost, zadostne zmogljivosti in financiranje nadzornega in revizijskega urada osnovni pogoji za uvedbo neposredne proračunske pomoči; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da novi osnutek zakonodaje o nadzornem in revizijskem uradu še vedno ni določil popolne neodvisnosti, glede na to, da na primer generalnega revizorja in njegovega namestnika imenuje izvršilna veja oblasti namesto zakonodajna; poudarja, da to ni skladno z mehiško deklaracijo o neodvisnosti vrhovnih revizijskih institucij; zato poziva Komisijo, naj vztraja pri vzpostavitvi popolne finančne in operativne neodvisnosti afganistanskega nadzornega in revizijskega urada v zakonodaji in pri okrepitvi zmogljivosti; opozarja Komisijo, da bi morali biti popolna neodvisnost, zadostne zmogljivosti in financiranje nadzornega in revizijskega urada osnovni pogoji za uvedbo neposredne proračunske pomoči;

| 16. | poziva Komisijo, naj razmisli o izvajanju obiskov za nadzor in spremljanje skupaj z afganistanskim nadzornim in revizijskim uradom; v zvezi s tem predlaga, naj se okrepi medsebojna izmenjava revizijskega znanja ter znanja in veščin s področja usposabljanja med odgovornimi organi; to je priložnost za izboljšanje medsebojnega razumevanja in vzpostavljanje zmogljivosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj razmisli o izvajanju obiskov za nadzor in spremljanje skupaj z afganistanskim nadzornim in revizijskim uradom; v zvezi s tem predlaga, naj se okrepi medsebojna izmenjava revizijskega znanja ter znanja in veščin s področja usposabljanja med odgovornimi organi; to je priložnost za izboljšanje medsebojnega razumevanja in vzpostavljanje zmogljivosti;

Izboljšanje odgovornosti glede pomoči, usmerjene prek agencij ZN v Afganistanu

| 17. | ponavlja, da nekatere izmed najpomembnejših projektov, ki se v Afganistanu financirajo iz splošnega proračuna EU, upravlja in izvaja Program ZN za razvoj (UNDP); |
| --- | --- |

17.

ponavlja, da nekatere izmed najpomembnejših projektov, ki se v Afganistanu financirajo iz splošnega proračuna EU, upravlja in izvaja Program ZN za razvoj (UNDP);

| 18. | ponavlja, da ima Evropsko računsko sodišče na podlagi člena 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravico, da, po potrebi, opravlja svojo revizijo na kraju samem v prostorih vsakega organa, urada ali agencije, ki upravlja s prihodki ali odhodki v imenu Unije; |
| --- | --- |

18.

ponavlja, da ima Evropsko računsko sodišče na podlagi člena 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije pravico, da, po potrebi, opravlja svojo revizijo na kraju samem v prostorih vsakega organa, urada ali agencije, ki upravlja s prihodki ali odhodki v imenu Unije;

| 19. | opozarja tudi, da je Parlament že večkrat pozival Komisijo, naj poveča preglednost in odgovornost projektov, ki jih upravljajo ZN, zlasti skrbniških skladov, v katerih je udeleženih več donatorjev, npr. z uvedbo izjave o zanesljivosti; |
| --- | --- |

19.

opozarja tudi, da je Parlament že večkrat pozival Komisijo, naj poveča preglednost in odgovornost projektov, ki jih upravljajo ZN, zlasti skrbniških skladov, v katerih je udeleženih več donatorjev, npr. z uvedbo izjave o zanesljivosti;

| 20. | je seznanjen z nedavnim sklepom izvršilnega odbora Programa ZN za razvoj (UNDP), Sklada združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) in Urada Združenih narodov za projektne storitve (UNOPS), sprejetim na letnem zasedanju leta 2011 (od 6. do 17. junija 2011), da se medvladnim donatorskim organizacijam, kot so institucije Evropske unije, odobrijo podobne pravice do dostopa do internih revizijskih poročil, kot jih imajo države članice ZN; kljub temu meni, da je potreben nadaljnji napredek, da se izboljša poročanje o porabi sredstev EU z zagotavljanjem informacij o rezultatih namesto o ukrepih; poleg tega poziva Komisijo, naj povabi druge agencije ZN, naj sprejmejo enako politiko kot UNDP, UNFPA in UNOPS; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sklad Združenih narodov za otroke (UNICEF) sprejel sklep, da bo sledil tej politiki; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z nedavnim sklepom izvršilnega odbora Programa ZN za razvoj (UNDP), Sklada združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) in Urada Združenih narodov za projektne storitve (UNOPS), sprejetim na letnem zasedanju leta 2011 (od 6. do 17. junija 2011), da se medvladnim donatorskim organizacijam, kot so institucije Evropske unije, odobrijo podobne pravice do dostopa do internih revizijskih poročil, kot jih imajo države članice ZN; kljub temu meni, da je potreben nadaljnji napredek, da se izboljša poročanje o porabi sredstev EU z zagotavljanjem informacij o rezultatih namesto o ukrepih; poleg tega poziva Komisijo, naj povabi druge agencije ZN, naj sprejmejo enako politiko kot UNDP, UNFPA in UNOPS; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sklad Združenih narodov za otroke (UNICEF) sprejel sklep, da bo sledil tej politiki;

| 21. | meni tudi, da je v prihodnje potreben bolj daljnosežen pristop, da bi v celoti izpolnili večkratne pozive Parlamenta k večji preglednosti in odgovornosti v povezavi z učinkovitostjo in uspešnostjo; poziva Evropsko računsko sodišče, naj se poskuša sporazumeti z agencijami ZN, da bi se dogovorili o skupnih revizijskih standardih, ki bodo v celoti skladni z mednarodnimi revizijskimi standardi in s pomočjo katerih bo sprejeta izjava o zanesljivosti; |
| --- | --- |

21.

meni tudi, da je v prihodnje potreben bolj daljnosežen pristop, da bi v celoti izpolnili večkratne pozive Parlamenta k večji preglednosti in odgovornosti v povezavi z učinkovitostjo in uspešnostjo; poziva Evropsko računsko sodišče, naj se poskuša sporazumeti z agencijami ZN, da bi se dogovorili o skupnih revizijskih standardih, ki bodo v celoti skladni z mednarodnimi revizijskimi standardi in s pomočjo katerih bo sprejeta izjava o zanesljivosti;

| 22. | opozarja na tekoča prizadevanja delovne skupine za odgovornost za pomoč ob nesrečah in za revidiranje te pomoči, ustanovljene v okviru Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI), ki jo vodi član Evropskega računskega sodišča (8); podpira njega dva glavna cilja:






  — | opredelitev smernic in dobre prakse na področju odgovornosti z zagotavljanjem jasnih, preglednih in standardiziranih informacij vsem interesnim skupinam (donatorjem, upravičencem, mednarodnim organizacijam, nevladnim organizacijam) z namenom doseči enoten celovit model poročanja; |
| --- | --- | --- |

22.

opozarja na tekoča prizadevanja delovne skupine za odgovornost za pomoč ob nesrečah in za revidiranje te pomoči, ustanovljene v okviru Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI), ki jo vodi član Evropskega računskega sodišča (8); podpira njega dva glavna cilja:

—

opredelitev smernic in dobre prakse na področju odgovornosti z zagotavljanjem jasnih, preglednih in standardiziranih informacij vsem interesnim skupinam (donatorjem, upravičencem, mednarodnim organizacijam, nevladnim organizacijam) z namenom doseči enoten celovit model poročanja;

| — | opredelitev smernic in dobre prakse na področju revizije z namenom doseči enoten koncept revizije, ki bi pomenil, da se vsak euro revidira samo enkrat, revizijo pa opravi zunanji revizor, ki zadosti potrebam po odgovornosti vseh interesnih skupin; |
| --- | --- |

—

opredelitev smernic in dobre prakse na področju revizije z namenom doseči enoten koncept revizije, ki bi pomenil, da se vsak euro revidira samo enkrat, revizijo pa opravi zunanji revizor, ki zadosti potrebam po odgovornosti vseh interesnih skupin;

| 23. | pozdravlja prizadevanja delovne skupine INTOSAI in jo spodbuja, naj izpolni svoj mandat v določenem roku; meni, da bi se rezultati lahko uporabljali tudi v splošnejšem okviru, saj številni izzivi pomoči ob nesrečah veljajo tudi za razvojno pomoč na območjih, ki so jih prizadeli konflikti; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja prizadevanja delovne skupine INTOSAI in jo spodbuja, naj izpolni svoj mandat v določenem roku; meni, da bi se rezultati lahko uporabljali tudi v splošnejšem okviru, saj številni izzivi pomoči ob nesrečah veljajo tudi za razvojno pomoč na območjih, ki so jih prizadeli konflikti;

| 24. | meni, da je to primeren način obvladovanja izzivov na področju odgovornosti, s kakršnimi se srečujejo agencije ZN; |
| --- | --- |

24.

meni, da je to primeren način obvladovanja izzivov na področju odgovornosti, s kakršnimi se srečujejo agencije ZN;

| 25. | zato poziva Evropsko računsko sodišče in ustrezne urade ZN, naj začnejo dialog z namenom iskanja rešitve za preostala vprašanja; poudarja prednosti režima enotne revizije v tem okviru, saj bi povečal učinkovitost revizijskega dela; sodi, da je delo delovne skupine INTOSAI v tem okviru zelo pomembno, in poziva Evropsko računsko sodišče, naj si na tej podlagi prizadeva poiskati sporazum z uradi ZN; |
| --- | --- |

25.

zato poziva Evropsko računsko sodišče in ustrezne urade ZN, naj začnejo dialog z namenom iskanja rešitve za preostala vprašanja; poudarja prednosti režima enotne revizije v tem okviru, saj bi povečal učinkovitost revizijskega dela; sodi, da je delo delovne skupine INTOSAI v tem okviru zelo pomembno, in poziva Evropsko računsko sodišče, naj si na tej podlagi prizadeva poiskati sporazum z uradi ZN;

| 26. | v tem okviru ponavlja, da Parlament že dolgo poziva k ustanoviti evropskega skrbniškega sklada, v katerem je udeleženih več donatorjev, in izpostavlja predlog Komisije, naj bi revidirana finančna uredba (KOM(2010)0815) zagotovila pravno podlago za vzpostavitev lastnega skrbniškega sklada, v katerem je udeleženih več donatorjev; meni, da je to način, da se odgovornost zagotovi v največji možni meri, saj vse agencije ZN, ki upravljajo skrbniške sklade, v katerih je udeleženih več donatorjev, ne izpolnjujejo standardov EU glede preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

26.

v tem okviru ponavlja, da Parlament že dolgo poziva k ustanoviti evropskega skrbniškega sklada, v katerem je udeleženih več donatorjev, in izpostavlja predlog Komisije, naj bi revidirana finančna uredba (KOM(2010)0815) zagotovila pravno podlago za vzpostavitev lastnega skrbniškega sklada, v katerem je udeleženih več donatorjev; meni, da je to način, da se odgovornost zagotovi v največji možni meri, saj vse agencije ZN, ki upravljajo skrbniške sklade, v katerih je udeleženih več donatorjev, ne izpolnjujejo standardov EU glede preglednosti in odgovornosti;

Usklajevanje pomoči donatorske skupnosti

| 27. | ugotavlja, da učinkovitost pomoči in usklajevanje donatorjev v Afganistanu strukturno ovira dejstvo, da se številni donatorji nagibajo h kratkoročnim rezultatom brez zadostne uskladitve s potrebami vlade Islamske republike Afganistan in prebivalcev Afganistana; ugotavlja, da stroge geografske preference, povezane s prisotnostjo vojaških enot in regionalno segmentacijo po državah donatorkah, ne spodbujajo usklajevanja donatorjev in povečujejo tveganje podvajanj in neučinkovite porabe finančne pomoči; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da učinkovitost pomoči in usklajevanje donatorjev v Afganistanu strukturno ovira dejstvo, da se številni donatorji nagibajo h kratkoročnim rezultatom brez zadostne uskladitve s potrebami vlade Islamske republike Afganistan in prebivalcev Afganistana; ugotavlja, da stroge geografske preference, povezane s prisotnostjo vojaških enot in regionalno segmentacijo po državah donatorkah, ne spodbujajo usklajevanja donatorjev in povečujejo tveganje podvajanj in neučinkovite porabe finančne pomoči;

| 28. | je seznanjen s sklepi Sveta o okrepitvi ukrepov EU v Afganistanu in Pakistanu, s tem povezanim polletnim poročanjem, modro knjigo Evropske komisije za leto 2009, ki vključuje vso pomoč iz splošnega proračuna EU in nacionalnih proračunov držav članic, ter nedavnim imenovanjem vodje delegacije EU/posebnega predstavnika EU, ki ima tako dvojni mandat; sodi, da so to dobri koraki na poti k boljšemu usklajevanju prizadevanj EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen s sklepi Sveta o okrepitvi ukrepov EU v Afganistanu in Pakistanu, s tem povezanim polletnim poročanjem, modro knjigo Evropske komisije za leto 2009, ki vključuje vso pomoč iz splošnega proračuna EU in nacionalnih proračunov držav članic, ter nedavnim imenovanjem vodje delegacije EU/posebnega predstavnika EU, ki ima tako dvojni mandat; sodi, da so to dobri koraki na poti k boljšemu usklajevanju prizadevanj EU in njenih držav članic;

| 29. | pričakuje, da bo ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) izboljšala koordinacijo in vzajemno delovanje ter povečala preglednost pri izvajanju projektov EU, prav tako pa zagotovila bolj trajnostno in učinkovitejšo uporabo sredstev EU v Afganistanu; pričakuje tudi, da bodo odgovornosti v delegaciji EU jasno določene; |
| --- | --- |

29.

pričakuje, da bo ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) izboljšala koordinacijo in vzajemno delovanje ter povečala preglednost pri izvajanju projektov EU, prav tako pa zagotovila bolj trajnostno in učinkovitejšo uporabo sredstev EU v Afganistanu; pričakuje tudi, da bodo odgovornosti v delegaciji EU jasno določene;

| 30. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva usklajevati pomoč, ne samo z državami članicami, ampak tudi z drugimi mednarodnimi donatorji, na primer s sprejetjem skupnih pristopov za posamezen sektor, ki bodo dopolnili geografski pristop; v tem okviru poudarja pomembno vlogo misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (UNAMA) in afganistanskega ministrstva za finance; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva usklajevati pomoč, ne samo z državami članicami, ampak tudi z drugimi mednarodnimi donatorji, na primer s sprejetjem skupnih pristopov za posamezen sektor, ki bodo dopolnili geografski pristop; v tem okviru poudarja pomembno vlogo misije Združenih narodov za pomoč v Afganistanu (UNAMA) in afganistanskega ministrstva za finance;

| 31. | poudarja dejstvo, da je treba naložbe mednarodne skupnosti v Afganistanu uskladiti s potrebami vlade Islamske republike Afganistan in prebivalcev Afganistana; |
| --- | --- |

31.

poudarja dejstvo, da je treba naložbe mednarodne skupnosti v Afganistanu uskladiti s potrebami vlade Islamske republike Afganistan in prebivalcev Afganistana;

Izboljšanje poročanja

| 32. | opominja Komisijo, da jo je Parlament pozval (9), naj mu predloži letno poročilo o Afganistanu, ki bo vsebovalo podrobno oceno učinkovitosti in učinka pomoči, ter izjavo o zanesljivosti, v kateri bodo podrobno navedeni delež pomoči, ki se spremlja, ugotovljene pomanjkljivosti in sprejeti ukrepi; ponavlja to zahtevo in poziva Komisijo, naj v celoti izvede priporočilo Parlamenta za predložitev letnega poročila o izvajanju pomoči v Afganistanu in nadzoru nad njim; |
| --- | --- |

32.

opominja Komisijo, da jo je Parlament pozval (9), naj mu predloži letno poročilo o Afganistanu, ki bo vsebovalo podrobno oceno učinkovitosti in učinka pomoči, ter izjavo o zanesljivosti, v kateri bodo podrobno navedeni delež pomoči, ki se spremlja, ugotovljene pomanjkljivosti in sprejeti ukrepi; ponavlja to zahtevo in poziva Komisijo, naj v celoti izvede priporočilo Parlamenta za predložitev letnega poročila o izvajanju pomoči v Afganistanu in nadzoru nad njim;

| 33. | ugotavlja potrebo po povečanju preglednosti porabe sredstev EU in odgovornosti v zvezi z njo ter po pomoči državam članicam EU in drugim donatorjem, da se izognejo običajnim pastem; zato poziva Komisijo, naj da javnosti na razpolago poročila o svojih misijah spremljanja, ki je usmerjeno v rezultate, misijah preverjanja, ki se opravljajo za sredstva EU, usmerjena prek agencij ZN, ter druga revizijska in ocenjevalna poročila; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja potrebo po povečanju preglednosti porabe sredstev EU in odgovornosti v zvezi z njo ter po pomoči državam članicam EU in drugim donatorjem, da se izognejo običajnim pastem; zato poziva Komisijo, naj da javnosti na razpolago poročila o svojih misijah spremljanja, ki je usmerjeno v rezultate, misijah preverjanja, ki se opravljajo za sredstva EU, usmerjena prek agencij ZN, ter druga revizijska in ocenjevalna poročila;

Izzivi za prihodnost

| 34. | je seznanjen z nedavno napovedjo predsednika Združenih držav Amerike, da bo umaknil približno eno tretjino ameriških vojaških enot do poletja 2012 in predal odgovornost afganistanskim varnostnim silam do leta 2014; opozarja na pomen stabilnih varnostnih razmer za pravilen nadzor nad sredstvi EU, saj je poslabšanje varnostnih razmer v Afganistanu že otežilo Komisiji in drugim organizacijam izvajanje nadzornih obiskov na kraju samem v Afganistanu; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen z nedavno napovedjo predsednika Združenih držav Amerike, da bo umaknil približno eno tretjino ameriških vojaških enot do poletja 2012 in predal odgovornost afganistanskim varnostnim silam do leta 2014; opozarja na pomen stabilnih varnostnih razmer za pravilen nadzor nad sredstvi EU, saj je poslabšanje varnostnih razmer v Afganistanu že otežilo Komisiji in drugim organizacijam izvajanje nadzornih obiskov na kraju samem v Afganistanu;

| 35. | poudarja, da bi lahko umik vojaških enot negativno vplival na gospodarstvo v Afganistanu; opozarja, da velika večina afganistanskega proračuna in afganistanskega bruto domačega proizvoda izvira iz tuje pomoči; ugotavlja, da je gospodarsko okrevanje ključno za celovit razvoj Afganistana; meni, da se bo zaradi zmanjšanja vojaške pomoči okrepil pomen civilne pomoči Afganistanu; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi lahko umik vojaških enot negativno vplival na gospodarstvo v Afganistanu; opozarja, da velika večina afganistanskega proračuna in afganistanskega bruto domačega proizvoda izvira iz tuje pomoči; ugotavlja, da je gospodarsko okrevanje ključno za celovit razvoj Afganistana; meni, da se bo zaradi zmanjšanja vojaške pomoči okrepil pomen civilne pomoči Afganistanu;

| 36. | meni, da bi to lahko predstavljajo tudi priložnost za prerazporeditev omejenih virov na tiste projekte, ki bodo najverjetneje dosegli dolgoročne rezultate; ponavlja potrebo po večji gospodarski vzdržnosti projektov in je prepričan, da bi se s tem izognili pritiskom na donatorje, naj izplačajo trenutno razpoložljiva sredstva, ter na prejemnike, naj izvedejo projekte, ki nimajo dolgoročne perspektive; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi to lahko predstavljajo tudi priložnost za prerazporeditev omejenih virov na tiste projekte, ki bodo najverjetneje dosegli dolgoročne rezultate; ponavlja potrebo po večji gospodarski vzdržnosti projektov in je prepričan, da bi se s tem izognili pritiskom na donatorje, naj izplačajo trenutno razpoložljiva sredstva, ter na prejemnike, naj izvedejo projekte, ki nimajo dolgoročne perspektive;

| 37. | meni, da morajo biti civilna družba in poslanci vključeni v vse faze izvajanja, nadzora in ocenjevanja rezultatov in da mora biti ta zahteva odločilno merilo upravičenosti do proračunske podpore; |
| --- | --- |

37.

meni, da morajo biti civilna družba in poslanci vključeni v vse faze izvajanja, nadzora in ocenjevanja rezultatov in da mora biti ta zahteva odločilno merilo upravičenosti do proračunske podpore;

| 38. | meni, da je za prihodnost Afganistana bistveno neprekinjeno in večje prizadevanje mednarodne skupnosti za okrepitev zmogljivosti in neodvisnosti sodstva; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v zvezi s tem in začnejo konstruktiven in okrepljen dialog z vlado Islamske republike Afganistan, da se zagotovi, da bo učinkovit in neodvisen sodni organ ostal skupni cilj vseh akterjev, udeleženih v razvoju Afganistana; |
| --- | --- |

38.

meni, da je za prihodnost Afganistana bistveno neprekinjeno in večje prizadevanje mednarodne skupnosti za okrepitev zmogljivosti in neodvisnosti sodstva; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v zvezi s tem in začnejo konstruktiven in okrepljen dialog z vlado Islamske republike Afganistan, da se zagotovi, da bo učinkovit in neodvisen sodni organ ostal skupni cilj vseh akterjev, udeleženih v razvoju Afganistana;

| 39. | poudarja, da so ukrepi za boj proti korupciji zelo pomemben del mirovnega procesa v Afganistanu, saj podkupovanje povzroča nepravilno dodelitev sredstev, je ovira za dostop do osnovnih javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter je velika ovira za družbeno-gospodarski razvoj države; prav tako poudarja, da korupcija spodkopava zaupanje v javni sektor in vlado ter zato pomeni glavno grožnjo za državno stabilnost; zato poziva EU, naj pri zagotavljanju pomoči Afganistanu nameni posebno pozornost boju proti korupciji; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da so ukrepi za boj proti korupciji zelo pomemben del mirovnega procesa v Afganistanu, saj podkupovanje povzroča nepravilno dodelitev sredstev, je ovira za dostop do osnovnih javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje, ter je velika ovira za družbeno-gospodarski razvoj države; prav tako poudarja, da korupcija spodkopava zaupanje v javni sektor in vlado ter zato pomeni glavno grožnjo za državno stabilnost; zato poziva EU, naj pri zagotavljanju pomoči Afganistanu nameni posebno pozornost boju proti korupciji;

| 40. | je zelo zaskrbljen, ker se velik del mednarodne pomoči izgubi med distribucijskim procesom, ter ugotavlja, da za to obstajajo štiri razlogi: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija; zato poziva EU, naj v skladu s tem spremlja stroške in učinkovitost vse pomoči EU za Afganistan, da se zagotovi učinkovitejša poraba; |
| --- | --- |

40.

je zelo zaskrbljen, ker se velik del mednarodne pomoči izgubi med distribucijskim procesom, ter ugotavlja, da za to obstajajo štiri razlogi: izgubljanje sredstev, prekomerni stroški posredovanja in varnosti, prekomerno zaračunavanje in korupcija; zato poziva EU, naj v skladu s tem spremlja stroške in učinkovitost vse pomoči EU za Afganistan, da se zagotovi učinkovitejša poraba;

| 41. | meni, da je razvoj varnostnih razmer v Afganistanu glavni prihodnji izziv za obnovo Afganistana, in poziva Komisijo, naj skupaj z mednarodno skupnostjo razvije strategijo, kako Afganistanu zagotoviti varnost in spodbujati gospodarstvo, ki lahko shaja brez pomoči, med drugim zaradi primernega nadzorovanja pomoči; |
| --- | --- |

41.

meni, da je razvoj varnostnih razmer v Afganistanu glavni prihodnji izziv za obnovo Afganistana, in poziva Komisijo, naj skupaj z mednarodno skupnostjo razvije strategijo, kako Afganistanu zagotoviti varnost in spodbujati gospodarstvo, ki lahko shaja brez pomoči, med drugim zaradi primernega nadzorovanja pomoči;

| 42. | poudarja, da sta enakost spolov in pravice žensk ključni vprašanji, tako v nacionalni strategiji razvoja afganistanske vlade kot tudi v nacionalnem strateškem dokumentu za obdobje 2007–2013, ki se nanaša na prihodnjo integracijo načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da sta enakost spolov in pravice žensk ključni vprašanji, tako v nacionalni strategiji razvoja afganistanske vlade kot tudi v nacionalnem strateškem dokumentu za obdobje 2007–2013, ki se nanaša na prihodnjo integracijo načela enakosti spolov;

Pogled s stališča politike za zunanje zadeve

| 43. | znova poudarja zavezo EU, da bo še naprej nudila podporo Afganistanu; poudarja, da bi moral biti splošni cilj razvojne pomoči EU Afganistanu podpora pri dolgoročnem trajnostnem razvoju države, med drugim pri izboljšavah na področju socialno-gospodarskih standardov, lažjem ustvarjanju delovnih mest ter ustanavljanju malih in srednjih podjetij, krepitvi izobraževalnega sektorja in pri zagotavljanju enakosti spolov; poudarja, da bi morala pomoč olajšati nadaljnjo gradnjo zmogljivosti v javni upravi, okrepiti pravno državo in zmanjšati korupcijo, s čimer bi pripomogli k prenosu odgovornosti za varnost na vlado Islamske republike Afganistan; priporoča, da se del finančne pomoči za Afganistan nameni za petletni načrt za postopno odpravo pridelovanja opija, ki bi ga nadomestili z drugimi pridelki; poudarja, da je treba omogočiti podregijsko sodelovanje z uporabo pomoči za čezmejna vprašanja; |
| --- | --- |

43.

znova poudarja zavezo EU, da bo še naprej nudila podporo Afganistanu; poudarja, da bi moral biti splošni cilj razvojne pomoči EU Afganistanu podpora pri dolgoročnem trajnostnem razvoju države, med drugim pri izboljšavah na področju socialno-gospodarskih standardov, lažjem ustvarjanju delovnih mest ter ustanavljanju malih in srednjih podjetij, krepitvi izobraževalnega sektorja in pri zagotavljanju enakosti spolov; poudarja, da bi morala pomoč olajšati nadaljnjo gradnjo zmogljivosti v javni upravi, okrepiti pravno državo in zmanjšati korupcijo, s čimer bi pripomogli k prenosu odgovornosti za varnost na vlado Islamske republike Afganistan; priporoča, da se del finančne pomoči za Afganistan nameni za petletni načrt za postopno odpravo pridelovanja opija, ki bi ga nadomestili z drugimi pridelki; poudarja, da je treba omogočiti podregijsko sodelovanje z uporabo pomoči za čezmejna vprašanja;

| 44. | ponovno poudarja, da je treba čim prej povečati učinkovitost pomoči, saj mnogi razvojni kazalniki še ne kažejo bistvenega izboljšanja, korupcija in dolga distribucijska veriga mednarodne pomoči pa ostajata glavna ovira za zagotavljanje osnovnih storitev za prebivalce; poziva Evropsko unijo in države članice, naj na učinkovit način uporabijo vsa razpoložljiva finančna sredstva za doseganje tega cilja, vključno s prihodnjimi skrbniškimi skladi EU, ko bodo vzpostavljeni, kar bo zagotovilo izvajanje osnovnih storitev za prebivalstvo; |
| --- | --- |

44.

ponovno poudarja, da je treba čim prej povečati učinkovitost pomoči, saj mnogi razvojni kazalniki še ne kažejo bistvenega izboljšanja, korupcija in dolga distribucijska veriga mednarodne pomoči pa ostajata glavna ovira za zagotavljanje osnovnih storitev za prebivalce; poziva Evropsko unijo in države članice, naj na učinkovit način uporabijo vsa razpoložljiva finančna sredstva za doseganje tega cilja, vključno s prihodnjimi skrbniškimi skladi EU, ko bodo vzpostavljeni, kar bo zagotovilo izvajanje osnovnih storitev za prebivalstvo;

| 45. | ugotavlja, da je velika večina virov za socialno-gospodarski razvoj Afganistana usmerjena prek mednarodnih mehanizmov, vendar znaten delež te pomoči ne doseže upravičencev, torej prebivalcev Afganistana; poudarja, da bi morala imeti EU, še zlasti pa Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje vodilno vlogo pri izboljševanju usklajevanja med donatorji v tesnem sodelovanju z drugimi osrednjimi donatorji, kot so ZDA in Japonska, ter poziva k podrobni oceni učinkovitosti pomoči, da se izboljša preglednost pomoči in okrepi odgovornost donatorjev; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je velika večina virov za socialno-gospodarski razvoj Afganistana usmerjena prek mednarodnih mehanizmov, vendar znaten delež te pomoči ne doseže upravičencev, torej prebivalcev Afganistana; poudarja, da bi morala imeti EU, še zlasti pa Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje vodilno vlogo pri izboljševanju usklajevanja med donatorji v tesnem sodelovanju z drugimi osrednjimi donatorji, kot so ZDA in Japonska, ter poziva k podrobni oceni učinkovitosti pomoči, da se izboljša preglednost pomoči in okrepi odgovornost donatorjev;

| 46. | meni, da ima Evropska unija kot ena od največjih donatorjev uradne razvojne in humanitarne pomoči Afganistanu (več kot 2 milijardi EUR med letom 2002 in koncem leta 2010) posebno odgovornost, da oceni, ali ta sredstva dosežejo prejemnike in izboljšajo njihove življenjske razmere; |
| --- | --- |

46.

meni, da ima Evropska unija kot ena od največjih donatorjev uradne razvojne in humanitarne pomoči Afganistanu (več kot 2 milijardi EUR med letom 2002 in koncem leta 2010) posebno odgovornost, da oceni, ali ta sredstva dosežejo prejemnike in izboljšajo njihove življenjske razmere;

| 47. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj bosta pozorni na razsipno ravnanje s sredstvi, pretirane stroške posredovanja, neučinkovitost, čezmerno zaračunavanje in korupcijo, kadar se pomoč zagotavlja prek mednarodnih organizacij, ter naj zahtevata pravočasne in ustrezne informacije o rezultatih in uporabi sredstev; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj bosta pozorni na razsipno ravnanje s sredstvi, pretirane stroške posredovanja, neučinkovitost, čezmerno zaračunavanje in korupcijo, kadar se pomoč zagotavlja prek mednarodnih organizacij, ter naj zahtevata pravočasne in ustrezne informacije o rezultatih in uporabi sredstev;

| 48. | ponovno poziva EU, naj vzpostavi centralizirano zbirko podatkov o stroških in učinkih vse pomoči EU za Afganistan ter naj jih analizira, saj pomanjkanje posodobljenih in preglednih podatkov ogroža učinkovitost in preglednost pomoči; |
| --- | --- |

48.

ponovno poziva EU, naj vzpostavi centralizirano zbirko podatkov o stroških in učinkih vse pomoči EU za Afganistan ter naj jih analizira, saj pomanjkanje posodobljenih in preglednih podatkov ogroža učinkovitost in preglednost pomoči;

| 49. | meni, da bi morala Komisija razmisliti o uvedbi sektorske proračunske podpore; vendar poudarja, da bi morala biti taka pomoč strogo pogojena z merljivimi kazalniki učinka in bi se lahko uporabljala samo skupaj z ukrepi za gradnjo zmogljivosti ter v upravah, katerih organizacijske strukture in zmožnosti finančnega upravljanja so se na podlagi ustrezne ocene izkazale za primerne in pregledne; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morala Komisija razmisliti o uvedbi sektorske proračunske podpore; vendar poudarja, da bi morala biti taka pomoč strogo pogojena z merljivimi kazalniki učinka in bi se lahko uporabljala samo skupaj z ukrepi za gradnjo zmogljivosti ter v upravah, katerih organizacijske strukture in zmožnosti finančnega upravljanja so se na podlagi ustrezne ocene izkazale za primerne in pregledne;

Pogled s stališča razvojen politike

| 50. | poudarja, da namenjanje pomoči državam, ki jih je prizadel konflikt, pomeni sprejetje visoke stopnje pripadajočega tveganja glede rezultatov; poudarja, da je bilo zaradi sodelovanja z ZN mogoče doseči razvojne rezultate v izredno težavnih razmerah za delovanje; vendar meni, da je potreben večji napredek glede večje odgovornosti in preglednosti v odnosu z EU kot glavne donatorke v sistemu ZN; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da namenjanje pomoči državam, ki jih je prizadel konflikt, pomeni sprejetje visoke stopnje pripadajočega tveganja glede rezultatov; poudarja, da je bilo zaradi sodelovanja z ZN mogoče doseči razvojne rezultate v izredno težavnih razmerah za delovanje; vendar meni, da je potreben večji napredek glede večje odgovornosti in preglednosti v odnosu z EU kot glavne donatorke v sistemu ZN;

| 51. | poudarja, da se lahko učinkovitost pomoči Afganistanu poveča samo ob koreniti spremembi pristopa k vprašanju korupcije, ki od najvišje do najnižje ravni uprave pesti državo že od leta 2001; poudarja, da korupcija na vrhu, ki je bila v letih takoj po 2001 implicitno sprejemljiva, zdaj v očeh Afganistancev skoraj nepopravljivo spodkopava avtoriteto institucij, vzpostavljenih z afganistansko ustavo; zato poudarja, da je treba s sprejemanjem korupcije nemudoma in povsem opraviti ter sprejeti ukrepe, ki bodo afganistanskemu sodnemu sistemu in afganistanskemu računskemu sodišču omogočili, da se bosta učinkovito spopadla s to veliko težavo in v Evropski uniji našla močno, verodostojno in trdno zaveznico, ki bo prevzela vodilno vlogo v boju s tem izzivom, ki je ključen za prihodnost države; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da se lahko učinkovitost pomoči Afganistanu poveča samo ob koreniti spremembi pristopa k vprašanju korupcije, ki od najvišje do najnižje ravni uprave pesti državo že od leta 2001; poudarja, da korupcija na vrhu, ki je bila v letih takoj po 2001 implicitno sprejemljiva, zdaj v očeh Afganistancev skoraj nepopravljivo spodkopava avtoriteto institucij, vzpostavljenih z afganistansko ustavo; zato poudarja, da je treba s sprejemanjem korupcije nemudoma in povsem opraviti ter sprejeti ukrepe, ki bodo afganistanskemu sodnemu sistemu in afganistanskemu računskemu sodišču omogočili, da se bosta učinkovito spopadla s to veliko težavo in v Evropski uniji našla močno, verodostojno in trdno zaveznico, ki bo prevzela vodilno vlogo v boju s tem izzivom, ki je ključen za prihodnost države;

| 52. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj opredelita jasno strategijo za nudenje pomoči v razmerah, ki so zelo negotove in povezane z velikim tveganjem; ugotavlja, da je učinkovitost pomoči vodilno načelo razvojne politike EU; poudarja, da je nujno potrebno ustrezno obvladovanje tveganja in da to pomeni razpoložljivost zadostnih finančnih in človeških virov za zagotovitev podrobnega spremljanja dotoka pomoči in ocene rezultatov; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj opredelita jasno strategijo za nudenje pomoči v razmerah, ki so zelo negotove in povezane z velikim tveganjem; ugotavlja, da je učinkovitost pomoči vodilno načelo razvojne politike EU; poudarja, da je nujno potrebno ustrezno obvladovanje tveganja in da to pomeni razpoložljivost zadostnih finančnih in človeških virov za zagotovitev podrobnega spremljanja dotoka pomoči in ocene rezultatov;

| 53. | je seznanjen z obvezo donatorjev, da bo v dveh letih najmanj 50 % prilivov razvojne pomoči usmerjenih prek afganistanskega državnega proračuna; kljub temu opozarja, da mora biti proračunska pomoč pospremljena z opaznim izboljšanjem upravljanja v državi in večjim zaupanjem donatorjev v afganistansko vodenje javnih financ, ter zahteva nujne reforme in oblikovanje zmogljivosti za okrepitev tega sistema, zmanjšanje korupcije in boljše izvrševanje proračuna; poziva Komisijo, naj, ob upoštevanju finančnih zmogljivosti afganistanskih institucij in hitrosti napredka pri ključnih reformah sistema upravljanja javnih financ, oceni, ali bi posamezna afganistanska ministrstva in preostale institucije, vključno z decentraliziranimi, v prihodnje lahko postali upravičeni prejemniki sektorske proračunske podpore, in če je odgovor pritrdilen, pod kakšnimi pogoji; |
| --- | --- |

53.

je seznanjen z obvezo donatorjev, da bo v dveh letih najmanj 50 % prilivov razvojne pomoči usmerjenih prek afganistanskega državnega proračuna; kljub temu opozarja, da mora biti proračunska pomoč pospremljena z opaznim izboljšanjem upravljanja v državi in večjim zaupanjem donatorjev v afganistansko vodenje javnih financ, ter zahteva nujne reforme in oblikovanje zmogljivosti za okrepitev tega sistema, zmanjšanje korupcije in boljše izvrševanje proračuna; poziva Komisijo, naj, ob upoštevanju finančnih zmogljivosti afganistanskih institucij in hitrosti napredka pri ključnih reformah sistema upravljanja javnih financ, oceni, ali bi posamezna afganistanska ministrstva in preostale institucije, vključno z decentraliziranimi, v prihodnje lahko postali upravičeni prejemniki sektorske proračunske podpore, in če je odgovor pritrdilen, pod kakšnimi pogoji;

| 54. | poudarja odgovornost afganistanskih oblasti za strukturni in dolgoročni razvoj; odločno poziva vlado, naj se intenzivneje vključi v prizadevanja za obnovo, demokratizacijo in zmanjšanje revščine ter v boj proti korupciji; poziva donatorje v EU, naj posebno pozornost posvetijo dolgoročni vzdržnosti svojih operacij, in sicer s spodbujanjem afganistanskega lastništva, s sistematičnim vlaganjem v gradnjo zmogljivosti in z izogibanjem samostojnim projektom, katerih cilj so samo kratkoročni rezultati; v zvezi s tem poudarja bistveno vlogo organizacij civilne družbe pri zagotavljanju lastništva za proces obnove in varovanju pred tveganjem korupcije; |
| --- | --- |

54.

poudarja odgovornost afganistanskih oblasti za strukturni in dolgoročni razvoj; odločno poziva vlado, naj se intenzivneje vključi v prizadevanja za obnovo, demokratizacijo in zmanjšanje revščine ter v boj proti korupciji; poziva donatorje v EU, naj posebno pozornost posvetijo dolgoročni vzdržnosti svojih operacij, in sicer s spodbujanjem afganistanskega lastništva, s sistematičnim vlaganjem v gradnjo zmogljivosti in z izogibanjem samostojnim projektom, katerih cilj so samo kratkoročni rezultati; v zvezi s tem poudarja bistveno vlogo organizacij civilne družbe pri zagotavljanju lastništva za proces obnove in varovanju pred tveganjem korupcije;

| 55. | poziva zlasti afganistansko vlado, naj se usmeri v vzpostavitev institucionalnih zmogljivosti v javnem sektorju in pripravi enoten državni program reforme javne uprave; poziva Komisijo in države članice, naj se v dialogih z vlado o politikah skupno zavzemajo za reformo javne uprave in usklajeno podprejo cilje vladne reforme javne uprave; |
| --- | --- |

55.

poziva zlasti afganistansko vlado, naj se usmeri v vzpostavitev institucionalnih zmogljivosti v javnem sektorju in pripravi enoten državni program reforme javne uprave; poziva Komisijo in države članice, naj se v dialogih z vlado o politikah skupno zavzemajo za reformo javne uprave in usklajeno podprejo cilje vladne reforme javne uprave;

| 56. | poziva EU, naj si tudi v prihodnje prizadeva za trajnostni in dolgoročni razvoj Afganistana ter naj zagotavlja ustrezna sredstva tudi po letu 2014, ko bo odgovornost za varnost popolnoma v rokah afganistanskih oblasti in utegnejo drugi donatorji začeti zmanjševati finančno pomoč; glede na to in glede na mednarodno konferenco o Afganistanu v Bonnu 5. decembra 2011, poziva EU, naj pripravi otipljivo ponudbo, ki bo potrdila pripravljenost Unije za oblikovanje dolgoročnega partnerstva z Afganistanom; poziva EU, naj poišče nove tuje partnerje in donatorje civilne družbe; |
| --- | --- |

56.

poziva EU, naj si tudi v prihodnje prizadeva za trajnostni in dolgoročni razvoj Afganistana ter naj zagotavlja ustrezna sredstva tudi po letu 2014, ko bo odgovornost za varnost popolnoma v rokah afganistanskih oblasti in utegnejo drugi donatorji začeti zmanjševati finančno pomoč; glede na to in glede na mednarodno konferenco o Afganistanu v Bonnu 5. decembra 2011, poziva EU, naj pripravi otipljivo ponudbo, ki bo potrdila pripravljenost Unije za oblikovanje dolgoročnega partnerstva z Afganistanom; poziva EU, naj poišče nove tuje partnerje in donatorje civilne družbe;

| 57. | opozarja na skromno zmanjšanje smrtnih žrtev med civilisti od leta 2010; poudarja, da bo razvoj brez večje notranje in regionalne varnosti ter varnosti civilnega prebivalstva še naprej zavrt in da bo tudi v prihodnje veliko žrtev; poziva države članice, naj priznajo, da je večja varnost osnovni pogoj za razvoj, in naj svoje politike pomoči oblikujejo v skladu s to predpostavko; |
| --- | --- |

57.

opozarja na skromno zmanjšanje smrtnih žrtev med civilisti od leta 2010; poudarja, da bo razvoj brez večje notranje in regionalne varnosti ter varnosti civilnega prebivalstva še naprej zavrt in da bo tudi v prihodnje veliko žrtev; poziva države članice, naj priznajo, da je večja varnost osnovni pogoj za razvoj, in naj svoje politike pomoči oblikujejo v skladu s to predpostavko;

| 58. | poudarja, da je razvojna pomoč EU prispevala k večanju vpliva in moči žensk v Afganistanu; ugotavlja, da bo večja udeležba žensk v politiki in gospodarstvu izboljšala njihovo življenje in pomagala zmanjšati tveganje za nadaljevanje konfliktov v Afganistanu; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je razvojna pomoč EU prispevala k večanju vpliva in moči žensk v Afganistanu; ugotavlja, da bo večja udeležba žensk v politiki in gospodarstvu izboljšala njihovo življenje in pomagala zmanjšati tveganje za nadaljevanje konfliktov v Afganistanu;

| 59. | meni, da sedanja razdrobljenost pomoči, ki jo zagotavljajo donatorji, negativno vpliva na njeno učinkovitost in povzroča podvajanje strategij; poziva Komisijo, države članice in mednarodno skupnost k boljšemu usklajevanju pomoči; |
| --- | --- |

59.

meni, da sedanja razdrobljenost pomoči, ki jo zagotavljajo donatorji, negativno vpliva na njeno učinkovitost in povzroča podvajanje strategij; poziva Komisijo, države članice in mednarodno skupnost k boljšemu usklajevanju pomoči;

| 60. | meni, da je eno najpomembnejših vprašanj, s katerim se spopada Afganistan, reforma afganistanske nacionalne vojske in afganistanske nacionalne policije; poudarja, da ocene učinkovitosti afganistanske nacionalne vojske in policije ne dosegajo dogovorjenih ciljev; poziva države članice, naj okrepijo svojo pomoč na tem področju tako, da zagotovijo inštruktorje in izmenjajo najboljše prakse; |
| --- | --- |

60.

meni, da je eno najpomembnejših vprašanj, s katerim se spopada Afganistan, reforma afganistanske nacionalne vojske in afganistanske nacionalne policije; poudarja, da ocene učinkovitosti afganistanske nacionalne vojske in policije ne dosegajo dogovorjenih ciljev; poziva države članice, naj okrepijo svojo pomoč na tem področju tako, da zagotovijo inštruktorje in izmenjajo najboljše prakse;

*

* *

| 61. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

61.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču ter vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan.

---

(1)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 11.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 87.

(3)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 57.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0490.

(5)  UL L 255, 26.9.2009.

(6)  UL L 252, 25.9.2010.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0317.

(8)  http://eca.europa.eu/portal/page/portal/intosai-aada/home

(9)  Odstavek 40 zgoraj omenjene resolucije z dne 15. januarja 2009 (UL C 46 E, 24.2.2010, str. 93).

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/65

---

Četrtek, 15. december 2011Razmere v Siriji

P7_TA(2011)0582

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o razmerah v Siriji

2013/C 168 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti z dne 27. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu in Siriji, predvsem glede krščanskih skupnosti (1), z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji (2), z dne 27. oktobra 2011 o primeru Rafe Našed (3) in z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na razmere v arabskem svetu in severni Afriki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti z dne 27. oktobra 2011 o razmerah v Egiptu in Siriji, predvsem glede krščanskih skupnosti (1), z dne 15. septembra 2011 o razmerah v Siriji (2), z dne 27. oktobra 2011 o primeru Rafe Našed (3) in z dne 7. julija 2011 o razmerah v Siriji, Jemnu in Bahrajnu glede na razmere v arabskem svetu in severni Afriki (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra 2011, 14. novembra 2011 in 1. decembra 2011 ter sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011 in 9. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 10. oktobra 2011, 14. novembra 2011 in 1. decembra 2011 ter sklepov Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011 in 9. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/782/SZVP z dne 1. decembra 2011 o omejevalnih ukrepih proti Siriji in razveljavitvi Sklepa 2011/273/SZVP (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/782/SZVP z dne 1. decembra 2011 o omejevalnih ukrepih proti Siriji in razveljavitvi Sklepa 2011/273/SZVP (5),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z 8. oktobra 2011, 3. in 28. novembra 2011 ter 2. decembra 2011 in izjave njenega predstavnika z dne 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z 8. oktobra 2011, 3. in 28. novembra 2011 ter 2. decembra 2011 in izjave njenega predstavnika z dne 23. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov o človekovih pravicah v Siriji z dne 22. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov o človekovih pravicah v Siriji z dne 22. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 2. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 2. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay na 18. posebnem zasedanju Sveta ZN za človekove pravice 2. decembra 2011, naj se preučijo razmere na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay na 18. posebnem zasedanju Sveta ZN za človekove pravice 2. decembra 2011, naj se preučijo razmere na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki z dne 23. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Sirski arabski republiki z dne 23. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije tretjega odbora generalne skupščine Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 22. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije tretjega odbora generalne skupščine Združenih narodov o razmerah na področju človekovih pravic v Sirski arabski republiki z dne 22. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih pogodbenica je Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih pogodbenica je Sirija,

| — | ob upoštevanju izjav Arabske lige o razmerah v Siriji z dne 27. avgusta 2011, 16. oktobra 2011 ter 12., 16. in 24. novembra 2011 in njenega akcijskega načrta z dne 2. novembra 2011, pa tudi njenih sankcij proti Siriji, ki jih je sprejela 27. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Arabske lige o razmerah v Siriji z dne 27. avgusta 2011, 16. oktobra 2011 ter 12., 16. in 24. novembra 2011 in njenega akcijskega načrta z dne 2. novembra 2011, pa tudi njenih sankcij proti Siriji, ki jih je sprejela 27. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju odločitve vlade Republike Turčije z dne 30. novembra 2011, da uvede gospodarske sankcije proti Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve vlade Republike Turčije z dne 30. novembra 2011, da uvede gospodarske sankcije proti Siriji,

| — | ob upoštevanju izjave Organizacije islamskega sodelovanja z dne 30. novembra 2011, s katero poziva sirsko vlado, naj nemudoma preneha z uporabo pretirane sile proti svojim državljanom ter naj spoštuje človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Organizacije islamskega sodelovanja z dne 30. novembra 2011, s katero poziva sirsko vlado, naj nemudoma preneha z uporabo pretirane sile proti svojim državljanom ter naj spoštuje človekove pravice,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila o novem odzivu na spremembe v sosedstvu z dne 25. maja 2011, ki sta ga Komisija in podpredsednica/visoka predstavnica naslovili na Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila o novem odzivu na spremembe v sosedstvu z dne 25. maja 2011, ki sta ga Komisija in podpredsednica/visoka predstavnica naslovili na Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij,

| — | ob upoštevanju sklepne deklaracije Evro-sredozemske ministrske konference v Barceloni 27. in 28. novembra 1995 (Barcelonska deklaracija) in skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje v Parizu 13. julija 2008, katerih podpisnica je tudi Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne deklaracije Evro-sredozemske ministrske konference v Barceloni 27. in 28. novembra 1995 (Barcelonska deklaracija) in skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje v Parizu 13. julija 2008, katerih podpisnica je tudi Sirija,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo po ocenah ZN od marca 2011 v Siriji ubitih več kot 5 000 ljudi, med njimi 300 otrok, precej več je bilo ranjenih, za več kot 14 000 se poroča, da so priprti, in več deset tisoč jih je iskalo pribežališče v sosednjih državah ali pa so bili notranje razseljeni zaradi okrutnega zatiranja lastnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim; ker sirske oblasti ter vojaške in varnostne sile kljub vsesplošnim mednarodnim obsodbam nadaljujejo in še zaostrujejo nasilne pogrome in hudo kršenje človekovih pravic svojih državljanov; ker vladne sile po nekaterih poročilih oblegajo mesta po vsej Siriji in ta mesta nimajo dostopa do hrane, medicinske opreme in komunikacije; ker so humanitarne razmere za številne Sirce zaradi nasilja in razseljevanja vse slabše; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo po ocenah ZN od marca 2011 v Siriji ubitih več kot 5 000 ljudi, med njimi 300 otrok, precej več je bilo ranjenih, za več kot 14 000 se poroča, da so priprti, in več deset tisoč jih je iskalo pribežališče v sosednjih državah ali pa so bili notranje razseljeni zaradi okrutnega zatiranja lastnega prebivalstva, ki ga izvaja sirski režim; ker sirske oblasti ter vojaške in varnostne sile kljub vsesplošnim mednarodnim obsodbam nadaljujejo in še zaostrujejo nasilne pogrome in hudo kršenje človekovih pravic svojih državljanov; ker vladne sile po nekaterih poročilih oblegajo mesta po vsej Siriji in ta mesta nimajo dostopa do hrane, medicinske opreme in komunikacije; ker so humanitarne razmere za številne Sirce zaradi nasilja in razseljevanja vse slabše;

| B. | ker predsednik Bašar Al Asad ni uresničil reform in pomilostitev, ki jih je napovedal in obljubil, in ker je režim izgubil vso verodostojnost; ker sirska vlada za sojenja političnim aktivistom in zagovornikom človekovih pravic uporablja vrhovno sodišče za državno varnost, pri katerem gre za posebno sodišče, neodvisno od običajnega kazenskopravnega sistema, ker nasilje spremljajo ukrepi režima in njegovih podpornikov, namenjeni povečevanju sektaških napetosti ter spodbujanju medetničnih in medverskih konfliktov v državi; |
| --- | --- |

B.

ker predsednik Bašar Al Asad ni uresničil reform in pomilostitev, ki jih je napovedal in obljubil, in ker je režim izgubil vso verodostojnost; ker sirska vlada za sojenja političnim aktivistom in zagovornikom človekovih pravic uporablja vrhovno sodišče za državno varnost, pri katerem gre za posebno sodišče, neodvisno od običajnega kazenskopravnega sistema, ker nasilje spremljajo ukrepi režima in njegovih podpornikov, namenjeni povečevanju sektaških napetosti ter spodbujanju medetničnih in medverskih konfliktov v državi;

| C. | ker je sirski predsednik Bašar al Asad 20. novembra 2011 v intervjuju, objavljenem v časniku Sunday Times, in 7. decembra 2011 v intervjuju za ameriško televizijo ABC zanikal, da njegova vlada surovo ravna s prebivalstvom, in ni obžaloval nasilnega zatiranja desetmesečne vstaje, kljub poročilom o grobosti varnostnih sil; |
| --- | --- |

C.

ker je sirski predsednik Bašar al Asad 20. novembra 2011 v intervjuju, objavljenem v časniku Sunday Times, in 7. decembra 2011 v intervjuju za ameriško televizijo ABC zanikal, da njegova vlada surovo ravna s prebivalstvom, in ni obžaloval nasilnega zatiranja desetmesečne vstaje, kljub poročilom o grobosti varnostnih sil;

| D. | ker resolucija Sveta ZN za človekove pravice z dne 2. decembra 2011 izrecno obsoja razširjeno, sistematično in grobo kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin – z uboji, samovoljnimi usmrtitvami, preganjanjem, samovoljnim pridržanjem, nasilnimi izginotji, mučenjem, slabim ravnanjem, posilstvi ter drugimi vrstami spolnega nasilja nad državljani, tudi otroki – ter odrekanje in preprečevanje zdravstvene oskrbe ranjenim s strani sirskih oblasti in vojaških in varnostnih sil ter predlaga oblikovanje mandata posebnega poročevalca za položaj človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

D.

ker resolucija Sveta ZN za človekove pravice z dne 2. decembra 2011 izrecno obsoja razširjeno, sistematično in grobo kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin – z uboji, samovoljnimi usmrtitvami, preganjanjem, samovoljnim pridržanjem, nasilnimi izginotji, mučenjem, slabim ravnanjem, posilstvi ter drugimi vrstami spolnega nasilja nad državljani, tudi otroki – ter odrekanje in preprečevanje zdravstvene oskrbe ranjenim s strani sirskih oblasti in vojaških in varnostnih sil ter predlaga oblikovanje mandata posebnega poročevalca za položaj človekovih pravic v državi;

| E. | ker neodvisna mednarodna preiskovalna komisija za Sirsko arabsko republiko v svojem poročilu navaja razširjene, sistematične in grobe kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so jih zagrešile sirske vojaške in varnostne sile ter provladne milice; ker je ta preiskovalna komisija zelo zaskrbljena, da so bili na več krajih v Siriji storjeni zločini proti človeštvu; ker sirska vlada zavrača sodelovanje s preiskovalno komisijo; ker je po navedbah v poročilu neodvisne mednarodne preiskovalne komisije Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja protestov prišlo do množičnega dezertiranja iz vojaških in varnostnih sil, ki se je v zadnjih mesecih še povečalo; |
| --- | --- |

E.

ker neodvisna mednarodna preiskovalna komisija za Sirsko arabsko republiko v svojem poročilu navaja razširjene, sistematične in grobe kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so jih zagrešile sirske vojaške in varnostne sile ter provladne milice; ker je ta preiskovalna komisija zelo zaskrbljena, da so bili na več krajih v Siriji storjeni zločini proti človeštvu; ker sirska vlada zavrača sodelovanje s preiskovalno komisijo; ker je po navedbah v poročilu neodvisne mednarodne preiskovalne komisije Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja protestov prišlo do množičnega dezertiranja iz vojaških in varnostnih sil, ki se je v zadnjih mesecih še povečalo;

| F. | ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay v svoji izjavi z dne 2. decembra 2011 opozorila, da lahko sirski režim z nadaljevanjem okrutnega zatiranja prebivalstva državo potisne v državljansko vojno, ter je spodbudila varnostni svet Združenih narodov, naj razmere v Siriji posreduje v obravnavo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

F.

ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay v svoji izjavi z dne 2. decembra 2011 opozorila, da lahko sirski režim z nadaljevanjem okrutnega zatiranja prebivalstva državo potisne v državljansko vojno, ter je spodbudila varnostni svet Združenih narodov, naj razmere v Siriji posreduje v obravnavo Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| G. | ker sirske oblasti še naprej zavračajo dostop mednarodnim novinarjem in opazovalcem; ker so izpovedi sirskih beguncev in borcev za človekove pravice ter slike z mobilnih telefonov glavni viri obveščanja o sistematičnih in razširjenih kršitvah človekovih pravic civilistov, ki so jih zagrešile sirska vojska in varnostne sile, in o razmerah v Siriji na splošno ter njihovega dokumentiranja; |
| --- | --- |

G.

ker sirske oblasti še naprej zavračajo dostop mednarodnim novinarjem in opazovalcem; ker so izpovedi sirskih beguncev in borcev za človekove pravice ter slike z mobilnih telefonov glavni viri obveščanja o sistematičnih in razširjenih kršitvah človekovih pravic civilistov, ki so jih zagrešile sirska vojska in varnostne sile, in o razmerah v Siriji na splošno ter njihovega dokumentiranja;

| H. | ker je Evropska unija 1. decembra 2011 zaostrila omejevalne ukrepe proti Siriji, vključno z dodatnimi trgovinskimi prepovedmi za podjetja in finančne ustanove, ki imajo sedež v EU, v odnosu do sirskega naftnega in finančnega sektorja, z novo zamrznitvijo premoženja in prepovedjo potovanj za enajst posameznikov in dvanajst pravnih oseb, embargom na orožje, predvsem pa s prepovedjo izvoza informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bi jih lahko vlada uporabila za kršenje človekovih pravic civilistov, iz Evropske unije v Sirijo; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija 1. decembra 2011 zaostrila omejevalne ukrepe proti Siriji, vključno z dodatnimi trgovinskimi prepovedmi za podjetja in finančne ustanove, ki imajo sedež v EU, v odnosu do sirskega naftnega in finančnega sektorja, z novo zamrznitvijo premoženja in prepovedjo potovanj za enajst posameznikov in dvanajst pravnih oseb, embargom na orožje, predvsem pa s prepovedjo izvoza informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bi jih lahko vlada uporabila za kršenje človekovih pravic civilistov, iz Evropske unije v Sirijo;

| I. | ker se do zdaj Svet in Evropska služba za zunanje delovanje še nista dogovorila o podrobnostih prepovedi izvoza informacijskih in komunikacijskih tehnologij in zahtevanih podrobnosti objavila; ker številna poročila navajajo, da so podjetja s sedežem v EU sirsko vlado opremila s tehnologijo, narejeno po naročilu, za prestrezanje, spremljanje in razvrščanje vsega spletnega prometa in mobilnih komunikacij v Siriji, ki zajema tako domači kot mednarodni promet; ker so podjetja s sedežem v EU na ozemlju Sirije zgradila in upravljala središča za spremljanje, sirski vladi pa zagotavljala s tem povezano tehnično pomoč; |
| --- | --- |

I.

ker se do zdaj Svet in Evropska služba za zunanje delovanje še nista dogovorila o podrobnostih prepovedi izvoza informacijskih in komunikacijskih tehnologij in zahtevanih podrobnosti objavila; ker številna poročila navajajo, da so podjetja s sedežem v EU sirsko vlado opremila s tehnologijo, narejeno po naročilu, za prestrezanje, spremljanje in razvrščanje vsega spletnega prometa in mobilnih komunikacij v Siriji, ki zajema tako domači kot mednarodni promet; ker so podjetja s sedežem v EU na ozemlju Sirije zgradila in upravljala središča za spremljanje, sirski vladi pa zagotavljala s tem povezano tehnično pomoč;

| J. | ker sta se francoski veleposlanik v Siriji Eric Chevallier in ameriški veleposlanik v Siriji Robert Ford vrnila v Damask, da bi tako izrazila popolno podporo boju in zahtevam sirskega prebivalstva; ker sta bila oba veleposlanika v oktobru odpoklicana iz varnostnih razlogov in zaradi nasilnih napadov proti francoskim interesom; |
| --- | --- |

J.

ker sta se francoski veleposlanik v Siriji Eric Chevallier in ameriški veleposlanik v Siriji Robert Ford vrnila v Damask, da bi tako izrazila popolno podporo boju in zahtevam sirskega prebivalstva; ker sta bila oba veleposlanika v oktobru odpoklicana iz varnostnih razlogov in zaradi nasilnih napadov proti francoskim interesom;

| K. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 1. decembra 2011 sirsko opozicijo ponovno spodbudil, naj določi skupno izhodišče ter potrdil, da bo EU še naprej sodelovala s predstavniki sirske opozicije, ki so zavezani nenasilju, v zvezi s tem pa pozdravil zavezanost sirskega nacionalnega sveta; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 1. decembra 2011 sirsko opozicijo ponovno spodbudil, naj določi skupno izhodišče ter potrdil, da bo EU še naprej sodelovala s predstavniki sirske opozicije, ki so zavezani nenasilju, v zvezi s tem pa pozdravil zavezanost sirskega nacionalnega sveta;

| L. | ker se je visoka predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednica Komisije Catherine Ashton 22. novembra 2011 srečala s predstavniki sirskega nacionalnega sveta in poudarila pomen vključujočega političnega izhodišča opozicije; |
| --- | --- |

L.

ker se je visoka predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednica Komisije Catherine Ashton 22. novembra 2011 srečala s predstavniki sirskega nacionalnega sveta in poudarila pomen vključujočega političnega izhodišča opozicije;

| M. | ker so poslanci Evropskega parlamenta v zadnjih mesecih vzpostavili dialog in izmenjali mnenja z različnimi predstavniki sirske opozicije v izgonu in v državi; |
| --- | --- |

M.

ker so poslanci Evropskega parlamenta v zadnjih mesecih vzpostavili dialog in izmenjali mnenja z različnimi predstavniki sirske opozicije v izgonu in v državi;

| N. | ker kriza v Siriji ogroža stabilnost in varnost vsega Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

N.

ker kriza v Siriji ogroža stabilnost in varnost vsega Bližnjega vzhoda;

| O. | ker je Arabska liga 16. novembra 2011 začasno zamrznila članstvo Sirije v tej regionalni organizaciji, potem ko slednja ni spoštovala pogojev mirovnega načrta Arabske lige, ki je vključeval umik sirskih tankov iz nemirnih mest, ustavitev napadov na protestnike in sodelovanje v dialogu z opozicijo ter omogočanje vstopa 500 opazovalcem Arabske lige v državo, da bi ocenili razmere na terenu; ker je po številnih ultimatih Arabska liga 27. novembra 2011 odobrila sankcije proti Siriji, vključno z zamrznitvijo premoženja in prepovedjo vlaganj; |
| --- | --- |

O.

ker je Arabska liga 16. novembra 2011 začasno zamrznila članstvo Sirije v tej regionalni organizaciji, potem ko slednja ni spoštovala pogojev mirovnega načrta Arabske lige, ki je vključeval umik sirskih tankov iz nemirnih mest, ustavitev napadov na protestnike in sodelovanje v dialogu z opozicijo ter omogočanje vstopa 500 opazovalcem Arabske lige v državo, da bi ocenili razmere na terenu; ker je po številnih ultimatih Arabska liga 27. novembra 2011 odobrila sankcije proti Siriji, vključno z zamrznitvijo premoženja in prepovedjo vlaganj;

| P. | ker je turška vlada 30. novembra 2011 proti Siriji uvedla gospodarske sankcije ter embargo na orožje, vključno z embargom na dobavo orožja in vojaške opreme, ter do vzpostavitve nove vlade s Sirijo prekinila sporazum o sodelovanju; ker je turški predsednik vlade 22. novembra 2011 pozval predsednika Asada, naj končno odstopi; ker je od marca 2011 več deset tisoč sirskih beguncev poiskalo zatočišče v Turčiji; |
| --- | --- |

P.

ker je turška vlada 30. novembra 2011 proti Siriji uvedla gospodarske sankcije ter embargo na orožje, vključno z embargom na dobavo orožja in vojaške opreme, ter do vzpostavitve nove vlade s Sirijo prekinila sporazum o sodelovanju; ker je turški predsednik vlade 22. novembra 2011 pozval predsednika Asada, naj končno odstopi; ker je od marca 2011 več deset tisoč sirskih beguncev poiskalo zatočišče v Turčiji;

| Q. | je zaskrbljen zaradi novice, o katerih poroča veliko virov, da so sirski organi odredili izgon opata samostana Mar Musa v Siriji, očeta Paola dall'Oglia, prvega dobitnika nagrade EuroMed fundacije Anne Lindh za dialog med kulturami leta 2006, saj je opat v zadnjih treh desetletjih postal zelo znan zaradi prizadevanj za medversko sožitje v državi in zaradi sodelovanja pri poskusih notranje sprave, ki so temeljili na pogajanjih in svobodi izražanja; poziva sirske organe, naj se odpovedo tej odločitvi, ki bi lahko oslabila aktualni dialog med kristjani in muslimani; |
| --- | --- |

Q.

je zaskrbljen zaradi novice, o katerih poroča veliko virov, da so sirski organi odredili izgon opata samostana Mar Musa v Siriji, očeta Paola dall'Oglia, prvega dobitnika nagrade EuroMed fundacije Anne Lindh za dialog med kulturami leta 2006, saj je opat v zadnjih treh desetletjih postal zelo znan zaradi prizadevanj za medversko sožitje v državi in zaradi sodelovanja pri poskusih notranje sprave, ki so temeljili na pogajanjih in svobodi izražanja; poziva sirske organe, naj se odpovedo tej odločitvi, ki bi lahko oslabila aktualni dialog med kristjani in muslimani;

| R. | ker so sirske oblasti 4. decembra 2011 na sirsko-jordanski meji prijele sirsko avtorico blogerko Razan Gazavi, ko je domnevno potovala v jordansko glavno mesto Aman, kjer na bi se udeležila delavnice o svobodi medijev, ki jo je organiziral njen delodajalec, sirski center za medije in svobodo izražanja; |
| --- | --- |

R.

ker so sirske oblasti 4. decembra 2011 na sirsko-jordanski meji prijele sirsko avtorico blogerko Razan Gazavi, ko je domnevno potovala v jordansko glavno mesto Aman, kjer na bi se udeležila delavnice o svobodi medijev, ki jo je organiziral njen delodajalec, sirski center za medije in svobodo izražanja;

| 1. | ponovno ostro obsoja okrutno zatiranje, ki ga sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, tudi nad otroki; izraža sožalje družinam žrtev; ponovno izraža solidarnost z nenasilnim bojem sirskega ljudstva za svobodo, dostojanstvo in demokracijo ter pozdravlja njegov pogum in odločenost, s posebnim poudarkom na ženskah, ki igrajo ključno vlogo v tem boju; |
| --- | --- |

1.

ponovno ostro obsoja okrutno zatiranje, ki ga sirski režim izvaja nad svojim prebivalstvom, tudi nad otroki; izraža sožalje družinam žrtev; ponovno izraža solidarnost z nenasilnim bojem sirskega ljudstva za svobodo, dostojanstvo in demokracijo ter pozdravlja njegov pogum in odločenost, s posebnim poudarkom na ženskah, ki igrajo ključno vlogo v tem boju;

| 2. | ugotavlja neuspeh sirskega režima in predsednika Bašarja al Asada, ki kot nosilec ustavodajne oblasti nosi ključno odgovornost, zlasti glede spoštovanja obveznosti skladno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, ter ponovno poziva k takojšnji ustavitvi zatiranja miroljubnih protestnikov in nadlegovanja njihovih družin, izpustitvi vseh pridržanih protestnikov, političnih zapornikov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev ter k neomejenemu vstopu v državo za mednarodne humanitarne organizacije in organizacije za človekove pravice, pa tudi za mednarodne medije; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja neuspeh sirskega režima in predsednika Bašarja al Asada, ki kot nosilec ustavodajne oblasti nosi ključno odgovornost, zlasti glede spoštovanja obveznosti skladno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, ter ponovno poziva k takojšnji ustavitvi zatiranja miroljubnih protestnikov in nadlegovanja njihovih družin, izpustitvi vseh pridržanih protestnikov, političnih zapornikov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev ter k neomejenemu vstopu v državo za mednarodne humanitarne organizacije in organizacije za človekove pravice, pa tudi za mednarodne medije;

| 3. | ponovno poziva predsednika Bašarja al Asada in njegov režim, naj se takoj umakneta in tako omogočita demokratično tranzicijo v državi; |
| --- | --- |

3.

ponovno poziva predsednika Bašarja al Asada in njegov režim, naj se takoj umakneta in tako omogočita demokratično tranzicijo v državi;

| 4. | poziva k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam razširjenih, sistematičnih in grobih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki jih izvajajo sirske oblasti in vojaške ter varnostne enote, s čimer bi zagotovili, da bodo vsi odgovorni za ta dejanja, ki bi lahko bila enakovredna zločinom zoper človečnosti, odgovarjali pred mednarodno skupnostjo; |
| --- | --- |

4.

poziva k takojšnjim, neodvisnim in preglednim preiskavam razširjenih, sistematičnih in grobih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki jih izvajajo sirske oblasti in vojaške ter varnostne enote, s čimer bi zagotovili, da bodo vsi odgovorni za ta dejanja, ki bi lahko bila enakovredna zločinom zoper človečnosti, odgovarjali pred mednarodno skupnostjo;

| 5. | poudarja poziv sirskih nasprotnikov režima in protestnikov, naj se v državo pošljejo mednarodni opazovalci, ki bi preprečevali napade na civiliste, ter naj se mednarodnim humanitarnim organizacijam, organizacijam za človekove pravice ter mednarodnim medijem omogoči neomejen vstop v državo; |
| --- | --- |

5.

poudarja poziv sirskih nasprotnikov režima in protestnikov, naj se v državo pošljejo mednarodni opazovalci, ki bi preprečevali napade na civiliste, ter naj se mednarodnim humanitarnim organizacijam, organizacijam za človekove pravice ter mednarodnim medijem omogoči neomejen vstop v državo;

| 6. | poziva k mirnemu in dejanskemu prehodu v demokracijo, ki izpolnjuje upravičene zahteve sirskega ljudstva in temelji na vključujočem procesu nacionalnega političnega dialoga s sodelovanjem vseh demokratičnih sil in civilne družbe v državi; poziva opozicijske sile, naj se pri obrambi ljudstva ne ujamejo v past, ki jo predstavljata nadaljnje stopnjevanje nasilja in militarizacija razmer; izraža resno zaskrbljenost, saj naj bi sirski organi razširili dejavnosti ustrahovanja na pregnane aktiviste opozicije, in poziva države članice EU, naj preučijo možnost, da bi sirske diplomate, ki so vpleteni v takšne primere, izgnali ali proti njim uvedli ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

poziva k mirnemu in dejanskemu prehodu v demokracijo, ki izpolnjuje upravičene zahteve sirskega ljudstva in temelji na vključujočem procesu nacionalnega političnega dialoga s sodelovanjem vseh demokratičnih sil in civilne družbe v državi; poziva opozicijske sile, naj se pri obrambi ljudstva ne ujamejo v past, ki jo predstavljata nadaljnje stopnjevanje nasilja in militarizacija razmer; izraža resno zaskrbljenost, saj naj bi sirski organi razširili dejavnosti ustrahovanja na pregnane aktiviste opozicije, in poziva države članice EU, naj preučijo možnost, da bi sirske diplomate, ki so vpleteni v takšne primere, izgnali ali proti njim uvedli ustrezne ukrepe;

| 7. | pozdravlja in spodbuja trenutna prizadevanja sirske opozicije v državi in zunaj nje za določitev enotnega izhodišča, za nadaljnje sodelovanje z mednarodno skupnostjo, zlasti z Arabsko ligo, ter za oblikovanje skupne vizije o prihodnosti Sirije in o njenem prehodu v demokratični sistem; še naprej podpira sirski nacionalni svet in poudarja, da je zavezanost sirske opozicije in svobodne sirske vojske spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načelom pravne države pomembna za ohranjanje jasne zavezanosti miroljubnemu in vključujočemu pristopu; podpira sklepe Sveta z dne 1. decembra 2011 in poziva EU in njene države članice, naj jih hitro začnejo izvajati, obenem pa naj najdejo nove načine za krepitev nevojaške podpore, ki jo nudijo opozicijskim silam; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja in spodbuja trenutna prizadevanja sirske opozicije v državi in zunaj nje za določitev enotnega izhodišča, za nadaljnje sodelovanje z mednarodno skupnostjo, zlasti z Arabsko ligo, ter za oblikovanje skupne vizije o prihodnosti Sirije in o njenem prehodu v demokratični sistem; še naprej podpira sirski nacionalni svet in poudarja, da je zavezanost sirske opozicije in svobodne sirske vojske spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načelom pravne države pomembna za ohranjanje jasne zavezanosti miroljubnemu in vključujočemu pristopu; podpira sklepe Sveta z dne 1. decembra 2011 in poziva EU in njene države članice, naj jih hitro začnejo izvajati, obenem pa naj najdejo nove načine za krepitev nevojaške podpore, ki jo nudijo opozicijskim silam;

| 8. | ponovno poudarja, da sirska vlada ni bila kos svoji odgovornosti in ni zaščitila svojega prebivalstva, ni takoj prenehala z vsemi kršitvami človekovih pravic in ni prekinila napadov na civiliste; meni, da mora mednarodna skupnost v luči tega neuspeha sprejeti nujne in primerne ukrepe; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da sirska vlada ni bila kos svoji odgovornosti in ni zaščitila svojega prebivalstva, ni takoj prenehala z vsemi kršitvami človekovih pravic in ni prekinila napadov na civiliste; meni, da mora mednarodna skupnost v luči tega neuspeha sprejeti nujne in primerne ukrepe;

| 9. | odobrava zavezanost EU, da bo še naprej spodbujala še večji mednarodni pritisk na sirski režim; odločno podpira sklepe Sveta z dne 14. novembra in 1. decembra 2011 o uvedbi novih omejevalnih ukrepov proti režimu in poziva k razširitvi zamrznitve premoženja in prepovedi potovanj na družine in podjetja, ki so njegovi glavni financerji; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala sirskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost; v zvezi s tem poziva k nadaljnjim sankcijam EU proti sirskemu režimu, ki pa naj imajo najmanjši možen negativni učinek na prebivalstvo, dokler traja zatiranje, obenem pa k vzpostavitvi ustreznih mehanizmov za reševanje sedanjih in prihodnjih humanitarnih kriz v državi; pozdravlja in podpira sklepe Sveta o Siriji z dne 1. decembra 2011, v katerih je med drugim navedeno, da je EU pripravljena razviti novo in ambiciozno partnerstvo s Sirijo na vseh področjih medsebojnih interesov, vključno z zagotavljanjem pomoči in krepitvijo trgovine ter gospodarskih vezi, takoj ko bo predsednik Bašar al Asad sestopil z oblasti in se bo pričel prehod v resnično demokracijo; |
| --- | --- |

9.

odobrava zavezanost EU, da bo še naprej spodbujala še večji mednarodni pritisk na sirski režim; odločno podpira sklepe Sveta z dne 14. novembra in 1. decembra 2011 o uvedbi novih omejevalnih ukrepov proti režimu in poziva k razširitvi zamrznitve premoženja in prepovedi potovanj na družine in podjetja, ki so njegovi glavni financerji; poudarja, da mora biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, da bi pomagala sirskemu ljudstvu, ki si na miren način prizadeva za demokratično prihodnost; v zvezi s tem poziva k nadaljnjim sankcijam EU proti sirskemu režimu, ki pa naj imajo najmanjši možen negativni učinek na prebivalstvo, dokler traja zatiranje, obenem pa k vzpostavitvi ustreznih mehanizmov za reševanje sedanjih in prihodnjih humanitarnih kriz v državi; pozdravlja in podpira sklepe Sveta o Siriji z dne 1. decembra 2011, v katerih je med drugim navedeno, da je EU pripravljena razviti novo in ambiciozno partnerstvo s Sirijo na vseh področjih medsebojnih interesov, vključno z zagotavljanjem pomoči in krepitvijo trgovine ter gospodarskih vezi, takoj ko bo predsednik Bašar al Asad sestopil z oblasti in se bo pričel prehod v resnično demokracijo;

| 10. | pozdravlja in podpira resolucije o položaju človekovih pravic v Siriji, ki jih je generalna skupščina OZN podprla 22. novembra 2011, Svet Združenih narodov za človekove pravice 2. decembra 2011 in tretji odbor generalne skupščine Združenih narodov 22. novembra 2011, pa tudi poročilo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo z dne 23. novembra 2011; poziva k takojšnji prekinitvi članstva Sirije v Unescovem odboru za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja in podpira resolucije o položaju človekovih pravic v Siriji, ki jih je generalna skupščina OZN podprla 22. novembra 2011, Svet Združenih narodov za človekove pravice 2. decembra 2011 in tretji odbor generalne skupščine Združenih narodov 22. novembra 2011, pa tudi poročilo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo z dne 23. novembra 2011; poziva k takojšnji prekinitvi članstva Sirije v Unescovem odboru za človekove pravice;

| 11. | obžaluje, da se varnostni svet Združenih narodov doslej ni bil zmožen ustrezno odzvati na aktualno okrutno dogajanje v Siriji; ponavlja svoj poziv članicam varnostnega sveta ZN, zlasti Rusiji in Kitajski, naj potrdijo svojo odgovornost in zagotovijo spoštovanje mednarodnih standardov človekovih pravic v Siriji; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju; hkrati spodbuja varnostni svet Združenih narodov, naj zločine, ki jih je zagrešil sirski režim nad svojim prebivalstvom, prijavi Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da se varnostni svet Združenih narodov doslej ni bil zmožen ustrezno odzvati na aktualno okrutno dogajanje v Siriji; ponavlja svoj poziv članicam varnostnega sveta ZN, zlasti Rusiji in Kitajski, naj potrdijo svojo odgovornost in zagotovijo spoštovanje mednarodnih standardov človekovih pravic v Siriji; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju; hkrati spodbuja varnostni svet Združenih narodov, naj zločine, ki jih je zagrešil sirski režim nad svojim prebivalstvom, prijavi Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 12. | odločno podpira prizadevanja Arabske lige, da bi prekinila nasilje in spodbudila politično rešitev v Siriji; pozdravlja predlog lige, da bi v državo poslala opazovalno misijo, ki bi zaščitila civilno prebivalstvo; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja zavezanosti sirskih oblasti k izvajanju akcijskega načrta; pozdravlja odločitev držav Arabske lige o uvedbi sankcij proti sirskemu režimu; poziva sirski režim, naj ne skuša neposredno ali posredno destabilizirati sosednjih držav; |
| --- | --- |

12.

odločno podpira prizadevanja Arabske lige, da bi prekinila nasilje in spodbudila politično rešitev v Siriji; pozdravlja predlog lige, da bi v državo poslala opazovalno misijo, ki bi zaščitila civilno prebivalstvo; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja zavezanosti sirskih oblasti k izvajanju akcijskega načrta; pozdravlja odločitev držav Arabske lige o uvedbi sankcij proti sirskemu režimu; poziva sirski režim, naj ne skuša neposredno ali posredno destabilizirati sosednjih držav;

| 13. | poziva k večjemu sodelovanju med EU in Turčijo glede razmer v Siriji; odobrava, da je Turčija obsodila sirski režim in da je proti njemu uvedla gospodarske sankcije, pa tudi njeno politično odločitev, da ostanejo njene meje odprte za begunce; |
| --- | --- |

13.

poziva k večjemu sodelovanju med EU in Turčijo glede razmer v Siriji; odobrava, da je Turčija obsodila sirski režim in da je proti njemu uvedla gospodarske sankcije, pa tudi njeno politično odločitev, da ostanejo njene meje odprte za begunce;

| 14. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo glede priprav za vzpostavitev humanitarnih koridorjev na sirsko-turški meji, s katerimi bi zaščitili sirske begunce in vse civiliste, ki poskušajo zbežati iz države in se izogniti trajajočemu zatiranju, ki ga izvajajo vojaške enote; |
| --- | --- |

14.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo glede priprav za vzpostavitev humanitarnih koridorjev na sirsko-turški meji, s katerimi bi zaščitili sirske begunce in vse civiliste, ki poskušajo zbežati iz države in se izogniti trajajočemu zatiranju, ki ga izvajajo vojaške enote;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/ podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Sirske arabske republike ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/ podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Sirske arabske republike ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0471.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0387.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0476.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0333.

(5)  UL L 319, 2.12.2011, str. 56.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/70

---

Četrtek, 15. december 2011Osnutek preglednice dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij

P7_TA(2011)0583

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova

2013/C 168 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju, sprejetega 16. novembra 2011, predvsem Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju, sprejetega 16. novembra 2011, predvsem Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. oktobra 2011 z naslovom: Preglednica dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (SEC(2011)1361), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 27. oktobra 2011 z naslovom: Preglednica dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova (SEC(2011)1361),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| 1. | opozarja, da je glavni cilj novoustanovljenega nadzornega mehanizma preprečevanje in odpravljanje obsežnih makroekonomskih neravnovesij v Evropski uniji, predvsem v euroobmočju; spominja, da v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 dodatni cilji novega mehanizma zajemajo trajno konvergenco gospodarske učinkovitosti držav članic in tesnejše usklajevanje gospodarskih politik; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je glavni cilj novoustanovljenega nadzornega mehanizma preprečevanje in odpravljanje obsežnih makroekonomskih neravnovesij v Evropski uniji, predvsem v euroobmočju; spominja, da v skladu z Uredbo (EU) št. 1176/2011 dodatni cilji novega mehanizma zajemajo trajno konvergenco gospodarske učinkovitosti držav članic in tesnejše usklajevanje gospodarskih politik;

| 2. | poudarja, da je z ozirom na sedanje gospodarske razmere nujno kolikor hitro mogoče vzpostaviti in začeti izvajati okvir za makroekonomski nadzor; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je z ozirom na sedanje gospodarske razmere nujno kolikor hitro mogoče vzpostaviti in začeti izvajati okvir za makroekonomski nadzor;

| 3. | meni, da bi bilo treba morebitne učinke prelitja zaradi politik držav članic in Unije prepoznati in obravnavati v zgodnji fazi (tj. v okviru letnega pregleda rasti), v vsakem primeru pa pred in po sprejetju konvergenčnih/stabilnostnih programov; zahteva, da Komisija pojasni, kako namerava obravnavati te učinke prelitja v najnovejši različici preglednice dosežkov; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba morebitne učinke prelitja zaradi politik držav članic in Unije prepoznati in obravnavati v zgodnji fazi (tj. v okviru letnega pregleda rasti), v vsakem primeru pa pred in po sprejetju konvergenčnih/stabilnostnih programov; zahteva, da Komisija pojasni, kako namerava obravnavati te učinke prelitja v najnovejši različici preglednice dosežkov;

| 4. | meni, da morajo biti vlade držav članic pripravljene na ukrepanje ob morebitnih težavah, saj je mogoče le tako zagotoviti, da bo nadzorni okvir dosegel želeni učinek; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo biti vlade držav članic pripravljene na ukrepanje ob morebitnih težavah, saj je mogoče le tako zagotoviti, da bo nadzorni okvir dosegel želeni učinek;

| 5. | spominja na izjavo Komisije, priloženo resoluciji Parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij („šesterec“) (2), ki navaja, da „se bodo pri makroekonomskem nadzoru, ki se bo izvajal v državah s primanjkljaji in presežki na tekočem računu, ustrezno upoštevale razlike pri nujnosti odzivov politike in vrsti potrebnih popravljalnih ukrepov“; poudarja, da je ta izjava utrla pot za dokončni sporazum o „šestercu“; poziva Komisijo, naj ji ostane popolnoma predana; meni, da morebitni zaključki Sveta ne morejo omejiti zakonskih pravic Komisije na tem področju; |
| --- | --- |

5.

spominja na izjavo Komisije, priloženo resoluciji Parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij („šesterec“) (2), ki navaja, da „se bodo pri makroekonomskem nadzoru, ki se bo izvajal v državah s primanjkljaji in presežki na tekočem računu, ustrezno upoštevale razlike pri nujnosti odzivov politike in vrsti potrebnih popravljalnih ukrepov“; poudarja, da je ta izjava utrla pot za dokončni sporazum o „šestercu“; poziva Komisijo, naj ji ostane popolnoma predana; meni, da morebitni zaključki Sveta ne morejo omejiti zakonskih pravic Komisije na tem področju;

| 6. | ugotavlja, da gre pri večini indikativnih pragov za kazalnike, uporabljene v osnutku preglednice dosežkov, za zgornje ali spodnje pragove, čeprav uredba jasno navaja, da je treba sprejeti tako zgornje kot spodnje pragove, razen če bi bilo to neustrezno; v zvezi s tem poudarja, da delovni dokument Komisije ne vsebuje razlage o neustreznosti določitve zgornjih in spodnjih pragov za večino navedenih kazalnikov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da gre pri večini indikativnih pragov za kazalnike, uporabljene v osnutku preglednice dosežkov, za zgornje ali spodnje pragove, čeprav uredba jasno navaja, da je treba sprejeti tako zgornje kot spodnje pragove, razen če bi bilo to neustrezno; v zvezi s tem poudarja, da delovni dokument Komisije ne vsebuje razlage o neustreznosti določitve zgornjih in spodnjih pragov za večino navedenih kazalnikov;

| 7. | ugotavlja, da Komisija ni upoštevala vseh elementov, podanih za ekonomsko razlago preglednice dosežkov v členu 4 Uredbe (EU) št. 1176/2011; zahteva, da Komisija vključi vse navedene elemente v gospodarsko razlago preglednice dosežkov, predvsem v zvezi z zaposlovanjem, gonili produktivnosti in vlogo energije; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da Komisija ni upoštevala vseh elementov, podanih za ekonomsko razlago preglednice dosežkov v členu 4 Uredbe (EU) št. 1176/2011; zahteva, da Komisija vključi vse navedene elemente v gospodarsko razlago preglednice dosežkov, predvsem v zvezi z zaposlovanjem, gonili produktivnosti in vlogo energije;

| 8. | poudarja, da prag, določen za stopnjo brezposelnosti, ne zajema razvoja toka dogodkov, na primer letnega povečanja te stopnje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da prag, določen za stopnjo brezposelnosti, ne zajema razvoja toka dogodkov, na primer letnega povečanja te stopnje;

| 9. | je seznanjen s tem, da želi Komisija do konca leta 2012 in pravočasno do naslednjega evropskega semestra zagotoviti nov sklop kazalnikov in z njimi povezanih pragov za finančni sektor; poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med kazalniki za finančni sektor in prikazom, predvidenim v ureditvi evropskega odbora za sistemska tveganja; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s tem, da želi Komisija do konca leta 2012 in pravočasno do naslednjega evropskega semestra zagotoviti nov sklop kazalnikov in z njimi povezanih pragov za finančni sektor; poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med kazalniki za finančni sektor in prikazom, predvidenim v ureditvi evropskega odbora za sistemska tveganja;

| 10. | v zvezi z oblikovanjem prihodnjih makroekonomskih preglednic dosežkov, ki utegnejo zajemati širšo paleto kazalnikov, ugotavlja, da morajo temeljiti na neodvisnih in preverljivih uradnih statističnih podatkih, ki jih predložita evropski statistični sistem in evropski sistem centralnih bank; |
| --- | --- |

10.

v zvezi z oblikovanjem prihodnjih makroekonomskih preglednic dosežkov, ki utegnejo zajemati širšo paleto kazalnikov, ugotavlja, da morajo temeljiti na neodvisnih in preverljivih uradnih statističnih podatkih, ki jih predložita evropski statistični sistem in evropski sistem centralnih bank;

| 11. | ugotavlja, da delovni dokument Komisije navaja „razpoložljivo ekonomsko literaturo“, ne vsebuje pa niti enega samega sklicevanja; poziva Komisijo, naj zagotovi popolnejšo razlago metodološkega pristopa, vključno z različnimi predvidenimi možnostmi, preglednico dosežkov pa naj pospremi z izčrpnim seznamom literature; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da delovni dokument Komisije navaja „razpoložljivo ekonomsko literaturo“, ne vsebuje pa niti enega samega sklicevanja; poziva Komisijo, naj zagotovi popolnejšo razlago metodološkega pristopa, vključno z različnimi predvidenimi možnostmi, preglednico dosežkov pa naj pospremi z izčrpnim seznamom literature;

| 12. | poudarja, da lahko Odbor za ekonomske in monetarne zadeve organizira javne predstavitve o zasnovi preglednice dosežkov, preden predstavi svoje mnenje o uvedbi novih kazalnikov in spremembi pragov; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da lahko Odbor za ekonomske in monetarne zadeve organizira javne predstavitve o zasnovi preglednice dosežkov, preden predstavi svoje mnenje o uvedbi novih kazalnikov in spremembi pragov;

| 13. | poudarja, da je pregledno izvajanje novega instrumenta politike skozi ves postopek izjemno pomembno, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi dokumenti ali delovni dokumenti o preglednici dosežkov izrecno in uradno ter na enakopravni podlagi naslovljeni tako na Svet kot na Parlament; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je pregledno izvajanje novega instrumenta politike skozi ves postopek izjemno pomembno, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi dokumenti ali delovni dokumenti o preglednici dosežkov izrecno in uradno ter na enakopravni podlagi naslovljeni tako na Svet kot na Parlament;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0424.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/72

---

Četrtek, 15. december 2011Enotni evropski prometni prostor

P7_TA(2011)0584

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2011/2096(INI))

2013/C 168 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (KOM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 12. februarja 2003 o beli knjigi Komisije "Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev" (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 12. februarja 2003 o beli knjigi Komisije "Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev" (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu "Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino" (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu "Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino" (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o petem kohezijskem poročilu Komisije in strategiji za kohezijsko politiko po letu 2013 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o varnosti letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o varnosti letalstva s posebnim poudarkom na varnostnih skenerjih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (7),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije "Mreža državljanov" (KOM(1995)0601) in "Akcijski načrt o mobilnosti v mestih" (KOM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije "Mreža državljanov" (KOM(1995)0601) in "Akcijski načrt o mobilnosti v mestih" (KOM(2009)0490),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Pravičnim in učinkovitim prevozninam naproti" iz leta 1995 (KOM(1995)0691) in ker bi naj Komisija ponovno objavila sporočilo "Promet in CO2" (KOM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Pravičnim in učinkovitim prevozninam naproti" iz leta 1995 (KOM(1995)0691) in ker bi naj Komisija ponovno objavila sporočilo "Promet in CO2" (KOM(1998)0204),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju pravnega reda Evropske unije na področju transporta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda Evropske unije na področju transporta,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora z regionalni razvoj (A7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora z regionalni razvoj (A7-0425/2011),

| A. | ker evropska prometna politika neposredno vpliva na številne življenjske situacije državljanov EU in bi jim resnični enotni evropski prometni prostor brez kakršnih koli ovir med vrstami prometa in nacionalnimi sistemi ter brez izkrivljanja konkurence in socialnega dampinga prinesel veliko prednosti; |
| --- | --- |

A.

ker evropska prometna politika neposredno vpliva na številne življenjske situacije državljanov EU in bi jim resnični enotni evropski prometni prostor brez kakršnih koli ovir med vrstami prometa in nacionalnimi sistemi ter brez izkrivljanja konkurence in socialnega dampinga prinesel veliko prednosti;

| B. | ker je prometni sektor zelo pomemben za razvoj Evropske unije, njenih regij in mest, saj ustvari približno 5 % BDP in zagotavlja približno 10 milijonov delovnih mest; ker je bistveno ohraniti sposobnost EU za razvoj in inovacije na področjih, kot so mobilnost, promet in logistika, ki so odločilna za položaj Evrope kot industrijskega in gospodarskega središča ter za njen globalni konkurenčni položaj; ker imajo mala in srednje velika podjetja zlasti pomembno vlogo v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

B.

ker je prometni sektor zelo pomemben za razvoj Evropske unije, njenih regij in mest, saj ustvari približno 5 % BDP in zagotavlja približno 10 milijonov delovnih mest; ker je bistveno ohraniti sposobnost EU za razvoj in inovacije na področjih, kot so mobilnost, promet in logistika, ki so odločilna za položaj Evrope kot industrijskega in gospodarskega središča ter za njen globalni konkurenčni položaj; ker imajo mala in srednje velika podjetja zlasti pomembno vlogo v prometnem sektorju;

| C. | ker mora prihodnja evropska politika za promet in mobilnost kot osnovno podlago za sprejemanje odločitev na tem področju vključevati cilje 20-20-20; |
| --- | --- |

C.

ker mora prihodnja evropska politika za promet in mobilnost kot osnovno podlago za sprejemanje odločitev na tem področju vključevati cilje 20-20-20;

| D. | ker lahko promet bistveno prispeva k uresničevanju strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja, trajnostne gospodarske rasti, raziskav, energije, inovacij in okolja, pri čemer bi morali dosledneje spodbujati ter bolje usklajevati varnost in varstvo okolja, |
| --- | --- |

D.

ker lahko promet bistveno prispeva k uresničevanju strategije Evropa 2020, zlasti na področju zaposlovanja, trajnostne gospodarske rasti, raziskav, energije, inovacij in okolja, pri čemer bi morali dosledneje spodbujati ter bolje usklajevati varnost in varstvo okolja,

| E. | ker nekateri cilji iz prejšnje bele knjige niso bili doseženi in bi zato morali redno preverjati in ocenjevati uresničevanje zdaj zastavljenih ciljev, |
| --- | --- |

E.

ker nekateri cilji iz prejšnje bele knjige niso bili doseženi in bi zato morali redno preverjati in ocenjevati uresničevanje zdaj zastavljenih ciljev,

| F. | ker si različne vrste prometa ne bi smele konkurirati, temveč bi se morale dopolnjevati v okviru učinkovite somodalnosti kot vodilnega načela za učinkovito modalno porazdelitev med njimi, |
| --- | --- |

F.

ker si različne vrste prometa ne bi smele konkurirati, temveč bi se morale dopolnjevati v okviru učinkovite somodalnosti kot vodilnega načela za učinkovito modalno porazdelitev med njimi,

| G. | ker ciljev preusmerjanja prometa med različnimi vrstami ni mogoče doseči z zakonodajo, temveč le z izkoristkom delujoče infrastrukture, temeljnimi koristmi in prednostmi ter s spodbudami; |
| --- | --- |

G.

ker ciljev preusmerjanja prometa med različnimi vrstami ni mogoče doseči z zakonodajo, temveč le z izkoristkom delujoče infrastrukture, temeljnimi koristmi in prednostmi ter s spodbudami;

| H. | ker je treba zagotoviti uspešen razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), učinkovito povezati prometna omrežja vseh regij EU ter odpraviti razlike med stopnjami razvitosti infrastrukture v državah članicah EU; |
| --- | --- |

H.

ker je treba zagotoviti uspešen razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), učinkovito povezati prometna omrežja vseh regij EU ter odpraviti razlike med stopnjami razvitosti infrastrukture v državah članicah EU;

| I. | ker se prometni sektor in čezmejna infrastruktura še vedno srečujeta z veliko zgodovinskimi in geografskimi ovirami (različni koloteki ali nepremagljive ovire gorskih masivov, kot so Alpe, Pireneji ali Karpati), ki povzročajo "mejne učinke", ki jih je deloma preprosto rešiti in bi jih zato morali popolnoma odpraviti, |
| --- | --- |

I.

ker se prometni sektor in čezmejna infrastruktura še vedno srečujeta z veliko zgodovinskimi in geografskimi ovirami (različni koloteki ali nepremagljive ovire gorskih masivov, kot so Alpe, Pireneji ali Karpati), ki povzročajo "mejne učinke", ki jih je deloma preprosto rešiti in bi jih zato morali popolnoma odpraviti,

| J. | ker razlike med regijami v Evropi (obrobna lega, infrastruktura, pokrajina, gostota poseljenosti, socialno-ekonomske razmere) povzročajo različne težave in zato terjajo prožne rešitve, |
| --- | --- |

J.

ker razlike med regijami v Evropi (obrobna lega, infrastruktura, pokrajina, gostota poseljenosti, socialno-ekonomske razmere) povzročajo različne težave in zato terjajo prožne rešitve,

| K. | ker bi moralo biti odprtje trga prevoznih storitev pogojeno z razvojem vseh zaščitnih regulativnih ukrepov, ki so potrebni za zagotovitev, da bo odprtje trga izboljšalo kakovost storitev ter pogoje za izobraževanje in usposabljanje ter zaposlovanje, |
| --- | --- |

K.

ker bi moralo biti odprtje trga prevoznih storitev pogojeno z razvojem vseh zaščitnih regulativnih ukrepov, ki so potrebni za zagotovitev, da bo odprtje trga izboljšalo kakovost storitev ter pogoje za izobraževanje in usposabljanje ter zaposlovanje,

| L. | ker je treba določiti dosledne standarde na ravni EU za vse vrste prometa, zlasti na področju varnosti, tehnologije, varstva okolja in delovnih pogojev, ob upoštevanju dejstva, da je mogoče sektorje, za katere dejansko veljajo pravila na svetovni ravni, učinkovito regulirati prek ustreznih mednarodnih forumov, |
| --- | --- |

L.

ker je treba določiti dosledne standarde na ravni EU za vse vrste prometa, zlasti na področju varnosti, tehnologije, varstva okolja in delovnih pogojev, ob upoštevanju dejstva, da je mogoče sektorje, za katere dejansko veljajo pravila na svetovni ravni, učinkovito regulirati prek ustreznih mednarodnih forumov,

| M. | ker je treba zakonodajo, sprejeto na področju prometa, pravilno, dosledno in hitro prenesti, izvajati in izvrševati; |
| --- | --- |

M.

ker je treba zakonodajo, sprejeto na področju prometa, pravilno, dosledno in hitro prenesti, izvajati in izvrševati;

| 1. | pozdravlja belo knjigo iz leta 2011, ugotavlja pa, da so bili najpomembnejši cilji iz bele knjige iz leta 2001 samo deloma doseženi ali sploh ne, in predlaga:






  — | naj Komisija do leta 2013 na podlagi poročila o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 in v skladu z načelom subsidiarnosti poda konkretne predloge, da bi do leta 2020 za polovico zmanjšali število smrtnih žrtev in hudo poškodovanih v cestnem prometu glede na leto 2010; v teh predlogih bi morala biti posebna pozornost namenjena najranljivejšim udeležencem v cestnem prometu, v vsakem primeru pa bi bilo treba navesti tudi pričakovane rezultate v smislu zmanjšanja nesreč; |
| --- | --- | --- |

1.

pozdravlja belo knjigo iz leta 2011, ugotavlja pa, da so bili najpomembnejši cilji iz bele knjige iz leta 2001 samo deloma doseženi ali sploh ne, in predlaga:

—

naj Komisija do leta 2013 na podlagi poročila o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 in v skladu z načelom subsidiarnosti poda konkretne predloge, da bi do leta 2020 za polovico zmanjšali število smrtnih žrtev in hudo poškodovanih v cestnem prometu glede na leto 2010; v teh predlogih bi morala biti posebna pozornost namenjena najranljivejšim udeležencem v cestnem prometu, v vsakem primeru pa bi bilo treba navesti tudi pričakovane rezultate v smislu zmanjšanja nesreč;

| — | naj Komisija do leta 2014 poda predlog za internalizacijo zunanjih stroškov vseh vrst tovornega in potniškega prometa brez dvojnih bremen in izkrivljanja trga ter ob upoštevanju posebne narave vsake izmed vrst prometa; Prihodke iz te internalizacije zunanjih stroškov bi bilo treba uporabiti za financiranje naložb v varnost, raziskave, nove tehnologije, varstvo podnebja, zmanjšanje hrupa v okviru trajnostne mobilnosti ter v infrastrukturo; |
| --- | --- |

—

naj Komisija do leta 2014 poda predlog za internalizacijo zunanjih stroškov vseh vrst tovornega in potniškega prometa brez dvojnih bremen in izkrivljanja trga ter ob upoštevanju posebne narave vsake izmed vrst prometa; Prihodke iz te internalizacije zunanjih stroškov bi bilo treba uporabiti za financiranje naložb v varnost, raziskave, nove tehnologije, varstvo podnebja, zmanjšanje hrupa v okviru trajnostne mobilnosti ter v infrastrukturo;

| 2. | poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi predlog o socialnih in delovnih pogojih, da bi olajšala vzpostavitev resnično povezanega evropskega prometnega trga in hkrati povečala privlačnost prometnega sektorja za delavce; meni, da mora ta predlog temeljiti na poglobljeni analizi sedanjega stanja socialnih in delovnih pogojev pri vseh vrstah prometa, ravni usklajenosti zakonov držav članic in oceni učinka razvoja trga dela na področju prometa do leta 2020; predlog bi moral povečati zaposlenost in izboljšati položaj delavcev v celotnem prometnem sektorju ter upoštevati nove tehnologije in logistične storitve, ki se lahko uporabijo za izboljšanje prometnih storitev na splošno, pa tudi s posebnim ozirom na invalide; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi predlog o socialnih in delovnih pogojih, da bi olajšala vzpostavitev resnično povezanega evropskega prometnega trga in hkrati povečala privlačnost prometnega sektorja za delavce; meni, da mora ta predlog temeljiti na poglobljeni analizi sedanjega stanja socialnih in delovnih pogojev pri vseh vrstah prometa, ravni usklajenosti zakonov držav članic in oceni učinka razvoja trga dela na področju prometa do leta 2020; predlog bi moral povečati zaposlenost in izboljšati položaj delavcev v celotnem prometnem sektorju ter upoštevati nove tehnologije in logistične storitve, ki se lahko uporabijo za izboljšanje prometnih storitev na splošno, pa tudi s posebnim ozirom na invalide;

| 3. | poziva Komisijo, naj na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice, do leta 2013 predloži usklajeno kvantitativno analizo sedanjega stanja glede na raven infrastrukture, zasičenost prometnega omrežja ter kakovost prometnih storitev v vseh državah članicah EU; s tem se bo zagotovil pregled trenutnega stanja v 27 državah članicah EU, poudarile se bodo neenakosti med državami članicami in njihovimi regijami v razvoju prometne infrastrukture ter orisal način, na katerega se trenutno financira prometna infrastruktura v vseh vrstah prometa, prikazane pa bodo tudi prihodnje prednostne naloge naložbe; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice, do leta 2013 predloži usklajeno kvantitativno analizo sedanjega stanja glede na raven infrastrukture, zasičenost prometnega omrežja ter kakovost prometnih storitev v vseh državah članicah EU; s tem se bo zagotovil pregled trenutnega stanja v 27 državah članicah EU, poudarile se bodo neenakosti med državami članicami in njihovimi regijami v razvoju prometne infrastrukture ter orisal način, na katerega se trenutno financira prometna infrastruktura v vseh vrstah prometa, prikazane pa bodo tudi prihodnje prednostne naloge naložbe;

| 4. | se zaveda velikega prispevka prometnega sektorja k industrijski politiki, konkurenčnosti in trgovinski bilanci Evropske unije; ugotavlja, da je leta 2009 izvoz strojev in opreme v prometnem sektorju znašal 454,7 milijard EUR, kar je 41,5 % vsega izvoza izven držav EU-27; poleg tega ugotavlja, da je Evropska unija v letu 2009 zabeležila enega največjih trgovinskih presežkov na področju strojev in opreme v prometnem sektorju (112,6 milijarde EUR) ter na področju prometnih storitev (21,5 milijarde EUR); |
| --- | --- |

4.

se zaveda velikega prispevka prometnega sektorja k industrijski politiki, konkurenčnosti in trgovinski bilanci Evropske unije; ugotavlja, da je leta 2009 izvoz strojev in opreme v prometnem sektorju znašal 454,7 milijard EUR, kar je 41,5 % vsega izvoza izven držav EU-27; poleg tega ugotavlja, da je Evropska unija v letu 2009 zabeležila enega največjih trgovinskih presežkov na področju strojev in opreme v prometnem sektorju (112,6 milijarde EUR) ter na področju prometnih storitev (21,5 milijarde EUR);

| 5. | podpira 10 ciljev za konkurenčen in z viri učinkovit prometni sistem ter cilje iz bele knjige do leta 2050, meni pa, da bi bilo treba natančneje opredeliti obdobje do leta 2020 v zvezi s financiranjem glede na gospodarske razmere v posameznih državah članicah in v zvezi s splošnimi izzivi prometa na področju energije in okolja, ter zato poziva Komisijo, naj skladu s cilji 20-20-20 in v sodelovanju z mednarodnimi partnerji oblikuje predpise, da bi dosegla 20-odstotno zmanjšanje emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov iz prometa (v primerjavi z referenčnimi podatki iz leta 1990) ter naslednje vmesne cilje do leta 2020 (v primerjavi z referenčnimi podatki iz leta 2010):






  — | zmanjšanje emisij CO2 v cestnem prometu za 20 %, |
| --- | --- | --- |

5.

podpira 10 ciljev za konkurenčen in z viri učinkovit prometni sistem ter cilje iz bele knjige do leta 2050, meni pa, da bi bilo treba natančneje opredeliti obdobje do leta 2020 v zvezi s financiranjem glede na gospodarske razmere v posameznih državah članicah in v zvezi s splošnimi izzivi prometa na področju energije in okolja, ter zato poziva Komisijo, naj skladu s cilji 20-20-20 in v sodelovanju z mednarodnimi partnerji oblikuje predpise, da bi dosegla 20-odstotno zmanjšanje emisij CO2 in drugih toplogrednih plinov iz prometa (v primerjavi z referenčnimi podatki iz leta 1990) ter naslednje vmesne cilje do leta 2020 (v primerjavi z referenčnimi podatki iz leta 2010):

—

zmanjšanje emisij CO2 v cestnem prometu za 20 %,

| — | zmanjšanje hrupa in energijske porabe v železniškem prometu za 20 %, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje hrupa in energijske porabe v železniškem prometu za 20 %,

| — | zmanjšanje emisij CO2 letalskega prometa v celotnem evropskem zračnem prostoru za 30 %, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij CO2 letalskega prometa v celotnem evropskem zračnem prostoru za 30 %,

| — | enotno zmanjšanje emisij CO2 in onesnaževal v pomorskem prometu v vsej EU za 30 %, k čemur bosta prispevala sporazuma Mednarodne pomorske organizacije o indeksu energetske učinkovitosti in načrtu upravljanja energetske učinkovitosti za ladje; |
| --- | --- |

—

enotno zmanjšanje emisij CO2 in onesnaževal v pomorskem prometu v vsej EU za 30 %, k čemur bosta prispevala sporazuma Mednarodne pomorske organizacije o indeksu energetske učinkovitosti in načrtu upravljanja energetske učinkovitosti za ladje;

in poziva, naj se vsi cilji iz tega odstavka obravnavajo kot prednostne naloge in naj se zato vsako leto preverijo;

| 6. | poudarja, da si je treba prizadevati za popolno vzpostavitev evropskega notranjega prometnega trga z odpiranjem prometnih omrežij in trgov, pri tem pa je treba upoštevati gospodarske in socialne vidike ter vidik zaposlovanja, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da predlogi o odprtju storitev v na vseh prometnih trgih ne bodo povzročili socialnega dampinga, slabše kakovosti storitev ali zasebnih monopolov in oligopolov; poudarja, da so smernice za državno pomoč za morska pristanišča še vedno nujno potrebne; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da si je treba prizadevati za popolno vzpostavitev evropskega notranjega prometnega trga z odpiranjem prometnih omrežij in trgov, pri tem pa je treba upoštevati gospodarske in socialne vidike ter vidik zaposlovanja, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da predlogi o odprtju storitev v na vseh prometnih trgih ne bodo povzročili socialnega dampinga, slabše kakovosti storitev ali zasebnih monopolov in oligopolov; poudarja, da so smernice za državno pomoč za morska pristanišča še vedno nujno potrebne;

| 7. | poudarja, da je potencial prometa na številnih področij še vedno premalo raziskan, in vztraja na pomembnosti enotnega evropskega prometnega prostora z medsebojno povezanostjo in interoperabilnostjo, ki bo temeljila na pristnem evropskem upravljanju prometne infrastrukture in sistemov, doseženem z odpravo "mejnih učinkov" med državami članicami za vse vrste prometa, da bi povečali konkurenčnost in privlačnost celotne Evropske unije; poudarja pomen teritorialne kohezije in zlasti težav v zvezi z dostopnostjo, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije, otoki, neobalne in obrobne regije, ter dobrih povezav med državami članicami in sosednjimi državami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je potencial prometa na številnih področij še vedno premalo raziskan, in vztraja na pomembnosti enotnega evropskega prometnega prostora z medsebojno povezanostjo in interoperabilnostjo, ki bo temeljila na pristnem evropskem upravljanju prometne infrastrukture in sistemov, doseženem z odpravo "mejnih učinkov" med državami članicami za vse vrste prometa, da bi povečali konkurenčnost in privlačnost celotne Evropske unije; poudarja pomen teritorialne kohezije in zlasti težav v zvezi z dostopnostjo, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije, otoki, neobalne in obrobne regije, ter dobrih povezav med državami članicami in sosednjimi državami;

| 8. | poudarja, da bi morali učinkovito somodalnost mobilnosti potnikov in tovornega prometa na celotni verigi prometnih in logističnih storitev – ki se ocenjuje glede na ekonomičnost, varstvo okolja, energetsko varnost, socialne, zdravstvene in delovne pogoje, varnost in varovanje ter ob upoštevanju teritorialne kohezije in zemljepisnega okolja v posameznih državah članicah ali regijah – obravnavati kot vodilno idejo prihodnje prometne politike; meni, da se morajo vrste prometa med seboj dopolnjevati in povezovati ter da je treba zgoraj navedene parametre uporabljati za določitev sedanje in prihodnje razdelitve med vrstami v državah in regijah glede na njihove posamezne možnosti; meni, da bi bilo treba sistematično spodbujati uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, tudi za kratke in srednje razdalje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali učinkovito somodalnost mobilnosti potnikov in tovornega prometa na celotni verigi prometnih in logističnih storitev – ki se ocenjuje glede na ekonomičnost, varstvo okolja, energetsko varnost, socialne, zdravstvene in delovne pogoje, varnost in varovanje ter ob upoštevanju teritorialne kohezije in zemljepisnega okolja v posameznih državah članicah ali regijah – obravnavati kot vodilno idejo prihodnje prometne politike; meni, da se morajo vrste prometa med seboj dopolnjevati in povezovati ter da je treba zgoraj navedene parametre uporabljati za določitev sedanje in prihodnje razdelitve med vrstami v državah in regijah glede na njihove posamezne možnosti; meni, da bi bilo treba sistematično spodbujati uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, tudi za kratke in srednje razdalje;

| 9. | ugotavlja visoko stopnjo odvisnosti Unije od uvoženih fosilnih goriv, katerih dobava iz držav zunaj Unije je povezana z velikimi tveganji v smislu ekonomske varnosti Unije in prožnosti možnosti njene zunanje politike, ter poziva Komisijo, naj opredeli in redno ocenjuje zanesljivost oskrbe z energijo iz držav zunaj Unije; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja visoko stopnjo odvisnosti Unije od uvoženih fosilnih goriv, katerih dobava iz držav zunaj Unije je povezana z velikimi tveganji v smislu ekonomske varnosti Unije in prožnosti možnosti njene zunanje politike, ter poziva Komisijo, naj opredeli in redno ocenjuje zanesljivost oskrbe z energijo iz držav zunaj Unije;

| 10. | poudarja pomen razvijanja prometne infrastrukture novih držav članic, vključno s cestno infrastrukturo, da bi oblikovali enotni evropski prometni prostor ter infrastrukturo teh držav povezati z infrastrukturo sosednjih držav; poziva Komisijo, naj vključi potrebe po razvoju prometne infrastrukture novih držav članic v prihodnji večletni finančni okvir, tako da bi prometna infrastruktura novih držav članic do leta 2025 dosegla raven drugih držav članic; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen razvijanja prometne infrastrukture novih držav članic, vključno s cestno infrastrukturo, da bi oblikovali enotni evropski prometni prostor ter infrastrukturo teh držav povezati z infrastrukturo sosednjih držav; poziva Komisijo, naj vključi potrebe po razvoju prometne infrastrukture novih držav članic v prihodnji večletni finančni okvir, tako da bi prometna infrastruktura novih držav članic do leta 2025 dosegla raven drugih držav članic;

| 11. | pozdravlja in podpira predlog Komisije o "instrumentu za povezovanje Evrope" ter pobudo za projektne obveznice EU in poziva države članice k izvajanju glavnega omrežja, saj naj bi TEN-T koncept zagotovil omejeno število trajnostnih projektov z evropsko dodano vrednostjo ter z večjim in realističnim financiranjem; poziva, naj se:






  — | države članice zavežejo, da bodo do leta 2020 v vsaki vrsti prometa odpravile glavna znana ozka grla v evropskem prometnem prostoru in pri tem po potrebi spodbujale njihovo izogibanje z izgradnjo intermodalne infrastrukture na začetni in končni točki zadevnih odsekov, da bodo dale prednost čezmejnim projektom med vsemi državami članicami, ter pri tem ne bodo zanemarjale sosednjih držav, in da bodo do leta 2015 predložile odobren načrt financiranja; |
| --- | --- | --- |

11.

pozdravlja in podpira predlog Komisije o "instrumentu za povezovanje Evrope" ter pobudo za projektne obveznice EU in poziva države članice k izvajanju glavnega omrežja, saj naj bi TEN-T koncept zagotovil omejeno število trajnostnih projektov z evropsko dodano vrednostjo ter z večjim in realističnim financiranjem; poziva, naj se:

—

države članice zavežejo, da bodo do leta 2020 v vsaki vrsti prometa odpravile glavna znana ozka grla v evropskem prometnem prostoru in pri tem po potrebi spodbujale njihovo izogibanje z izgradnjo intermodalne infrastrukture na začetni in končni točki zadevnih odsekov, da bodo dale prednost čezmejnim projektom med vsemi državami članicami, ter pri tem ne bodo zanemarjale sosednjih držav, in da bodo do leta 2015 predložile odobren načrt financiranja;

| — | Komisija zaveže k povečanju stabilnosti financiranja projektov TEN-T, pri tem pa se uskladi tudi z regionalno politiko; |
| --- | --- |

—

Komisija zaveže k povečanju stabilnosti financiranja projektov TEN-T, pri tem pa se uskladi tudi z regionalno politiko;

| — | Komisija zaveže, da bo podprla alternativne finančne modele in instrumente, vključno s projektnimi obveznicami, in da bo v predlogih za internalizacijo zunanjih stroškov zagotovila, da se bodo prihodki, ki bodo pri tem nastali, v večji meri namenili za financiranje projektov TEN-T, |
| --- | --- |

—

Komisija zaveže, da bo podprla alternativne finančne modele in instrumente, vključno s projektnimi obveznicami, in da bo v predlogih za internalizacijo zunanjih stroškov zagotovila, da se bodo prihodki, ki bodo pri tem nastali, v večji meri namenili za financiranje projektov TEN-T,

| — | prednostne naloge opredelijo v tesni povezavi s pogoji za uporabo regionalnih strukturnih sredstev, države članice pa naj se zavežejo, da bodo zagotovile financiranje projektov po koncu večletnega programskega obdobja EU, da bi tako zagotovili dolgoročno učinkovitost in vidnost ukrepov EU na področju TEN-T; |
| --- | --- |

—

prednostne naloge opredelijo v tesni povezavi s pogoji za uporabo regionalnih strukturnih sredstev, države članice pa naj se zavežejo, da bodo zagotovile financiranje projektov po koncu večletnega programskega obdobja EU, da bi tako zagotovili dolgoročno učinkovitost in vidnost ukrepov EU na področju TEN-T;

| — | prednostne naloge projektov po letu 2015 ohranijo samo, če so države članice sprejele zavezujoče proračunske sklepe, ki zagotavljajo izvajanje projektov, sofinanciranje EU pa mora temeljiti na načelu "uporabi ali izgubiš"; |
| --- | --- |

—

prednostne naloge projektov po letu 2015 ohranijo samo, če so države članice sprejele zavezujoče proračunske sklepe, ki zagotavljajo izvajanje projektov, sofinanciranje EU pa mora temeljiti na načelu "uporabi ali izgubiš";

| — | v omrežje TEN-T vključi EuroVelo, evropska kolesarska mreža poti na dolge razdalje; |
| --- | --- |

—

v omrežje TEN-T vključi EuroVelo, evropska kolesarska mreža poti na dolge razdalje;

| 12. | poudarja, da bo vzpostavitev dobre prometne infrastrukture in dobre ravni dostopa vsem regijam omogočila, da povečajo svojo gospodarsko moč in pritegnejo več neposrednih naložb, s čimer se bo dolgoročno okrepila njihova konkurenčnost ter konkurenčni položaj cele EU, kar bo zagotovilo pravilen razvoj notranjega trga in pomagalo doseči cilj teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bo vzpostavitev dobre prometne infrastrukture in dobre ravni dostopa vsem regijam omogočila, da povečajo svojo gospodarsko moč in pritegnejo več neposrednih naložb, s čimer se bo dolgoročno okrepila njihova konkurenčnost ter konkurenčni položaj cele EU, kar bo zagotovilo pravilen razvoj notranjega trga in pomagalo doseči cilj teritorialne kohezije;

| 13. | opozarja, da imajo prometna omrežja glavno vlogo pri politikah načrtovanja rabe prostora; poudarja, da so za krepitev lokalnega razvoja zelo pomembni veliki objekti prometne infrastrukture, kot so hitre železniške proge; meni, da imajo lahko makroregije in njihove razvojne strategije dejavnejšo vlogo pri vzpostavitvi skladne, učinkovite in trajnostne prometne politike; opozarja, da je pomembno pripraviti, načrtovati in izvajati skupne strategije na področju prometnih infrastruktur ter širiti dobro prakso na področju prometa; poudarja, da bodo imeli državljani in podjetja Evropske unije neposredno korist od enotnega evropskega prometnega prostora, katerega namen je skrajšati čas in zmanjšati sredstva, namenjena prevozu blaga in potnikov, ter prispevati k boljši povezanosti trgov; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da imajo prometna omrežja glavno vlogo pri politikah načrtovanja rabe prostora; poudarja, da so za krepitev lokalnega razvoja zelo pomembni veliki objekti prometne infrastrukture, kot so hitre železniške proge; meni, da imajo lahko makroregije in njihove razvojne strategije dejavnejšo vlogo pri vzpostavitvi skladne, učinkovite in trajnostne prometne politike; opozarja, da je pomembno pripraviti, načrtovati in izvajati skupne strategije na področju prometnih infrastruktur ter širiti dobro prakso na področju prometa; poudarja, da bodo imeli državljani in podjetja Evropske unije neposredno korist od enotnega evropskega prometnega prostora, katerega namen je skrajšati čas in zmanjšati sredstva, namenjena prevozu blaga in potnikov, ter prispevati k boljši povezanosti trgov;

| 14. | ugotavlja, da bi bilo treba za vse oblike potniškega in tovornega prometa uporabljati enake in na evropski ravni usklajene varnostne standarde glede tveganj, ter poziva k predlogu za financiranje skladnosti s to zahtevo; meni, da bi moralo biti mednarodno usklajevanje v primeru pomorskega in zračnega prometa nujno in da je treba obstoječa pravila pregledati ter po potrebi revidirati do leta 2015 in jih postopno vključiti v sporazume s tretjimi državami; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi bilo treba za vse oblike potniškega in tovornega prometa uporabljati enake in na evropski ravni usklajene varnostne standarde glede tveganj, ter poziva k predlogu za financiranje skladnosti s to zahtevo; meni, da bi moralo biti mednarodno usklajevanje v primeru pomorskega in zračnega prometa nujno in da je treba obstoječa pravila pregledati ter po potrebi revidirati do leta 2015 in jih postopno vključiti v sporazume s tretjimi državami;

| 15. | poudarja pomen usklajene strategije za prehod na alternativne in obnovljive vire energije za promet, ter poudarja, da bi bilo te cilje mogoče doseči z uporabo mešanice virov energije in obstoječih metod za varčevanje z energijo; poudarja, da so za ta prehod potrebne posebna infrastruktura in ustrezne spodbude ter da je treba cilje zmanjšanja oblikovati na tehnološko nevtralen način; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen usklajene strategije za prehod na alternativne in obnovljive vire energije za promet, ter poudarja, da bi bilo te cilje mogoče doseči z uporabo mešanice virov energije in obstoječih metod za varčevanje z energijo; poudarja, da so za ta prehod potrebne posebna infrastruktura in ustrezne spodbude ter da je treba cilje zmanjšanja oblikovati na tehnološko nevtralen način;

| 16. | poziva k pripravi predloga o mobilnosti v mestih do leta 2015, v katerem bo ob spoštovanju načela subsidiarnosti podpora projektov odvisna od tega, ali lokalni organi predložijo načrte trajnostne mobilnosti v mestih, ki zagotavljajo učinkovito potniško in tovorno logistično verigo v urbanih in pozidanih območjih, prispevajo k zmanjšanju obsega prometa, nesreč, onesnaževanja zraka in hrupa, upoštevajo standarde in cilje evropske prometne politike in so skladni s potrebami sosednjih mest in regij ter ne ustvarjajo novih tržnih ovir; predlaga izmenjavo najboljših praks na področju inovacij in raziskav v trajnostne koncepte mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

16.

poziva k pripravi predloga o mobilnosti v mestih do leta 2015, v katerem bo ob spoštovanju načela subsidiarnosti podpora projektov odvisna od tega, ali lokalni organi predložijo načrte trajnostne mobilnosti v mestih, ki zagotavljajo učinkovito potniško in tovorno logistično verigo v urbanih in pozidanih območjih, prispevajo k zmanjšanju obsega prometa, nesreč, onesnaževanja zraka in hrupa, upoštevajo standarde in cilje evropske prometne politike in so skladni s potrebami sosednjih mest in regij ter ne ustvarjajo novih tržnih ovir; predlaga izmenjavo najboljših praks na področju inovacij in raziskav v trajnostne koncepte mobilnosti v mestih;

| 17. | poudarja, da je vedenje uporabnikov prometa odločilno, in poziva k oblikovanju spodbud za izbiro trajnostnih, fizično aktivnih, varnih in zdravih vrst prometa ter mobilnosti; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti do leta 2013 podajo predlog za razvoj pobud, ki spodbujajo okolju prijazen javni promet, pešačenje in kolesarjenje, še posebej v mestih, da bi podvojili število uporabnikov teh vrst prometa; meni, da je zato pomembno razviti varno infrastrukturo za pešce in kolesarje, še posebej v mestih, ter izboljšati interoperabilnost med prometnimi storitvami, spodbujati uvedbo enotne prevozne listine in sistema integrirane e-vozovnice za večmodalna potovanja, ki bo vključeval prevoz na dolge razdalje in lokalni prevoz; opozarja, da sta dostopnost in cenovna ugodnost prometa poglavitni za družbeno mobilnost in da je treba pri načrtovanju prometne politike v prihodnje posvetiti večjo pozornost usklajevanju ciljev trajnostnega razvoja s socialnimi potrebami; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je vedenje uporabnikov prometa odločilno, in poziva k oblikovanju spodbud za izbiro trajnostnih, fizično aktivnih, varnih in zdravih vrst prometa ter mobilnosti; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti do leta 2013 podajo predlog za razvoj pobud, ki spodbujajo okolju prijazen javni promet, pešačenje in kolesarjenje, še posebej v mestih, da bi podvojili število uporabnikov teh vrst prometa; meni, da je zato pomembno razviti varno infrastrukturo za pešce in kolesarje, še posebej v mestih, ter izboljšati interoperabilnost med prometnimi storitvami, spodbujati uvedbo enotne prevozne listine in sistema integrirane e-vozovnice za večmodalna potovanja, ki bo vključeval prevoz na dolge razdalje in lokalni prevoz; opozarja, da sta dostopnost in cenovna ugodnost prometa poglavitni za družbeno mobilnost in da je treba pri načrtovanju prometne politike v prihodnje posvetiti večjo pozornost usklajevanju ciljev trajnostnega razvoja s socialnimi potrebami;

| 18. | meni, da bi bilo treba v listini o pravicah potnikov določiti splošna pravila za pravice potnikov v vseh vrstah prometa, in zato od Komisije pričakuje, da bo najpozneje do začetka leta 2012 pripravila ustrezen predlog, ki bo upošteval posebnosti posameznih vrst prometa in pridobljene izkušnje ter vseboval poglavje o pravicah invalidnih potnikov; hkrati poziva k enotni razlagi in dosledni uporabi, izvajanju in izvrševanju teh pravic na podlagi jasnih opredelitev in smernic ter k preglednosti pri njihovem upravljanju; poleg tega poudarja potrebo po zakonodaji na področju dodatnih pristojbin v vseh vrstah prometa; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo treba v listini o pravicah potnikov določiti splošna pravila za pravice potnikov v vseh vrstah prometa, in zato od Komisije pričakuje, da bo najpozneje do začetka leta 2012 pripravila ustrezen predlog, ki bo upošteval posebnosti posameznih vrst prometa in pridobljene izkušnje ter vseboval poglavje o pravicah invalidnih potnikov; hkrati poziva k enotni razlagi in dosledni uporabi, izvajanju in izvrševanju teh pravic na podlagi jasnih opredelitev in smernic ter k preglednosti pri njihovem upravljanju; poleg tega poudarja potrebo po zakonodaji na področju dodatnih pristojbin v vseh vrstah prometa;

| 19. | poudarja potrebo po celoviti prometni politiki za celotno vrednostno verigo prometa in logistike, da se ustrezno upoštevajo izzivi prometa in mobilnosti, zlasti na mestnih območjih; poziva h krepitvi usklajevanja med oblikovalci politike v evropskih institucijah ter k stalnemu dialogu in posvetovanju z logistično panogo, prevozniki in strankami v evropskem forumu za logistiko in mobilnost; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po celoviti prometni politiki za celotno vrednostno verigo prometa in logistike, da se ustrezno upoštevajo izzivi prometa in mobilnosti, zlasti na mestnih območjih; poziva h krepitvi usklajevanja med oblikovalci politike v evropskih institucijah ter k stalnemu dialogu in posvetovanju z logistično panogo, prevozniki in strankami v evropskem forumu za logistiko in mobilnost;

| 20. | poziva, da je treba prednostno spodbujati okolju prijazno logistiko in izboljšati upravljanje mobilnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva, da je treba prednostno spodbujati okolju prijazno logistiko in izboljšati upravljanje mobilnosti;

| 21. | zatrjuje, da je treba za trajnostne večmodalne logistične verige za prevoz blaga in oseb zagotoviti intermodalne priključne točke in terminale, celostno načrtovanje in logistiko ter celostno izobraževanje in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

21.

zatrjuje, da je treba za trajnostne večmodalne logistične verige za prevoz blaga in oseb zagotoviti intermodalne priključne točke in terminale, celostno načrtovanje in logistiko ter celostno izobraževanje in poklicno usposabljanje;

| 22. | poudarja, da mora EU za spodbujanje učinkovitosti, trajnosti in zaposlovanja ohraniti svojo vodilno vlogo na področju tehnoloških inovacij; poziva, da je treba poskrbeti za financiranje raziskovalnega in razvojnega programa s konkretno strategijo izvajanja, časovnim razporedom in učinkovitim finančnim nadzorom, ki bo posebej usmerjen v trajnostno in varno mobilnost, z namenom:






  — | da bi EU ohranila svoj vodilni položaj na področju proizvodnje in raziskav za vse vrste prometa s posebnim poudarkom na dekarbonizaciji prometa, zmanjšanju emisij, zmanjševanju hrupa, varnosti in varovanju; |
| --- | --- | --- |

22.

poudarja, da mora EU za spodbujanje učinkovitosti, trajnosti in zaposlovanja ohraniti svojo vodilno vlogo na področju tehnoloških inovacij; poziva, da je treba poskrbeti za financiranje raziskovalnega in razvojnega programa s konkretno strategijo izvajanja, časovnim razporedom in učinkovitim finančnim nadzorom, ki bo posebej usmerjen v trajnostno in varno mobilnost, z namenom:

—

da bi EU ohranila svoj vodilni položaj na področju proizvodnje in raziskav za vse vrste prometa s posebnim poudarkom na dekarbonizaciji prometa, zmanjšanju emisij, zmanjševanju hrupa, varnosti in varovanju;

| — | da bi vzpostavili učinkovite, inteligentne, interoperabilne in povezane sisteme v podporo sistemom SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, RIS, SafeSeaNet, LRIT in inteligentnemu prometnemu sistemu (ITS); |
| --- | --- |

—

da bi vzpostavili učinkovite, inteligentne, interoperabilne in povezane sisteme v podporo sistemom SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, RIS, SafeSeaNet, LRIT in inteligentnemu prometnemu sistemu (ITS);

| — | da bi poiskali praktične rešitve v sodelovanju s skupino strokovnjakov z gospodarskega, znanstvenega, političnega in družbenega področja; |
| --- | --- |

—

da bi poiskali praktične rešitve v sodelovanju s skupino strokovnjakov z gospodarskega, znanstvenega, političnega in družbenega področja;

| — | da bi povečali varnost v cestnem prometu z nadaljevanjem pobude e-varnost in vzpostavili potrebno infrastrukturo za uvedbo sistema klica v sili e-call ob upoštevanju pravila za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

—

da bi povečali varnost v cestnem prometu z nadaljevanjem pobude e-varnost in vzpostavili potrebno infrastrukturo za uvedbo sistema klica v sili e-call ob upoštevanju pravila za varstvo podatkov;

| 23. | meni, da bi bilo treba odpraviti upravna bremena za vse vrste prometa, zato poziva, naj se prevozna in logistična dokumentacija, zlasti za tovorni promet, bolj poenostavi in uskladi ter se do leta 2013 poda predlog za standardizacijo dokumentacije o tovoru in e-dokumentacije, da se med drugim spodbudi večmodalni tovorni promet; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba odpraviti upravna bremena za vse vrste prometa, zato poziva, naj se prevozna in logistična dokumentacija, zlasti za tovorni promet, bolj poenostavi in uskladi ter se do leta 2013 poda predlog za standardizacijo dokumentacije o tovoru in e-dokumentacije, da se med drugim spodbudi večmodalni tovorni promet;

| 24. | poudarja, da je treba izboljšati in standardizirati nadzorno opremo, kot so radarji za merjenje hitrosti vožnje in naprave, vgrajene v vozilo, ter komunikacijske sisteme oziroma medije, in poziva, naj se do leta 2013 pripravi predlog za vzajemno priznavanje in interoperabilnost te opreme; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi na področju čezmejnega pregona ter zagotoviti večjo skladnost pri uporabi standardov za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izboljšati in standardizirati nadzorno opremo, kot so radarji za merjenje hitrosti vožnje in naprave, vgrajene v vozilo, ter komunikacijske sisteme oziroma medije, in poziva, naj se do leta 2013 pripravi predlog za vzajemno priznavanje in interoperabilnost te opreme; poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi na področju čezmejnega pregona ter zagotoviti večjo skladnost pri uporabi standardov za varnost v cestnem prometu;

| 25. | poudarja, da bi morali z morebitno spremembo in standardizacijo nakladalnih enot, ob upoštevanju nakladalnih enot v globalnem prometu in dimenzij vozil, doseči optimizacijo večmodalnega prometa in opazne koristi v obliki prihranka goriva, zmanjšanja emisij in večje varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi morali z morebitno spremembo in standardizacijo nakladalnih enot, ob upoštevanju nakladalnih enot v globalnem prometu in dimenzij vozil, doseči optimizacijo večmodalnega prometa in opazne koristi v obliki prihranka goriva, zmanjšanja emisij in večje varnosti v cestnem prometu;

| 26. | predlaga državam članicam, naj uporabo evropskega modularnega sistema odobrijo samo na nekaterih prometnih povezavah, če je to mogoče glede na obstoječo infrastrukturo in varnostne zahteve, ter naj o izdaji dovoljenja obvestijo Komisijo; |
| --- | --- |

26.

predlaga državam članicam, naj uporabo evropskega modularnega sistema odobrijo samo na nekaterih prometnih povezavah, če je to mogoče glede na obstoječo infrastrukturo in varnostne zahteve, ter naj o izdaji dovoljenja obvestijo Komisijo;

| 27. | poudarja pomen različnih evropskih agencij za promet in poziva k novemu prizadevanju za okrepitev njihove evropske razsežnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen različnih evropskih agencij za promet in poziva k novemu prizadevanju za okrepitev njihove evropske razsežnosti;

| 28. | poziva države članice, naj podpirajo vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za vse vrste prometa v smislu obdavčenja energije in davka na dodano vrednost (DDV) ter si za to prizadevajo; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj podpirajo vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za vse vrste prometa v smislu obdavčenja energije in davka na dodano vrednost (DDV) ter si za to prizadevajo;

| 29. | v zvezi s cestnim prometom poziva:






  — | naj se do leta 2013 ponovno pregleda regulativni okvir o času vožnje in počitku v potniškem in tovornem prometu ter njegovo izvajanje in naj se uskladi razlaga izvajanja in uresničitve ter upošteva stališče Evropskega parlamenta o uskladitvi kazni v cestnem prometu; meni, da je treba poleg tega uskladiti omejitve v zvezi s tovornim prometom po vsej Evropski uniji, |
| --- | --- | --- |

29.

v zvezi s cestnim prometom poziva:

—

naj se do leta 2013 ponovno pregleda regulativni okvir o času vožnje in počitku v potniškem in tovornem prometu ter njegovo izvajanje in naj se uskladi razlaga izvajanja in uresničitve ter upošteva stališče Evropskega parlamenta o uskladitvi kazni v cestnem prometu; meni, da je treba poleg tega uskladiti omejitve v zvezi s tovornim prometom po vsej Evropski uniji,

| — | naj se uresničijo že določeni cilji in naj se prednostnim projektom v vseevropskem prometnem omrežju da svež zagon, |
| --- | --- |

—

naj se uresničijo že določeni cilji in naj se prednostnim projektom v vseevropskem prometnem omrežju da svež zagon,

| — | naj se do leta 2020 število varnih parkirišč za težka tovorna vozila na vseevropskem cestnem omrežju (TERN) poveča za 40 % glede na število iz leta 2010 in izboljša njihova kakovost (higienski standardi), |
| --- | --- |

—

naj se do leta 2020 število varnih parkirišč za težka tovorna vozila na vseevropskem cestnem omrežju (TERN) poveča za 40 % glede na število iz leta 2010 in izboljša njihova kakovost (higienski standardi),

| — | naj Komisija podpre pobude držav članic, ki z davčnimi olajšavami spodbujajo varnejši in okolju prijaznejši vozni park, |
| --- | --- |

—

naj Komisija podpre pobude držav članic, ki z davčnimi olajšavami spodbujajo varnejši in okolju prijaznejši vozni park,

| — | naj Komisija do konca leta 2013 pripravi poročilo o stanju na trgu cestnega prometa v Uniji, ki bo vsebovalo analizo razmer na trgu, vključno z oceno učinkovitosti nadzora in pogojev zaposlovanja v tem sektorju, ter oceno tega, ali je bil pri usklajevanju pravil med drugim na področju izvajanja in pristojbin za uporabo cest ter socialne in varnostne zakonodaje dosežen zadosten napredek, da je mogoče predvideti nadaljnje odprtje domačih trgov na področju cestnega prometa, vključno z odpravo omejitve kabotaže, |
| --- | --- |

—

naj Komisija do konca leta 2013 pripravi poročilo o stanju na trgu cestnega prometa v Uniji, ki bo vsebovalo analizo razmer na trgu, vključno z oceno učinkovitosti nadzora in pogojev zaposlovanja v tem sektorju, ter oceno tega, ali je bil pri usklajevanju pravil med drugim na področju izvajanja in pristojbin za uporabo cest ter socialne in varnostne zakonodaje dosežen zadosten napredek, da je mogoče predvideti nadaljnje odprtje domačih trgov na področju cestnega prometa, vključno z odpravo omejitve kabotaže,

| — | k izboljšanju izobraževanja in usposabljanja ter nadaljnjega usposabljanja zaposlenih v prometnem sektorju, tudi tistih, ki potnikom zagotavljajo storitve, povezane s prometom, in dostopa do tega poklica, da bi izboljšali delovne pogoje in plače ter povečali privlačnost sektorja, |
| --- | --- |

—

k izboljšanju izobraževanja in usposabljanja ter nadaljnjega usposabljanja zaposlenih v prometnem sektorju, tudi tistih, ki potnikom zagotavljajo storitve, povezane s prometom, in dostopa do tega poklica, da bi izboljšali delovne pogoje in plače ter povečali privlačnost sektorja,

| — | k standardni metodologiji EU za izračun ogljičnega odtisa prometa in logistike, da bi preprečili širjenje nacionalnih pristopov in podprli pobude industrije za spodbujanje izračuna ogljičnega odtisa, zlasti za cestni tovorni promet; |
| --- | --- |

—

k standardni metodologiji EU za izračun ogljičnega odtisa prometa in logistike, da bi preprečili širjenje nacionalnih pristopov in podprli pobude industrije za spodbujanje izračuna ogljičnega odtisa, zlasti za cestni tovorni promet;

| 30. | v zvezi z ladijskim prometom poziva:






  — | k predlogu za tako imenovani modri pas do leta 2013, da bi resnično dosegli enotni trg za pomorski promet znotraj EU v skladu z veljavno zakonodajo na področju varstva okolja in narave, s čimer bi se olajšale formalnosti za ladje, ki plujejo med pristanišči EU, in bi se razvil potencial pomorskih avtocest, |
| --- | --- | --- |

30.

v zvezi z ladijskim prometom poziva:

—

k predlogu za tako imenovani modri pas do leta 2013, da bi resnično dosegli enotni trg za pomorski promet znotraj EU v skladu z veljavno zakonodajo na področju varstva okolja in narave, s čimer bi se olajšale formalnosti za ladje, ki plujejo med pristanišči EU, in bi se razvil potencial pomorskih avtocest,

| — | k pobudam za zagotovitev, da zmanjšanje emisij žvepla iz ladij ne bo povzročilo vzvratnega prehoda na druge vrste prevoza, |
| --- | --- |

—

k pobudam za zagotovitev, da zmanjšanje emisij žvepla iz ladij ne bo povzročilo vzvratnega prehoda na druge vrste prevoza,

| — | k uvedbi evropske politike za pomorski prevoz na kratke in srednje razdalje, da bi uporabili prosto zmogljivost, ki je na razpolago na celinskih plovnih poteh, in uresničili cilje EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju, |
| --- | --- |

—

k uvedbi evropske politike za pomorski prevoz na kratke in srednje razdalje, da bi uporabili prosto zmogljivost, ki je na razpolago na celinskih plovnih poteh, in uresničili cilje EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju,

| — | k nadaljnji podpori programu NAIADES v skladu z veljavno zakonodajo na področju varstva okolja in narave ter k nadaljnjemu programu, da se zagotovi nadaljevanje programa NAIADES po letu 2014, |
| --- | --- |

—

k nadaljnji podpori programu NAIADES v skladu z veljavno zakonodajo na področju varstva okolja in narave ter k nadaljnjemu programu, da se zagotovi nadaljevanje programa NAIADES po letu 2014,

| — | k predlogu za povečanje števila večmodalnih povezav (platform) za plovbo po celinskih vodnih poteh, pristanišča na celinskih vodnih poteh in železniški promet za 20 % do leta 2020 glede na njihovo število leta 2010, in k ustrezni finančni podpori ter k podaljšanju programa Marco Polo vsaj do leta 2013, da bi učinkovito izkoristili potencial ladijskega prometa, |
| --- | --- |

—

k predlogu za povečanje števila večmodalnih povezav (platform) za plovbo po celinskih vodnih poteh, pristanišča na celinskih vodnih poteh in železniški promet za 20 % do leta 2020 glede na njihovo število leta 2010, in k ustrezni finančni podpori ter k podaljšanju programa Marco Polo vsaj do leta 2013, da bi učinkovito izkoristili potencial ladijskega prometa,

| — | naj se najmanj 15 % sredstev TEN-T iz naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 nameni projektom za izboljšanje trajnostnih in večmodalnih povezav med morskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh in večmodalnimi platformami s poudarkom na projektih vodnega prometa; |
| --- | --- |

—

naj se najmanj 15 % sredstev TEN-T iz naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 nameni projektom za izboljšanje trajnostnih in večmodalnih povezav med morskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh in večmodalnimi platformami s poudarkom na projektih vodnega prometa;

| — | naj se glede na mednarodno naravo pomorskega sektorja usposabljanje v ladijskem sektorju do leta 2012 uskladi z mednarodnimi standardi, zlasti pa naj se hitro sprejme predlog Komisije o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov, da se v zakonodajo EU vključijo spremembe Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 2010, ter naj se pred koncem leta 2013 poda predlog o vzajemnem priznavanju okvirnih pogojev za usposabljanje pristaniških delavcev in pripravi osnutek strategije za zaposlovanje mladega osebja v pomorskih poklicih; |
| --- | --- |

—

naj se glede na mednarodno naravo pomorskega sektorja usposabljanje v ladijskem sektorju do leta 2012 uskladi z mednarodnimi standardi, zlasti pa naj se hitro sprejme predlog Komisije o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov, da se v zakonodajo EU vključijo spremembe Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 2010, ter naj se pred koncem leta 2013 poda predlog o vzajemnem priznavanju okvirnih pogojev za usposabljanje pristaniških delavcev in pripravi osnutek strategije za zaposlovanje mladega osebja v pomorskih poklicih;

| 31. | v zvezi z letalskim prometom poziva:






  — | naj Komisija in države članice spodbujajo izvajanje enotnega evropskega neba II, pri čemer bo imelo pomembno vlogo izvajanje programa SESAR, ter naj Komisija do leta 2013 poda predlog o popolni vzpostavitvi enotnega evropskega zračnega prostora z zmanjšanjem števila funkcionalnih blokov zračnega prostora, |
| --- | --- | --- |

31.

v zvezi z letalskim prometom poziva:

—

naj Komisija in države članice spodbujajo izvajanje enotnega evropskega neba II, pri čemer bo imelo pomembno vlogo izvajanje programa SESAR, ter naj Komisija do leta 2013 poda predlog o popolni vzpostavitvi enotnega evropskega zračnega prostora z zmanjšanjem števila funkcionalnih blokov zračnega prostora,

| — | naj Komisija okrepi usklajevanje med uredbami o enotnem nebu ter projektoma SESAR in Galileo ter pobudami za čisto nebo, da bi se učinkoviteje izvajali ukrepi za varčevanje z energijo in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

naj Komisija okrepi usklajevanje med uredbami o enotnem nebu ter projektoma SESAR in Galileo ter pobudami za čisto nebo, da bi se učinkoviteje izvajali ukrepi za varčevanje z energijo in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| — | naj se pri nadaljnjih predlogih za odprtje trga prednost nameni kakovosti storitev in usklajevanju z mednarodnimi standardi, |
| --- | --- |

—

naj se pri nadaljnjih predlogih za odprtje trga prednost nameni kakovosti storitev in usklajevanju z mednarodnimi standardi,

| — | naj Komisija in države članice storijo vse, kar je potrebno za sprejetje evropskega trgovanja s certifikati o emisijah na mednarodni ravni do leta 2012, s čimer se bodo zagotovili enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

—

naj Komisija in države članice storijo vse, kar je potrebno za sprejetje evropskega trgovanja s certifikati o emisijah na mednarodni ravni do leta 2012, s čimer se bodo zagotovili enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni,

| — | k dejavnemu prizadevanju pri razvoju "kontrolne točke prihodnosti" za varnostno kontrolo potnikov in tovora; |
| --- | --- |

—

k dejavnemu prizadevanju pri razvoju "kontrolne točke prihodnosti" za varnostno kontrolo potnikov in tovora;

| 32. | v zvezi z železniškim prometom poziva:






  — | naj Komisija v predlogu o odprtju trgov upošteva obveznosti držav članic na področju lokalnega javnega prevoza, da bi izboljšala sedanjo ponudbo storitev, hkrati pa zagotovila pošteno konkurenco in preprečila socialni damping, |
| --- | --- | --- |

32.

v zvezi z železniškim prometom poziva:

—

naj Komisija v predlogu o odprtju trgov upošteva obveznosti držav članic na področju lokalnega javnega prevoza, da bi izboljšala sedanjo ponudbo storitev, hkrati pa zagotovila pošteno konkurenco in preprečila socialni damping,

| — | k okrepljenemu spodbujanju tehnične uskladitve in interoperabilnosti med državami članicami, in zlasti k uskladitvi pravil o izdaji dovoljenj za vozila do 2015, tako da bo pridobitev dovoljenja pod finančno preglednimi pogoji trajala največ dva meseca, za kar je treba leta 2012 ustrezno prilagoditi pristojnosti in sredstva Evropske železniške agencije, |
| --- | --- |

—

k okrepljenemu spodbujanju tehnične uskladitve in interoperabilnosti med državami članicami, in zlasti k uskladitvi pravil o izdaji dovoljenj za vozila do 2015, tako da bo pridobitev dovoljenja pod finančno preglednimi pogoji trajala največ dva meseca, za kar je treba leta 2012 ustrezno prilagoditi pristojnosti in sredstva Evropske železniške agencije,

| — | naj se na ustrezno zasnovan način da svež zagon železniški infrastrukturi, zmanjševanju hrupa in akcijskemu načrtu ERTMS za obdobje do leta 2020, |
| --- | --- |

—

naj se na ustrezno zasnovan način da svež zagon železniški infrastrukturi, zmanjševanju hrupa in akcijskemu načrtu ERTMS za obdobje do leta 2020,

| — | naj Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 poda predlog direktive, ki bo vsebovala določbe o povezavi med upravljanjem železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga železniškega potniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti javne službe, |
| --- | --- |

—

naj Komisija najpozneje do 31. decembra 2012 poda predlog direktive, ki bo vsebovala določbe o povezavi med upravljanjem železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti, ter predlog za odprtje notranjega trga železniškega potniškega prometa, ki ne bo spodbujal k znižanju kakovosti železniških prometnih storitev in ki bo ohranil obveznosti javne službe,

| — | k neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov in krepitvi njihovih pristojnosti v prid večji učinkovitosti železnic in k njihovemu tesnejšemu sodelovanju v evropskem omrežju ter naj Komisija do leta 2014 poda predlog za nadaljnje podpiranje tega cilja in o ustanovitvi evropskega regulativnega organa, |
| --- | --- |

—

k neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov in krepitvi njihovih pristojnosti v prid večji učinkovitosti železnic in k njihovemu tesnejšemu sodelovanju v evropskem omrežju ter naj Komisija do leta 2014 poda predlog za nadaljnje podpiranje tega cilja in o ustanovitvi evropskega regulativnega organa,

| — | k večjemu poudarku na izobraževanju in usposabljanju, ki temelji na visokih standardih, ter k pospešitvi čezmejnega priznavanja diplom in kvalifikacij; |
| --- | --- |

—

k večjemu poudarku na izobraževanju in usposabljanju, ki temelji na visokih standardih, ter k pospešitvi čezmejnega priznavanja diplom in kvalifikacij;

| — | naj Komisija oceni učinek, ki ga je imelo odprtje železniškega tovornega prometa na enovagonski tovorni promet, in če se izkaže, da je obsega takšnega prometa upadel, naj najpozneje do 31. decembra 2012 predloži predlog, po katerem se državam članicam dovoli podpiranje te dejavnosti glede na njene gospodarske, družbene in okoljske koristi; |
| --- | --- |

—

naj Komisija oceni učinek, ki ga je imelo odprtje železniškega tovornega prometa na enovagonski tovorni promet, in če se izkaže, da je obsega takšnega prometa upadel, naj najpozneje do 31. decembra 2012 predloži predlog, po katerem se državam članicam dovoli podpiranje te dejavnosti glede na njene gospodarske, družbene in okoljske koristi;

| 33. | ugotavlja, da je evropska železniška industrija na trgu EU vedno bolj občutljiva na konkurenco dobaviteljev iz tretjih držav; izraža zaskrbljenost zaradi precejšnjih ovir, ki dobaviteljem iz EU onemogočajo oddajo ponudb v postopkih javnih naročil v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je evropska železniška industrija na trgu EU vedno bolj občutljiva na konkurenco dobaviteljev iz tretjih držav; izraža zaskrbljenost zaradi precejšnjih ovir, ki dobaviteljem iz EU onemogočajo oddajo ponudb v postopkih javnih naročil v državah, ki niso članice EU;

| 34. | poziva Komisijo, naj v študijah učinka zakonodajnih predlogov opredeli, količinsko ovrednoti in oceni področje za uvedbo "ekološkega zaposlovanja" ter ukrepe za spodbujanje tega pristopa; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v študijah učinka zakonodajnih predlogov opredeli, količinsko ovrednoti in oceni področje za uvedbo "ekološkega zaposlovanja" ter ukrepe za spodbujanje tega pristopa;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj predložijo skupno strategijo, ki vključuje obveščanje udeležencev ter komunikacijo in posvetovanje z njimi, med drugim zlasti udeležbo zadevnih državljanov v zvezi s potrebami, načrtovanjem, razvojem in financiranjem infrastrukture, ki je potrebna za rast, mobilnost, razvoj in zaposlovanje, v skladu z zavezami v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj predložijo skupno strategijo, ki vključuje obveščanje udeležencev ter komunikacijo in posvetovanje z njimi, med drugim zlasti udeležbo zadevnih državljanov v zvezi s potrebami, načrtovanjem, razvojem in financiranjem infrastrukture, ki je potrebna za rast, mobilnost, razvoj in zaposlovanje, v skladu z zavezami v okviru strategije Evropa 2020;

| 36. | meni, da je treba lokalnim in regionalnim organom glede na njihove pomembne pristojnosti na področju prometne politike omogočiti sodelovanje prek pristopa v skladu z upravljanjem na več ravneh; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba lokalnim in regionalnim organom glede na njihove pomembne pristojnosti na področju prometne politike omogočiti sodelovanje prek pristopa v skladu z upravljanjem na več ravneh;

| 37. | poziva Komisijo, naj letno ocenjuje prizadevanja za uresničevanje ciljev iz bele knjige in rezultate ter naj vsakih 5 let Parlamentu predloži poročilo o izvajanju bele knjige; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj letno ocenjuje prizadevanja za uresničevanje ciljev iz bele knjige in rezultate ter naj vsakih 5 let Parlamentu predloži poročilo o izvajanju bele knjige;

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 556.

(3)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 13.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0386.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0316.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0329.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0408.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/82

---

Četrtek, 15. december 2011Pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU

P7_TA(2011)0585

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (2011/2897(RSP))

2013/C 168 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju instrumentov Evropske unije o varovanju človekovih pravic, zlasti členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 19, 47, 48 in 49 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov Evropske unije o varovanju človekovih pravic, zlasti členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 19, 47, 48 in 49 Listine,

| — | ob upoštevanju mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah in prepovedi mučenja ter nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, zlasti Splošne deklaracije o človekovih pravicah (člen 5), Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (člen 7), Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju in fakultativnega protokola k tej konvenciji o ustanovitvi sistema rednega obiskovanja prostorov odvzema prostosti s strani neodvisnih mednarodnih in nacionalnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah in prepovedi mučenja ter nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, zlasti Splošne deklaracije o človekovih pravicah (člen 5), Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (člen 7), Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju in fakultativnega protokola k tej konvenciji o ustanovitvi sistema rednega obiskovanja prostorov odvzema prostosti s strani neodvisnih mednarodnih in nacionalnih organov,

| — | ob upoštevanju instrumentov Sveta Evrope o človekovih pravicah in preprečevanju mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) (člen 3), protokolov k EKČP in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1987, ki je ustanovil Odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, in poročil tega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov Sveta Evrope o človekovih pravicah in preprečevanju mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) (člen 3), protokolov k EKČP in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja iz leta 1987, ki je ustanovil Odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, in poročil tega odbora,

| — | ob upoštevanju instrumentov, ki natančneje obravnavajo pravice oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, zlasti: na ravni Združenih narodov, standardnih minimalnih pravil o ravnanju z zaporniki, deklaracij in načel, ki jih je sprejela generalna skupščina; na ravni Sveta Evrope, priporočil odbora ministrov, zlasti priporočila (2006)2 o evropskih zaporniških pravilih, priporočila (2006)13 o uporabi ukrepa pripora, pogojih, v katerih se izvršuje, in o vzpostavitvi varoval zoper zlorabe, priporočila (2008)11 o evropskih pravilih za mladoletne storilce kaznivih dejanj, ki so jim naložene sankcije ali ukrepi, priporočila (2010)1 o pravilih Sveta Evrope o preizkusni dobi (1) ter priporočil, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov, ki natančneje obravnavajo pravice oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, zlasti: na ravni Združenih narodov, standardnih minimalnih pravil o ravnanju z zaporniki, deklaracij in načel, ki jih je sprejela generalna skupščina; na ravni Sveta Evrope, priporočil odbora ministrov, zlasti priporočila (2006)2 o evropskih zaporniških pravilih, priporočila (2006)13 o uporabi ukrepa pripora, pogojih, v katerih se izvršuje, in o vzpostavitvi varoval zoper zlorabe, priporočila (2008)11 o evropskih pravilih za mladoletne storilce kaznivih dejanj, ki so jim naložene sankcije ali ukrepi, priporočila (2010)1 o pravilih Sveta Evrope o preizkusni dobi (1) ter priporočil, ki jih je sprejela parlamentarna skupščina,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 1996 o slabih razmerah v zaporih v Evropski uniji (2) in z dne 17. decembra 1998 o razmerah v zaporih v Evropski uniji: izboljšanja in alternativne kazni (3), ter svojih večkratnih pozivov Komisiji in Svetu, naj predlagata okvirni sklep o pravicah zaprtih oseb; tak poziv je bil vključen v priporočilo z dne 6. novembra 2003 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o postopkovnih jamstvih za osumljence in obdolžence v kazenskih postopkih v Evropski uniji (4) in v priporočilo z dne 9. marca 2004 Svetu o pravicah zaprtih oseb v Evropski uniji (5) ter v resolucijo z dne 25. novembra 2009 o večletnem programu za obdobje 2010–2014 o območju svobode, varnosti in pravice (stockholmski program) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 1996 o slabih razmerah v zaporih v Evropski uniji (2) in z dne 17. decembra 1998 o razmerah v zaporih v Evropski uniji: izboljšanja in alternativne kazni (3), ter svojih večkratnih pozivov Komisiji in Svetu, naj predlagata okvirni sklep o pravicah zaprtih oseb; tak poziv je bil vključen v priporočilo z dne 6. novembra 2003 s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o postopkovnih jamstvih za osumljence in obdolžence v kazenskih postopkih v Evropski uniji (4) in v priporočilo z dne 9. marca 2004 Svetu o pravicah zaprtih oseb v Evropski uniji (5) ter v resolucijo z dne 25. novembra 2009 o večletnem programu za obdobje 2010–2014 o območju svobode, varnosti in pravice (stockholmski program) (6),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (7),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju predloga Okvirnega sklepa Sveta z dne 29. avgusta 2006 o evropskem nalogu za nadzor v predsodnih postopkih med državami članicami Evropske unije (KOM(2006)0468), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Okvirnega sklepa Sveta z dne 29. avgusta 2006 o evropskem nalogu za nadzor v predsodnih postopkih med državami članicami Evropske unije (KOM(2006)0468),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in pravici do komunikacije v primeru prijetja (KOM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in pravici do komunikacije v primeru prijetja (KOM(2011)0326),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 14. junija 2011 o izvajanju kazenskopravne zakonodaje EU na področju pripora – krepitev medsebojnega zaupanja na evropskem pravosodnem območju (KOM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 14. junija 2011 o izvajanju kazenskopravne zakonodaje EU na področju pripora – krepitev medsebojnega zaupanja na evropskem pravosodnem območju (KOM(2011)0327),

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni, ki so jih vložile skupine ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE in S&D (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni, ki so jih vložile skupine ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE in S&D (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija sama sebi zadala nalogo, da razvije območje svobode, varnosti in pravice, in ker v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, s tem pa sprejema pozitive obveznosti, ki jih mora izpolnjevati, da bi spoštovala to zavezo; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija sama sebi zadala nalogo, da razvije območje svobode, varnosti in pravice, in ker v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, s tem pa sprejema pozitive obveznosti, ki jih mora izpolnjevati, da bi spoštovala to zavezo;

| B. | ker so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ter upravljanje zaporov v glavnem pristojnost držav članic, vendar lahko ker pomanjkljivosti, kot so prezasedenost zaporov in trditve o slabem ravnanju z zaprtimi osebami, spodkopljejo zaupanje, na katerem mora temeljiti pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločitev držav članic EU; |
| --- | --- |

B.

ker so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ter upravljanje zaporov v glavnem pristojnost držav članic, vendar lahko ker pomanjkljivosti, kot so prezasedenost zaporov in trditve o slabem ravnanju z zaprtimi osebami, spodkopljejo zaupanje, na katerem mora temeljiti pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločitev držav članic EU;

| C. | ker mora pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah temeljiti na spoštovanju standardov na področju temeljnih pravic in na potrebnem približevanju pravic osumljencev in obtožencev ter postopkovnih pravic v kazenskih postopkih, kar je ključno za zagotovitev vzajemnega zaupanja med državami članicami na območju svobode, varnosti in pravice, zlasti glede na to, da se lahko število državljanov ene države članice, ki so zaprti v drugi državi članici, zaradi takega sodelovanja poveča; |
| --- | --- |

C.

ker mora pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah temeljiti na spoštovanju standardov na področju temeljnih pravic in na potrebnem približevanju pravic osumljencev in obtožencev ter postopkovnih pravic v kazenskih postopkih, kar je ključno za zagotovitev vzajemnega zaupanja med državami članicami na območju svobode, varnosti in pravice, zlasti glede na to, da se lahko število državljanov ene države članice, ki so zaprti v drugi državi članici, zaradi takega sodelovanja poveča;

| D. | ker se ocenjuje, da skupna zaporska populacija v EU v obdobju 2009–2010 šteje 633 909 oseb (9); ker zelena knjiga Komisije, ki vsebuje to oceno, daje zaskrbljujočo sliko o:






  — | prezasedenosti zaporov (10); |
| --- | --- | --- |

D.

ker se ocenjuje, da skupna zaporska populacija v EU v obdobju 2009–2010 šteje 633 909 oseb (9); ker zelena knjiga Komisije, ki vsebuje to oceno, daje zaskrbljujočo sliko o:

—

prezasedenosti zaporov (10);

| — | povečanje zaporske populacije; |
| --- | --- |

—

povečanje zaporske populacije;

| — | povečanju števila zaprtih tujih državljanov (11); |
| --- | --- |

—

povečanju števila zaprtih tujih državljanov (11);

| — | velikem številu pripornikov (12); |
| --- | --- |

—

velikem številu pripornikov (12);

| — | zaprtih osebah z mentalnimi ali psihološkimi motnjami; |
| --- | --- |

—

zaprtih osebah z mentalnimi ali psihološkimi motnjami;

| — | številnih smrtih in samomorih (13); |
| --- | --- |

—

številnih smrtih in samomorih (13);

| E. | ker člen 3 EKČP in sodna praksa ESČP državam članicam ne nalagata le negativnih obveznosti, tako da prepovedujejo nečloveško in poniževalno ravnanje z zaprtimi osebami, temveč tudi pozitivne obveznosti, tako da jim nalagata, da zagotovijo razmere v zaporih, ki so skladne s človeškim dostojanstvom, ter da se v primeru kršitev opravijo temeljite in učinkovite preiskave; |
| --- | --- |

E.

ker člen 3 EKČP in sodna praksa ESČP državam članicam ne nalagata le negativnih obveznosti, tako da prepovedujejo nečloveško in poniževalno ravnanje z zaprtimi osebami, temveč tudi pozitivne obveznosti, tako da jim nalagata, da zagotovijo razmere v zaporih, ki so skladne s človeškim dostojanstvom, ter da se v primeru kršitev opravijo temeljite in učinkovite preiskave;

| F. | ker v nekaterih državah članicah velik delež zaporske populacije sestavljajo osebe v priporu; ker je pripor izjemen ukrep in ker so izrazito dolga priporna obdobja za posameznike škodljiva, lahko škodijo pravosodnemu sodelovanju med državami članicami in nasprotujejo vrednotam EU (14); ker je ESČP veliko število držav članic večkrat obsodilo zaradi kršitev EKČP v zvezi s priporom; |
| --- | --- |

F.

ker v nekaterih državah članicah velik delež zaporske populacije sestavljajo osebe v priporu; ker je pripor izjemen ukrep in ker so izrazito dolga priporna obdobja za posameznike škodljiva, lahko škodijo pravosodnemu sodelovanju med državami članicami in nasprotujejo vrednotam EU (14); ker je ESČP veliko število držav članic večkrat obsodilo zaradi kršitev EKČP v zvezi s priporom;

| G. | ker je ena od težav, na katere države članice pogosto opozarjajo, pomanjkanje sredstev, ki bi bila na razpolago za izboljšanje razmer v zaporih, in ker bo morda potrebno ustvariti novo proračunsko postavko, da se države članice spodbudijo, da spoštujejo visoke standarde; |
| --- | --- |

G.

ker je ena od težav, na katere države članice pogosto opozarjajo, pomanjkanje sredstev, ki bi bila na razpolago za izboljšanje razmer v zaporih, in ker bo morda potrebno ustvariti novo proračunsko postavko, da se države članice spodbudijo, da spoštujejo visoke standarde;

| H. | ker nuditi zaprtim osebam dostojne razmere in jim omogočiti dostop do programov, katerih namen je, da jih pripravijo za vrnitev v družbo, pripomoreta k zmanjšanju verjetnosti, da bodo ponavljali kazniva dejanja; |
| --- | --- |

H.

ker nuditi zaprtim osebam dostojne razmere in jim omogočiti dostop do programov, katerih namen je, da jih pripravijo za vrnitev v družbo, pripomoreta k zmanjšanju verjetnosti, da bodo ponavljali kazniva dejanja;

| I. | ker je Svet sprejel resolucije in priporočila (ki jih države članice ne izvršujejo vedno) v zvezi s posebno težavo odvisnosti od prepovedanih drog in zmanjšanjem s tem povezanih tveganj ter ki obravnavajo zlasti zdravljenje odvisnosti od drog v zaporu in na prostosti; |
| --- | --- |

I.

ker je Svet sprejel resolucije in priporočila (ki jih države članice ne izvršujejo vedno) v zvezi s posebno težavo odvisnosti od prepovedanih drog in zmanjšanjem s tem povezanih tveganj ter ki obravnavajo zlasti zdravljenje odvisnosti od drog v zaporu in na prostosti;

| J. | ker je le 16 držav članic ratificiralo fakultativni protokol Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, sedem pa ga je podpisalo, ne pa še ratificiralo (15); |
| --- | --- |

J.

ker je le 16 držav članic ratificiralo fakultativni protokol Konvencije proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, sedem pa ga je podpisalo, ne pa še ratificiralo (15);

| K. | ker dajejo nekatere države nacionalnim poslancem in poslancem Evropskega parlamenta pravico, da obiščejo zapore, in ker je EP pozval, naj se to omogoči poslancem Evropskega parlamenta po vsej EU (16); |
| --- | --- |

K.

ker dajejo nekatere države nacionalnim poslancem in poslancem Evropskega parlamenta pravico, da obiščejo zapore, in ker je EP pozval, naj se to omogoči poslancem Evropskega parlamenta po vsej EU (16);

| L. | ker so otroci v posebej ranljivem položaju, kar zadeva odvzem prostosti, zlasti pripor; |
| --- | --- |

L.

ker so otroci v posebej ranljivem položaju, kar zadeva odvzem prostosti, zlasti pripor;

| M. | ker je 30. novembra 2009 Svet sprejel načrt za okrepitev postopkovnih pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih, ki je del stockholmskega programa in določa ključna varovala, ki bodo prispevala k zagotavljanju, da se ob prizadevanju za večje sodelovanje med državami članicami na področju kazenskega prava spoštujejo temeljne pravice; |
| --- | --- |

M.

ker je 30. novembra 2009 Svet sprejel načrt za okrepitev postopkovnih pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih, ki je del stockholmskega programa in določa ključna varovala, ki bodo prispevala k zagotavljanju, da se ob prizadevanju za večje sodelovanje med državami članicami na področju kazenskega prava spoštujejo temeljne pravice;

| N. | ker je Komisija na podlagi izrecne zahteve Sveta, določb stockholmskega programa ter številnih pozivov Parlamenta objavila sporočilo z naslovom "Krepitev medsebojnega zaupanja na evropskem pravosodnem območju – Zelena knjiga o izvajanju kazenskopravne zakonodaje EU na področju pripora" (17), ki začenja odprto posvetovanje za zainteresirane strani o ukrepih EU za izboljšanje pogojev izvrševanja pripora in zaporne kazni, da se zagotovi vzajemno zaupanje v pravosodno sodelovanje, poudarja povezavo med pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ter različnimi instrumenti EU, kot sta evropski nalog za prijetje in evropski nalog za nadzor, ter jasno določa, da so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni, pripor ter položaj zaprtih otrok vprašanja, v zvezi s katerimi bi lahko EU prevzela pobudo; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija na podlagi izrecne zahteve Sveta, določb stockholmskega programa ter številnih pozivov Parlamenta objavila sporočilo z naslovom "Krepitev medsebojnega zaupanja na evropskem pravosodnem območju – Zelena knjiga o izvajanju kazenskopravne zakonodaje EU na področju pripora" (17), ki začenja odprto posvetovanje za zainteresirane strani o ukrepih EU za izboljšanje pogojev izvrševanja pripora in zaporne kazni, da se zagotovi vzajemno zaupanje v pravosodno sodelovanje, poudarja povezavo med pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ter različnimi instrumenti EU, kot sta evropski nalog za prijetje in evropski nalog za nadzor, ter jasno določa, da so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni, pripor ter položaj zaprtih otrok vprašanja, v zvezi s katerimi bi lahko EU prevzela pobudo;

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije; je zaskrbljen zaradi hudih razmer v zvezi s pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU in poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe, da bi zagotovile, da se spoštujejo in varujejo temeljne pravice zaprtih oseb, zlasti ranljivih oseb, ter meni, da bi bilo treba minimalne skupne standarde za izvrševanje pripora in zaporne kazni uveljaviti v vseh državah članicah (18); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije; je zaskrbljen zaradi hudih razmer v zvezi s pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU in poziva države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe, da bi zagotovile, da se spoštujejo in varujejo temeljne pravice zaprtih oseb, zlasti ranljivih oseb, ter meni, da bi bilo treba minimalne skupne standarde za izvrševanje pripora in zaporne kazni uveljaviti v vseh državah članicah (18);

| 2. | ponovno poudarja, da so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ključnega pomena za uveljavitev načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb na območju svobode, varnosti in pravice, in meni, da sta v zvezi s tem skupni temelj za zaupanje med pravosodnimi oblastmi ter boljše poznavanje nacionalnih kazenskopravnih sistemov ključnega pomena; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da so pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni ključnega pomena za uveljavitev načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb na območju svobode, varnosti in pravice, in meni, da sta v zvezi s tem skupni temelj za zaupanje med pravosodnimi oblastmi ter boljše poznavanje nacionalnih kazenskopravnih sistemov ključnega pomena;

| 3. | poziva Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj spremljata razmere v zvezi s pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU ter podpira države članice pri njihovih prizadevanjih, da zagotovijo, da so njihovi zakoni in politike v skladu z najvišjimi standardi na tem področju (19); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj spremljata razmere v zvezi s pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU ter podpira države članice pri njihovih prizadevanjih, da zagotovijo, da so njihovi zakoni in politike v skladu z najvišjimi standardi na tem področju (19);

| 4. | poziva Komisijo in institucije EU, naj pripravijo zakonodajni predlog o pravicah oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, vključno s tistimi, ki jih je EP opredelil v svojih resolucijah in priporočilih (20), ter naj razvijejo in uveljavijo minimalne standarde za pogoje izvrševanja pripora in zaporne kazni, pa tudi enotne standarde za odškodnine za osebe, ki jim je bila neupravičeno odvzeta prostost ali ki so bile po krivem obsojene; poziva Komisijo in države članice, naj to vprašanje postavijo visoko na seznam političnih prednostnih nalog in naj za reševanje te situacije namenijo ustrezne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in institucije EU, naj pripravijo zakonodajni predlog o pravicah oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, vključno s tistimi, ki jih je EP opredelil v svojih resolucijah in priporočilih (20), ter naj razvijejo in uveljavijo minimalne standarde za pogoje izvrševanja pripora in zaporne kazni, pa tudi enotne standarde za odškodnine za osebe, ki jim je bila neupravičeno odvzeta prostost ali ki so bile po krivem obsojene; poziva Komisijo in države članice, naj to vprašanje postavijo visoko na seznam političnih prednostnih nalog in naj za reševanje te situacije namenijo ustrezne človeške in finančne vire;

| 5. | ponovno potrjuje, kako pomembno je, da se materam v priporu in njihovim otrokom nameni posebna zaščita, vključno z ukrepi, ki nadomeščajo pripor in ki so v otrokovo korist, ter poziva države članice in Komisijo, naj dejavno spodbujajo in podpirajo take pobude; |
| --- | --- |

5.

ponovno potrjuje, kako pomembno je, da se materam v priporu in njihovim otrokom nameni posebna zaščita, vključno z ukrepi, ki nadomeščajo pripor in ki so v otrokovo korist, ter poziva države članice in Komisijo, naj dejavno spodbujajo in podpirajo take pobude;

| 6. | poudarja pomen zagotavljanja, da se spoštujejo temeljne pravice, zlasti pravica do obrambe in dostopa do odvetnika, ter da so zagotovljene pravice osumljenca ali obdolženca, vključno s pravico, da ni žrtev nečloveškega ali poniževalnega ravnanja; v zvezi s tem ponovno poudarja pomen predloga Komisije o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in pravici do komunikacije v primeru prijetja; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen zagotavljanja, da se spoštujejo temeljne pravice, zlasti pravica do obrambe in dostopa do odvetnika, ter da so zagotovljene pravice osumljenca ali obdolženca, vključno s pravico, da ni žrtev nečloveškega ali poniževalnega ravnanja; v zvezi s tem ponovno poudarja pomen predloga Komisije o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in pravici do komunikacije v primeru prijetja;

| 7. | poudarja, da bi lahko pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni, ki veljajo za slabe, ali pogoji, za katere obstaja tveganje, da ne dosegajo standardov, ki se zahtevajo v evropskih zaporniških pravilih Sveta Evrope, ovirali premestitev zapornikov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi lahko pogoji izvrševanja pripora in zaporne kazni, ki veljajo za slabe, ali pogoji, za katere obstaja tveganje, da ne dosegajo standardov, ki se zahtevajo v evropskih zaporniških pravilih Sveta Evrope, ovirali premestitev zapornikov;

| 8. | poziva države članice, naj ustrezna sredstva namenijo prestrukturiranju in posodobitvi zaporov, varovanju pravic zaprtih oseb, uspešni rehabilitaciji obsojencev ter pripravi obsojencev na izpustitev in vključitev v družbo, izobraževanju policije in zaporskega osebja v zvezi s sodobnimi praksami upravljanja zaporov ter evropskimi standardi človekovih pravic, spremljanju zapornikov z mentalnimi in psihološkimi motnjami, ter naj ustvarijo posebno postavko v proračunu EU, da bi se spodbudili taki projekti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj ustrezna sredstva namenijo prestrukturiranju in posodobitvi zaporov, varovanju pravic zaprtih oseb, uspešni rehabilitaciji obsojencev ter pripravi obsojencev na izpustitev in vključitev v družbo, izobraževanju policije in zaporskega osebja v zvezi s sodobnimi praksami upravljanja zaporov ter evropskimi standardi človekovih pravic, spremljanju zapornikov z mentalnimi in psihološkimi motnjami, ter naj ustvarijo posebno postavko v proračunu EU, da bi se spodbudili taki projekti;

| 9. | ponovno poudarja, da je treba spodbujati izboljšanje zaporskih prostorov v državah članicah, da se ustrezno tehnično opremijo ter da se poveča razpoložljivi prostor, in da se jih napravi funkcionalno ustrezne za izboljšanje življenjskih razmer zaprtih oseb ob hkratnem zagotavljanju visoke stopnje varnosti; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da je treba spodbujati izboljšanje zaporskih prostorov v državah članicah, da se ustrezno tehnično opremijo ter da se poveča razpoložljivi prostor, in da se jih napravi funkcionalno ustrezne za izboljšanje življenjskih razmer zaprtih oseb ob hkratnem zagotavljanju visoke stopnje varnosti;

| 10. | poziva države članice, naj zagotovijo, da je pripor izjemni ukrep, ki naj se uporabi pod strogimi pogoji nujnosti in sorazmernosti ter za omejeno časovno obdobje, v skladu s temeljnim načelom domneve nedolžnosti in pravice do prostosti; ponovno opozarja, da mora sodni organ redno ponovno pretehtati ukrep pripora ter da je treba v čezmejnih primerih uporabiti alternativne ukrepe, kot je evropski nalog za nadzor; poziva Komisijo, naj sestavi zakonodajni predlog o minimalnih standardih na tem področju, ki bi temeljil na členu 82(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, EKČPO ter sodni praksi ESČP; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj zagotovijo, da je pripor izjemni ukrep, ki naj se uporabi pod strogimi pogoji nujnosti in sorazmernosti ter za omejeno časovno obdobje, v skladu s temeljnim načelom domneve nedolžnosti in pravice do prostosti; ponovno opozarja, da mora sodni organ redno ponovno pretehtati ukrep pripora ter da je treba v čezmejnih primerih uporabiti alternativne ukrepe, kot je evropski nalog za nadzor; poziva Komisijo, naj sestavi zakonodajni predlog o minimalnih standardih na tem področju, ki bi temeljil na členu 82(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, EKČPO ter sodni praksi ESČP;

| 11. | ponovno poudarja, da morajo države članice spoštovati obveznosti iz mednarodnih in evropskih forumov za širšo uporabo nalog in navodil v preizkusni dobi ter sankcij, ki so alternativne zaporni kazni; to vključuje odločitve, sprejete v okviru Sveta Evrope (21); |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da morajo države članice spoštovati obveznosti iz mednarodnih in evropskih forumov za širšo uporabo nalog in navodil v preizkusni dobi ter sankcij, ki so alternativne zaporni kazni; to vključuje odločitve, sprejete v okviru Sveta Evrope (21);

| 12. | odločno poziva države članice, naj izvajajo priporočila odbora Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja na podlagi obiskov v zavode za izvrševanje pripora in zaporne kazni; |
| --- | --- |

12.

odločno poziva države članice, naj izvajajo priporočila odbora Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja na podlagi obiskov v zavode za izvrševanje pripora in zaporne kazni;

| 13. | pozivajo države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje samomorov v zaporih in naj v vseh primerih, ko zaprta oseba umre v zaporu, opravijo poglobljeno in nepristransko preiskavo; |
| --- | --- |

13.

pozivajo države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje samomorov v zaporih in naj v vseh primerih, ko zaprta oseba umre v zaporu, opravijo poglobljeno in nepristransko preiskavo;

| 14. | poziva države članice in pristopne države, naj podpišejo in ratificirajo fakultativni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki vzpostavlja sistem rednih obiskov mednarodnih in nacionalnih organov v zavode za izvrševanje pripora in zaporne kazni ter tem organom nalaga naloge obiskovanja in pregleda zaporov ter obravnavanja pritožb zaprtih oseb, pa tudi sestave javnega letnega poročila za ustrezne parlamente; spodbuja Evropsko unijo, naj poziv k podpisu in ratifikaciji fakultativnega protokola vključi v svojo politiko do tretjih držav; poziva EU in države članice, naj popolnoma sodelujejo s temi organi in jih podpirajo, vključno z dodelitvijo ustreznih virov in sredstev; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in pristopne države, naj podpišejo in ratificirajo fakultativni protokol h Konvenciji proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki vzpostavlja sistem rednih obiskov mednarodnih in nacionalnih organov v zavode za izvrševanje pripora in zaporne kazni ter tem organom nalaga naloge obiskovanja in pregleda zaporov ter obravnavanja pritožb zaprtih oseb, pa tudi sestave javnega letnega poročila za ustrezne parlamente; spodbuja Evropsko unijo, naj poziv k podpisu in ratifikaciji fakultativnega protokola vključi v svojo politiko do tretjih držav; poziva EU in države članice, naj popolnoma sodelujejo s temi organi in jih podpirajo, vključno z dodelitvijo ustreznih virov in sredstev;

| 15. | meni, da bi bilo treba na ravni EU sprejeti ukrepe, s katerimi bo nacionalnim poslancem omogočeno, da obiščejo zapore, ter s katerimi bo ta pravica zagotovljena tudi poslancem Evropskega parlamenta na ozemlju EU; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi bilo treba na ravni EU sprejeti ukrepe, s katerimi bo nacionalnim poslancem omogočeno, da obiščejo zapore, ter s katerimi bo ta pravica zagotovljena tudi poslancem Evropskega parlamenta na ozemlju EU;

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči učinek razlik v kazenskem materialnem in procesnem pravu na pogoje izvrševanja pripora in zaporne kazni v državah članicah EU in naj da priporočila o tem vprašanju, zlasti v zvezi s poseganjem po alternativnih ukrepih, politiko kriminalizacije in dekriminalizacije, priporom, pomilostitvijo in odpustom, zlasti na področjih preseljevanja, odvisnosti od drog in mladoletnih storilcev; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preuči učinek razlik v kazenskem materialnem in procesnem pravu na pogoje izvrševanja pripora in zaporne kazni v državah članicah EU in naj da priporočila o tem vprašanju, zlasti v zvezi s poseganjem po alternativnih ukrepih, politiko kriminalizacije in dekriminalizacije, priporom, pomilostitvijo in odpustom, zlasti na področjih preseljevanja, odvisnosti od drog in mladoletnih storilcev;

| 17. | ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da se otroci obravnavajo na način, ki upošteva njihove interese, vključno s tem, da so ločeni od odraslih in da imajo pravico, da ohranijo stik s svojimi družinami; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja, da je treba zagotoviti, da se otroci obravnavajo na način, ki upošteva njihove interese, vključno s tem, da so ločeni od odraslih in da imajo pravico, da ohranijo stik s svojimi družinami;

| 18. | meni, da bi moral vsak otrok, ki mu je odvzeta prostost, imeti pravico do takojšnjega dostopa do pravne in druge ustrezne pomoči, pa tudi pravico do izpodbijanja zakonitosti odvzema prostosti pred sodiščem ali drugim pristojnim organom; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moral vsak otrok, ki mu je odvzeta prostost, imeti pravico do takojšnjega dostopa do pravne in druge ustrezne pomoči, pa tudi pravico do izpodbijanja zakonitosti odvzema prostosti pred sodiščem ali drugim pristojnim organom;

| 19. | meni, da bi morale države članice uvesti učinkovite in neodvisne nacionalne mehanizme nadzora za zapore in centre za pridržanje; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi morale države članice uvesti učinkovite in neodvisne nacionalne mehanizme nadzora za zapore in centre za pridržanje;

| 20. | podpira stalno delo odbora Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja ter komisarja Sveta Evrope za človekove pravice v zvezi s centri za pridržanje v državah članicah ter njihove obiske v teh centrih; |
| --- | --- |

20.

podpira stalno delo odbora Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja ter komisarja Sveta Evrope za človekove pravice v zvezi s centri za pridržanje v državah članicah ter njihove obiske v teh centrih;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, parlamentarni skupščini Sveta Evrope, komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, evropskemu odboru za preprečevanje mučenja, Evropskemu sodišču za človekove pravice, svetu ZN za človekove pravice, odboru OZN za preprečevanje mučenja, posebnemu poročevalcu ZN o mučenju ter visokemu komisarju ZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, parlamentarni skupščini Sveta Evrope, komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, evropskemu odboru za preprečevanje mučenja, Evropskemu sodišču za človekove pravice, svetu ZN za človekove pravice, odboru OZN za preprečevanje mučenja, posebnemu poročevalcu ZN o mučenju ter visokemu komisarju ZN za človekove pravice.

---

(1)  Za izčrpen seznam priporočil in resolucij Sveta Evrope s penološkega področja: http://www.coe.int/prison.

(2)  UL C 32, 5.2.1996, str. 102.

(3)  UL C 98, 9.4.1999, str. 299.

(4)  UL C 83 E, 2.4.2004, str. 180. Odstavek 23: "Spodbuja Svet in Komisijo, naj pospešita preiskavo razmer, v katerih živijo zaprte osebe ter razmer v zaporih v EU, da bi se sprejela okvirna direktiva o pravicah zaprtih oseb ter o skupnih minimalnih standardih, da se zagotovi spoštovanje teh pravic na podlagi člena 6 PEU". Glej tudi resolucijo Parlamenta z dne 4. septembra 2003 o razmerah v zvezi s temeljnimi pravicami v Evropski uniji (2002) (UL C 76 E, 25.3.2004, str. 412), odstavek 22: "V splošnem meni, da si je treba prizadevati tudi na področju evropskega območja svobode, varnosti in pravice, da se izkoristijo evropske zmožnosti za izboljšanje policije in zaporskega sistema, na primer ... s sestavo okvirnega sklepa o minimalnih standardih za varovanje pravic zaprtih oseb v EU".

(5)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 154.

(6)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12. V odstavku 112 Parlament "poziva k vzpostavitvi območja kazenskega pravosodja EU, ki bo temeljilo na spoštovanju temeljnih pravic, načelu vzajemnega priznavanja in potrebi po ohranitvi doslednosti nacionalnih kazenskopravnih sistemov, razvije pa se z ukrepi za določitev minimalnih standardov glede pogojev v zaporih in priporu ter skupen niz pravic zapornikov v EU,..."

(7)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

(8)  UL L 327, 5.12.2008, str. 27.

(9)  Podatki, ki jih navaja Komisija v zeleni knjigi o priporu (KOM(2011)0327); dodatni podatki so na voljo pri Svetu Evrope, Space1: http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdpc/Bureau%20documents/PC-CP(2011)3 %20E%20-%20SPACE%20I%202009.pdf; Space 2: http://www3.unil.ch/wpmu/space/files/2011/02/Council-of-Europe_SPACE-II-2009-E.pdf

(10)  Povprečje v EU je 107,3; prezasedenost je težava v 13 državah članicah, pa tudi v Angliji, Walesu in na Škotskem; prezasedenost je najhujša v Bolgariji (155,6), Italiji 153), na Cipru (150,5), v Španiji (136,3) in v Grčiji(129,6).

(11)  Povprečje v EU je 21,7; najvišje odstotke imajo Luksemburg (69,5), Ciper (59,6), Avstrija (45,8), Grčija (43,9) in Belgija (41,1).

(12)  Povprečje v EU je 24,7; najvišje odstotke imajo Luksemburg (47,2), Italija (43,6) in Ciper (38,4).

(13)  Poročilo odbora Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja opozarja na trdovratnost nekaterih resnih težav, kot so grdo ravnanje ter neprimernost zaporskih prostorov, dejavnosti in zdravstvene oskrbe.

(14)  Načrt za krepitev postopkovnih pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih, 2009/C295/01, 30. november 2009.

(15)  ratificirale so Bolgarija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Francija, Nemčija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo; Avstrija, Belgija, Grčija, Finska, Irska, Italija in Portugalska so podpisale, pa še ne ratificirale; vir: http://www.apt.ch/npm/OPCAT0911.pdf.

(16)  Glej na primer resolucijo Parlamenta z dne 17. decembra 1998 o razmerah v zaporih v Evropski uniji: izboljšanja in alternativne kazni, odstavek 41: "Poziva k temu, da bi poslanci Evropskega parlamenta imeli pravico obiskati in pregledati zapore in centre za pridržanje za begunce na ozemlju vse Evropske unije."

(17)  KOM(2011)0327; glei http://ec.europa.eu/justice/policies/criminal/procedural/docs/com_2011_327_en.pdf

(18)  Podobno kot evropska zaporniška pravila, ki jih je sprejel Svet Evrope.

(19)  Kot so standardi, ki so jih določili Svet Evrope, odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, Evropsko sodišče za človekove pravice in ustrezna sodna praksa, ter opazke sveta OZN za človekove pravice, odbora za boj proti mučenju ter posebnega poročevalca o mučenju.

(20)  Glej odstavek 1(c) priporočila z dne 9. marca 2004.

(21)  Kot je priporočilo CM/Rec(2010)1 odbora ministrov državam članicam o pravilih Sveta Evrope o preizkusni dobi.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/88

---

Četrtek, 15. december 2011Prost pretok delavcev znotraj Evropske unije

P7_TA(2011)0587

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o prostem pretoku delavcev znotraj Evropske unije

2013/C 168 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o spodbujanju mobilnosti delavcev v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju členov 21, 45 in 47 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21, 45 in 47 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členov 15, 21, 29, 34 in 45 Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 151 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 151 PDEU,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2007 z naslovom „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“ (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2007 z naslovom „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“ (KOM(2007)0773),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008 z naslovom „Vpliv prostega gibanja delavcev v okviru širitve EU“ (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. novembra 2008 z naslovom „Vpliv prostega gibanja delavcev v okviru širitve EU“ (KOM(2008)0765),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. julija 2010 z naslovom „Ponovna potrditev prostega gibanja delavcev: pravice in pomembne spremembe“ (KOM(2010)0373),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2006 o prehodni ureditvi za omejevanje prostega pretoka delavcev na trgih delovne sile v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2006 o prehodni ureditvi za omejevanje prostega pretoka delavcev na trgih delovne sile v EU (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu z dne 11. novembra 2011 o delovanju prehodnih ureditev o prostem gibanju delavcev iz Bolgarije in Romunije (KOM(2011)0729), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu z dne 11. novembra 2011 o delovanju prehodnih ureditev o prostem gibanju delavcev iz Bolgarije in Romunije (KOM(2011)0729),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o opredelitvi preostalih ovir za mobilnost na notranjem trgu dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o opredelitvi preostalih ovir za mobilnost na notranjem trgu dela,

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je pravica do bivanja in dela v drugi državi članici Unije ena od temeljnih svoboščin EU, ki zagotavlja enakopravno obravnavo in varstvo pred diskriminacijo na podlagi državljanstva, ter temeljna sestavina državljanstva Unije po Pogodbah; ker pa se državljani dveh držav članic pri uresničevanju pravice do iskanja zaposlitve na ozemlju druge države članice še vedno soočajo z ovirami; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do bivanja in dela v drugi državi članici Unije ena od temeljnih svoboščin EU, ki zagotavlja enakopravno obravnavo in varstvo pred diskriminacijo na podlagi državljanstva, ter temeljna sestavina državljanstva Unije po Pogodbah; ker pa se državljani dveh držav članic pri uresničevanju pravice do iskanja zaposlitve na ozemlju druge države članice še vedno soočajo z ovirami;

| B. | ker je, kot izhaja iz sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011, mobilnost delavcev iz Romunije in Bolgarije pozitivno vplivala na gospodarstvo držav članic gostiteljic, |
| --- | --- |

B.

ker je, kot izhaja iz sporočila Komisije z dne 11. novembra 2011, mobilnost delavcev iz Romunije in Bolgarije pozitivno vplivala na gospodarstvo držav članic gostiteljic,

| C. | ker države članice, ki niso uvedle prehodnih ukrepov na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, niso poročale o negativnih učinkih; ker so se nekatere države članice odločile, da bodo za državljane Romunije in Bolgarije še naprej uporabljale omejitve na trgu delovne sile, kar so storile bolj zaradi političnih pritiskov kot zaradi upravičenega prizadevanja, da preprečijo morebitne negativne posledice na svoje gospodarstvo in trg dela; |
| --- | --- |

C.

ker države članice, ki niso uvedle prehodnih ukrepov na področju prostega gibanja delavcev iz držav članic, ki so se EU pridružile leta 2004 in 2007, niso poročale o negativnih učinkih; ker so se nekatere države članice odločile, da bodo za državljane Romunije in Bolgarije še naprej uporabljale omejitve na trgu delovne sile, kar so storile bolj zaradi političnih pritiskov kot zaradi upravičenega prizadevanja, da preprečijo morebitne negativne posledice na svoje gospodarstvo in trg dela;

| D. | ker je bil po nedavnih statistikah konec leta 2010 delež mobilnih delavcev iz Romunije in Bolgarije, ki so prebivali na ozemlju katere druge države članice, 0,6 % vsega prebivalstva EU; |
| --- | --- |

D.

ker je bil po nedavnih statistikah konec leta 2010 delež mobilnih delavcev iz Romunije in Bolgarije, ki so prebivali na ozemlju katere druge države članice, 0,6 % vsega prebivalstva EU;

| E. | ker je pritok romunskih in bolgarskih delavcev pozitivno vplival na trg držav gostiteljic, saj so se zaposlili v sektorjih, v katerih primanjkuje delovne sile; |
| --- | --- |

E.

ker je pritok romunskih in bolgarskih delavcev pozitivno vplival na trg držav gostiteljic, saj so se zaposlili v sektorjih, v katerih primanjkuje delovne sile;

| F. | ker je Komisija v svojem najnovejšem sporočilu navedla, da so mobilni romunski in bolgarski delavci v ekonomsko produktivnejši starosti kot državljani držav gostiteljic, saj mobilni delavci iz teh dveh držav, mlajši od 35 let, predstavljajo 65 % vseh migrantov v delovno aktivni starosti, medtem ko je za EU-15 ta delež 34 %; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija v svojem najnovejšem sporočilu navedla, da so mobilni romunski in bolgarski delavci v ekonomsko produktivnejši starosti kot državljani držav gostiteljic, saj mobilni delavci iz teh dveh držav, mlajši od 35 let, predstavljajo 65 % vseh migrantov v delovno aktivni starosti, medtem ko je za EU-15 ta delež 34 %;

| G. | ker nedavni podatki Eurostata kažejo, da mobilni delavci iz Romunije in Bolgarije ne vplivajo bistveno na plače in stopnjo brezposelnosti v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

G.

ker nedavni podatki Eurostata kažejo, da mobilni delavci iz Romunije in Bolgarije ne vplivajo bistveno na plače in stopnjo brezposelnosti v državah gostiteljicah;

| H. | ker tokove mobilnosti usmerja predvsem povpraševanje po delovni sili in ker lahko ob nesorazmerju med ponudbo in povpraševanjem po delovni sili prehodne omejitve ovirajo gospodarski razvoj evropskih podjetij in ogrozijo pravico do dela in bivanja na ozemlju druge države članice; |
| --- | --- |

H.

ker tokove mobilnosti usmerja predvsem povpraševanje po delovni sili in ker lahko ob nesorazmerju med ponudbo in povpraševanjem po delovni sili prehodne omejitve ovirajo gospodarski razvoj evropskih podjetij in ogrozijo pravico do dela in bivanja na ozemlju druge države članice;

| I. | ker se romunski in bolgarski delavci soočajo s popolnimi ali delnimi omejitvami glede svoje osnovne pravice do prostega gibanja na podlagi enake obravnave, ki jo priznavajo Pogodbe; ker sočasno čezmejna mobilnost delavcev v okviru „storitev“ vse bolj nadomešča prosto gibanje delavcev, kar bi lahko povzročilo nepošteno konkurenco pri plačah in delovnih razmerah; |
| --- | --- |

I.

ker se romunski in bolgarski delavci soočajo s popolnimi ali delnimi omejitvami glede svoje osnovne pravice do prostega gibanja na podlagi enake obravnave, ki jo priznavajo Pogodbe; ker sočasno čezmejna mobilnost delavcev v okviru „storitev“ vse bolj nadomešča prosto gibanje delavcev, kar bi lahko povzročilo nepošteno konkurenco pri plačah in delovnih razmerah;

| J. | ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je temelj povezovanja EU, gospodarskega razvoja, socialne kohezije in posameznikove poklicne rasti, ter protiutež negativnim učinkom gospodarske krize, ki Evropi pomaga, da postaja močnejša gospodarska sila, pripravljena spopasti se z izzivi svetovnih sprememb; |
| --- | --- |

J.

ker je prosto gibanje delavcev pozitiven socialno-ekonomski zgled za EU in države članice, saj je temelj povezovanja EU, gospodarskega razvoja, socialne kohezije in posameznikove poklicne rasti, ter protiutež negativnim učinkom gospodarske krize, ki Evropi pomaga, da postaja močnejša gospodarska sila, pripravljena spopasti se z izzivi svetovnih sprememb;

| K. | ker sodobni razvoj naših družb, zlasti zaradi industrijskega napredka, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, od delavcev zahteva višjo stopnjo mobilnosti; |
| --- | --- |

K.

ker sodobni razvoj naših družb, zlasti zaradi industrijskega napredka, globalizacije, novih delovnih vzorcev, demografskih sprememb in razvoja prevoznih sredstev, od delavcev zahteva višjo stopnjo mobilnosti;

| L. | ker je mobilnost znotraj EU bistvenega pomena zato, da imajo vsi evropski državljani enake pravice in odgovornosti, |
| --- | --- |

L.

ker je mobilnost znotraj EU bistvenega pomena zato, da imajo vsi evropski državljani enake pravice in odgovornosti,

| M. | ker najnovejše sporočilo Komisije navaja, da so motnje na nacionalnih trgih dela rezultat številnih dejavnikov, med drugim gospodarske in finančne krize ter strukturnih težav trgov dela, ne pa posledica pritoka romunskih in bolgarskih delavcev; |
| --- | --- |

M.

ker najnovejše sporočilo Komisije navaja, da so motnje na nacionalnih trgih dela rezultat številnih dejavnikov, med drugim gospodarske in finančne krize ter strukturnih težav trgov dela, ne pa posledica pritoka romunskih in bolgarskih delavcev;

| N. | ker so v letu 2010 romunski in bolgarski delavci predstavljali zgolj 1 % vseh brezposelnih (v starosti od 15 do 64 let) v EU, državljani tretjih držav pa 4,1 %, ta podatek pa jasno kaže, da bolgarski in romunski delavci niso vplivali na krizo na trgu dela posameznih držav; |
| --- | --- |

N.

ker so v letu 2010 romunski in bolgarski delavci predstavljali zgolj 1 % vseh brezposelnih (v starosti od 15 do 64 let) v EU, državljani tretjih držav pa 4,1 %, ta podatek pa jasno kaže, da bolgarski in romunski delavci niso vplivali na krizo na trgu dela posameznih držav;

| O. | ker imajo lahko ob sedanjem gospodarskem upadu na evropski ravni denarna nakazila, ki jih mobilni delavci pošiljajo v matične države, neto pozitiven učinek na plačilno bilanco držav, iz katerih jih pošiljajo; |
| --- | --- |

O.

ker imajo lahko ob sedanjem gospodarskem upadu na evropski ravni denarna nakazila, ki jih mobilni delavci pošiljajo v matične države, neto pozitiven učinek na plačilno bilanco držav, iz katerih jih pošiljajo;

| P. | ker so nekatere države članice sporočile, da nameravajo ohraniti omejitve za bolgarske in romunske delavce do leta 2014, medtem ko so druge sporočile, da bodo svoje trge dela odprle za vse delavce iz EU; |
| --- | --- |

P.

ker so nekatere države članice sporočile, da nameravajo ohraniti omejitve za bolgarske in romunske delavce do leta 2014, medtem ko so druge sporočile, da bodo svoje trge dela odprle za vse delavce iz EU;

| 1. | meni, da mobilnosti delavcev v EU v nobenem primeru ne gre obravnavati kot nevarnosti za notranje trge dela; |
| --- | --- |

1.

meni, da mobilnosti delavcev v EU v nobenem primeru ne gre obravnavati kot nevarnosti za notranje trge dela;

| 2. | poziva države članice, naj odpravijo vse prehodne ukrepe v veljavi, saj ni dejanskega ekonomskega razloga, da se Romunom in Bolgarom omejuje pravica do dela in bivanja na ozemlju druge države članice; meni, da imajo take omejitve nasprotni učinek za državljane EU; poziva k učinkovitemu izvrševanju preferenčne klavzule v vsej Uniji; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj odpravijo vse prehodne ukrepe v veljavi, saj ni dejanskega ekonomskega razloga, da se Romunom in Bolgarom omejuje pravica do dela in bivanja na ozemlju druge države članice; meni, da imajo take omejitve nasprotni učinek za državljane EU; poziva k učinkovitemu izvrševanju preferenčne klavzule v vsej Uniji;

| 3. | poziva Svet, naj podpre najnovejše poročilo Komisije Svetu o delovanju prehodnih ureditev o prostem gibanju delavcev iz Bolgarije in Romunije (KOM(2011)0729) in naj pri presojanju, ali so prehodne omejitve ustrezen in potreben ukrep, sledi predlagani usmeritvi; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj podpre najnovejše poročilo Komisije Svetu o delovanju prehodnih ureditev o prostem gibanju delavcev iz Bolgarije in Romunije (KOM(2011)0729) in naj pri presojanju, ali so prehodne omejitve ustrezen in potreben ukrep, sledi predlagani usmeritvi;

| 4. | poziva Komisijo, naj predlaga jasno opredelitev „resnih motenj na trgih dela ali tveganja zanje“; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj predlaga jasno opredelitev „resnih motenj na trgih dela ali tveganja zanje“;

| 5. | poziva Komisijo, naj pripravi niz jasnih kazalnikov in boljšo metodologijo na osnovi ekonomskih in socialnih kazalnikov, ki bi se lahko uporabljala pri presoji tega, ali je dejansko treba podaljšati popolne ali delne omejitve, ki bi jih države članice uvedle zaradi negativnih motenj na nacionalnih trgih dela, ki bi jih lahko povzročili romunski in bolgarski delavci, tak pristop pa naj Komisija uporabi tudi pri zahtevi posamezne države članice za zaščitno klavzulo; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pripravi niz jasnih kazalnikov in boljšo metodologijo na osnovi ekonomskih in socialnih kazalnikov, ki bi se lahko uporabljala pri presoji tega, ali je dejansko treba podaljšati popolne ali delne omejitve, ki bi jih države članice uvedle zaradi negativnih motenj na nacionalnih trgih dela, ki bi jih lahko povzročili romunski in bolgarski delavci, tak pristop pa naj Komisija uporabi tudi pri zahtevi posamezne države članice za zaščitno klavzulo;

| 6. | poziva Komisijo, naj čim bolj pregledno objavi merila, po katerih je državi članici dovoljeno ohraniti prehodne omejitve, upoštevaje učinke take odločitve na gospodarstvo EU in na utemeljitve, ki jih je glede ozke razlage odstopanja od temeljnih svoboščin sprejelo Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj čim bolj pregledno objavi merila, po katerih je državi članici dovoljeno ohraniti prehodne omejitve, upoštevaje učinke take odločitve na gospodarstvo EU in na utemeljitve, ki jih je glede ozke razlage odstopanja od temeljnih svoboščin sprejelo Sodišče Evropske unije;

| 7. | meni, da države članice, ki omejitve ohranijo brez jasne in pregledne utemeljitve o resnih motnjah na trgu dela, v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije kršijo Pogodbi; poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj zagotovi spoštovanje načela prostega gibanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da države članice, ki omejitve ohranijo brez jasne in pregledne utemeljitve o resnih motnjah na trgu dela, v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije kršijo Pogodbi; poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj zagotovi spoštovanje načela prostega gibanja;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo omejitvena prehodna obdobja, da bodo lahko bolgarski in romunski državljani deležni enake obravnave, kot jo priznavati Pogodbi, s čimer bi zagotovili pošteno konkurenco med podjetji in preprečili socialni in ekonomski damping; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo omejitvena prehodna obdobja, da bodo lahko bolgarski in romunski državljani deležni enake obravnave, kot jo priznavati Pogodbi, s čimer bi zagotovili pošteno konkurenco med podjetji in preprečili socialni in ekonomski damping;

| 9. | ugotavlja, da imajo prehodni ukrepi nasproten učinek v boju proti navidezni samozaposlitvi, neprijavljenemu delu in nezakonitemu zaposlovanju, saj se delavci, ki nimajo pravice do prostega dostopa na redni trg dela, včasih odločijo delati kot navidezno samozaposleni ali nezakoniti delavci, posledica tega pa so zlorabe njihovih delavskih pravic; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da imajo prehodni ukrepi nasproten učinek v boju proti navidezni samozaposlitvi, neprijavljenemu delu in nezakonitemu zaposlovanju, saj se delavci, ki nimajo pravice do prostega dostopa na redni trg dela, včasih odločijo delati kot navidezno samozaposleni ali nezakoniti delavci, posledica tega pa so zlorabe njihovih delavskih pravic;

| 10. | poziva države EU-25, naj se pred odločitvijo o odpravi ali podaljšanju popolne ali delne omejitve prostega gibanja delavcev iz Romunije in Bolgarije posvetujejo z organizacijami delodajalcev in delavcev; |
| --- | --- |

10.

poziva države EU-25, naj se pred odločitvijo o odpravi ali podaljšanju popolne ali delne omejitve prostega gibanja delavcev iz Romunije in Bolgarije posvetujejo z organizacijami delodajalcev in delavcev;

| 11. | poziva države članice, ki nameravajo ohraniti omejitve na trgu dela za romunske in bolgarske delavce, naj jasno, pregledno in v skladu z merili in metodologijo Komisije predstavijo celovito utemeljitev s prepričljivimi argumenti in podatki, skupaj s socialno-ekonomskimi kazalniki, zaradi katerih menijo, da geografska mobilnost ustvarja veliko motnjo na njihovem nacionalnem trgu delovne sile; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, ki nameravajo ohraniti omejitve na trgu dela za romunske in bolgarske delavce, naj jasno, pregledno in v skladu z merili in metodologijo Komisije predstavijo celovito utemeljitev s prepričljivimi argumenti in podatki, skupaj s socialno-ekonomskimi kazalniki, zaradi katerih menijo, da geografska mobilnost ustvarja veliko motnjo na njihovem nacionalnem trgu delovne sile;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0455.

(2)  UL L 257, 19.10.1968, str. 2.

(3)  UL C 293 E, 2.12.2006, str.. 230.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/91

---

Četrtek, 15. december 2011Strategija EU za osrednjo Azijo

P7_TA(2011)0588

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o stanju izvajanja strategije EU za osrednjo Azijo (2011/2008(INI))

2013/C 168 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 21 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 21 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju med EU in Uzbekistanom, Kirgiško republiko, Kazahstanom in Tadžikistanom, začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom, podpisanega 25. maja 1998, ki še ni bil ratificiran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju med EU in Uzbekistanom, Kirgiško republiko, Kazahstanom in Tadžikistanom, začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Turkmenistanom, podpisanega 25. maja 1998, ki še ni bil ratificiran,

| — | ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007 (1), in skupnih poročil o napredku, ki sta jih sprejela Komisija in Svet, z dne 24. junija 2008 (2) in 28. junija 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007 (1), in skupnih poročil o napredku, ki sta jih sprejela Komisija in Svet, z dne 24. junija 2008 (2) in 28. junija 2010 (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o osrednji Aziji, zlasti resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (4), resolucije z dne 6. maja 2010 (5) in z dne 8. julija 2010 (6) o razmerah v Kirgizistanu, resolucije z dne 11. novembra 2010 o okrepitvi OVSE – vloga Evropske unije (7), resolucije z dne 25. novembra 2010 o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020 (8), resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (9) ter resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o osrednji Aziji, zlasti resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (4), resolucije z dne 6. maja 2010 (5) in z dne 8. julija 2010 (6) o razmerah v Kirgizistanu, resolucije z dne 11. novembra 2010 o okrepitvi OVSE – vloga Evropske unije (7), resolucije z dne 25. novembra 2010 o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011–2020 (8), resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (9) ter resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10),

| — | ob upoštevanju Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice, ki se je začela izvajati leta 2003 s ciljem spodbujati človekove pravice ter podpirati reformo kazenskega prava, demokracijo, dobro upravljanje, svobodo medijev, pravno državo, varnostne strukture (policijo/oborožene sile) in preprečevanje sporov, ter kasnejšega evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (Uredba (ES) št. 1889/2006) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice, ki se je začela izvajati leta 2003 s ciljem spodbujati človekove pravice ter podpirati reformo kazenskega prava, demokracijo, dobro upravljanje, svobodo medijev, pravno državo, varnostne strukture (policijo/oborožene sile) in preprečevanje sporov, ter kasnejšega evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (Uredba (ES) št. 1889/2006) (11),

| — | ob upoštevanju polletnih ministrskih srečanj EU–osrednja Azija, ki potekajo od leta 2007, in ministrskih konferenc EU–osrednja Azija o varnostnih vprašanjih, ki so bile organizirane leta 2008 in 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju polletnih ministrskih srečanj EU–osrednja Azija, ki potekajo od leta 2007, in ministrskih konferenc EU–osrednja Azija o varnostnih vprašanjih, ki so bile organizirane leta 2008 in 2009,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0338/2011),

| A. | ker je trajnosten razvoj katerekoli države možen le, če se zagotovi varstvo človekovih pravic, vzpostavljanje in uresničevanje demokratičnih vrednot ter institucij, pravno državo in temeljne svoboščine ter dobro upravljanje in močno civilno družbo, |
| --- | --- |

A.

ker je trajnosten razvoj katerekoli države možen le, če se zagotovi varstvo človekovih pravic, vzpostavljanje in uresničevanje demokratičnih vrednot ter institucij, pravno državo in temeljne svoboščine ter dobro upravljanje in močno civilno družbo,

| B. | ker v državah osrednje Azije obstajajo resne pomanjkljivosti na področju demokracije, človekovih pravic, pravne države in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

B.

ker v državah osrednje Azije obstajajo resne pomanjkljivosti na področju demokracije, človekovih pravic, pravne države in temeljnih svoboščin,

| C. | ker je okrepljeno sodelovanje med EU in petimi državami osrednje Azije v vzajemnem strateškem interesu zaradi diverzifikacije in poglobitve političnih, družbenih in gospodarskih odnosov ter popolne izrabe potenciala, ki ga ponujajo sporazumi o partnerstvu, |
| --- | --- |

C.

ker je okrepljeno sodelovanje med EU in petimi državami osrednje Azije v vzajemnem strateškem interesu zaradi diverzifikacije in poglobitve političnih, družbenih in gospodarskih odnosov ter popolne izrabe potenciala, ki ga ponujajo sporazumi o partnerstvu,

| D. | ker ima osrednja Azija za Evropsko unijo znaten pomen z vidika trgovinskega potenciala in energetske varnosti ter ker je to regijo prizadela nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza, |
| --- | --- |

D.

ker ima osrednja Azija za Evropsko unijo znaten pomen z vidika trgovinskega potenciala in energetske varnosti ter ker je to regijo prizadela nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza,

| E. | ker imajo nekatere države članice tesne dvostranske odnose z državami osrednje Azije in imajo vodilno vlogo pri naložbah in trgovini ter ker mora EU do te regije razviti skupen in usklajen pristop, da ne bi prišlo do nesporazumov, podvajanja nalog in, kar je najpomembneje, do posredovanja dvoumnih signalov, |
| --- | --- |

E.

ker imajo nekatere države članice tesne dvostranske odnose z državami osrednje Azije in imajo vodilno vlogo pri naložbah in trgovini ter ker mora EU do te regije razviti skupen in usklajen pristop, da ne bi prišlo do nesporazumov, podvajanja nalog in, kar je najpomembneje, do posredovanja dvoumnih signalov,

| F. | ker so nekatere srednjeazijske države naredile prve korake v dolgem procesu demokratizacije, v katerem so nenehna in resna prizadevanja pri upravljanju in regionalnem sodelovanju nujna za premagovanje trdovratnih pomanjkljivosti, ki so jim doslej onemogočale, da bi v celoti izkoristile svoj politični, družbeni in gospodarski razvojni potencial, |
| --- | --- |

F.

ker so nekatere srednjeazijske države naredile prve korake v dolgem procesu demokratizacije, v katerem so nenehna in resna prizadevanja pri upravljanju in regionalnem sodelovanju nujna za premagovanje trdovratnih pomanjkljivosti, ki so jim doslej onemogočale, da bi v celoti izkoristile svoj politični, družbeni in gospodarski razvojni potencial,

| G. | ker mala in srednja podjetja utelešajo podjetniški duh in načela prostega trga ter imajo zelo pomembno vlogo pri razvoju demokracij, |
| --- | --- |

G.

ker mala in srednja podjetja utelešajo podjetniški duh in načela prostega trga ter imajo zelo pomembno vlogo pri razvoju demokracij,

| H. | ker se zaradi pomanjkanja medsebojnega zaupanja krepijo napetosti v zvezi z deljenjem naravnih virov, ogroženo je sodelovanje v regiji, nevarnost za soočenja pa se povečuje; ker so težave v zvezi z razpoložljivostjo vode bolj posledica neustreznega upravljanja in tratenja vodnih virov kot pa količinskega pomanjkanja vode, |
| --- | --- |

H.

ker se zaradi pomanjkanja medsebojnega zaupanja krepijo napetosti v zvezi z deljenjem naravnih virov, ogroženo je sodelovanje v regiji, nevarnost za soočenja pa se povečuje; ker so težave v zvezi z razpoložljivostjo vode bolj posledica neustreznega upravljanja in tratenja vodnih virov kot pa količinskega pomanjkanja vode,

| I. | ker imajo EU in države osrednje Azije skupni interes na področju diverzifikacije izvoznih poti in sodelovanja pri doseganju energetske in okoljske trajnosti, |
| --- | --- |

I.

ker imajo EU in države osrednje Azije skupni interes na področju diverzifikacije izvoznih poti in sodelovanja pri doseganju energetske in okoljske trajnosti,

| J. | ker pomisleki o varnosti in stabilnosti v regiji ne bi smeli vključevati le državne varnosti, temveč tudi varnost celotnega prebivalstva, med drugim prek spoštovanja človekovih pravic, zagotavljanja prihodkov za preživetje, okolja in dostopa do osnovnih javnih storitev, |
| --- | --- |

J.

ker pomisleki o varnosti in stabilnosti v regiji ne bi smeli vključevati le državne varnosti, temveč tudi varnost celotnega prebivalstva, med drugim prek spoštovanja človekovih pravic, zagotavljanja prihodkov za preživetje, okolja in dostopa do osnovnih javnih storitev,

Zaveza EU

| 1. | poudarja, da ima EU močne politične in gospodarske interese za krepitev odnosov z državami osrednje Azije na vseh področjih sodelovanja, kot so stabilnost, varnost in trajnostni razvoj regije, trgovinski in gospodarski odnosi, energetske in prometne povezave, krepitev dialoga in splošnih vrednot, kot so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država, ter skupni izzivi in nevarnosti, vključno z upravljanjem meja in bojem proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima EU močne politične in gospodarske interese za krepitev odnosov z državami osrednje Azije na vseh področjih sodelovanja, kot so stabilnost, varnost in trajnostni razvoj regije, trgovinski in gospodarski odnosi, energetske in prometne povezave, krepitev dialoga in splošnih vrednot, kot so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država, ter skupni izzivi in nevarnosti, vključno z upravljanjem meja in bojem proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi;

| 2. | opozarja, da strategija EU za osrednjo Azijo določa sedem prednostnih nalog, vendar daje na voljo nizko raven sredstev; skladno s tem ugotavlja, da so sredstva EU za pomoč preveč omejena, da bi lahko imela EU vpliv na vseh področjih politike; poziva EU, naj oblikuje skupno vizijo in bolje opredeli in podrobno obrazloži svoje prednostne naloge; opozarja, da razvojno sodelovanje z državami osrednje Azije lahko prinese rezultate le, če bodo te države izpolnile mednarodne standarde demokracije, upravljanja, pravne države in človekovih pravic; opozarja tudi, da razvojno sodelovanje EU ne sme biti podrejeno gospodarskim ali varnostnim interesom; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da strategija EU za osrednjo Azijo določa sedem prednostnih nalog, vendar daje na voljo nizko raven sredstev; skladno s tem ugotavlja, da so sredstva EU za pomoč preveč omejena, da bi lahko imela EU vpliv na vseh področjih politike; poziva EU, naj oblikuje skupno vizijo in bolje opredeli in podrobno obrazloži svoje prednostne naloge; opozarja, da razvojno sodelovanje z državami osrednje Azije lahko prinese rezultate le, če bodo te države izpolnile mednarodne standarde demokracije, upravljanja, pravne države in človekovih pravic; opozarja tudi, da razvojno sodelovanje EU ne sme biti podrejeno gospodarskim ali varnostnim interesom;

| 3. | meni, da mora EU ohraniti visoko raven sodelovanja v osrednji Aziji in svoje strategije prilagoditi napredku držav v regiji; poudarja, da morata biti stopnja in narava prizadevanj EU diferencirani in pogojeni z merljivim napredkom na področju demokratizacije, človekovih pravic, dobrega upravljanja, trajnostnega družbeno-gospodarskega razvoja, pravne države in boja proti korupciji, ter da mora Unija svojo pomoč nuditi tam, kjer je to potrebno za krepitev tega procesa v skladu z načeli, ki so podobna načelom sosedske politike EU (tj. več za več); |
| --- | --- |

3.

meni, da mora EU ohraniti visoko raven sodelovanja v osrednji Aziji in svoje strategije prilagoditi napredku držav v regiji; poudarja, da morata biti stopnja in narava prizadevanj EU diferencirani in pogojeni z merljivim napredkom na področju demokratizacije, človekovih pravic, dobrega upravljanja, trajnostnega družbeno-gospodarskega razvoja, pravne države in boja proti korupciji, ter da mora Unija svojo pomoč nuditi tam, kjer je to potrebno za krepitev tega procesa v skladu z načeli, ki so podobna načelom sosedske politike EU (tj. več za več);

| 4. | poudarja, da je treba pojasniti in uveljavljati koncept varnosti in stabilnosti, kot ga dojema EU, če se razlikuje od dojemanja držav osrednje Azije; poudarja, da je EU dolžna biti kritična do vlad, ki v imenu nacionalne varnosti kršijo temeljne pravice svojih državljanov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba pojasniti in uveljavljati koncept varnosti in stabilnosti, kot ga dojema EU, če se razlikuje od dojemanja držav osrednje Azije; poudarja, da je EU dolžna biti kritična do vlad, ki v imenu nacionalne varnosti kršijo temeljne pravice svojih državljanov;

| 5. | meni, da bi morala prihodnja strategija EU za osrednjo Azijo temeljiti na izkušnjah, pridobljenih z reformo evropske sosedske politike, kar zadeva diferenciacijo, medosebne stike in posvečanje večje pozornosti demokraciji in človekovim pravicam, hkrati pa upoštevati tudi širše geopolitično območje. |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morala prihodnja strategija EU za osrednjo Azijo temeljiti na izkušnjah, pridobljenih z reformo evropske sosedske politike, kar zadeva diferenciacijo, medosebne stike in posvečanje večje pozornosti demokraciji in človekovim pravicam, hkrati pa upoštevati tudi širše geopolitično območje.

| 6. | priznava pomen neprekinjenega dela posebnega predstavnika EU na tem območju za zagotavljanje visoke ravni političnega dialoga z državami osrednje Azije; opozarja, da njegov mandat vključuje tudi sodelovanje z lokalno civilno družbo in da je to potrebno za večjo prepoznavnost EU; poziva, naj politični dialog temelji na oceni skladnosti ravnanj držav osrednje Azije z njihovimi obveznostmi v okviru članstva v OVSE; |
| --- | --- |

6.

priznava pomen neprekinjenega dela posebnega predstavnika EU na tem območju za zagotavljanje visoke ravni političnega dialoga z državami osrednje Azije; opozarja, da njegov mandat vključuje tudi sodelovanje z lokalno civilno družbo in da je to potrebno za večjo prepoznavnost EU; poziva, naj politični dialog temelji na oceni skladnosti ravnanj držav osrednje Azije z njihovimi obveznostmi v okviru članstva v OVSE;

| 7. | meni, da je treba pri reviziji strategije za osrednjo Azijo upoštevati, da mora EU svoje cilje podpreti z zadostnimi finančnimi viri in da je treba vzpostaviti ustrezne vzorce razdelitve, ki ustrezajo stvarnosti vsake posamezne države v regiji; meni, da se je glede na finančne omejitve treba osredotočiti na tiste srednje- in dolgoročne programe, ki lahko najbolj vplivajo na razvoj regije, zlasti na programe za mlade in izobraževanje, tehnično pomoč pri gospodarskem razvoju ter spodbujanje malih in srednje velikih podjetij, pa tudi na zanesljivo oskrbo z vodo in boj proti trgovini s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba pri reviziji strategije za osrednjo Azijo upoštevati, da mora EU svoje cilje podpreti z zadostnimi finančnimi viri in da je treba vzpostaviti ustrezne vzorce razdelitve, ki ustrezajo stvarnosti vsake posamezne države v regiji; meni, da se je glede na finančne omejitve treba osredotočiti na tiste srednje- in dolgoročne programe, ki lahko najbolj vplivajo na razvoj regije, zlasti na programe za mlade in izobraževanje, tehnično pomoč pri gospodarskem razvoju ter spodbujanje malih in srednje velikih podjetij, pa tudi na zanesljivo oskrbo z vodo in boj proti trgovini s prepovedanimi drogami;

| 8. | poziva Komisijo, naj jasno vključi ali vsaj uskladi svoje normativne, tehnične in na interesu temelječe programe za osrednjo Azijo; opozarja tudi na obveznosti v zvezi s skladnostjo politike za razvoj, kot je določena v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj jasno vključi ali vsaj uskladi svoje normativne, tehnične in na interesu temelječe programe za osrednjo Azijo; opozarja tudi na obveznosti v zvezi s skladnostjo politike za razvoj, kot je določena v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 9. | poudarja, da bi bilo mogoče izvajanje strategije izboljšati, po eni strani z okrepljenim internim usklajevanjem EU, po drugi strani pa z večjo udeležbo drugih mednarodnih donatorjev in regionalnih interesnih skupin; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo mogoče izvajanje strategije izboljšati, po eni strani z okrepljenim internim usklajevanjem EU, po drugi strani pa z večjo udeležbo drugih mednarodnih donatorjev in regionalnih interesnih skupin;

| 10. | predlaga, da se regionalni pristop poenostavi prek odnosov s Kitajsko in Rusijo, ki sta glavna gospodarska akterja v tej regiji; meni, da bi moral biti pristop na področju fosilnih goriv povezan s programi EU na območju Kavkaza in Črnega morja ter s Turčijo; |
| --- | --- |

10.

predlaga, da se regionalni pristop poenostavi prek odnosov s Kitajsko in Rusijo, ki sta glavna gospodarska akterja v tej regiji; meni, da bi moral biti pristop na področju fosilnih goriv povezan s programi EU na območju Kavkaza in Črnega morja ter s Turčijo;

| 11. | poziva Komisijo, naj strogo upošteva razliko med programi in dejavnostmi, upravičenimi do financiranja v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, ter tistimi, ki se bodo financirali v okviru drugih finančnih instrumentov, kot so instrument za stabilnost ali evropska pobuda za demokracijo, zlasti v zvezi z upravljanjem meja in bojem proti organiziranemu kriminalu, boljšim izvajanjem načela pravne države in varstvom človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj strogo upošteva razliko med programi in dejavnostmi, upravičenimi do financiranja v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, ter tistimi, ki se bodo financirali v okviru drugih finančnih instrumentov, kot so instrument za stabilnost ali evropska pobuda za demokracijo, zlasti v zvezi z upravljanjem meja in bojem proti organiziranemu kriminalu, boljšim izvajanjem načela pravne države in varstvom človekovih pravic;

| 12. | poudarja stalno potrebo po rednih dialogih o človekovih pravicah z vsemi petimi državami; obžaluje, da je dosežen napredek na terenu zelo omejen, ponekod pa so se razmere celo poslabšale; meni, da obstoj dialoga o človekovih pravicah ne bi smel biti izgovor za to, da se vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami ne obravnavajo na drugih področjih sodelovanja in da se ne sprejemajo dodatni ukrepi; zahteva sistematično vključevanje nevladnih organizacij in akterjev civilne družbe v pripravo teh dialogov ter posredovanje izidov teh dialogov javnosti, da bi lahko ocenili njihovo učinkovitost in zavezanost vseh strani; |
| --- | --- |

12.

poudarja stalno potrebo po rednih dialogih o človekovih pravicah z vsemi petimi državami; obžaluje, da je dosežen napredek na terenu zelo omejen, ponekod pa so se razmere celo poslabšale; meni, da obstoj dialoga o človekovih pravicah ne bi smel biti izgovor za to, da se vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami ne obravnavajo na drugih področjih sodelovanja in da se ne sprejemajo dodatni ukrepi; zahteva sistematično vključevanje nevladnih organizacij in akterjev civilne družbe v pripravo teh dialogov ter posredovanje izidov teh dialogov javnosti, da bi lahko ocenili njihovo učinkovitost in zavezanost vseh strani;

| 13. | znova poudarja, da bi bilo treba države s srednje visokimi dohodki, kot so tiste v osrednji Aziji, upoštevati pri splošni razvojni politiki EU in prizadevanjih za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, saj so razvojna prizadevanja – zlasti zaradi varčevanja pri razvojni pomoči zaradi svetovne finančne in gospodarske krize – pogosto osredotočena na najmanj razvite države, pri čemer so države srednje Azije spregledane; |
| --- | --- |

13.

znova poudarja, da bi bilo treba države s srednje visokimi dohodki, kot so tiste v osrednji Aziji, upoštevati pri splošni razvojni politiki EU in prizadevanjih za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, saj so razvojna prizadevanja – zlasti zaradi varčevanja pri razvojni pomoči zaradi svetovne finančne in gospodarske krize – pogosto osredotočena na najmanj razvite države, pri čemer so države srednje Azije spregledane;

| 14. | meni, da mora EU zaradi omejenih virov in številnih potreb regije svojo pomoč dodeljevati po skrbnem premisleku o ciljih in prednostnih nalogah, pri čemer mora upoštevati tudi vpliv močno ukoreninjene korupcije in pomanjkanja upravnega strokovnega znanja na učinkovitost pomoči; poziva k stabilni ravni razvojne pomoči z večjo prožnostjo glede dodeljevanja in podpira osredotočenost na pomoč za Kirgizistan in Tadžikistan, ki imata v zvezi s tem največje potrebe; |
| --- | --- |

14.

meni, da mora EU zaradi omejenih virov in številnih potreb regije svojo pomoč dodeljevati po skrbnem premisleku o ciljih in prednostnih nalogah, pri čemer mora upoštevati tudi vpliv močno ukoreninjene korupcije in pomanjkanja upravnega strokovnega znanja na učinkovitost pomoči; poziva k stabilni ravni razvojne pomoči z večjo prožnostjo glede dodeljevanja in podpira osredotočenost na pomoč za Kirgizistan in Tadžikistan, ki imata v zvezi s tem največje potrebe;

| 15. | izraža dvome glede uporabe proračunske pomoči v Kirgizistanu in Tadžikistanu, zlasti glede na razširjenost korupcije v teh državah; poziva Komisijo, da predstavi poročilo o uporabi proračunske podpore v teh državah; |
| --- | --- |

15.

izraža dvome glede uporabe proračunske pomoči v Kirgizistanu in Tadžikistanu, zlasti glede na razširjenost korupcije v teh državah; poziva Komisijo, da predstavi poročilo o uporabi proračunske podpore v teh državah;

| 16. | močno podpira ustanovitev delegacij EU s polnimi pooblastili v vseh državah osrednje Azije, da bi okrepili prisotnost in prepoznavnost EU v regiji, dolgoročno sodelovanje z vsemi deli družbe in prizadevanja le-teh ter spodbujali napredek k boljšemu razumevanju, vzpostavitvi pravne države in spoštovanju človekovih pravic; je prepričan, da bo prisotnost teh delegacij v veliki meri prispevala k doseganju ciljev strategije in interesov EU v regiji; zahteva ustrezno osebje za te delegacije, vključno s strokovnjaki za politična vprašanja, gospodarstvo in trgovino, da bi lahko dosegli kar najboljše rezultate in zagotovili učinkovito pomoč; |
| --- | --- |

16.

močno podpira ustanovitev delegacij EU s polnimi pooblastili v vseh državah osrednje Azije, da bi okrepili prisotnost in prepoznavnost EU v regiji, dolgoročno sodelovanje z vsemi deli družbe in prizadevanja le-teh ter spodbujali napredek k boljšemu razumevanju, vzpostavitvi pravne države in spoštovanju človekovih pravic; je prepričan, da bo prisotnost teh delegacij v veliki meri prispevala k doseganju ciljev strategije in interesov EU v regiji; zahteva ustrezno osebje za te delegacije, vključno s strokovnjaki za politična vprašanja, gospodarstvo in trgovino, da bi lahko dosegli kar najboljše rezultate in zagotovili učinkovito pomoč;

| 17. | priporoča, da se v prihodnje instrumenti, kot so TAIEX, Twinning in SIGMA, odprejo za države osrednje Azije, s čimer bi podprli izboljšanje standardov in potrebne reforme; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da se v prihodnje instrumenti, kot so TAIEX, Twinning in SIGMA, odprejo za države osrednje Azije, s čimer bi podprli izboljšanje standardov in potrebne reforme;

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU v regiji le stežka sodeluje z neodvisno civilno družbo na področju človekovih pravic in dobrega upravljanja, ter da so nevladne organizacije v regiji nenehno žrtev nadlegovanja; poziva k večji preglednosti pri dodeljevanju pomoči EU in držav članic za razvojno sodelovanje ter prejemnikih te pomoči, ter poziva, naj delegacije EU in veleposlaništva držav članic podpirajo resnično neodvisne nevladne partnerje, da bi ti lahko učinkovito prispevali k razvoju in utrditvi civilne družbe; meni, da je nadaljnje spodbujanje programov za države osrednje Azije pomembno čezmejno orodje, s katerim lahko EU prispeva k razumevanju in sodelovanju med državami v regiji; |
| --- | --- |

18.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU v regiji le stežka sodeluje z neodvisno civilno družbo na področju človekovih pravic in dobrega upravljanja, ter da so nevladne organizacije v regiji nenehno žrtev nadlegovanja; poziva k večji preglednosti pri dodeljevanju pomoči EU in držav članic za razvojno sodelovanje ter prejemnikih te pomoči, ter poziva, naj delegacije EU in veleposlaništva držav članic podpirajo resnično neodvisne nevladne partnerje, da bi ti lahko učinkovito prispevali k razvoju in utrditvi civilne družbe; meni, da je nadaljnje spodbujanje programov za države osrednje Azije pomembno čezmejno orodje, s katerim lahko EU prispeva k razumevanju in sodelovanju med državami v regiji;

| 19. | poudarja pomembnost svobodno delujočih opozicijskih strank v regiji in poziva vlade vseh držav osrednje Azije, naj zagotovijo politično svobodo; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomembnost svobodno delujočih opozicijskih strank v regiji in poziva vlade vseh držav osrednje Azije, naj zagotovijo politično svobodo;

| 20. | podpira redna regionalna vrhunska srečanja EU–osrednja Azija ter poziva k razmisleku o morebitni prihodnji ustanovitvi ad hoc parlamentarnega foruma EU–osrednja Azija v okviru obstoječih odborov za parlamentarno sodelovanje in medparlamentarnih srečanj z državami osrednje Azije, ki bi ocenjeval ta srečanja na vrhu in vsebinsko prispeval k pogovorom na njih; poudarja pomembnost rednega dvostranskega in večstranskega parlamentarnega sodelovanja; meni, da so sporazumi o partnerstvu in sodelovanju institucionalna podlaga za okrepljeno parlamentarno izmenjavo, ki omogoča boljše medsebojno razumevanje in spoštovanje; zato podpira sporazume o partnerstvu in sodelovanju z vsemi petimi državami osrednje Azije; poudarja, da mora Evropski parlament bolj dejavno spremljati pogajanja o sporazumih o partnerstvu z državami osrednje Azije in izvajanje obstoječih sporazumov; |
| --- | --- |

20.

podpira redna regionalna vrhunska srečanja EU–osrednja Azija ter poziva k razmisleku o morebitni prihodnji ustanovitvi ad hoc parlamentarnega foruma EU–osrednja Azija v okviru obstoječih odborov za parlamentarno sodelovanje in medparlamentarnih srečanj z državami osrednje Azije, ki bi ocenjeval ta srečanja na vrhu in vsebinsko prispeval k pogovorom na njih; poudarja pomembnost rednega dvostranskega in večstranskega parlamentarnega sodelovanja; meni, da so sporazumi o partnerstvu in sodelovanju institucionalna podlaga za okrepljeno parlamentarno izmenjavo, ki omogoča boljše medsebojno razumevanje in spoštovanje; zato podpira sporazume o partnerstvu in sodelovanju z vsemi petimi državami osrednje Azije; poudarja, da mora Evropski parlament bolj dejavno spremljati pogajanja o sporazumih o partnerstvu z državami osrednje Azije in izvajanje obstoječih sporazumov;

| 21. | poziva Evropsko unijo, naj z ustrezno tehnično in finančno pomočjo še naprej podpira reformo javnega sektorja v državah osrednje Azije, da bi vzpostavili stabilne, reformirane in posodobljene upravne strukture v vseh zadevnih državah; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko unijo, naj z ustrezno tehnično in finančno pomočjo še naprej podpira reformo javnega sektorja v državah osrednje Azije, da bi vzpostavili stabilne, reformirane in posodobljene upravne strukture v vseh zadevnih državah;

Demokratizacija, človekove pravice in pravna država

| 22. | ugotavlja, da so splošne razmere na področju človekovih pravic in pravne države kljub nekaterim pozitivnim ustavnim in pravnim premikom v regiji (prizadevanje za odpravo smrtne kazni, imenovanje varuha človekovih pravic, nekatere ustavne in pravosodne reforme itd.) še naprej zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da so splošne razmere na področju človekovih pravic in pravne države kljub nekaterim pozitivnim ustavnim in pravnim premikom v regiji (prizadevanje za odpravo smrtne kazni, imenovanje varuha človekovih pravic, nekatere ustavne in pravosodne reforme itd.) še naprej zaskrbljujoče;

| 23. | podpira sklepe iz poročila OECD o obetih za konkurenčnost osrednje Azije iz januarja 2011 in izraža posebno zaskrbljenost glede razmer v zvezi s človekovimi in delavskimi pravicami ter pomanjkanje podpore za civilno družbo v državah osrednje Azije, pa tudi za izobraževalni sistem, mala in srednja podjetja, reformo lastništva zemlje ter naložbene politike v tej regiji, ki bi morale biti usmerjene v celotno gospodarstvo, ne samo sektorja energije in rudarstva; |
| --- | --- |

23.

podpira sklepe iz poročila OECD o obetih za konkurenčnost osrednje Azije iz januarja 2011 in izraža posebno zaskrbljenost glede razmer v zvezi s človekovimi in delavskimi pravicami ter pomanjkanje podpore za civilno družbo v državah osrednje Azije, pa tudi za izobraževalni sistem, mala in srednja podjetja, reformo lastništva zemlje ter naložbene politike v tej regiji, ki bi morale biti usmerjene v celotno gospodarstvo, ne samo sektorja energije in rudarstva;

| 24. | zahteva krepitev dialogov o človekovih pravicah, da bi bili bolj učinkoviti in usmerjeni v rezultate; v zvezi s tem zahteva obsežno vključevanje Evropskega parlamenta v spremljanje teh dialogov; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS), naj v sodelovanju z Evropskim parlamentom ocenita učinek preteklih dialogov, upoštevata primerjalna merila uspešnosti za napredek držav v regiji na področju človekovih pravic in pravne države ter ocenita učinkovitost projektov pomoči EU pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

24.

zahteva krepitev dialogov o človekovih pravicah, da bi bili bolj učinkoviti in usmerjeni v rezultate; v zvezi s tem zahteva obsežno vključevanje Evropskega parlamenta v spremljanje teh dialogov; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS), naj v sodelovanju z Evropskim parlamentom ocenita učinek preteklih dialogov, upoštevata primerjalna merila uspešnosti za napredek držav v regiji na področju človekovih pravic in pravne države ter ocenita učinkovitost projektov pomoči EU pri doseganju tega cilja;

| 25. | obsoja vsakršno uporabo mučenja in strogo omejevanje medijske svobode, svobode izražanja ter pravice do zbiranja in združevanja; poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno spregovorita o političnih zapornikih ter zaprtih zagovornikih človekovih pravic in novinarjih ter zahtevata njihovo takojšnjo izpustitev iz zapora; |
| --- | --- |

25.

obsoja vsakršno uporabo mučenja in strogo omejevanje medijske svobode, svobode izražanja ter pravice do zbiranja in združevanja; poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno spregovorita o političnih zapornikih ter zaprtih zagovornikih človekovih pravic in novinarjih ter zahtevata njihovo takojšnjo izpustitev iz zapora;

| 26. | zelo ceni prizadevanja političnih fundacij za praktično sodelovanje v procesu demokratizacije z dolgoročno prisotnostjo na terenu; |
| --- | --- |

26.

zelo ceni prizadevanja političnih fundacij za praktično sodelovanje v procesu demokratizacije z dolgoročno prisotnostjo na terenu;

| 27. | meni, da je pobuda na področju pravne države ključni element sodelovanja z državami osrednje Azije, ter odobrava zgledno sodelovanje med EU in njenimi državami članicami pri izvajanju projektov pomoči; ugotavlja, da je bilo malo medsebojnih vplivov med projekti in lokalno civilno družbo ter da bi z več medsebojnega vplivanja s civilno družbo in poslanci v parlamentih ter z zagotavljanjem boljšega dostopa do informacij o pobudi za akterje lokalne civilne družbe okrepili prepoznavnost, preglednost in odgovornost v zvezi z dejavnostmi v njenem okviru, v skladu s širšimi cilji EU za izboljšanje strategije za osrednjo Azijo, kot je navedeno v skupnem poročilu o napredku; poudarja, da mora projekt platforme na področju pravne države vključevati jasne cilje in pregledno oceno izvajanja in rezultatov tega projekta ob hkratnem izogibanju krepitvam represivnih elementov varnostnih sil; poudarja, da mora biti ustrezno izvajanje pobude eno od ključnih meril pri dodeljevanju pomoči in proračunske podpore; |
| --- | --- |

27.

meni, da je pobuda na področju pravne države ključni element sodelovanja z državami osrednje Azije, ter odobrava zgledno sodelovanje med EU in njenimi državami članicami pri izvajanju projektov pomoči; ugotavlja, da je bilo malo medsebojnih vplivov med projekti in lokalno civilno družbo ter da bi z več medsebojnega vplivanja s civilno družbo in poslanci v parlamentih ter z zagotavljanjem boljšega dostopa do informacij o pobudi za akterje lokalne civilne družbe okrepili prepoznavnost, preglednost in odgovornost v zvezi z dejavnostmi v njenem okviru, v skladu s širšimi cilji EU za izboljšanje strategije za osrednjo Azijo, kot je navedeno v skupnem poročilu o napredku; poudarja, da mora projekt platforme na področju pravne države vključevati jasne cilje in pregledno oceno izvajanja in rezultatov tega projekta ob hkratnem izogibanju krepitvam represivnih elementov varnostnih sil; poudarja, da mora biti ustrezno izvajanje pobude eno od ključnih meril pri dodeljevanju pomoči in proračunske podpore;

Izobraževanje, otroci in izmenjava med ljudmi

| 28. | poudarja, da je izobraževanje temelj demokratičnega razvoja družbe; zato poziva k nadaljnjem prizadevanju za modernizacijo javnega izobraževalnega sektorja, vključno s poslovnim izobraževanjem, da bo brezplačen in dostopen vsem, ter h krepitvi izobraževalne pobude, zlasti mednarodnih izmenjav predavateljev in študentov v širšem okviru podpore nastanku civilne družbe, temelječe na trdnih človekovih in delavskih pravicah v vseh državah te regije; poudarja, da je bistveno spodbujati procese za udeležbo žensk na trgu dela in njihov dostop do njega; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je izobraževanje temelj demokratičnega razvoja družbe; zato poziva k nadaljnjem prizadevanju za modernizacijo javnega izobraževalnega sektorja, vključno s poslovnim izobraževanjem, da bo brezplačen in dostopen vsem, ter h krepitvi izobraževalne pobude, zlasti mednarodnih izmenjav predavateljev in študentov v širšem okviru podpore nastanku civilne družbe, temelječe na trdnih človekovih in delavskih pravicah v vseh državah te regije; poudarja, da je bistveno spodbujati procese za udeležbo žensk na trgu dela in njihov dostop do njega;

| 29. | ugotavlja, da je treba prizadevanja EU na področju izobraževanja in človekovih pravic dopolniti z ukrepi in programi, ki se osredotočajo na mlade, ki so najranljivejša skupina teh družb; v zvezi s tem poziva k večji podpori EU za mladinske pobude v regiji in zlasti za tiste, ki lahko prispevajo k zmanjšanju čedalje večje radikalizacije in spodbujanju strpnosti med mladimi v teh državah; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je treba prizadevanja EU na področju izobraževanja in človekovih pravic dopolniti z ukrepi in programi, ki se osredotočajo na mlade, ki so najranljivejša skupina teh družb; v zvezi s tem poziva k večji podpori EU za mladinske pobude v regiji in zlasti za tiste, ki lahko prispevajo k zmanjšanju čedalje večje radikalizacije in spodbujanju strpnosti med mladimi v teh državah;

| 30. | poziva EU, naj še naprej spodbuja stike med ljudmi in programe za izmenjave na področju znanosti, podjetništva in izobraževanja; v zvezi s tem ugotavlja, da sta organizacija in izvajanje pobude za izobraževanje EU–osrednja Azija pomanjkljivi, in poziva Evropsko komisijo, naj te pomanjkljivosti odpravi v tesnem sodelovanju s strokovnjaki na področju izobraževanja in partnerji v osrednji Aziji; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj še naprej spodbuja stike med ljudmi in programe za izmenjave na področju znanosti, podjetništva in izobraževanja; v zvezi s tem ugotavlja, da sta organizacija in izvajanje pobude za izobraževanje EU–osrednja Azija pomanjkljivi, in poziva Evropsko komisijo, naj te pomanjkljivosti odpravi v tesnem sodelovanju s strokovnjaki na področju izobraževanja in partnerji v osrednji Aziji;

| 31. | poudarja nenehno zaskrbljenost zaradi položaja otrok, zlasti razširjenosti prisilnega dela otrok v različnih oblikah in obsegih, ter meni, da morajo vse države v regiji izpolniti svoje mednarodne obveznosti, zlasti tiste iz Konvencije ZN o otrokovih pravicah, Konvencije Mednarodne organizacije dela o minimalni starosti za zaposlitev in Konvencije Mednarodne organizacije dela o najhujših oblikah dela otrok; |
| --- | --- |

31.

poudarja nenehno zaskrbljenost zaradi položaja otrok, zlasti razširjenosti prisilnega dela otrok v različnih oblikah in obsegih, ter meni, da morajo vse države v regiji izpolniti svoje mednarodne obveznosti, zlasti tiste iz Konvencije ZN o otrokovih pravicah, Konvencije Mednarodne organizacije dela o minimalni starosti za zaposlitev in Konvencije Mednarodne organizacije dela o najhujših oblikah dela otrok;

Gospodarsko povezovanje in trajnostni razvoj

| 32. | poudarja, da sta pravna država in gospodarski napredek neločljivo povezana; ponovno poudarja svojo podporo gospodarski diverzifikaciji držav osrednje Azije, razvoju trajnostnega energetskega sektorja in izboljšanju prometnih povezav, ki bi kaspijske vire povezale z evropskim trgom, saj je tako mogoče doseči gospodarski razvoj in rast BDP; poziva EU, naj spodbuja ustvarjanje vzdušja ekonomske stabilnosti prek varnega in stabilnega pravnega okvira ter z bojem proti korupciji in nepotizmu, saj je to bistveno za privabljanje tujih investicij, spodbujanje inovacij in spodbujanje resnično zasebnega podjetništva v skladu z mednarodnimi socialnimi, delovnimi in okoljskimi standardi, vključno z mikrokrediti za projekte neodvisnih žensk; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da sta pravna država in gospodarski napredek neločljivo povezana; ponovno poudarja svojo podporo gospodarski diverzifikaciji držav osrednje Azije, razvoju trajnostnega energetskega sektorja in izboljšanju prometnih povezav, ki bi kaspijske vire povezale z evropskim trgom, saj je tako mogoče doseči gospodarski razvoj in rast BDP; poziva EU, naj spodbuja ustvarjanje vzdušja ekonomske stabilnosti prek varnega in stabilnega pravnega okvira ter z bojem proti korupciji in nepotizmu, saj je to bistveno za privabljanje tujih investicij, spodbujanje inovacij in spodbujanje resnično zasebnega podjetništva v skladu z mednarodnimi socialnimi, delovnimi in okoljskimi standardi, vključno z mikrokrediti za projekte neodvisnih žensk;

| 33. | poudarja, da morajo vlade držav osrednje Azije promovirati in spodbujati mala in srednja podjetja, ki so eden od potrebnih elementov za njihov razvoj, in da bi EU pri pomoči malim in srednjim podjetjem v okviru mandata EIB za osrednjo Azijo temu morala nameniti posebno pozornost, hkrati pa sprostiti vizumske zahteve za podjetnike in študente iz osrednje Azije ob hkratnem spodbujanju standardov dela, varstva okolja in družbene odgovornosti podjetij; poleg tega meni, da se je treba izogibati praksam, ki diskriminirajo evropske industrije, tudi na ključnem področju javnih naročil, ter poziva EU, naj olajša sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji iz EU ter malimi in srednjimi podjetji iz osrednje Azije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da morajo vlade držav osrednje Azije promovirati in spodbujati mala in srednja podjetja, ki so eden od potrebnih elementov za njihov razvoj, in da bi EU pri pomoči malim in srednjim podjetjem v okviru mandata EIB za osrednjo Azijo temu morala nameniti posebno pozornost, hkrati pa sprostiti vizumske zahteve za podjetnike in študente iz osrednje Azije ob hkratnem spodbujanju standardov dela, varstva okolja in družbene odgovornosti podjetij; poleg tega meni, da se je treba izogibati praksam, ki diskriminirajo evropske industrije, tudi na ključnem področju javnih naročil, ter poziva EU, naj olajša sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji iz EU ter malimi in srednjimi podjetji iz osrednje Azije;

| 34. | podpira večje vključevanje držav osrednje Azije v svetovno gospodarstvo, zlasti z mednarodnim sodelovanjem s Svetovno trgovinsko organizacijo in z vstopom vanjo; meni, da so strukturne reforme v smeri tržnega gospodarstva ter pristop k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) bistvena ne le za gospodarski razvoj držav v regiji, ampak bosta olajšala tudi njeno vključitev v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

podpira večje vključevanje držav osrednje Azije v svetovno gospodarstvo, zlasti z mednarodnim sodelovanjem s Svetovno trgovinsko organizacijo in z vstopom vanjo; meni, da so strukturne reforme v smeri tržnega gospodarstva ter pristop k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) bistvena ne le za gospodarski razvoj držav v regiji, ampak bosta olajšala tudi njeno vključitev v svetovno gospodarstvo;

| 35. | poudarja, da se mednarodno gospodarsko povezovanje in regionalno gospodarsko sodelovanje dopolnjujeta in da bi si morale zato države osrednje Azije resnično prizadevati za oboje; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da se mednarodno gospodarsko povezovanje in regionalno gospodarsko sodelovanje dopolnjujeta in da bi si morale zato države osrednje Azije resnično prizadevati za oboje;

| 36. | se zaveda dejstva, da je regionalno povezovanje med državami osrednje Azije šibko; poziva Komisijo, naj oblikuje različne trgovinske strategije za vsako od petih držav osrednje Azije v skladu z njihovimi posebnimi potrebami in naj spodbuja povezovanje znotraj regije; |
| --- | --- |

36.

se zaveda dejstva, da je regionalno povezovanje med državami osrednje Azije šibko; poziva Komisijo, naj oblikuje različne trgovinske strategije za vsako od petih držav osrednje Azije v skladu z njihovimi posebnimi potrebami in naj spodbuja povezovanje znotraj regije;

Energija, voda in okolje

| 37. | poudarja pomembnost diverzifikacije oskrbe z energijo in surovinami, zlasti redkimi zemljami, za EU ter pomembnost diverzifikacije izvoznih trgov, tehnologije ter znanja in izkušenj za osrednjo Azijo; meni, da je ključnega pomena, da projekti sodelovanja na energetskem področju vključujejo dolgoročne sporazume o dobavi v skladu z načeli okoljske trajnosti ter pobude za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva EU, naj v vseh državah v regiji, ki imajo pomembne zaloge ekstraktivnih virov, uveljavlja pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji in druge take pobude; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomembnost diverzifikacije oskrbe z energijo in surovinami, zlasti redkimi zemljami, za EU ter pomembnost diverzifikacije izvoznih trgov, tehnologije ter znanja in izkušenj za osrednjo Azijo; meni, da je ključnega pomena, da projekti sodelovanja na energetskem področju vključujejo dolgoročne sporazume o dobavi v skladu z načeli okoljske trajnosti ter pobude za preglednost v ekstraktivni industriji; poziva EU, naj v vseh državah v regiji, ki imajo pomembne zaloge ekstraktivnih virov, uveljavlja pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji in druge take pobude;

| 38. | poudarja pomembnost energije v odnosih z državami osrednje Azije, saj je ta pomemben vir prihodkov teh držav, te države pa bi lahko pomenile dejavnik zanesljive oskrbe z energijo za EU; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomembnost energije v odnosih z državami osrednje Azije, saj je ta pomemben vir prihodkov teh držav, te države pa bi lahko pomenile dejavnik zanesljive oskrbe z energijo za EU;

| 39. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj še naprej podpirata projekte na področju energije in spodbujata komunikacijo o pomembnih ciljih, kot je transkaspijski koridor; pozdravlja sodelovanje vseh držav osrednje Azije v okviru pobude Baku; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj še naprej podpirata projekte na področju energije in spodbujata komunikacijo o pomembnih ciljih, kot je transkaspijski koridor; pozdravlja sodelovanje vseh držav osrednje Azije v okviru pobude Baku;

| 40. | priznava pomembnost energetskega sodelovanja s Kazahstanom in Turkmenistanom, saj koristi obema državama in državam članicam Evropske unije; zato pozdravlja podpis memorandumov o soglasju s Kazahstanom in Turkmenistanom, ki zagotavljata nakup plina, ter napredek pri razvoju južnega koridorja, zlasti v okviru projekta Nabucco; kljub temu opozarja, da Turkmenistan še ni včlanjen v pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI); znova poudarja, da si je treba prizadevati za večjo preglednost v zvezi s prihodki od naravnih virov; v zvezi s tem poziva EU, naj v okviru dialoga o energetski politiki podpre članstvo Turkmenistana v pobudi EITI, z namenom vključitve dobrega vodenja v energetsko načrtovanje EU; |
| --- | --- |

40.

priznava pomembnost energetskega sodelovanja s Kazahstanom in Turkmenistanom, saj koristi obema državama in državam članicam Evropske unije; zato pozdravlja podpis memorandumov o soglasju s Kazahstanom in Turkmenistanom, ki zagotavljata nakup plina, ter napredek pri razvoju južnega koridorja, zlasti v okviru projekta Nabucco; kljub temu opozarja, da Turkmenistan še ni včlanjen v pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI); znova poudarja, da si je treba prizadevati za večjo preglednost v zvezi s prihodki od naravnih virov; v zvezi s tem poziva EU, naj v okviru dialoga o energetski politiki podpre članstvo Turkmenistana v pobudi EITI, z namenom vključitve dobrega vodenja v energetsko načrtovanje EU;

| 41. | ob vse večjem pomanjkanju elektrike v osrednji Aziji poudarja priložnosti za doseganje regionalnih sinergij, tudi v obetavnem sektorju obnovljivih virov energije; poziva EU, naj zagotovi politično podporo in tehnično pomoč za pobude na tem področju; |
| --- | --- |

41.

ob vse večjem pomanjkanju elektrike v osrednji Aziji poudarja priložnosti za doseganje regionalnih sinergij, tudi v obetavnem sektorju obnovljivih virov energije; poziva EU, naj zagotovi politično podporo in tehnično pomoč za pobude na tem področju;

| 42. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da svetovna finančna kriza in vse večja revščina negativno vplivata na osrednjo Azijo; meni, da je razvoj zdravega družbenega in političnega življenja odvisen od gospodarske blaginje ter da mora EU razvoj gospodarstev osrednje Azije obravnavati kot pomemben del svoje strategije za to regijo; zahteva več podpore za programe za zmanjševanje revščine in poudarja pomembnost naložb EIB; |
| --- | --- |

42.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da svetovna finančna kriza in vse večja revščina negativno vplivata na osrednjo Azijo; meni, da je razvoj zdravega družbenega in političnega življenja odvisen od gospodarske blaginje ter da mora EU razvoj gospodarstev osrednje Azije obravnavati kot pomemben del svoje strategije za to regijo; zahteva več podpore za programe za zmanjševanje revščine in poudarja pomembnost naložb EIB;

| 43. | poudarja neuravnoteženo naravo gospodarstev nekaterih držav osrednje Azije, ki so preveč odvisna od naravnih virov, in meni, da je diverzifikacija pomemben srednje- in dolgoročen cilj v regiji; v zvezi s tem poudarja pomembnost programa naložb za osrednjo Azijo in poziva k izvajanju tega programa v vseh petih državah; |
| --- | --- |

43.

poudarja neuravnoteženo naravo gospodarstev nekaterih držav osrednje Azije, ki so preveč odvisna od naravnih virov, in meni, da je diverzifikacija pomemben srednje- in dolgoročen cilj v regiji; v zvezi s tem poudarja pomembnost programa naložb za osrednjo Azijo in poziva k izvajanju tega programa v vseh petih državah;

| 44. | meni, da je usklajeno in obsežno ponovno vlaganje nacionalnih prihodkov od naravnih virov ključno za zagotavljanje trajnostnega razvoja ter doseganje splošnega družbenega in gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

44.

meni, da je usklajeno in obsežno ponovno vlaganje nacionalnih prihodkov od naravnih virov ključno za zagotavljanje trajnostnega razvoja ter doseganje splošnega družbenega in gospodarskega razvoja;

| 45. | meni, da je reforma kmetijskega sektorja ključnega pomena, zlasti v zvezi z doseganjem varne preskrbe s hrano, diverzifikacijo proizvodnje, zagotavljanjem trajnostnega upravljanja s semeni ter zmanjšanjem odvisnosti od gojenja bombaža namesto drugih poljščin; nadalje poudarja potrebo po uvajanju naprednih praks in tehnik upravljanja vodnih virov, varstva vode in namakanja, da bi dosegli te cilje; poziva vlade držav osrednje Azije, naj prevzamejo vodilno vlogo v tem pristopu; |
| --- | --- |

45.

meni, da je reforma kmetijskega sektorja ključnega pomena, zlasti v zvezi z doseganjem varne preskrbe s hrano, diverzifikacijo proizvodnje, zagotavljanjem trajnostnega upravljanja s semeni ter zmanjšanjem odvisnosti od gojenja bombaža namesto drugih poljščin; nadalje poudarja potrebo po uvajanju naprednih praks in tehnik upravljanja vodnih virov, varstva vode in namakanja, da bi dosegli te cilje; poziva vlade držav osrednje Azije, naj prevzamejo vodilno vlogo v tem pristopu;

| 46. | opozarja, da pomanjkanje energije (npr. za ogrevanje in elektriko) poslabšuje položaj revnih ljudi v državah osrednje Azije; poziva EU, naj v skladu s svojimi obveznostmi na področju podnebnih sprememb okrepi pomoč pri spodbujanju oblikovanja trajnostne energetske politike, vključno z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da pomanjkanje energije (npr. za ogrevanje in elektriko) poslabšuje položaj revnih ljudi v državah osrednje Azije; poziva EU, naj v skladu s svojimi obveznostmi na področju podnebnih sprememb okrepi pomoč pri spodbujanju oblikovanja trajnostne energetske politike, vključno z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije;

| 47. | poudarja, da so vprašanja v zvezi z vodo še naprej eden od glavnih virov napetosti in možen vzrok za izbruh konfliktov v regiji, in poudarja pomen regionalnega pristopa za zaščito in ustrezno upravljanje vodnih virov; še posebej ugotavlja, da so projekti hidroelektrarn in vodnih virov v Kirgizistanu in Tadžikistanu, ki ležita višje ob toku, privedli do napetosti z osrednjeazijskimi državami, ležečimi nižje ob toku; v zvezi s tem poziva države v regiji, ki tega še niso naredile, naj čim prej podpišejo in ratificirajo konvenciji iz Espooja in Aarhusa ter spodbujajo lokalne akterje k sodelovanju v procesu odločanja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da so vprašanja v zvezi z vodo še naprej eden od glavnih virov napetosti in možen vzrok za izbruh konfliktov v regiji, in poudarja pomen regionalnega pristopa za zaščito in ustrezno upravljanje vodnih virov; še posebej ugotavlja, da so projekti hidroelektrarn in vodnih virov v Kirgizistanu in Tadžikistanu, ki ležita višje ob toku, privedli do napetosti z osrednjeazijskimi državami, ležečimi nižje ob toku; v zvezi s tem poziva države v regiji, ki tega še niso naredile, naj čim prej podpišejo in ratificirajo konvenciji iz Espooja in Aarhusa ter spodbujajo lokalne akterje k sodelovanju v procesu odločanja;

| 48. | poudarja, da je treba oblikovati verodostojen in učinkovit trajni okvir, da bodo lahko države, ki ležijo više ali niže ob toku, skupaj razpravljale in sprejemale odločitve o ukrepih za soočanje s težavami v zvezi z vodo v regiji in za reševanje teh težav; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba oblikovati verodostojen in učinkovit trajni okvir, da bodo lahko države, ki ležijo više ali niže ob toku, skupaj razpravljale in sprejemale odločitve o ukrepih za soočanje s težavami v zvezi z vodo v regiji in za reševanje teh težav;

| 49. | podpira večjo prisotnost evropskih razvojnih bank v regiji ter zlasti razširitev mandata EIB na osrednjo Azijo in osredotočenje na vprašanja okolja in voda; poziva razvojne banke, naj podprejo načela Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ne podpira podjetij v državni lasti v državah, kjer so sistematično kršene človekove pravice; |
| --- | --- |

49.

podpira večjo prisotnost evropskih razvojnih bank v regiji ter zlasti razširitev mandata EIB na osrednjo Azijo in osredotočenje na vprašanja okolja in voda; poziva razvojne banke, naj podprejo načela Evropske banke za obnovo in razvoj, ki ne podpira podjetij v državni lasti v državah, kjer so sistematično kršene človekove pravice;

| 50. | poziva EU, naj glede na regionalno pomanjkanje vode poveča pomoč za upravljanje voda v okviru pobude EU za okolje in vodo ter da za rešitev težav zaradi pomanjkanja energije preuči dodatne možnosti za uporabo sončne in vetrne energije v državah višje ob toku, kar bi lahko v manjšem obsegu pomagalo podeželskim skupnostim; obžaluje, da se je doslej projekt EU za upravljanje voda večinoma osredotočal na kakovost vode, ki je sicer pomembna, vendar za razmere v osrednji Aziji ni tako bistvena kot vprašanje souporabe in dodelitve vodnih virov; |
| --- | --- |

50.

poziva EU, naj glede na regionalno pomanjkanje vode poveča pomoč za upravljanje voda v okviru pobude EU za okolje in vodo ter da za rešitev težav zaradi pomanjkanja energije preuči dodatne možnosti za uporabo sončne in vetrne energije v državah višje ob toku, kar bi lahko v manjšem obsegu pomagalo podeželskim skupnostim; obžaluje, da se je doslej projekt EU za upravljanje voda večinoma osredotočal na kakovost vode, ki je sicer pomembna, vendar za razmere v osrednji Aziji ni tako bistvena kot vprašanje souporabe in dodelitve vodnih virov;

| 51. | meni, da lahko EU na podlagi strokovnih znanj o upravljanju čezmejnih vodnih virov ter obstoječe vključenosti v dvostransko sodelovanje za celovite nacionalne načrte upravljanja voda, večstransko sodelovanje v regionalnem projektu za upravljanje voda in mednarodni sklad za Aralsko jezero prevzame vlogo posrednika in pospeševalca pri deljenju vodnih virov med državami, ki ležijo više in niže ob toku (vključno s severnim Afganistanom) ter da lahko spodbudi vzpostavitev trajnostnega sodelovanja za upravljanje z vodo na podlagi mednarodnih sporazumov, saj te vloge ne želi in ni sposoben prevzeti noben drugi mednarodni akter, čeprav zadevne države to želijo; |
| --- | --- |

51.

meni, da lahko EU na podlagi strokovnih znanj o upravljanju čezmejnih vodnih virov ter obstoječe vključenosti v dvostransko sodelovanje za celovite nacionalne načrte upravljanja voda, večstransko sodelovanje v regionalnem projektu za upravljanje voda in mednarodni sklad za Aralsko jezero prevzame vlogo posrednika in pospeševalca pri deljenju vodnih virov med državami, ki ležijo više in niže ob toku (vključno s severnim Afganistanom) ter da lahko spodbudi vzpostavitev trajnostnega sodelovanja za upravljanje z vodo na podlagi mednarodnih sporazumov, saj te vloge ne želi in ni sposoben prevzeti noben drugi mednarodni akter, čeprav zadevne države to želijo;

Varnost/upravljanje meja

| 52. | pozdravlja sedanje izvajanje območja brez jedrskega orožja v petih republikah osrednje Azije. meni, da je sporazum, ki vsebuje zavezujočo določbo o jedrskem razoroževanju v državah, ki so prej na svojem ozemlju imele jedrsko orožje in mejijo na države, ki imajo jedrsko orožje, pomemben prispevek k prizadevanjem za dosego sveta brez jedrskega orožja in zanesljiv dokaz sodelovanja pri neširjenju orožja;. |
| --- | --- |

52.

pozdravlja sedanje izvajanje območja brez jedrskega orožja v petih republikah osrednje Azije. meni, da je sporazum, ki vsebuje zavezujočo določbo o jedrskem razoroževanju v državah, ki so prej na svojem ozemlju imele jedrsko orožje in mejijo na države, ki imajo jedrsko orožje, pomemben prispevek k prizadevanjem za dosego sveta brez jedrskega orožja in zanesljiv dokaz sodelovanja pri neširjenju orožja;.

| 53. | se zaveda, da lahko odrekanje osnovnih pravic in priložnosti, ki izhaja iz odsotnosti demokracije in pravne države, vodi v negotove razmere; |
| --- | --- |

53.

se zaveda, da lahko odrekanje osnovnih pravic in priložnosti, ki izhaja iz odsotnosti demokracije in pravne države, vodi v negotove razmere;

| 54. | ponavlja svojo podporo ukrepom za spodbujanje regionalnega sodelovanja, ki je edini način za soočanje s številnimi čezmejnimi težavami zadevnih držav na področju varnosti, upravljanja virov, etničnih vprašanj, okolja in razvoja, ter podporo boju proti terorizmu in nasilnim verskim ekstremizmom na njihovih tleh; podpira nadaljevanje in poglabljanje programov za upravljanje meja (BOMCA) in ukrepanja v boju proti drogam (CADAP); |
| --- | --- |

54.

ponavlja svojo podporo ukrepom za spodbujanje regionalnega sodelovanja, ki je edini način za soočanje s številnimi čezmejnimi težavami zadevnih držav na področju varnosti, upravljanja virov, etničnih vprašanj, okolja in razvoja, ter podporo boju proti terorizmu in nasilnim verskim ekstremizmom na njihovih tleh; podpira nadaljevanje in poglabljanje programov za upravljanje meja (BOMCA) in ukrepanja v boju proti drogam (CADAP);

| 55. | poudarja, da se varnostna programa BOMCA (mejne kontrole) in CADAP (boj proti trgovini z mamili) ne financirata iz instrumenta za stabilnost, temveč iz instrumenta za razvojno sodelovanje; opozarja, da je instrument za stabilnost zasnovan tako, da je prilagodljiv in odziven na kratkoročne krize, zato bi bilo med obravnavo dolgoročnih medregionalnih varnostnih izzivov te programe smiselno premestiti v okvir instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da se varnostna programa BOMCA (mejne kontrole) in CADAP (boj proti trgovini z mamili) ne financirata iz instrumenta za stabilnost, temveč iz instrumenta za razvojno sodelovanje; opozarja, da je instrument za stabilnost zasnovan tako, da je prilagodljiv in odziven na kratkoročne krize, zato bi bilo med obravnavo dolgoročnih medregionalnih varnostnih izzivov te programe smiselno premestiti v okvir instrumenta za stabilnost;

| 56. | poudarja, da je regionalna varnost v interesu EU in drugih akterjev na tem območju, tj. Ruske federacije, Kitajske in ZDA, ki so zaskrbljene zaradi vse večje nestabilnosti in radikalizacije v regiji ter zaradi slabo zavarovanih meja z Afganistanom in s tem povezane trgovine s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je regionalna varnost v interesu EU in drugih akterjev na tem območju, tj. Ruske federacije, Kitajske in ZDA, ki so zaskrbljene zaradi vse večje nestabilnosti in radikalizacije v regiji ter zaradi slabo zavarovanih meja z Afganistanom in s tem povezane trgovine s prepovedanimi drogami;

| 57. | ugotavlja, da se je Kazahstan pridružil carinski uniji z Rusijo in Belorusijo, ter upa, da ta entiteta ne bo ovirala regionalnega sodelovanja in krepitve dvostranskih odnosov z EU; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da se je Kazahstan pridružil carinski uniji z Rusijo in Belorusijo, ter upa, da ta entiteta ne bo ovirala regionalnega sodelovanja in krepitve dvostranskih odnosov z EU;

| 58. | poudarja, da je strukturno vključevanje Afganistana v sodelovanje na posameznih področjih, zlasti na področjih varnosti/upravljanja meja, varnosti ljudi in upravljanja vodnih virov, ključno za zagotavljanje stabilnosti in varnosti v regiji; poziva k večjem čezmejnem sodelovanju z Afganistanom ter poudarja, da mora biti pristop EU v zvezi z Afganistanom usklajen s strategijo za osrednjo Azijo, zlasti ko gre za ukrepe in programe na področju prometa, energije, trgovine in razvoja; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je strukturno vključevanje Afganistana v sodelovanje na posameznih področjih, zlasti na področjih varnosti/upravljanja meja, varnosti ljudi in upravljanja vodnih virov, ključno za zagotavljanje stabilnosti in varnosti v regiji; poziva k večjem čezmejnem sodelovanju z Afganistanom ter poudarja, da mora biti pristop EU v zvezi z Afganistanom usklajen s strategijo za osrednjo Azijo, zlasti ko gre za ukrepe in programe na področju prometa, energije, trgovine in razvoja;

| 59. | poziva EU, naj svojo pomoč nameni predvsem boju proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi, ki najbolj ogrožata stabilnost osrednje Azije, na katero se lahko osredotoči EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se ta problem pojavlja povsod v regiji, in poziva EU, naj predlaga in spodbuja čezmejna prizadevanja; podpira organizacijo forumov osrednje Azije za boj proti kaznivim dejanjem, povezanim z drogami; |
| --- | --- |

59.

poziva EU, naj svojo pomoč nameni predvsem boju proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi, ki najbolj ogrožata stabilnost osrednje Azije, na katero se lahko osredotoči EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se ta problem pojavlja povsod v regiji, in poziva EU, naj predlaga in spodbuja čezmejna prizadevanja; podpira organizacijo forumov osrednje Azije za boj proti kaznivim dejanjem, povezanim z drogami;

| 60. | je zaskrbljen zaradi širjenja fundamentalističnih pogledov in gibanj, ki v regijo prodirajo iz Afganistana, hkrati pa se razvijajo tudi kot odziv na vprašljive rezultate vlad v regiji na področju človekovih pravic in demokracije; ugotavlja, da je boj proti terorizmu pomemben element strategije EU za osrednjo Azijo; |
| --- | --- |

60.

je zaskrbljen zaradi širjenja fundamentalističnih pogledov in gibanj, ki v regijo prodirajo iz Afganistana, hkrati pa se razvijajo tudi kot odziv na vprašljive rezultate vlad v regiji na področju človekovih pravic in demokracije; ugotavlja, da je boj proti terorizmu pomemben element strategije EU za osrednjo Azijo;

| 61. | poziva, naj se vprašanje podpore reformi varnostnega sektorja v državah osrednje Azije uvršča na politični dnevni red srečanj z voditelji držav osrednje Azije, in naj se razišče, katere vidike reforme varnostnega sektorja bi poleg obstoječih prizadevanj za krepitev pravne države in upravljanje meja še lahko podprli; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj se vprašanje podpore reformi varnostnega sektorja v državah osrednje Azije uvršča na politični dnevni red srečanj z voditelji držav osrednje Azije, in naj se razišče, katere vidike reforme varnostnega sektorja bi poleg obstoječih prizadevanj za krepitev pravne države in upravljanje meja še lahko podprli;

| 62. | poudarja, da morajo misije OVSE in OZN svobodno delovati na ozemljih zadevnih držav, ker sta ti organizaciji ključni za zagotavljanje pomoči pri reformi varnostnega sektorja, ki jo te države še kako potrebujejo; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da morajo misije OVSE in OZN svobodno delovati na ozemljih zadevnih držav, ker sta ti organizaciji ključni za zagotavljanje pomoči pri reformi varnostnega sektorja, ki jo te države še kako potrebujejo;

Vprašanja, ki zadevajo posamezne države

| 63. | poudarja, da so v naslednjih odstavkih, ki obravnavajo posamezne države, predstavljena pomembna pereča vprašanja, vendar pa ne gre za celovito analizo dane države; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da so v naslednjih odstavkih, ki obravnavajo posamezne države, predstavljena pomembna pereča vprašanja, vendar pa ne gre za celovito analizo dane države;

Kazahstan

| 64. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj od kazahstanskih oblasti še naprej zahteva, da v celoti izpolnijo obljube o zagotavljanju bolj svobodnih volitev in večje medijske svobode, ki so jih dale v času po predsedovanju OVSE leta 2010, v skladu s temeljnimi zavezami držav članic OVSE in nacionalnim načrtom za človekove pravice, ki ga je kazahstanska vlada sprejela leta 2009; |
| --- | --- |

64.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj od kazahstanskih oblasti še naprej zahteva, da v celoti izpolnijo obljube o zagotavljanju bolj svobodnih volitev in večje medijske svobode, ki so jih dale v času po predsedovanju OVSE leta 2010, v skladu s temeljnimi zavezami držav članic OVSE in nacionalnim načrtom za človekove pravice, ki ga je kazahstanska vlada sprejela leta 2009;

| 65. | poziva kazahstanske oblasti, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti in zaveze, tudi tiste v okviru človeške razsežnosti OVSE; |
| --- | --- |

65.

poziva kazahstanske oblasti, naj spoštujejo svoje mednarodne obveznosti in zaveze, tudi tiste v okviru človeške razsežnosti OVSE;

| 66. | pozdravlja prizadevanja Kazahstana za tesnejše in okrepljene odnose z EU in nedaven začetek pogajanj o razširjenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju EU-Kazahstan ter poudarja, da mora gospodarsko sodelovanje spremljati tudi politično sodelovanje na podlagi politične volje za uresničevanje in spoštovanje skupnih vrednot; v zvezi s tem se veseli oprijemljivega napredka na področju medijske svobode, svobode izražanja, pravice do zbiranja in združevanja ter izboljšav pri izvedbi volilnih postopkov pred parlamentarnimi volitvami leta 2012; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja prizadevanja Kazahstana za tesnejše in okrepljene odnose z EU in nedaven začetek pogajanj o razširjenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju EU-Kazahstan ter poudarja, da mora gospodarsko sodelovanje spremljati tudi politično sodelovanje na podlagi politične volje za uresničevanje in spoštovanje skupnih vrednot; v zvezi s tem se veseli oprijemljivega napredka na področju medijske svobode, svobode izražanja, pravice do zbiranja in združevanja ter izboljšav pri izvedbi volilnih postopkov pred parlamentarnimi volitvami leta 2012;

| 67. | obžaluje nedavni prenos nalog v zvezi z nadziranjem zaporov z ministrstva za pravosodje na ministrstvo za notranje zadeve ter poziva kazahstansko vlado, naj okrepi prizadevanja za preprečevanje mučenja in nečloveškega, krutega ali ponižujočega ravnanja ter za izboljšanje razmer na tem področju; |
| --- | --- |

67.

obžaluje nedavni prenos nalog v zvezi z nadziranjem zaporov z ministrstva za pravosodje na ministrstvo za notranje zadeve ter poziva kazahstansko vlado, naj okrepi prizadevanja za preprečevanje mučenja in nečloveškega, krutega ali ponižujočega ravnanja ter za izboljšanje razmer na tem področju;

| 68. | spodbuja Kazahstan, naj znova dokaže svojo zavezanost pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji ter odpravi vse zakonske ali regulativne ovire za uspešno izvajanje te pobude; |
| --- | --- |

68.

spodbuja Kazahstan, naj znova dokaže svojo zavezanost pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji ter odpravi vse zakonske ali regulativne ovire za uspešno izvajanje te pobude;

Kirgizistan

| 69. | želi pohvaliti Kirgizistan zaradi prizadevanj za izvedbo demokratičnih reform in prehoda v resnično večstrankarski sistem; upa, da bo dodaten napredek dosežen pri izvedbi prihajajočih predsedniških volitev v letošnjem letu; vendar kljub temu poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za razvoj popolnoma delujoče demokracije, in ob upoštevanju, da je Kirgizistan ena od pilotnih držav za podporo EU za demokracijo, v zvezi s tem poziva EU, naj kirgiškim oblastem pomaga na področju izgradnje institucij, utrjevanja demokratičnih praks ter boja proti korupciji in vdoru organiziranega kriminala v kirgiško upravo; |
| --- | --- |

69.

želi pohvaliti Kirgizistan zaradi prizadevanj za izvedbo demokratičnih reform in prehoda v resnično večstrankarski sistem; upa, da bo dodaten napredek dosežen pri izvedbi prihajajočih predsedniških volitev v letošnjem letu; vendar kljub temu poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za razvoj popolnoma delujoče demokracije, in ob upoštevanju, da je Kirgizistan ena od pilotnih držav za podporo EU za demokracijo, v zvezi s tem poziva EU, naj kirgiškim oblastem pomaga na področju izgradnje institucij, utrjevanja demokratičnih praks ter boja proti korupciji in vdoru organiziranega kriminala v kirgiško upravo;

| 70. | pozdravlja odločitev kirgiške vlade, da ustanovi posebno komisijo za izvajanje in spremljanje priporočil neodvisne mednarodne komisije za preiskavo dogodkov v južnem Kirgizistanu junija 2010, in poziva kirgiške oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zmanjšanje medetničnih napetosti, etnonacionalizma in stabilizacijo razmer ter spodbujajo kulturni dialog, spoštovanje pravic manjšin in boj proti vsem oblikam diskriminacije, med drugim z resnično reformo pravosodja in policije, ki je pogoj za preprečevanje kršitev človekovih pravic, kot je mučenje in druge oblike policijskih zlorab; poziva EU, naj oblikuje in izvaja programe pomoči skupaj s kirgiškimi oblastmi in nevladnimi organizacijami, da bi preprečili konflikte, omogočili spravo in preprečili, da bi storilci ostali nekaznovani; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja odločitev kirgiške vlade, da ustanovi posebno komisijo za izvajanje in spremljanje priporočil neodvisne mednarodne komisije za preiskavo dogodkov v južnem Kirgizistanu junija 2010, in poziva kirgiške oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zmanjšanje medetničnih napetosti, etnonacionalizma in stabilizacijo razmer ter spodbujajo kulturni dialog, spoštovanje pravic manjšin in boj proti vsem oblikam diskriminacije, med drugim z resnično reformo pravosodja in policije, ki je pogoj za preprečevanje kršitev človekovih pravic, kot je mučenje in druge oblike policijskih zlorab; poziva EU, naj oblikuje in izvaja programe pomoči skupaj s kirgiškimi oblastmi in nevladnimi organizacijami, da bi preprečili konflikte, omogočili spravo in preprečili, da bi storilci ostali nekaznovani;

Tadžikistan

| 71. | je zaskrbljen zaradi neučinkovitosti razvojne pomoči EU v državi, ki je posledica visoke stopnje korupcije, vpliva organiziranega kriminala na upravljanje in pereče regionalne drobitve, ki jo spodbujajo slabe gospodarske in socialne razmere; zato zahteva drugačen pristop na podlagi varnosti ljudi prek drugih kanalov za zagotavljanje pomoči; |
| --- | --- |

71.

je zaskrbljen zaradi neučinkovitosti razvojne pomoči EU v državi, ki je posledica visoke stopnje korupcije, vpliva organiziranega kriminala na upravljanje in pereče regionalne drobitve, ki jo spodbujajo slabe gospodarske in socialne razmere; zato zahteva drugačen pristop na podlagi varnosti ljudi prek drugih kanalov za zagotavljanje pomoči;

| 72. | je zaskrbljen zaradi poročil o mučenju med pridržanjem in zato, ker opazovalci iz civilne družbe še naprej nimajo možnosti dostopa do prostorov za pridržanje; zahteva, da se Mednarodnemu odboru Rdečega križa in mednarodnim opazovalcem dovoli dostop do kaznilnic, da se okrepita preglednost in nadzor; |
| --- | --- |

72.

je zaskrbljen zaradi poročil o mučenju med pridržanjem in zato, ker opazovalci iz civilne družbe še naprej nimajo možnosti dostopa do prostorov za pridržanje; zahteva, da se Mednarodnemu odboru Rdečega križa in mednarodnim opazovalcem dovoli dostop do kaznilnic, da se okrepita preglednost in nadzor;

| 73. | v zvezi s tem tadžikistanski vladi priporoča, naj si kot cilj zastavi napredek na omenjenih področjih, ki bo omogočil bistveno in stalno izboljševanje ocene države glede preglednosti, upravljanja in drugih pomembnih kazalnikov, ki jih pripravljajo mednarodne organizacije; poziva k strogi pogojenosti pomoči EU, dodeljene prek državnih struktur; |
| --- | --- |

73.

v zvezi s tem tadžikistanski vladi priporoča, naj si kot cilj zastavi napredek na omenjenih področjih, ki bo omogočil bistveno in stalno izboljševanje ocene države glede preglednosti, upravljanja in drugih pomembnih kazalnikov, ki jih pripravljajo mednarodne organizacije; poziva k strogi pogojenosti pomoči EU, dodeljene prek državnih struktur;

| 74. | poziva EU, naj s študijami izvedljivosti, tehničnim strokovnim znanjem in po potrebi ustreznimi posojili EIB spodbuja in podpira razvoj projektov manjših hidroelektrarn vzdolž porečij ter alternativnih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

74.

poziva EU, naj s študijami izvedljivosti, tehničnim strokovnim znanjem in po potrebi ustreznimi posojili EIB spodbuja in podpira razvoj projektov manjših hidroelektrarn vzdolž porečij ter alternativnih obnovljivih virov energije;

Turkmenistan

| 75. | pozdravlja zakonodajo, sprejeto na političnem, gospodarskem, socialnem in izobraževalnem področju, vendar poudarja, da morajo celoviti ukrepi za njeno izvajanje še slediti; v zvezi s tem poziva Svet in visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbujata turkmenske oblasti k celovitemu izvajanju nove zakonodaje ter k dejavnejšemu sodelovanju v mednarodnih in regionalnih organizacijah; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja zakonodajo, sprejeto na političnem, gospodarskem, socialnem in izobraževalnem področju, vendar poudarja, da morajo celoviti ukrepi za njeno izvajanje še slediti; v zvezi s tem poziva Svet in visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbujata turkmenske oblasti k celovitemu izvajanju nove zakonodaje ter k dejavnejšemu sodelovanju v mednarodnih in regionalnih organizacijah;

| 76. | zahteva celovito izpolnitev pogojev, ki jih je februarja 2008 določil Evropski parlament, med katere sodijo zlasti zagotavljanje prostega in neoviranega dostopa Mednarodnemu odboru Rdečega križa, osvoboditev vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odprava vseh vladnih ovir za potovanja in omogočanje delovanja nevladnih organizacij v državi; meni, da mora Turkmenistan izpolniti te pogoje, da bi dosegel mednarodne standarde, ki jih je ratificiral; |
| --- | --- |

76.

zahteva celovito izpolnitev pogojev, ki jih je februarja 2008 določil Evropski parlament, med katere sodijo zlasti zagotavljanje prostega in neoviranega dostopa Mednarodnemu odboru Rdečega križa, osvoboditev vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odprava vseh vladnih ovir za potovanja in omogočanje delovanja nevladnih organizacij v državi; meni, da mora Turkmenistan izpolniti te pogoje, da bi dosegel mednarodne standarde, ki jih je ratificiral;

| 77. | je zlasti zaskrbljen, ker sedanje oblasti sistematično izvajajo represivno politiko zoper vse oblike opozicije, neodvisne nevladne organizacije, zagovornike človekovih pravic; obžaluje zlasti, da se je izkazalo, da ni mogoče vzpostaviti dialoga s civilno družbo v Turkmenistanu; |
| --- | --- |

77.

je zlasti zaskrbljen, ker sedanje oblasti sistematično izvajajo represivno politiko zoper vse oblike opozicije, neodvisne nevladne organizacije, zagovornike človekovih pravic; obžaluje zlasti, da se je izkazalo, da ni mogoče vzpostaviti dialoga s civilno družbo v Turkmenistanu;

Uzbekistan

| 78. | je seznanjen s sklepi Sveta iz oktobra 2009 o odpravi vseh sankcij zoper Uzbekistan, ki potrjujejo, da je EU pripravljena okrepiti odnose s to državo na vseh področjih; opozarja, da je raven odnosa odvisna od napredka Uzbekistana na področju človekovih pravic, demokratizacije in pravne države ter boja proti trgovini s prepovedanimi drogami, ter pričakuje, da bosta Evropska služba za zunanje delovanje in Svet razvila politiko kritičnega, pogojnega in skladnega odnosa do Uzbekistana; |
| --- | --- |

78.

je seznanjen s sklepi Sveta iz oktobra 2009 o odpravi vseh sankcij zoper Uzbekistan, ki potrjujejo, da je EU pripravljena okrepiti odnose s to državo na vseh področjih; opozarja, da je raven odnosa odvisna od napredka Uzbekistana na področju človekovih pravic, demokratizacije in pravne države ter boja proti trgovini s prepovedanimi drogami, ter pričakuje, da bosta Evropska služba za zunanje delovanje in Svet razvila politiko kritičnega, pogojnega in skladnega odnosa do Uzbekistana;

| 79. | znova poudarja, da je zaskrbljen zaradi poročil o nadaljnjem prisilnem delu otrok, zlasti v kmetijstvu; opozarja, da so Mednarodna organizacija dela, predstavniki delavcev, delodajalci in nevladne organizacije zaskrbljeni, da se v uzbekistanski industriji bombaža še naprej uporablja prisilno delo otrok, ki ga država odobrava; poziva uzbekistanske oblasti, naj sodelujejo z Mednarodno organizacijo dela in ji omogočijo neoviran dostop, da bo lahko spremljala pobiranje bombaža ter naj razvije, izvaja in spremlja učinkovite politike za trajno odpravo prisilnega dela otrok; poziva Evropsko unijo, naj podpre prizadevanja uzbekistanske vlade na tem področju; |
| --- | --- |

79.

znova poudarja, da je zaskrbljen zaradi poročil o nadaljnjem prisilnem delu otrok, zlasti v kmetijstvu; opozarja, da so Mednarodna organizacija dela, predstavniki delavcev, delodajalci in nevladne organizacije zaskrbljeni, da se v uzbekistanski industriji bombaža še naprej uporablja prisilno delo otrok, ki ga država odobrava; poziva uzbekistanske oblasti, naj sodelujejo z Mednarodno organizacijo dela in ji omogočijo neoviran dostop, da bo lahko spremljala pobiranje bombaža ter naj razvije, izvaja in spremlja učinkovite politike za trajno odpravo prisilnega dela otrok; poziva Evropsko unijo, naj podpre prizadevanja uzbekistanske vlade na tem področju;

| 80. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavne odločitve uzbekistanskih oblasti, da zaprejo urad organizacije Human Rights Watch v Taškentu, jih opominja na njihove obveznosti v okviru OVSE in jih poziva, naj omogočijo neoviran dostop in delovanje nacionalnih in mednarodnih nevladnih organizacij ter opazovalcev v državi; |
| --- | --- |

80.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavne odločitve uzbekistanskih oblasti, da zaprejo urad organizacije Human Rights Watch v Taškentu, jih opominja na njihove obveznosti v okviru OVSE in jih poziva, naj omogočijo neoviran dostop in delovanje nacionalnih in mednarodnih nevladnih organizacij ter opazovalcev v državi;

*

* *

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za osrednjo Azijo ter vladam in parlamentom Kazahstana, Kirgizistana, Tadžikistana, Turkmenistana in Uzbekistana. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, posebnemu predstavniku EU za osrednjo Azijo ter vladam in parlamentom Kazahstana, Kirgizistana, Tadžikistana, Turkmenistana in Uzbekistana.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf

(3)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st11/st11402.en10.pdf

(4)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 49.

(5)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 80.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0283.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0399.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0441.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0334.

(11)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/102 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/102

---

Četrtek, 15. december 2011Zdravje in varnost pri delu

P7_TA(2011)0589

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (2011/2147(INI))

2013/C 168 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule in členov 3 in 6 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti preambule in členov 3 in 6 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 in 168 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 3, 27, 31, 32 in 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 3, 27, 31, 32 in 33,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti njenega dela I in člena 3 dela II, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine z dne 3. maja 1996, zlasti njenega dela I in člena 3 dela II,

| — | ob upoštevanju filadelfijske deklaracije z dne 10. maja 1944 o ciljih Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju filadelfijske deklaracije z dne 10. maja 1944 o ciljih Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela o zdravju in varnosti na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela o zdravju in varnosti na delovnem mestu,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta (89/391/EGS) z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) in njenih posameznih direktiv (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta (89/391/EGS) z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (okvirna direktiva) in njenih posameznih direktiv (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/88/ES z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/391/EGS, njenih posebnih direktiv in direktiv Sveta 83/477/EGS, 91/383/EGS, 92/29/EGS in 94/33/ES za poenostavitev in racionalizacijo poročil v zvezi s praktičnim izvajanjem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/391/EGS, njenih posebnih direktiv in direktiv Sveta 83/477/EGS, 91/383/EGS, 92/29/EGS in 94/33/ES za poenostavitev in racionalizacijo poročil v zvezi s praktičnim izvajanjem (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju ostrih poškodb v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju ostrih poškodb v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (KOM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu: strategija Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (KOM(2007)0062),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prenovljena socialna agenda: Priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prenovljena socialna agenda: Priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja (KOM(2008)0412),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju okvirnega sporazuma o stresu na delovnem mestu, ki so ga sprejeli evropski socialni partnerji (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju okvirnega sporazuma o stresu na delovnem mestu, ki so ga sprejeli evropski socialni partnerji (SEC(2011)0241),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020) ter njegovega glavnega cilja, in sicer povečati stopnjo zaposlenosti v Evropski uniji na 75 % do konca desetletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom EVROPA 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020) ter njegovega glavnega cilja, in sicer povečati stopnjo zaposlenosti v Evropski uniji na 75 % do konca desetletja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. februarja 2005 o spodbujanju zdravja in varnosti na delovnem mestu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. februarja 2005 o spodbujanju zdravja in varnosti na delovnem mestu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 s priporočili Komisiji o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi okužbami, ki jih povzročajo injekcijske igle (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 s priporočili Komisiji o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi okužbami, ki jih povzročajo injekcijske igle (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 o zdravju in varnosti pri delu (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o družbeni odgovornosti podjetij v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) (11),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 24. aprila 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije z dne 24. aprila 2011 o vmesnem pregledu evropske strategije 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (SEC(2011)0547),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 2001 o trpinčenju na delovnem mestu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 2001 o trpinčenju na delovnem mestu (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0409/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0409/2011),

| A. | ker je pravica do zdravja temeljna pravica in ker ima vsak delavec pravico do pravnega zagotovila, da njegove delovne razmere spoštujejo njegovo zdravje, varnost in dostojanstvo; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do zdravja temeljna pravica in ker ima vsak delavec pravico do pravnega zagotovila, da njegove delovne razmere spoštujejo njegovo zdravje, varnost in dostojanstvo;

| B. | ker je cilj strategije Evropa 2020 do leta 2020 doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti za del prebivalstva v starosti od 20 do 64 let, pri čemer je treba prednost nameniti zaposlenosti žensk, mladih, starejših, nizkokvalificiranih delavcev in zakonitih priseljencev, ter izboljšanju socialne kohezije; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj strategije Evropa 2020 do leta 2020 doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti za del prebivalstva v starosti od 20 do 64 let, pri čemer je treba prednost nameniti zaposlenosti žensk, mladih, starejših, nizkokvalificiranih delavcev in zakonitih priseljencev, ter izboljšanju socialne kohezije;

| C. | ker se zaradi tehnološkega razvoja in sprememb ekonomskih in socialnih pogojev nenehno spreminjajo delovna mesta in prakse in ker je zaradi tega bistven hiter politični, upravni in tehnični odziv za zagotovitev visoke ravni zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

C.

ker se zaradi tehnološkega razvoja in sprememb ekonomskih in socialnih pogojev nenehno spreminjajo delovna mesta in prakse in ker je zaradi tega bistven hiter politični, upravni in tehnični odziv za zagotovitev visoke ravni zdravja in varnosti pri delu;

| D. | ker je preprečevanje tveganj bistveno za zmanjšanje delovnih nesreč in poklicnih bolezni; ker ima dobro upravljanje zdravja in varnosti pri delu pozitiven učinek na nacionalni in evropski ravni, pa tudi za podjetja; |
| --- | --- |

D.

ker je preprečevanje tveganj bistveno za zmanjšanje delovnih nesreč in poklicnih bolezni; ker ima dobro upravljanje zdravja in varnosti pri delu pozitiven učinek na nacionalni in evropski ravni, pa tudi za podjetja;

| E. | ker ustrezna preventiva spodbuja dobro počutje delavcev, kakovost njihovega dela in njihovo produktivnost; ker stroški podjetij in sistemov socialne varnosti zaradi delovnih nesreč in poklicnih bolezni po ocenah znašajo 5,9 % (13) BDP; |
| --- | --- |

E.

ker ustrezna preventiva spodbuja dobro počutje delavcev, kakovost njihovega dela in njihovo produktivnost; ker stroški podjetij in sistemov socialne varnosti zaradi delovnih nesreč in poklicnih bolezni po ocenah znašajo 5,9 % (13) BDP;

| F. | ker je glede na pomanjkanje delavcev zaželeno, da se podaljša delovna doba starejših delavcev, in ker bi se moral kmalu pokazati učinek ukrepov za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

F.

ker je glede na pomanjkanje delavcev zaželeno, da se podaljša delovna doba starejših delavcev, in ker bi se moral kmalu pokazati učinek ukrepov za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu;

| G. | ker bi z zaščito mlajših delavcev preprečili z delom povezane zdravstvene težave, ki bi se lahko pokazale kasneje v življenju; |
| --- | --- |

G.

ker bi z zaščito mlajših delavcev preprečili z delom povezane zdravstvene težave, ki bi se lahko pokazale kasneje v življenju;

| H. | ker v storitvenem sektorju mladi delavci in ženske v politikah za ponovno vključevanje in ohranjanje zaposlitve niso dovolj obravnavani (14); |
| --- | --- |

H.

ker v storitvenem sektorju mladi delavci in ženske v politikah za ponovno vključevanje in ohranjanje zaposlitve niso dovolj obravnavani (14);

| I. | ker lahko gre pri zunanjem izvajanju dela prek podizvajalcev in agencij za začasno delo za zaposlovanje nizkokvalificiranih ali neprijavljenih delavcev in bolj ohlapna zaposlitvena razmerja, zaradi česar je težje ugotoviti, kdo je odgovoren za zdravje in varnost pri delu; |
| --- | --- |

I.

ker lahko gre pri zunanjem izvajanju dela prek podizvajalcev in agencij za začasno delo za zaposlovanje nizkokvalificiranih ali neprijavljenih delavcev in bolj ohlapna zaposlitvena razmerja, zaradi česar je težje ugotoviti, kdo je odgovoren za zdravje in varnost pri delu;

| J. | ker okvirna Direktiva 89/391/EGS delodajalcem nalaga odgovornost, da oblikujejo sistematične preventivne politike, ki bodo vključevale vsa tveganja ne glede na status delavca, ter da zagotovijo, da zaposleni zaradi poklicnih dejavnikov, med drugim zaradi trpinčenja na delovnem mestu, ne bodo utrpeli škode; |
| --- | --- |

J.

ker okvirna Direktiva 89/391/EGS delodajalcem nalaga odgovornost, da oblikujejo sistematične preventivne politike, ki bodo vključevale vsa tveganja ne glede na status delavca, ter da zagotovijo, da zaposleni zaradi poklicnih dejavnikov, med drugim zaradi trpinčenja na delovnem mestu, ne bodo utrpeli škode;

| K. | ker so nesreče, kostno-mišična obolenja in stres na delovnem mestu glavna problematična področja evropskih podjetij v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu (15); |
| --- | --- |

K.

ker so nesreče, kostno-mišična obolenja in stres na delovnem mestu glavna problematična področja evropskih podjetij v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu (15);

| L. | ker je cilj strategije EU 2020 doseči 75-odstotno splošno stopnjo zaposlenosti prebivalstva, starega od 20 do 64 let; ker se delavci s kroničnimi ali dolgotrajnimi boleznimi pogosto ne vrnejo na delovno mesto, čeprav bi jim zdravstveno stanje to dopuščalo; |
| --- | --- |

L.

ker je cilj strategije EU 2020 doseči 75-odstotno splošno stopnjo zaposlenosti prebivalstva, starega od 20 do 64 let; ker se delavci s kroničnimi ali dolgotrajnimi boleznimi pogosto ne vrnejo na delovno mesto, čeprav bi jim zdravstveno stanje to dopuščalo;

| M. | ker imajo kronične zdravstvene težave, povezane z delom, kot so kostno-mišična obolenja in psihosocialna tveganja, vse večji vpliv; |
| --- | --- |

M.

ker imajo kronične zdravstvene težave, povezane z delom, kot so kostno-mišična obolenja in psihosocialna tveganja, vse večji vpliv;

| N. | ker gre pri psihosocialnih tveganjih za tveganja, ki so povezana s stresom, simbolnim nasiljem in nadlegovanjem na delovnem mestu; ker je stres povezan z negotovo zaposlitvijo, etičnimi spori, slabo organizacijo dela (na primer pritisk zaradi rokov ali preobremenitev), spori s strankami, premajhno podporo pri delu, nestabilnimi delovnimi odnosi ter z neuravnoteženim poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

N.

ker gre pri psihosocialnih tveganjih za tveganja, ki so povezana s stresom, simbolnim nasiljem in nadlegovanjem na delovnem mestu; ker je stres povezan z negotovo zaposlitvijo, etičnimi spori, slabo organizacijo dela (na primer pritisk zaradi rokov ali preobremenitev), spori s strankami, premajhno podporo pri delu, nestabilnimi delovnimi odnosi ter z neuravnoteženim poklicnim in zasebnim življenjem;

| O. | ker se prebivalstvo EU stara, ker obstajajo težnje za daljšo delovno dobo in ker je treba podaljšati zdravo življenjsko dobo; ker se življenjska doba razlikuje pri različnih družbenih in poklicnih kategorijah ter glede težavnosti dela; ker delavci, starejši od 55 let, niso nagnjeni le h kostno-mišičnim obolenjem, temveč tudi k različnim oblikam raka, boleznim srca, težavam z dihanjem in motnjam spanja (16); |
| --- | --- |

O.

ker se prebivalstvo EU stara, ker obstajajo težnje za daljšo delovno dobo in ker je treba podaljšati zdravo življenjsko dobo; ker se življenjska doba razlikuje pri različnih družbenih in poklicnih kategorijah ter glede težavnosti dela; ker delavci, starejši od 55 let, niso nagnjeni le h kostno-mišičnim obolenjem, temveč tudi k različnim oblikam raka, boleznim srca, težavam z dihanjem in motnjam spanja (16);

| P. | ker nereden urnik delavcev v poklicih, ki vključujejo nočno delo, pogosto povzroča težave, ki lahko vodijo v poklicne bolezni; |
| --- | --- |

P.

ker nereden urnik delavcev v poklicih, ki vključujejo nočno delo, pogosto povzroča težave, ki lahko vodijo v poklicne bolezni;

| Q. | ker vsako leto 168 000 evropskih državljanov umre zaradi nesreč ali bolezni, povezanih z delom (17), 7 milijonov ljudi pa je ranjenih v nezgodah, in ker še ni mogoče natančno oceniti pojavnosti nesreč, ki so povezane z uporabo novih tehnologij in novimi oblikami dela, |
| --- | --- |

Q.

ker vsako leto 168 000 evropskih državljanov umre zaradi nesreč ali bolezni, povezanih z delom (17), 7 milijonov ljudi pa je ranjenih v nezgodah, in ker še ni mogoče natančno oceniti pojavnosti nesreč, ki so povezane z uporabo novih tehnologij in novimi oblikami dela,

| R. | ker ni videti povezave med številom nesreč in velikostjo podjetja; ker število nesreč ni odvisno od vrste proizvodnje, ki jo opravlja podjetje, in od sektorja, v katerem deluje, pri čemer je raven odvisnosti najvišja v sektorjih, v katerih je največ fizičnega dela in obstaja tesna povezanost med človekom in strojem; |
| --- | --- |

R.

ker ni videti povezave med številom nesreč in velikostjo podjetja; ker število nesreč ni odvisno od vrste proizvodnje, ki jo opravlja podjetje, in od sektorja, v katerem deluje, pri čemer je raven odvisnosti najvišja v sektorjih, v katerih je največ fizičnega dela in obstaja tesna povezanost med človekom in strojem;

| S. | ker tehnološki razvoj prinaša nova zdravstvena in varnostna tveganja za delavce, ki bi jih bilo treba ovrednotiti; |
| --- | --- |

S.

ker tehnološki razvoj prinaša nova zdravstvena in varnostna tveganja za delavce, ki bi jih bilo treba ovrednotiti;

| T. | ker so rakava obolenja najpogostejši vzrok smrti, povezan z delom, in jim sledijo srčno-žilne in dihalne bolezni, delovne nesreče pa predstavljajo le majhen delež smrtnih primerov (18); |
| --- | --- |

T.

ker so rakava obolenja najpogostejši vzrok smrti, povezan z delom, in jim sledijo srčno-žilne in dihalne bolezni, delovne nesreče pa predstavljajo le majhen delež smrtnih primerov (18);

| U. | ker ženske poročajo o večjih zdravstvenih težavah, povezanih z delom, kot moški, ne glede na vrsto dela (19); ker morajo biti zaradi tega ukrepi za zdravje in varnost pri delu oblikovani na podlagi pristopa, ki temelji na vidiku spola in življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

U.

ker ženske poročajo o večjih zdravstvenih težavah, povezanih z delom, kot moški, ne glede na vrsto dela (19); ker morajo biti zaradi tega ukrepi za zdravje in varnost pri delu oblikovani na podlagi pristopa, ki temelji na vidiku spola in življenjskem ciklu;

| V. | ker ženske enako ali pa celo bolj prizadenejo kostno-mišična obolenja, tudi če delajo v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

V.

ker ženske enako ali pa celo bolj prizadenejo kostno-mišična obolenja, tudi če delajo v storitvenem sektorju;

| W. | ker so starejše ženske posebej ranljive za bolezni, povezane s starostjo, ki bi jih lahko ustrezno obravnavali s politikami za zdravje in varnost pri delu; |
| --- | --- |

W.

ker so starejše ženske posebej ranljive za bolezni, povezane s starostjo, ki bi jih lahko ustrezno obravnavali s politikami za zdravje in varnost pri delu;

| X. | ker lahko zdravstvene težave, do katerih lahko pride, ko so bodoči starši ali njihovi nerojeni otroci izpostavljeni posledicam onesnaževanja okolja in dejavnikom tveganja, ki obstajajo v delovnem okolju, ogrozijo reproduktivno sposobnost; |
| --- | --- |

X.

ker lahko zdravstvene težave, do katerih lahko pride, ko so bodoči starši ali njihovi nerojeni otroci izpostavljeni posledicam onesnaževanja okolja in dejavnikom tveganja, ki obstajajo v delovnem okolju, ogrozijo reproduktivno sposobnost;

Vmesni pregled strategije

| 1. | opozarja, da evropski referenčni okvir za zdravje in varnost pri delu sam po sebi ne pomeni samodejnega izboljšanja delovnih pogojev, pri čemer je ključno njegovo pravilno izvajanje v praksi, zlasti s sodelovanjem zaposlenih, pa tudi z mehanizmi tristranskega dialoga, zbiranjem in širjenjem podatkov, kampanjami ozaveščanja, omrežnim povezovanjem storitev izobraževanja in obveščanja ter nadzorovanjem izvajanja zakonodaje v državah članicah; poziva Komisijo, naj v primeru kršitev nemudoma ukrepa in po potrebi poostri sankcije; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da evropski referenčni okvir za zdravje in varnost pri delu sam po sebi ne pomeni samodejnega izboljšanja delovnih pogojev, pri čemer je ključno njegovo pravilno izvajanje v praksi, zlasti s sodelovanjem zaposlenih, pa tudi z mehanizmi tristranskega dialoga, zbiranjem in širjenjem podatkov, kampanjami ozaveščanja, omrežnim povezovanjem storitev izobraževanja in obveščanja ter nadzorovanjem izvajanja zakonodaje v državah članicah; poziva Komisijo, naj v primeru kršitev nemudoma ukrepa in po potrebi poostri sankcije;

| 2. | opozarja, da je poleg zagotavljanja pravilnega izvajanja zakonodaje Evropske unije eden glavnih ciljev strategije Skupnosti 2007–2012 tudi izboljšanje in poenostavitev obstoječe zakonodaje, zlasti z uvedbo nezavezujočih instrumentov; poleg tega opozarja, da si Evropska unija po členu 4 Pogodbe o delovanju Evropske unije na področjih zaposlovanja in javnega zdravja pristojnost deli z državami članicami ter da sporočilo Evropske komisije iz leta 2007 vztrajno poudarja razvoj in izvajanje nacionalnih strategij; zato poudarja, da je treba evropsko zakonodajo usklajeno prilagajati družbenemu razvoju, ne pa po nepotrebnem sprejemati zakonodajo na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je poleg zagotavljanja pravilnega izvajanja zakonodaje Evropske unije eden glavnih ciljev strategije Skupnosti 2007–2012 tudi izboljšanje in poenostavitev obstoječe zakonodaje, zlasti z uvedbo nezavezujočih instrumentov; poleg tega opozarja, da si Evropska unija po členu 4 Pogodbe o delovanju Evropske unije na področjih zaposlovanja in javnega zdravja pristojnost deli z državami članicami ter da sporočilo Evropske komisije iz leta 2007 vztrajno poudarja razvoj in izvajanje nacionalnih strategij; zato poudarja, da je treba evropsko zakonodajo usklajeno prilagajati družbenemu razvoju, ne pa po nepotrebnem sprejemati zakonodajo na evropski ravni;

| 3. | obžaluje, da se leta 2009 številne države članice v svojih nacionalnih strategijah niso osredotočile na tri prednostne naloge strategije EU: stres in izgorelost na delu, kostno-mišična obolenja ter raziskave in redno zbiranje podatkov o novih tveganjih; meni, da si je treba v nacionalnih strategijah bolj prizadevati za preventivo in ji nameniti več sredstev; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da se leta 2009 številne države članice v svojih nacionalnih strategijah niso osredotočile na tri prednostne naloge strategije EU: stres in izgorelost na delu, kostno-mišična obolenja ter raziskave in redno zbiranje podatkov o novih tveganjih; meni, da si je treba v nacionalnih strategijah bolj prizadevati za preventivo in ji nameniti več sredstev;

| 4. | meni, da bi bilo treba pri sprejemanju, načrtovanju in izvajanju nacionalnih strategij upoštevati poseben položaj vsake države članice, pri tem pa se osredotočiti na sektorje in družbe, v katerih se delovne nesreče najpogosteje dogajajo; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo treba pri sprejemanju, načrtovanju in izvajanju nacionalnih strategij upoštevati poseben položaj vsake države članice, pri tem pa se osredotočiti na sektorje in družbe, v katerih se delovne nesreče najpogosteje dogajajo;

| 5. | meni, da je potrebna uskladitev politik za zdravje in varnost pri delu na evropski in nacionalni ravni in da se morajo te v celoti odražati v drugih javnih politikah: na področju zdravstva, zaposlovanja, industrije, raziskav, okolja, prevoza, prometne varnosti, izobraževanja, energetike, regionalnega razvoja, javnih razpisov in notranjega trga, pri čemer bi bilo treba načelo enakosti med spoloma uporabljati v vseh politikah, da bi bolje odražale posebno tveganje, s katerim se srečujejo delavke; |
| --- | --- |

5.

meni, da je potrebna uskladitev politik za zdravje in varnost pri delu na evropski in nacionalni ravni in da se morajo te v celoti odražati v drugih javnih politikah: na področju zdravstva, zaposlovanja, industrije, raziskav, okolja, prevoza, prometne varnosti, izobraževanja, energetike, regionalnega razvoja, javnih razpisov in notranjega trga, pri čemer bi bilo treba načelo enakosti med spoloma uporabljati v vseh politikah, da bi bolje odražale posebno tveganje, s katerim se srečujejo delavke;

| 6. | opozarja, da so poleg ugleda podjetja in gospodarskih dejavnikov pravne zahteve in zahteve zaposlenih dejavniki, ki delodajalce najbolj spodbujajo k ukrepanju; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da so poleg ugleda podjetja in gospodarskih dejavnikov pravne zahteve in zahteve zaposlenih dejavniki, ki delodajalce najbolj spodbujajo k ukrepanju;

| 7. | poziva, da je treba pri postopkih oddaje javnih naročil bolj celovito upoštevati ravni varnosti in prakse preprečevanja nesreč; |
| --- | --- |

7.

poziva, da je treba pri postopkih oddaje javnih naročil bolj celovito upoštevati ravni varnosti in prakse preprečevanja nesreč;

| 8. | meni, da mora biti evropska politika o kemičnih tveganjih, preprečevanju rakavih obolenj, povezanih z delom, in varstvu reproduktivne sposobnosti bolj ambiciozna in odzivna; |
| --- | --- |

8.

meni, da mora biti evropska politika o kemičnih tveganjih, preprečevanju rakavih obolenj, povezanih z delom, in varstvu reproduktivne sposobnosti bolj ambiciozna in odzivna;

| 9. | poudarja pomen doslednega izvajanja uredbe REACH in potrebo po večjem medsebojnem dopolnjevanju uredbe REACH in politik evropskega referenčnega okvira za zdravje in varnost pri delu na evropski ravni in ravni držav članic; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen doslednega izvajanja uredbe REACH in potrebo po večjem medsebojnem dopolnjevanju uredbe REACH in politik evropskega referenčnega okvira za zdravje in varnost pri delu na evropski ravni in ravni držav članic;

| 10. | poziva, da je treba v prihodnji evropski strategiji postaviti več merljivih ciljev, skupaj z zavezujočimi časovnimi razporedi in rednimi ocenami; upa, da bo razmerje enega delovnega inšpektorja na 10 000 delavcev, ki ga predlaga Mednarodna organizacija dela, postalo zavezujoče; |
| --- | --- |

10.

poziva, da je treba v prihodnji evropski strategiji postaviti več merljivih ciljev, skupaj z zavezujočimi časovnimi razporedi in rednimi ocenami; upa, da bo razmerje enega delovnega inšpektorja na 10 000 delavcev, ki ga predlaga Mednarodna organizacija dela, postalo zavezujoče;

| 11. | poudarja, da se zaradi varčevalnih ukrepov, sprejetih med gospodarsko krizo, ne sme pozabiti na zdravje in varnost pri delu, in opozarja, da krčenje proračuna in zmanjševanje socialnih izdatkov ne bi smelo ogroziti ukrepov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se zaradi varčevalnih ukrepov, sprejetih med gospodarsko krizo, ne sme pozabiti na zdravje in varnost pri delu, in opozarja, da krčenje proračuna in zmanjševanje socialnih izdatkov ne bi smelo ogroziti ukrepov za izboljšanje zdravja in varnosti pri delu;

| 12. | meni, da ekonomske posledice krize in resen gospodarski upad v nekaterih državah članicah ne bi smeli biti izgovor za pomanjkljivo izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti pri delu ali ogroziti politike preprečevanja poklicnih tveganj; |
| --- | --- |

12.

meni, da ekonomske posledice krize in resen gospodarski upad v nekaterih državah članicah ne bi smeli biti izgovor za pomanjkljivo izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti pri delu ali ogroziti politike preprečevanja poklicnih tveganj;

| 13. | meni, da bi morale države članice in podjetja več vlagati v politike za preprečevanje tveganja in zagotoviti sodelovanje delavcev; meni, da se bo naložba povrnila z večjo delovno produktivnostjo, povečanjem konkurenčnosti podjetij in nižjimi stroški socialne varnosti ter bo to nadalje omogočilo zagotovitev vzdržnosti sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morale države članice in podjetja več vlagati v politike za preprečevanje tveganja in zagotoviti sodelovanje delavcev; meni, da se bo naložba povrnila z večjo delovno produktivnostjo, povečanjem konkurenčnosti podjetij in nižjimi stroški socialne varnosti ter bo to nadalje omogočilo zagotovitev vzdržnosti sistemov socialne varnosti;

| 14. | meni, da se mora resnično učinkovita politika preprečevanja nesreč začeti na stopnji načrtovanja, zato da se bo večja varnost, ki izhaja iz inovacij, razširila tako na proizvode kot na celoten proces proizvodnje; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbudijo raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

14.

meni, da se mora resnično učinkovita politika preprečevanja nesreč začeti na stopnji načrtovanja, zato da se bo večja varnost, ki izhaja iz inovacij, razširila tako na proizvode kot na celoten proces proizvodnje; zato poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbudijo raziskave na tem področju;

| 15. | meni, da se je treba spoprijeti z vprašanjem varnosti na delovnem mestu prek izvajanja strategije na dveh ravneh, posebna prizadevanja pa usmeriti v okoljska tveganja in hkrati v izboljšanje psihosocialnega delovnega okolja; meni, da je za uspešnost te strategije vanjo nujno treba vključiti delavce in socialnih partnerje na nacionalni in lokalni ravni ter na ravni delovnih mest; poziva Komisijo, naj še naprej nadaljuje in krepi razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji, da bi dosegli skupno in usklajeno ukrepanje v zvezi s posebnimi vprašanji; |
| --- | --- |

15.

meni, da se je treba spoprijeti z vprašanjem varnosti na delovnem mestu prek izvajanja strategije na dveh ravneh, posebna prizadevanja pa usmeriti v okoljska tveganja in hkrati v izboljšanje psihosocialnega delovnega okolja; meni, da je za uspešnost te strategije vanjo nujno treba vključiti delavce in socialnih partnerje na nacionalni in lokalni ravni ter na ravni delovnih mest; poziva Komisijo, naj še naprej nadaljuje in krepi razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji, da bi dosegli skupno in usklajeno ukrepanje v zvezi s posebnimi vprašanji;

| 16. | poudarja, da se stres na delovnem mestu priznava kot pomembna ovira produktivnosti v Evropi; obžaluje naraščanje patoloških pojavov in nesreč zaradi psihosocialnih težav delavcev; opozarja na pogostost samomorov na delovnem mestu in dejanski učinek, ki ga ima negotova zaposlitev na dejavnike stresa; obžaluje, da se okvirni sporazum o stresu na delovnem mestu z dne 8. oktobra 2004 ne izvaja enako po vsej EU; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se bo ta sporazum izvajal v vseh državah članicah, ter poziva socialne partnerje, naj si bolj prizadevajo za izboljšanje ozaveščenosti in poznavanja stresa na delovnem mestu pri delodajalcih, delavcih in njihovih predstavnikih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se stres na delovnem mestu priznava kot pomembna ovira produktivnosti v Evropi; obžaluje naraščanje patoloških pojavov in nesreč zaradi psihosocialnih težav delavcev; opozarja na pogostost samomorov na delovnem mestu in dejanski učinek, ki ga ima negotova zaposlitev na dejavnike stresa; obžaluje, da se okvirni sporazum o stresu na delovnem mestu z dne 8. oktobra 2004 ne izvaja enako po vsej EU; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se bo ta sporazum izvajal v vseh državah članicah, ter poziva socialne partnerje, naj si bolj prizadevajo za izboljšanje ozaveščenosti in poznavanja stresa na delovnem mestu pri delodajalcih, delavcih in njihovih predstavnikih;

| 17. | se zaveda razširjenosti nestandardnih oblik zaposlovanja (začasno delo, sezonsko delo, nedeljsko delo, delo s polovičnim delovnim časom, delo na daljavo), zaradi katere je potreben bolj usmerjen in poseben pristop k zaščiti delavcev; |
| --- | --- |

17.

se zaveda razširjenosti nestandardnih oblik zaposlovanja (začasno delo, sezonsko delo, nedeljsko delo, delo s polovičnim delovnim časom, delo na daljavo), zaradi katere je potreben bolj usmerjen in poseben pristop k zaščiti delavcev;

| 18. | obsoja dejstvo, da Komisija pri obravnavanju vprašanj o zdravju in varnosti pri delu niti pri strategiji Unije o varnosti in zdravju pri delu niti v svoji vmesni oceni ni namenila dovolj pozornosti pristopu vključevanja načela enakosti med spoloma; zato podpira pobudo, v kateri Komisija poziva k pripravi enotnih metod za ocenjevanje učinka na področju varnosti in zdravja pri delu, kar zadeva posebnost vidika spola; poziva Komisijo, naj oceni dostopnost po spolu ločene statistike o smrtonosnih in nesmrtonosnih boleznih, povezanih z delom, na ravni Unije; spodbuja države članice, naj v preventivnih politikah in metodah ocenjevanja tveganja upoštevajo posebno tveganje, s katerim se soočajo delavke; |
| --- | --- |

18.

obsoja dejstvo, da Komisija pri obravnavanju vprašanj o zdravju in varnosti pri delu niti pri strategiji Unije o varnosti in zdravju pri delu niti v svoji vmesni oceni ni namenila dovolj pozornosti pristopu vključevanja načela enakosti med spoloma; zato podpira pobudo, v kateri Komisija poziva k pripravi enotnih metod za ocenjevanje učinka na področju varnosti in zdravja pri delu, kar zadeva posebnost vidika spola; poziva Komisijo, naj oceni dostopnost po spolu ločene statistike o smrtonosnih in nesmrtonosnih boleznih, povezanih z delom, na ravni Unije; spodbuja države članice, naj v preventivnih politikah in metodah ocenjevanja tveganja upoštevajo posebno tveganje, s katerim se soočajo delavke;

| 19. | glede na to, da se mora v EU stopnja zaposlenosti na leto povprečno povečati za približno 1 %, meni, da je posebej pomembno zagotoviti varstvo zdravja starejših delavcev in/ali invalidov ali tistih, ki so postali invalidi, ter ustvariti delovne razmere, ki bodo prilagojene njihovemu spremenjenemu položaju; |
| --- | --- |

19.

glede na to, da se mora v EU stopnja zaposlenosti na leto povprečno povečati za približno 1 %, meni, da je posebej pomembno zagotoviti varstvo zdravja starejših delavcev in/ali invalidov ali tistih, ki so postali invalidi, ter ustvariti delovne razmere, ki bodo prilagojene njihovemu spremenjenemu položaju;

| 20. | ugotavlja, da niti javni niti zasebni sektor nista dejansko pripravljena, da bi se soočila z demografskimi razmerami in da bi računala z možnostjo zaposlovanja večjega števila ljudi, ki so invalidi, imajo dolgotrajne zdravstvene težave, kot so kronična obolenja, ali imajo zmanjšano delovno zmogljivost; meni, da bi bilo treba temu nameniti več pozornosti, zlasti da bi tem delavcem omogočili dostop do delovnih mest; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da niti javni niti zasebni sektor nista dejansko pripravljena, da bi se soočila z demografskimi razmerami in da bi računala z možnostjo zaposlovanja večjega števila ljudi, ki so invalidi, imajo dolgotrajne zdravstvene težave, kot so kronična obolenja, ali imajo zmanjšano delovno zmogljivost; meni, da bi bilo treba temu nameniti več pozornosti, zlasti da bi tem delavcem omogočili dostop do delovnih mest;

| 21. | obžaluje, da Komisija po odložitvi izvajanja Direktive 2004/40/ES zavlačuje s predstavitvijo novega zakonodajnega predloga o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi elektromagnetnega polja, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju zadevne zakonodaje, ko bo sprejeta; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da Komisija po odložitvi izvajanja Direktive 2004/40/ES zavlačuje s predstavitvijo novega zakonodajnega predloga o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi elektromagnetnega polja, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju zadevne zakonodaje, ko bo sprejeta;

| 22. | meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb pomemben in učinkovit način za ustvarjanje varnejših delovnih razmer in boljšega delovnega okolja, ter je zato prepričan, da jo je treba spodbujati; |
| --- | --- |

22.

meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb pomemben in učinkovit način za ustvarjanje varnejših delovnih razmer in boljšega delovnega okolja, ter je zato prepričan, da jo je treba spodbujati;

| 23. | meni, da je treba okrepiti sodelovanje med EU, Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo, da se poiščejo rešitve za vprašanje socialne konkurence med evropskimi delavci in delavci iz tretjih držav; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba okrepiti sodelovanje med EU, Mednarodno organizacijo dela in Svetovno zdravstveno organizacijo, da se poiščejo rešitve za vprašanje socialne konkurence med evropskimi delavci in delavci iz tretjih držav;

Zbiranje statističnih podatkov

| 24. | poudarja, da mora Komisija razviti statistična sredstva, pri katerih se bosta upoštevala spol in starost, za oceno preprečevanja nesreč, pa tudi patoloških pojavov in odstotka delavcev, ki so izpostavljeni kemičnim, fizikalnim in biološkim sredstvom in nevarnim razmeram z vidika organizacije dela; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mora Komisija razviti statistična sredstva, pri katerih se bosta upoštevala spol in starost, za oceno preprečevanja nesreč, pa tudi patoloških pojavov in odstotka delavcev, ki so izpostavljeni kemičnim, fizikalnim in biološkim sredstvom in nevarnim razmeram z vidika organizacije dela;

| 25. | poudarja pomen ukrepov na podlagi spola in življenjskega cikla za odpravo tveganja predčasnega upokojevanja zaradi zdravstvenih težav; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen ukrepov na podlagi spola in življenjskega cikla za odpravo tveganja predčasnega upokojevanja zaradi zdravstvenih težav;

| 26. | opozarja na težave pri zbiranju podatkov v mnogih državah članicah; poziva, naj se delo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) okrepi in splošno razširi; |
| --- | --- |

26.

opozarja na težave pri zbiranju podatkov v mnogih državah članicah; poziva, naj se delo Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) okrepi in splošno razširi;

| 27. | poziva, naj Evropska agencija za zdravje in varnost pri delu pregleda nacionalne kazalnike izpostavljenosti raku in preuči znanje na področju izpostavljenosti pri posebej ranljivih delavcih; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj Evropska agencija za zdravje in varnost pri delu pregleda nacionalne kazalnike izpostavljenosti raku in preuči znanje na področju izpostavljenosti pri posebej ranljivih delavcih;

| 28. | poudarja pomen sodelovanja med Evropsko agencijo za zdravje in varnost pri delu in posebnimi odbori Evropske komisije, kot sta odbor višjih inšpektorjev za delo in svetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu, za doseganje boljših rezultatov in oblikovanje predlogov; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen sodelovanja med Evropsko agencijo za zdravje in varnost pri delu in posebnimi odbori Evropske komisije, kot sta odbor višjih inšpektorjev za delo in svetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu, za doseganje boljših rezultatov in oblikovanje predlogov;

| 29. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj razvijejo evropski program za nadzor poklicnih tveganj, zlasti kostno-mišičnih obolenj in psihosocialnih motenj, ki bo temeljil na zdravstvenih kazalnikih, opredelitvah in epidemioloških orodjih, ki so skupni vsem sedemindvajsetim državam članicam; poudarja potrebo po nadzoru s celostnim pristopom, ki bo upošteval tako poklicno pot delavcev kot zdravstveno stanje upokojenih delavcev; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj razvijejo evropski program za nadzor poklicnih tveganj, zlasti kostno-mišičnih obolenj in psihosocialnih motenj, ki bo temeljil na zdravstvenih kazalnikih, opredelitvah in epidemioloških orodjih, ki so skupni vsem sedemindvajsetim državam članicam; poudarja potrebo po nadzoru s celostnim pristopom, ki bo upošteval tako poklicno pot delavcev kot zdravstveno stanje upokojenih delavcev;

| 30. | ugotavlja zmanjšanje števila nesreč pri delu v EU in poziva Komisijo, naj preuči, koliko sta ga verjetno povzročili manjša stopnja delovne aktivnosti in nadaljnja terciarizacija gospodarstva; upa, da bodo cilji na evropski in nacionalni ravni in ocena njihovega izpolnjevanja bolj upoštevali to makroekonomsko razsežnost; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja zmanjšanje števila nesreč pri delu v EU in poziva Komisijo, naj preuči, koliko sta ga verjetno povzročili manjša stopnja delovne aktivnosti in nadaljnja terciarizacija gospodarstva; upa, da bodo cilji na evropski in nacionalni ravni in ocena njihovega izpolnjevanja bolj upoštevali to makroekonomsko razsežnost;

| 31. | je seznanjen z rezultati projekta Komisije z naslovom „Scoreboard 2009“, ki prikazujejo uspešnost držav članic; meni, da mora zajemati vsa področja evropske strategije 2007–2012; obžaluje, da natančnost in izčrpnost podatkov ne preverjata vedno nepristransko ter da se podatki zbirajo popolnoma neobvezno; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice posredovale zanesljive in celostne podatke, ki jih bo na nacionalni ravni preverjal neodvisen organ; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen z rezultati projekta Komisije z naslovom „Scoreboard 2009“, ki prikazujejo uspešnost držav članic; meni, da mora zajemati vsa področja evropske strategije 2007–2012; obžaluje, da natančnost in izčrpnost podatkov ne preverjata vedno nepristransko ter da se podatki zbirajo popolnoma neobvezno; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice posredovale zanesljive in celostne podatke, ki jih bo na nacionalni ravni preverjal neodvisen organ;

| 32. | izraža neodobravanje, ker niso vse države članice določile merljivih ciljev za svoje nacionalne politike o zdravju in varnosti pri delu in ker velika večina ni določila ciljev v zvezi s poklicnimi boleznimi, zdravstvenimi težavami in obolenji, ki so povezana z delom, poklicnimi dejavniki tveganja ali sektorji z visokim tveganjem; opozarja, da niti vmesni pregled niti pregled stanja za leto 2009 o strategiji Skupnosti za zdravje in varnost pri delu ne dajeta bistvenih informacij o tem, kako uspešne so države članice glede edinega številčno opredeljenega cilja strategije EU za zmanjšanje nesreč pri delu za 25 % do leta 2012; opozarja, da je treba v prihodnjih ocenjevalnih poročilih bolje oceniti, koliko države članice v praksi spoštujejo zakonodajo EU o zdravju in varstvu pri delu; |
| --- | --- |

32.

izraža neodobravanje, ker niso vse države članice določile merljivih ciljev za svoje nacionalne politike o zdravju in varnosti pri delu in ker velika večina ni določila ciljev v zvezi s poklicnimi boleznimi, zdravstvenimi težavami in obolenji, ki so povezana z delom, poklicnimi dejavniki tveganja ali sektorji z visokim tveganjem; opozarja, da niti vmesni pregled niti pregled stanja za leto 2009 o strategiji Skupnosti za zdravje in varnost pri delu ne dajeta bistvenih informacij o tem, kako uspešne so države članice glede edinega številčno opredeljenega cilja strategije EU za zmanjšanje nesreč pri delu za 25 % do leta 2012; opozarja, da je treba v prihodnjih ocenjevalnih poročilih bolje oceniti, koliko države članice v praksi spoštujejo zakonodajo EU o zdravju in varstvu pri delu;

| 33. | poudarja, da je zlasti pomembno jasno opredeliti delovne nesreče in poklicne bolezni, tudi nesreče na poti med domom in delovnim mestom, ter stres na delovnem mestu, ki ga je treba meriti na podlagi posebnih kazalcev; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je zlasti pomembno jasno opredeliti delovne nesreče in poklicne bolezni, tudi nesreče na poti med domom in delovnim mestom, ter stres na delovnem mestu, ki ga je treba meriti na podlagi posebnih kazalcev;

| 34. | meni, da je treba preučiti povezavo med trpljenjem na delovnem mestu ter organizacijo dela, tudi delovnega časa; poziva, naj poizvedbe o zdravstvenih težavah načeloma temeljijo na celostnem pristopu, ki bo upošteval organizacijo dela, statistične dejavnike in posamezne šibkosti; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba preučiti povezavo med trpljenjem na delovnem mestu ter organizacijo dela, tudi delovnega časa; poziva, naj poizvedbe o zdravstvenih težavah načeloma temeljijo na celostnem pristopu, ki bo upošteval organizacijo dela, statistične dejavnike in posamezne šibkosti;

| 35. | poziva Komisijo, naj zbere in posreduje statistične podatke o tem, kako so raziskave o preprečevanju nesreč že v načrtovalni fazi projekta vplivale ne zmanjšanje števila nesreč; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zbere in posreduje statistične podatke o tem, kako so raziskave o preprečevanju nesreč že v načrtovalni fazi projekta vplivale ne zmanjšanje števila nesreč;

| 36. | opozarja na problem izvajanja predpisov s področja zdravja in varnosti pri delu za delavce, ki opravljajo neprijavljene dejavnosti; meni, da lahko krivice preprečimo samo s poostrenim nadzorom in ustreznimi sankcijami, ter poziva k sprejetju strogih ukrepov proti tovrstni dejavnosti; poudarja, da je varnost in zdravje pri delu pravica ne glede na status delavca in da jo je treba uveljavljati prek boljšega izvajanja veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

36.

opozarja na problem izvajanja predpisov s področja zdravja in varnosti pri delu za delavce, ki opravljajo neprijavljene dejavnosti; meni, da lahko krivice preprečimo samo s poostrenim nadzorom in ustreznimi sankcijami, ter poziva k sprejetju strogih ukrepov proti tovrstni dejavnosti; poudarja, da je varnost in zdravje pri delu pravica ne glede na status delavca in da jo je treba uveljavljati prek boljšega izvajanja veljavne zakonodaje;

| 37. | poudarja, da je pomembno znanstvene podatke posredovati industriji, da bi se preprečila nova ali nastajajoča tveganja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je pomembno znanstvene podatke posredovati industriji, da bi se preprečila nova ali nastajajoča tveganja;

| 38. | ugotavlja, da so evropske države z najmanj nesrečami pri delu tudi najbolj konkurenčne (20); meni, da je treba zbrati več podatkov, s katerimi bi ocenili, kakšen učinek ima dobro preprečevanje tveganj na konkurenčnost podjetij; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so evropske države z najmanj nesrečami pri delu tudi najbolj konkurenčne (20); meni, da je treba zbrati več podatkov, s katerimi bi ocenili, kakšen učinek ima dobro preprečevanje tveganj na konkurenčnost podjetij;

| 39. | poziva Evropsko agencijo za varnost pri delu in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, naj preučita razloge za zgodnje upokojevanje žensk in moških; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko agencijo za varnost pri delu in Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, naj preučita razloge za zgodnje upokojevanje žensk in moških;

| 40. | poziva Evropsko agencijo za varnost pri delu, naj razišče posledice "dvojnega dela" na zdravje delavk, na primer ko morajo ženske doma opravljati neplačano delo, potem ko so že opravile redno in plačano delo; |
| --- | --- |

40.

poziva Evropsko agencijo za varnost pri delu, naj razišče posledice "dvojnega dela" na zdravje delavk, na primer ko morajo ženske doma opravljati neplačano delo, potem ko so že opravile redno in plačano delo;

| 41. | poziva k izboljšanju čezmejnih izmenjav informacij med različnimi nacionalnimi organi za učinkovitejši nadzor pri napotitvi delavcev v druge države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

41.

poziva k izboljšanju čezmejnih izmenjav informacij med različnimi nacionalnimi organi za učinkovitejši nadzor pri napotitvi delavcev v druge države članice Evropske unije;

Za kulturo preventive

| 42. | obžaluje, ker so zaposleni, delodajalci, socialni partnerji in celo zdravstvene službe slabo obveščeni o tveganjih in rešitvah; opozarja na pozitivno vlogo sodelovanja in zastopanja zaposlenih na tem področju; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, ker so zaposleni, delodajalci, socialni partnerji in celo zdravstvene službe slabo obveščeni o tveganjih in rešitvah; opozarja na pozitivno vlogo sodelovanja in zastopanja zaposlenih na tem področju;

| 43. | je prepričan, da delavski predstavniki delujejo za boljše zdravja in večjo varnost pri delu, zlasti v malih in srednjih podjetjih, predvsem če so organizirani na formalnih temeljih; meni, da je sodelovanje zaposlenih nadaljnji poglavitni dejavnik uspeha pri upravljanju tveganj za zdravje in varnost pri delu (21); |
| --- | --- |

43.

je prepričan, da delavski predstavniki delujejo za boljše zdravja in večjo varnost pri delu, zlasti v malih in srednjih podjetjih, predvsem če so organizirani na formalnih temeljih; meni, da je sodelovanje zaposlenih nadaljnji poglavitni dejavnik uspeha pri upravljanju tveganj za zdravje in varnost pri delu (21);

| 44. | opozarja, da zdravje in varnost pri delu temeljita na večdisciplinarnosti, saj vključujeta zlasti medicino dela, varnost, ergonomijo, epidemiologijo, toksikologijo, higieno proizvodnih obratov in psihologijo; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da zdravje in varnost pri delu temeljita na večdisciplinarnosti, saj vključujeta zlasti medicino dela, varnost, ergonomijo, epidemiologijo, toksikologijo, higieno proizvodnih obratov in psihologijo;

| 45. | meni, da je prek neobvezujočih instrumentov, kot so izmenjava dobre prakse, kampanje ozaveščanja in boljša informiranost, treba izboljšati izvajanje veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

45.

meni, da je prek neobvezujočih instrumentov, kot so izmenjava dobre prakse, kampanje ozaveščanja in boljša informiranost, treba izboljšati izvajanje veljavne zakonodaje;

| 46. | poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo uporabo direktiv o varovanju delavcev, pri čemer pa ne smejo spodkopavati učinkovitosti predpisov, ki se nanašajo na varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice in Komisijo, naj poenostavijo uporabo direktiv o varovanju delavcev, pri čemer pa ne smejo spodkopavati učinkovitosti predpisov, ki se nanašajo na varnost in zdravje pri delu;

| 47. | poudarja, da približno 50 % delavcev v EU še vedno nima dostopa do služb za preventivo, kar zlasti velja za mala in srednja podjetja ter podizvajalske verige; opozarja, da večina obstoječih služb ni v celoti večdisciplinarnih in ni nujno, da pravilno odražajo hierarhijo preventivnih ukrepov, določenih v okvirni direktivi; meni, da morajo biti vsi delavci, vključno z delavci javnega in zasebnega sektorja, zaščiteni z mehanizmom za preprečevanje tveganj ter prek učinkovite politike preprečevanja, ki vključuje ukrepe za dostopnost, tečaje usposabljanja in delavnice za zaposlene, in da je treba posebno pozornost nameniti položaju ranljivih delavcev, vključno s tistimi, ki morajo brez predhodnega usposabljanja in potrebnih veščin sodelovati v obveznih programih javnih del; poleg tega meni, da je treba upoštevati nove oblike zaposlovanja, da bi ukrepov za preprečevanje in nadzor bili deležni vsi delavci, zlasti najšibkejši, ne glede na vrsto dela, ki ga opravljajo, in obliko zaposlitve; želi, da bi bil določen cilj o enem svetovalcu za varnost na 3 000 zaposlenih; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da približno 50 % delavcev v EU še vedno nima dostopa do služb za preventivo, kar zlasti velja za mala in srednja podjetja ter podizvajalske verige; opozarja, da večina obstoječih služb ni v celoti večdisciplinarnih in ni nujno, da pravilno odražajo hierarhijo preventivnih ukrepov, določenih v okvirni direktivi; meni, da morajo biti vsi delavci, vključno z delavci javnega in zasebnega sektorja, zaščiteni z mehanizmom za preprečevanje tveganj ter prek učinkovite politike preprečevanja, ki vključuje ukrepe za dostopnost, tečaje usposabljanja in delavnice za zaposlene, in da je treba posebno pozornost nameniti položaju ranljivih delavcev, vključno s tistimi, ki morajo brez predhodnega usposabljanja in potrebnih veščin sodelovati v obveznih programih javnih del; poleg tega meni, da je treba upoštevati nove oblike zaposlovanja, da bi ukrepov za preprečevanje in nadzor bili deležni vsi delavci, zlasti najšibkejši, ne glede na vrsto dela, ki ga opravljajo, in obliko zaposlitve; želi, da bi bil določen cilj o enem svetovalcu za varnost na 3 000 zaposlenih;

| 48. | meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb nujna za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

48.

meni, da je družbena odgovornost gospodarskih družb nujna za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu;

| 49. | meni, da je treba zagotoviti ločenost preventivnih storitev od delodajalcev; meni, da se lahko z zdravjem pri delu, spremljanjem, opozarjanjem, nudenjem strokovnega znanja s področja zdravja in primernim svetovanjem, ki je s tem povezano, ukvarjajo le neodvisni zdravstveni strokovnjaki; obžaluje, da je upravljanje zdravstvenih služb medicine dela v nekaterih državah članicah prepuščeno združenjem delodajalcev, ki so hkrati sodniki in obtoženci, dejanski organ odločanja pa je njihova generalna skupščina; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba zagotoviti ločenost preventivnih storitev od delodajalcev; meni, da se lahko z zdravjem pri delu, spremljanjem, opozarjanjem, nudenjem strokovnega znanja s področja zdravja in primernim svetovanjem, ki je s tem povezano, ukvarjajo le neodvisni zdravstveni strokovnjaki; obžaluje, da je upravljanje zdravstvenih služb medicine dela v nekaterih državah članicah prepuščeno združenjem delodajalcev, ki so hkrati sodniki in obtoženci, dejanski organ odločanja pa je njihova generalna skupščina;

| 50. | je prepričan, da napredek raziskav na področju zdravstva, stalno se razvijajoči socialno-ekonomski pogoji, razvoj novih tehnologij in spremembe na trgu dela zahtevajo nadzor na evropski in nacionalni ravni glede pojava novih poklicnih tveganj in pravočasnega posodabljanja ustrezne zakonodaje, njenega okvira za izvajanje in seznama težaških in nezdravih poklicev; |
| --- | --- |

50.

je prepričan, da napredek raziskav na področju zdravstva, stalno se razvijajoči socialno-ekonomski pogoji, razvoj novih tehnologij in spremembe na trgu dela zahtevajo nadzor na evropski in nacionalni ravni glede pojava novih poklicnih tveganj in pravočasnega posodabljanja ustrezne zakonodaje, njenega okvira za izvajanje in seznama težaških in nezdravih poklicev;

| 51. | opozarja, da je vloga delovnih inšpektorjev nepogrešljiva pri izobraževanju, prepričevanju in spodbujanju ter pri preverjanju izvajanja obstoječe zakonodaje in torej pri preprečevanju, zlasti pa pri preverjanju upoštevanja dostojnih pogojev dela za ranljive skupine delavcev ali poklice, pri katerih se lahko opravlja neprijavljeno delo; poudarja, da morajo države članice pri izobraževanju in usposabljanju delovnih inšpektorjev zagotoviti visoke standarde kakovosti; spodbuja države članice, naj okrepijo osebje v svojih delovnih inšpekcijah in sredstva zanje, zato da uresničijo cilj en inšpektor za 10 000 delavcev v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela; spodbuja poostritev kazni za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti na področju temeljnih pravic delavcev, in meni, da morajo biti te sankcije učinkovite, sorazmerne in odvračajoče; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da je vloga delovnih inšpektorjev nepogrešljiva pri izobraževanju, prepričevanju in spodbujanju ter pri preverjanju izvajanja obstoječe zakonodaje in torej pri preprečevanju, zlasti pa pri preverjanju upoštevanja dostojnih pogojev dela za ranljive skupine delavcev ali poklice, pri katerih se lahko opravlja neprijavljeno delo; poudarja, da morajo države članice pri izobraževanju in usposabljanju delovnih inšpektorjev zagotoviti visoke standarde kakovosti; spodbuja države članice, naj okrepijo osebje v svojih delovnih inšpekcijah in sredstva zanje, zato da uresničijo cilj en inšpektor za 10 000 delavcev v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela; spodbuja poostritev kazni za podjetja, ki ne spoštujejo svojih obveznosti na področju temeljnih pravic delavcev, in meni, da morajo biti te sankcije učinkovite, sorazmerne in odvračajoče;

| 52. | poziva države članice, naj se borijo proti bremenu birokracije in labirintski strukturi mehanizmov državnega nadzora na področju zdravja in varnosti pri delu ter delovnih inšpekcij, in sicer z okrepitvijo svoje dinamike in poenostavitvijo zamudnih notranjih postopkov, s ciljem izvajanja vse bolj učinkovitega nadzora; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj se borijo proti bremenu birokracije in labirintski strukturi mehanizmov državnega nadzora na področju zdravja in varnosti pri delu ter delovnih inšpekcij, in sicer z okrepitvijo svoje dinamike in poenostavitvijo zamudnih notranjih postopkov, s ciljem izvajanja vse bolj učinkovitega nadzora;

| 53. | poziva države članice, naj vzpostavijo natančnejši nadzor nad primeri, v katerih se o delovnih nesrečah ne poroča; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice, naj vzpostavijo natančnejši nadzor nad primeri, v katerih se o delovnih nesrečah ne poroča;

| 54. | poziva Komisijo, naj predlaga direktivo, ki bo varovala posameznike, ki zakonito opozarjajo na še nepriznana tveganja glede varnosti in zdravja pri delu, zlasti z obveščanjem pristojnega inšpektorata za delo; te osebe bi bilo treba zaščititi, da bi preprečili vsakršne oblike pritiska nanje (grožnje z odpustom itd.); glede tega poziva Komisijo, naj prekine uvrščanje teh delavcev na črni seznam, in sicer z zagotovitvijo, da se takšne kršitve temeljnih pravic delavcev preprečujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračajočimi sankcijami; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj predlaga direktivo, ki bo varovala posameznike, ki zakonito opozarjajo na še nepriznana tveganja glede varnosti in zdravja pri delu, zlasti z obveščanjem pristojnega inšpektorata za delo; te osebe bi bilo treba zaščititi, da bi preprečili vsakršne oblike pritiska nanje (grožnje z odpustom itd.); glede tega poziva Komisijo, naj prekine uvrščanje teh delavcev na črni seznam, in sicer z zagotovitvijo, da se takšne kršitve temeljnih pravic delavcev preprečujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračajočimi sankcijami;

| 55. | poziva k preprečevanju težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ki jih je treba obravnavati z enako pozornostjo v zasebnem in javnem sektorju; opozarja, da je načelo nediskriminacije obvezujoče; |
| --- | --- |

55.

poziva k preprečevanju težav, povezanih z zdravjem in varnostjo pri delu, ki jih je treba obravnavati z enako pozornostjo v zasebnem in javnem sektorju; opozarja, da je načelo nediskriminacije obvezujoče;

| 56. | obžaluje neuspeh v številnih državah članicah, da bi uskladili javne in poklicne zdravstvene politike; |
| --- | --- |

56.

obžaluje neuspeh v številnih državah članicah, da bi uskladili javne in poklicne zdravstvene politike;

| 57. | poziva države članice, naj bolj učinkovito spremljajo redne zdravstvene preglede in ovrednotijo njihove rezultate, s čimer bi zagotovile, da bo zdravje delavcev ustrezalo zahtevam delovnega mesta; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj bolj učinkovito spremljajo redne zdravstvene preglede in ovrednotijo njihove rezultate, s čimer bi zagotovile, da bo zdravje delavcev ustrezalo zahtevam delovnega mesta;

| 58. | poziva Komisijo, naj na tem področju pripravi zbirko dobrih praks; poudarja, da morajo države članice vzpostaviti izmenjavo dobrih praks, da bi povečale učinkovitost delavcev na delovnem mestu; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj na tem področju pripravi zbirko dobrih praks; poudarja, da morajo države članice vzpostaviti izmenjavo dobrih praks, da bi povečale učinkovitost delavcev na delovnem mestu;

| 59. | je prepričan, da bi lahko prek okvirnega programa za raziskave in inovacije države članice podprli pri raziskavah glede novih oblik tveganja in pri uvajanju novih praks za učinkovitejše izvajanje varnostnih pravil; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da bi lahko prek okvirnega programa za raziskave in inovacije države članice podprli pri raziskavah glede novih oblik tveganja in pri uvajanju novih praks za učinkovitejše izvajanje varnostnih pravil;

| 60. | meni, da bi moralo biti ocenjevanje tveganja večdisciplinarno in da bi moralo temeljiti na sodelovanju delavcev; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi moralo biti ocenjevanje tveganja večdisciplinarno in da bi moralo temeljiti na sodelovanju delavcev;

| 61. | ugotavlja, da oceno tveganja izvajajo v večini podjetij, čeprav je v manjših podjetjih in v nekaterih državah članicah obseg izvajanja manjši (22); |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da oceno tveganja izvajajo v večini podjetij, čeprav je v manjših podjetjih in v nekaterih državah članicah obseg izvajanja manjši (22);

| 62. | meni, da se tveganja ne pojavijo toliko zaradi tega, ker so mala in srednja podjetje sama po sebi manj varna, kot zaradi dejstva, da so delovni vzorci popačeni, sredstva, namenjena varnosti in zdravju pri delu, pa manjša; meni, da je treba malim in srednjim podjetjem pomagati pri vzpostavitvi politik preprečevanja tveganj; poudarja uporabnost interaktivnega orodja za oceno tveganja (OiRA) in podobnih pobud ter gospodarskih spodbud; poziva države članice, naj si izmenjujejo primere najboljše prakse; |
| --- | --- |

62.

meni, da se tveganja ne pojavijo toliko zaradi tega, ker so mala in srednja podjetje sama po sebi manj varna, kot zaradi dejstva, da so delovni vzorci popačeni, sredstva, namenjena varnosti in zdravju pri delu, pa manjša; meni, da je treba malim in srednjim podjetjem pomagati pri vzpostavitvi politik preprečevanja tveganj; poudarja uporabnost interaktivnega orodja za oceno tveganja (OiRA) in podobnih pobud ter gospodarskih spodbud; poziva države članice, naj si izmenjujejo primere najboljše prakse;

| 63. | meni, da je pomembno, da ustrezni javni organi, pristojni za izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti v državah članicah, storijo vse, da pomagajo oceniti in čim bolj zmanjšati vsa tveganja in zagotoviti ustrezno zaščito delavcev; meni, da je treba malim in srednje velikim podjetjem pomagati pri vzpostavljanju politik za preprečevanje tveganj; poudarja pozitivno vlogo pobud, kot je interaktivno orodje za oceno tveganja (OiRA), ki so preproste, brezplačne in usmerjene; meni, da bi bilo treba oceno tveganja na ravni podjetij izvajati v rednih presledkih in jo postopno prilagajati, da bi upoštevali nove okoliščine in porajajoča se tveganja; |
| --- | --- |

63.

meni, da je pomembno, da ustrezni javni organi, pristojni za izvajanje zakonodaje o zdravju in varnosti v državah članicah, storijo vse, da pomagajo oceniti in čim bolj zmanjšati vsa tveganja in zagotoviti ustrezno zaščito delavcev; meni, da je treba malim in srednje velikim podjetjem pomagati pri vzpostavljanju politik za preprečevanje tveganj; poudarja pozitivno vlogo pobud, kot je interaktivno orodje za oceno tveganja (OiRA), ki so preproste, brezplačne in usmerjene; meni, da bi bilo treba oceno tveganja na ravni podjetij izvajati v rednih presledkih in jo postopno prilagajati, da bi upoštevali nove okoliščine in porajajoča se tveganja;

| 64. | poudarja, da so kampanje informiranja in ozaveščanja nujne za opozarjanje podjetij, tudi malih in srednjih, na tveganja, in za zagotovitev, da ta podjetja izvedejo potrebne preprečevalne ukrepe; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da so kampanje informiranja in ozaveščanja nujne za opozarjanje podjetij, tudi malih in srednjih, na tveganja, in za zagotovitev, da ta podjetja izvedejo potrebne preprečevalne ukrepe;

| 65. | je zaskrbljen zaradi vpliva pogodb s podizvajalci, na primer na področju civilnih in vojaških jedrskih objektov, ter poudarja, da so vsi delodajalci, tudi podizvajalci, odgovorni za svoje zaposlene ter da morajo biti preprečevalni ukrepi namenjeni tem zaposlenim; |
| --- | --- |

65.

je zaskrbljen zaradi vpliva pogodb s podizvajalci, na primer na področju civilnih in vojaških jedrskih objektov, ter poudarja, da so vsi delodajalci, tudi podizvajalci, odgovorni za svoje zaposlene ter da morajo biti preprečevalni ukrepi namenjeni tem zaposlenim;

| 66. | meni, da potrebujejo vsi delavci, zlasti delavci s pogodbo o opravljanju začasnega dela, delavci s pogodbo o zaposlitvi s krajšim delovnim časom in pogodbeni delavci posebno in posodobljeno usposabljanje o zdravju in varnosti, da bi izboljšali raven varnosti na delovnem mestu; je zaskrbljen zaradi vse večjega števila obolenj zaradi stresa in opaža pomanjkanje izobrazbe na področju obravnave stresa na delovnem mestu; poziva k preventivnim ukrepom za vse, zlasti za mlade ljudi, z vključevanjem socialnih partnerjev, in sicer v obliki tečajev usposabljanja za obvladovanje stresa, ki bi morali obsegati socialne veščine in spretnosti, vključno z medosebno komunikacijo in sposobnostjo obravnave konfliktnih situacij, ter v obliki kampanj ozaveščanja v šolah in na delovnem mestu; spodbuja države članice, naj v ta namen bolj učinkovito izkoristijo Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

66.

meni, da potrebujejo vsi delavci, zlasti delavci s pogodbo o opravljanju začasnega dela, delavci s pogodbo o zaposlitvi s krajšim delovnim časom in pogodbeni delavci posebno in posodobljeno usposabljanje o zdravju in varnosti, da bi izboljšali raven varnosti na delovnem mestu; je zaskrbljen zaradi vse večjega števila obolenj zaradi stresa in opaža pomanjkanje izobrazbe na področju obravnave stresa na delovnem mestu; poziva k preventivnim ukrepom za vse, zlasti za mlade ljudi, z vključevanjem socialnih partnerjev, in sicer v obliki tečajev usposabljanja za obvladovanje stresa, ki bi morali obsegati socialne veščine in spretnosti, vključno z medosebno komunikacijo in sposobnostjo obravnave konfliktnih situacij, ter v obliki kampanj ozaveščanja v šolah in na delovnem mestu; spodbuja države članice, naj v ta namen bolj učinkovito izkoristijo Evropski socialni sklad;

| 67. | spodbuja države članice, naj vlagajo v socialno-delavske vede; želi, da bi bilo v zvezi s tem na ravni EU in nacionalni ravni več raziskav; |
| --- | --- |

67.

spodbuja države članice, naj vlagajo v socialno-delavske vede; želi, da bi bilo v zvezi s tem na ravni EU in nacionalni ravni več raziskav;

| 68. | poudarja, da so glavne ovire pri ozaveščanju o psihosocialnih tveganjih na delu zaznana občutljivost na temo, pomanjkanje zavedanja, pomanjkanje sredstev in strokovnega znanja ter izkušenj (23), |
| --- | --- |

68.

poudarja, da so glavne ovire pri ozaveščanju o psihosocialnih tveganjih na delu zaznana občutljivost na temo, pomanjkanje zavedanja, pomanjkanje sredstev in strokovnega znanja ter izkušenj (23),

| 69. | poziva Komisijo, naj poenostavi izvajanje evropskih zdravstvenih in varnostnih standardov v podjetjih; v zvezi s tem poudarja, da je med državami članicami potrebno sodelovanje pri raziskovanju vzrokov nesreč pri delu, pa tudi pri izmenjavi dobre prakse; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj poenostavi izvajanje evropskih zdravstvenih in varnostnih standardov v podjetjih; v zvezi s tem poudarja, da je med državami članicami potrebno sodelovanje pri raziskovanju vzrokov nesreč pri delu, pa tudi pri izmenjavi dobre prakse;

| 70. | poziva države članice, naj že na začetku usposabljanja vključijo varnost in zdravje pri delu, kasneje pa kot del vseživljenjskega učenja; meni, da bi moralo biti izobraževanje o tveganjih sestavni del nekaterih tehnoloških, znanstvenih, umetniških in športnih izobraževalnih programov, pa tudi pri izobraževanju o vodenju podjetij; spodbuja države članice, naj vključijo zdravje in varnost pri delu v univerzitetno izobraževanje, da bi se s tem seznanili prihodnji inženirji, arhitekti, poslovneži, vodilni delavci itd.; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, naj že na začetku usposabljanja vključijo varnost in zdravje pri delu, kasneje pa kot del vseživljenjskega učenja; meni, da bi moralo biti izobraževanje o tveganjih sestavni del nekaterih tehnoloških, znanstvenih, umetniških in športnih izobraževalnih programov, pa tudi pri izobraževanju o vodenju podjetij; spodbuja države članice, naj vključijo zdravje in varnost pri delu v univerzitetno izobraževanje, da bi se s tem seznanili prihodnji inženirji, arhitekti, poslovneži, vodilni delavci itd.;

| 71. | meni, da bi bilo treba za zmanjšanje stresa na delu uvesti in razviti specializirano usposabljanje o delu v stresnih razmerah, pa tudi delavnice o timskem delu in boljšem vključevanju določene skupine delavcev; |
| --- | --- |

71.

meni, da bi bilo treba za zmanjšanje stresa na delu uvesti in razviti specializirano usposabljanje o delu v stresnih razmerah, pa tudi delavnice o timskem delu in boljšem vključevanju določene skupine delavcev;

| 72. | poziva države članice, naj ocenijo kakovost usposabljanja vodilnih delavcev, zadolženih za preprečevanje tveganj, ter podpira izmenjavo najboljših praks med državami članicami; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice, naj ocenijo kakovost usposabljanja vodilnih delavcev, zadolženih za preprečevanje tveganj, ter podpira izmenjavo najboljših praks med državami članicami;

| 73. | zatrjuje, da bi bilo treba programe usposabljanja podpreti z boljšim usklajevanjem politik Unije in da bi bilo treba okrepiti obstoječe programe, namen tega pa naj bo izvajanje politike preprečevanja tveganj, ki naj temelji na lokalnih, regionalnih in nacionalnih izkušnjah; |
| --- | --- |

73.

zatrjuje, da bi bilo treba programe usposabljanja podpreti z boljšim usklajevanjem politik Unije in da bi bilo treba okrepiti obstoječe programe, namen tega pa naj bo izvajanje politike preprečevanja tveganj, ki naj temelji na lokalnih, regionalnih in nacionalnih izkušnjah;

| 74. | poudarja, da je pojavitev novih vrst zaposlitve (na primer zelenih delovnih mest) vir novih priložnosti za zaščito delavcev (24) in prilagoditev poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je pojavitev novih vrst zaposlitve (na primer zelenih delovnih mest) vir novih priložnosti za zaščito delavcev (24) in prilagoditev poklicnega usposabljanja;

| 75. | meni, da bi bilo treba za preprečevanje dolgotrajnih bolezni strogo upoštevati zakonodajo o bolniškem in materinskem dopustu, saj lahko pritisk delodajalcev v tem obdobju lahko privede do podaljšanja tega dopusta; |
| --- | --- |

75.

meni, da bi bilo treba za preprečevanje dolgotrajnih bolezni strogo upoštevati zakonodajo o bolniškem in materinskem dopustu, saj lahko pritisk delodajalcev v tem obdobju lahko privede do podaljšanja tega dopusta;

| 76. | opozarja, da je treba delovno mesto obravnavati kot okvir za podpiranje strategij EU in držav članic za preprečevanje nalezljivih in nenalezljivih bolezni ter da imajo delodajalci, delavske organizacije in drugi socialni partnerji pomembno vlogo pri spodbujanju zdravega načina življenja in zdravstvene pismenosti pri delovno aktivnem prebivalstvu; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da je treba delovno mesto obravnavati kot okvir za podpiranje strategij EU in držav članic za preprečevanje nalezljivih in nenalezljivih bolezni ter da imajo delodajalci, delavske organizacije in drugi socialni partnerji pomembno vlogo pri spodbujanju zdravega načina življenja in zdravstvene pismenosti pri delovno aktivnem prebivalstvu;

| 77. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti neenakosti na področju zdravja ter zmanjšajo razlike, povezane z delovnimi pogoji in dostopom do storitev za izboljšanje zdravja delavcev, preprečevanje in zdravje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti neenakosti na področju zdravja ter zmanjšajo razlike, povezane z delovnimi pogoji in dostopom do storitev za izboljšanje zdravja delavcev, preprečevanje in zdravje na delovnem mestu;

Ranljivi delavci in posebna tveganja

| 78. | poudarja, da so – poleg delavcev, ki opravljajo naporno delo – migranti, mladi, starejši, ženske v rodni dobi, invalidi, pripadniki narodnostnih manjšin, nižje kvalificirani delavci, priložnostni delavci, delavci z negotovimi delovnimi pogoji in dolgotrajno brezposelni, ki se vračajo na trg dela, najbolj izpostavljeni tveganjem; poudarja, da bi bilo treba uvesti spodbude za bolj učinkovito izvajanje pravil o zdravju in varnosti pri delu, zlasti za naštete skupine; meni, da bi bilo treba pred zaposlitvijo teh delavcev po potrebi ponuditi posebno predhodno usposabljanje; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da so – poleg delavcev, ki opravljajo naporno delo – migranti, mladi, starejši, ženske v rodni dobi, invalidi, pripadniki narodnostnih manjšin, nižje kvalificirani delavci, priložnostni delavci, delavci z negotovimi delovnimi pogoji in dolgotrajno brezposelni, ki se vračajo na trg dela, najbolj izpostavljeni tveganjem; poudarja, da bi bilo treba uvesti spodbude za bolj učinkovito izvajanje pravil o zdravju in varnosti pri delu, zlasti za naštete skupine; meni, da bi bilo treba pred zaposlitvijo teh delavcev po potrebi ponuditi posebno predhodno usposabljanje;

| 79. | ugotavlja, da mladi delavci, stari od 15 do 24 let, še posebej tvegajo poškodbe (25), dolgoročne posledice bolezni ali poškodbe v rani mladosti pa so lahko hude; poudarja tudi, da je treba vprašanje zdravja in varnosti pri delu nujno vključiti v obstoječe programe EU, na primer „Mladi in mobilnost“; |
| --- | --- |

79.

ugotavlja, da mladi delavci, stari od 15 do 24 let, še posebej tvegajo poškodbe (25), dolgoročne posledice bolezni ali poškodbe v rani mladosti pa so lahko hude; poudarja tudi, da je treba vprašanje zdravja in varnosti pri delu nujno vključiti v obstoječe programe EU, na primer „Mladi in mobilnost“;

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo proces demografskih sprememb, in sicer z boljšo prilagoditvijo ukrepov za zdravje in varnost na delu potrebam starejših delavcev; poudarja pozitivne učinke vseživljenjskega učenja na ohranjanje delovne motivacije ter ukrepov, ki upoštevajo upadanje telesnih moči, na primer ergonomske ureditve delovnega mesta; poudarja, da bi bilo konstruktivno, če bi socialni partnerji dosegli okvirni sporazum o tem; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo proces demografskih sprememb, in sicer z boljšo prilagoditvijo ukrepov za zdravje in varnost na delu potrebam starejših delavcev; poudarja pozitivne učinke vseživljenjskega učenja na ohranjanje delovne motivacije ter ukrepov, ki upoštevajo upadanje telesnih moči, na primer ergonomske ureditve delovnega mesta; poudarja, da bi bilo konstruktivno, če bi socialni partnerji dosegli okvirni sporazum o tem;

| 81. | meni, da nekvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih delavcev ne bi smeli zaposliti brez potrebnega predhodnega usposabljanja o poklicnem zdravju in varnostnih tveganjih; |
| --- | --- |

81.

meni, da nekvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih delavcev ne bi smeli zaposliti brez potrebnega predhodnega usposabljanja o poklicnem zdravju in varnostnih tveganjih;

| 82. | je zaskrbljen zaradi povečanja netipičnih delovnih dogovorov, na primer dela s skrajšanim delovnim časom, dela na daljavo, deljenega delovnega časa, nedeljskega dela in nočnega dela, kadar so ti delovni dogovori vsiljeni; poziva k strokovni oceni tveganja, ki ga ti vsiljeni načini dela in opravljanje več služb hkrati povzročajo zlasti ženskam, vendar ugotavlja, da so za delavce taki dogovori, kadar se zanje odločajo prostovoljno, lahko dobrodošli; |
| --- | --- |

82.

je zaskrbljen zaradi povečanja netipičnih delovnih dogovorov, na primer dela s skrajšanim delovnim časom, dela na daljavo, deljenega delovnega časa, nedeljskega dela in nočnega dela, kadar so ti delovni dogovori vsiljeni; poziva k strokovni oceni tveganja, ki ga ti vsiljeni načini dela in opravljanje več služb hkrati povzročajo zlasti ženskam, vendar ugotavlja, da so za delavce taki dogovori, kadar se zanje odločajo prostovoljno, lahko dobrodošli;

| 83. | obžaluje pomanjkanje pobud, ki bi skušale izboljšati položaj samozaposlenih delavcev, delavcev za določen čas, delavcev, ki delajo na domu, in delavcev za krajši čas, ker imajo tudi oni pravico, da se spoštujeta njihovo zdravje in varnost pri delu; |
| --- | --- |

83.

obžaluje pomanjkanje pobud, ki bi skušale izboljšati položaj samozaposlenih delavcev, delavcev za določen čas, delavcev, ki delajo na domu, in delavcev za krajši čas, ker imajo tudi oni pravico, da se spoštujeta njihovo zdravje in varnost pri delu;

| 84. | opozarja, da so oblike začasne zaposlitve zelo razširjene v sektorjih, kot sta gradbeništvo in kmetijstvo, kjer prihaja do številnih delovnih nesreč in poklicnih bolezni, ter v storitvenem sektorju, glede katerih so podatki omejeni (26); |
| --- | --- |

84.

opozarja, da so oblike začasne zaposlitve zelo razširjene v sektorjih, kot sta gradbeništvo in kmetijstvo, kjer prihaja do številnih delovnih nesreč in poklicnih bolezni, ter v storitvenem sektorju, glede katerih so podatki omejeni (26);

| 85. | meni, da bi ukrepi za spodbujanje dela s skrajšanim delovnim časom za starejše delavce lahko zagotovili postopen prehod v pokoj in izboljšali dobro počutje in sposobnosti starejših delavcev; |
| --- | --- |

85.

meni, da bi ukrepi za spodbujanje dela s skrajšanim delovnim časom za starejše delavce lahko zagotovili postopen prehod v pokoj in izboljšali dobro počutje in sposobnosti starejših delavcev;

| 86. | ponavlja priporočilo iz evropskega poročila Zdravje ob prestrukturiranju podjetij, naj imajo delavci za določen čas in zaposleni v podjetjih enako pravico do skrbi za zdravje pri delu, kadar je njihovo delo dolgoročno in poteka pod vodstvom glavnega delodajalca; |
| --- | --- |

86.

ponavlja priporočilo iz evropskega poročila Zdravje ob prestrukturiranju podjetij, naj imajo delavci za določen čas in zaposleni v podjetjih enako pravico do skrbi za zdravje pri delu, kadar je njihovo delo dolgoročno in poteka pod vodstvom glavnega delodajalca;

| 87. | poudarja, da poklicna tveganja, tako psihosocialna kot fizična (zlasti kostno-mišična obolenja), moške in ženske različno prizadenejo; obenem opozarja, da je mogoče vzpostaviti povezavo med negotovimi pogodbami o zaposlitvi, zlasti za začasno delo in delo s krajšim delovnim časom, in povečanjem fizičnih in psihosocialnih poklicnih tveganj; zato poziva države članice, naj v svoji nacionalni strategiji upoštevajo razsežnost spola in tveganja, povezana z različnimi pogodbami o zaposlitvi; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da poklicna tveganja, tako psihosocialna kot fizična (zlasti kostno-mišična obolenja), moške in ženske različno prizadenejo; obenem opozarja, da je mogoče vzpostaviti povezavo med negotovimi pogodbami o zaposlitvi, zlasti za začasno delo in delo s krajšim delovnim časom, in povečanjem fizičnih in psihosocialnih poklicnih tveganj; zato poziva države članice, naj v svoji nacionalni strategiji upoštevajo razsežnost spola in tveganja, povezana z različnimi pogodbami o zaposlitvi;

| 88. | izraža zaskrbljenost nad ocenami praga tveganja, ki so mu pri delu izpostavljene nosečnice; priporoča poglobljeno študijo posledic izpostavljenosti nosečnic določenim delovnim pogojem (kot so izpostavljenost kemikalijam, ionizirajočemu sevanju, elektromagnetnemu polju, stresu, prekomerni vročini, dviganju pretežkih bremen itd.); s tem v zvezi poziva k preučevanju povezav med mrtvorojenostjo, zapleti pri porodu, zdravstvenimi težavami pri novorojenčkih in delovnimi pogoji, ki lahko pomenijo tveganje za nosečnice; |
| --- | --- |

88.

izraža zaskrbljenost nad ocenami praga tveganja, ki so mu pri delu izpostavljene nosečnice; priporoča poglobljeno študijo posledic izpostavljenosti nosečnic določenim delovnim pogojem (kot so izpostavljenost kemikalijam, ionizirajočemu sevanju, elektromagnetnemu polju, stresu, prekomerni vročini, dviganju pretežkih bremen itd.); s tem v zvezi poziva k preučevanju povezav med mrtvorojenostjo, zapleti pri porodu, zdravstvenimi težavami pri novorojenčkih in delovnimi pogoji, ki lahko pomenijo tveganje za nosečnice;

| 89. | zahteva oceno učinka možnih tveganj zaradi novih tehnologij, škodljivih snovi in dejavnikov tveganja, vključno z organizacijo dela na delovnem mestu; meni, da bi več raziskav, izmenjav znanja in praktične uporabe rezultatov pripomoglo k boljšemu ugotavljanju in ocenjevanju potencialnih novih tveganj; poziva k zakonodajnim ukrepom za zagotovitev, da bodo nanomateriali v celoti zajeti v veljavnih evropskih predpisih o zdravju in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

89.

zahteva oceno učinka možnih tveganj zaradi novih tehnologij, škodljivih snovi in dejavnikov tveganja, vključno z organizacijo dela na delovnem mestu; meni, da bi več raziskav, izmenjav znanja in praktične uporabe rezultatov pripomoglo k boljšemu ugotavljanju in ocenjevanju potencialnih novih tveganj; poziva k zakonodajnim ukrepom za zagotovitev, da bodo nanomateriali v celoti zajeti v veljavnih evropskih predpisih o zdravju in varnosti pri delu;

| 90. | meni, da predolg delovni čas in prekratka obdobja počitka ter pričakovanje nesorazmernih rezultatov bistveno prispevajo k povečanju števila nesreč na delovnem mestu in poklicnih bolezni; poudarja, da ta pravila kršijo temeljna načela zdravja in varnosti pri delu; poziva k ustreznemu ravnovesju med poklicnim in družinskim življenjem; poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2003/88/ES; |
| --- | --- |

90.

meni, da predolg delovni čas in prekratka obdobja počitka ter pričakovanje nesorazmernih rezultatov bistveno prispevajo k povečanju števila nesreč na delovnem mestu in poklicnih bolezni; poudarja, da ta pravila kršijo temeljna načela zdravja in varnosti pri delu; poziva k ustreznemu ravnovesju med poklicnim in družinskim življenjem; poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2003/88/ES;

| 91. | meni, da bi bila nujno potrebna dokončna znanstvena ocena učinkov nedeljskega dela na zdravje delavcev; meni, da bi morala Komisija v doglednem času naročiti nevtralno študijo, v kateri bi preverili dosedanje rezultate in prišli do dokončnih strokovnih ugotovitev; |
| --- | --- |

91.

meni, da bi bila nujno potrebna dokončna znanstvena ocena učinkov nedeljskega dela na zdravje delavcev; meni, da bi morala Komisija v doglednem času naročiti nevtralno študijo, v kateri bi preverili dosedanje rezultate in prišli do dokončnih strokovnih ugotovitev;

| 92. | obžaluje, da na evropski ravni ni skupne in enotne opredelitve moralnega nadlegovanja; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo učinkovite nacionalne strategije za boj proti nasilju na delovnem mestu, temelječe na opredelitvi moralnega nadlegovanja, ki bo skupna vsem sedemindvajsetim državam članicam; |
| --- | --- |

92.

obžaluje, da na evropski ravni ni skupne in enotne opredelitve moralnega nadlegovanja; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo učinkovite nacionalne strategije za boj proti nasilju na delovnem mestu, temelječe na opredelitvi moralnega nadlegovanja, ki bo skupna vsem sedemindvajsetim državam članicam;

| 93. | meni, da je stres, ki ga pogosto povzroči ustrahovanje na delovnem mestu, dejavnik, ki pospešuje kostno-mišična obolenja in psihosocialna tveganja, zato bi morala Komisija te dejavnike poglobljeno obdelati v študiji; |
| --- | --- |

93.

meni, da je stres, ki ga pogosto povzroči ustrahovanje na delovnem mestu, dejavnik, ki pospešuje kostno-mišična obolenja in psihosocialna tveganja, zato bi morala Komisija te dejavnike poglobljeno obdelati v študiji;

| 94. | izraža upanje, da bo prihodnji zakonodajni predlog o kostno-mišičnih obolenjih zajemal vse delavce; |
| --- | --- |

94.

izraža upanje, da bo prihodnji zakonodajni predlog o kostno-mišičnih obolenjih zajemal vse delavce;

| 95. | podpira zakonodajno pobudo za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu na delovnem mestu, saj trenutno ni zagotovljena celovita zaščita; |
| --- | --- |

95.

podpira zakonodajno pobudo za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu na delovnem mestu, saj trenutno ni zagotovljena celovita zaščita;

| 96. | poziva Komisijo, naj v letu 2012 predstavi Parlamentu in Svetu predlog, s katerim bo poskušala doseči prepoved kajenja na celotnem območju delovnega mesta, vključno v notranjosti gostinskih obratov, v vseh sredstvih javnega prevoza in v vseh zaprtih javnih stavbah v EU; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj v letu 2012 predstavi Parlamentu in Svetu predlog, s katerim bo poskušala doseči prepoved kajenja na celotnem območju delovnega mesta, vključno v notranjosti gostinskih obratov, v vseh sredstvih javnega prevoza in v vseh zaprtih javnih stavbah v EU;

| 97. | poziva Komisijo, naj začne široko razpravo z evropskimi socialnimi partnerji o seznamu poklicnih bolezni, ki naj temelji na temeljitih strokovnih in zdravstvenih analizah glavnih doslej priznanih nevarnih področij (zlasti duševnih motenj in azbesta); poziva Komisijo, naj temeljito oceni morebitne koristi za zdravje delavcev, ki bi jih imela posodobitev in obvezno izvajanje priporočila 2003/670/ES o evropskem seznamu poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj začne široko razpravo z evropskimi socialnimi partnerji o seznamu poklicnih bolezni, ki naj temelji na temeljitih strokovnih in zdravstvenih analizah glavnih doslej priznanih nevarnih področij (zlasti duševnih motenj in azbesta); poziva Komisijo, naj temeljito oceni morebitne koristi za zdravje delavcev, ki bi jih imela posodobitev in obvezno izvajanje priporočila 2003/670/ES o evropskem seznamu poklicnih bolezni;

| 98. | meni, da so potrebne nadaljnje raziskave, da bi ugotovili učinke določenih poklicev na zdravje, vključno v dolgoročnem obdobju, da bi, kadar je le mogoče, preprečili primere, ko bolezen nastopi po koncu delovne dobe; meni, da bi bilo treba pri določanju poklicev, ki zahtevajo več raziskav z vidika zdravja in varnosti, upoštevati najnujnejše prednostne naloge socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

98.

meni, da so potrebne nadaljnje raziskave, da bi ugotovili učinke določenih poklicev na zdravje, vključno v dolgoročnem obdobju, da bi, kadar je le mogoče, preprečili primere, ko bolezen nastopi po koncu delovne dobe; meni, da bi bilo treba pri določanju poklicev, ki zahtevajo več raziskav z vidika zdravja in varnosti, upoštevati najnujnejše prednostne naloge socialnih partnerjev;

| 99. | poziva Komisijo, naj v primeru, da bodo nove študije ali stroka dokazale, da imajo nekateri poklici visoko tveganje za zdravje in varnost, nemudoma sprejme ustrezne ukrepe za zaščito varnosti in zdravja delavcev; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj v primeru, da bodo nove študije ali stroka dokazale, da imajo nekateri poklici visoko tveganje za zdravje in varnost, nemudoma sprejme ustrezne ukrepe za zaščito varnosti in zdravja delavcev;

| 100. | meni, da sta rehabilitacija in vrnitev na delovno mesto po bolezni ali nesreči bistveni in bi ju bilo zato treba spodbujati; |
| --- | --- |

100.

meni, da sta rehabilitacija in vrnitev na delovno mesto po bolezni ali nesreči bistveni in bi ju bilo zato treba spodbujati;

| 101. | poziva države članice, naj v svojo zakonodajo čim prej prenesejo Direktivo 2010/32/EU o zaščiti zdravstvenih delavcev pred poškodbami z ostrimi pripomočki, bolnikom in zdravstvenim delavcem, izpostavljenim okužbam, povezanim z zdravstveno dejavnostjo, pa zagotovijo najvišjo raven zaščite; |
| --- | --- |

101.

poziva države članice, naj v svojo zakonodajo čim prej prenesejo Direktivo 2010/32/EU o zaščiti zdravstvenih delavcev pred poškodbami z ostrimi pripomočki, bolnikom in zdravstvenim delavcem, izpostavljenim okužbam, povezanim z zdravstveno dejavnostjo, pa zagotovijo najvišjo raven zaščite;

| 102. | je zaskrbljen zaradi nespremenljivega števila rakavih obolenj, povezanih s poklicnimi dejavnostmi; obžaluje, da so številni delavci še vedno izpostavljeni nevarnostim zaradi azbesta, zlasti v sektorju vzdrževanja in sanacije; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi pobudo o azbestu in med drugim organizira predstavitev, kako se spoprijeti z ogromnimi težavami na področju zdravja in varnosti pri delu, povezanimi z obstoječim azbestom v stavbah in drugih konstrukcijah, kot so ladje, vlaki in stroji; države članice tudi poziva, naj napredujejo pri postopnem odpravljanju azbesta, na primer z evidentiranjem azbesta v stavbah in zagotovitvijo njegove varne odstranitve; |
| --- | --- |

102.

je zaskrbljen zaradi nespremenljivega števila rakavih obolenj, povezanih s poklicnimi dejavnostmi; obžaluje, da so številni delavci še vedno izpostavljeni nevarnostim zaradi azbesta, zlasti v sektorju vzdrževanja in sanacije; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi pobudo o azbestu in med drugim organizira predstavitev, kako se spoprijeti z ogromnimi težavami na področju zdravja in varnosti pri delu, povezanimi z obstoječim azbestom v stavbah in drugih konstrukcijah, kot so ladje, vlaki in stroji; države članice tudi poziva, naj napredujejo pri postopnem odpravljanju azbesta, na primer z evidentiranjem azbesta v stavbah in zagotovitvijo njegove varne odstranitve;

| 103. | poudarja dodano vrednost, ki jo prinaša politika Unije o kemikalijah, in možnosti za izboljšanje, ki bi jih bilo treba izkoristiti za preprečevanje z delom povezanih rakavih obolenj; |
| --- | --- |

103.

poudarja dodano vrednost, ki jo prinaša politika Unije o kemikalijah, in možnosti za izboljšanje, ki bi jih bilo treba izkoristiti za preprečevanje z delom povezanih rakavih obolenj;

| 104. | poudarja, da tveganje, ki izhaja iz rakotvornih snovi, prizadene predvsem delavce v industrijskih, obrtnih in kmetijskih panogah, skupaj z ženskami v storitvenem sektorju, ki so jim ponovljeno izpostavljene (27); zahteva, da se opravi ocena učinka izpostavljenosti kemikalijam delavcev v kmetijstvu; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da tveganje, ki izhaja iz rakotvornih snovi, prizadene predvsem delavce v industrijskih, obrtnih in kmetijskih panogah, skupaj z ženskami v storitvenem sektorju, ki so jim ponovljeno izpostavljene (27); zahteva, da se opravi ocena učinka izpostavljenosti kemikalijam delavcev v kmetijstvu;

| 105. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje uredbe REACH in zlasti zamenjavo najbolj zaskrbljujočih kemikalij; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje uredbe REACH in zlasti zamenjavo najbolj zaskrbljujočih kemikalij;

| 106. | meni, da bi se morala nova strategija Unije za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2013–2020 osredotočiti na uporabo potenciala uredbe REACH za izboljšanje zaščite delavcev pred kemijskimi nevarnostmi, in da bi bilo treba obnoviti prizadevanja za preprečevanje bolezni, povezanih z delom, ter izboljšati kakovost življenja delavcev na delovnem mestu, okrepiti pristojnosti delovnih inšpektorjev za nadzor in sodni pregon ter udeležbo delavcev pri oblikovanju, spremljanju in izvajanju preprečevalnih politik, izboljšati prepoznavanje poklicnih bolezni in obravnavati prožnost, negotovost, podizvajalstvo itd. kot ovire na poti do dejanskega preprečevanja tveganj; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi se morala nova strategija Unije za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2013–2020 osredotočiti na uporabo potenciala uredbe REACH za izboljšanje zaščite delavcev pred kemijskimi nevarnostmi, in da bi bilo treba obnoviti prizadevanja za preprečevanje bolezni, povezanih z delom, ter izboljšati kakovost življenja delavcev na delovnem mestu, okrepiti pristojnosti delovnih inšpektorjev za nadzor in sodni pregon ter udeležbo delavcev pri oblikovanju, spremljanju in izvajanju preprečevalnih politik, izboljšati prepoznavanje poklicnih bolezni in obravnavati prožnost, negotovost, podizvajalstvo itd. kot ovire na poti do dejanskega preprečevanja tveganj;

| 107. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi predlog revizije Direktive 2004/37/ES o rakotvornih in mutagenih snoveh pred koncem leta 2012, da se dopolni z reprotoksičnimi snovmi in snovmi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost iz uredbe REACH, in okrepi uporabo načela substitucije; želi, da se ustvari povezava z reproduktivnim zdravjem; |
| --- | --- |

107.

poziva Evropsko komisijo, naj pripravi predlog revizije Direktive 2004/37/ES o rakotvornih in mutagenih snoveh pred koncem leta 2012, da se dopolni z reprotoksičnimi snovmi in snovmi, ki zbujajo veliko zaskrbljenost iz uredbe REACH, in okrepi uporabo načela substitucije; želi, da se ustvari povezava z reproduktivnim zdravjem;

| 108. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih zakonodajnih določbah glede zdravja in varnosti pri delu ter tam, kjer je to mogoče, spodbuja k uporabi tehnologij, ki zmanjšujejo tveganje nevarnih snovi pri nesrečah pri delu, in s tem k nadomeščanju, kjer je le mogoče, uporabe kemikalij ali radioaktivnih snovi; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih zakonodajnih določbah glede zdravja in varnosti pri delu ter tam, kjer je to mogoče, spodbuja k uporabi tehnologij, ki zmanjšujejo tveganje nevarnih snovi pri nesrečah pri delu, in s tem k nadomeščanju, kjer je le mogoče, uporabe kemikalij ali radioaktivnih snovi;

| 109. | poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe za večjo prilagoditev delovnih razmer potrebam tistih, ki so oboleli za rakom ali imajo katero drugo, z delom povezano ali kronično bolezen; |
| --- | --- |

109.

poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe za večjo prilagoditev delovnih razmer potrebam tistih, ki so oboleli za rakom ali imajo katero drugo, z delom povezano ali kronično bolezen;

| 110. | Komisijo ponovno poziva, naj pri preučevanju možnosti za poenostavitev zakonodaje ne ogrozi ravni zaščite, ki je bila dosežena v evropskih direktivah o zdravju in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

110.

Komisijo ponovno poziva, naj pri preučevanju možnosti za poenostavitev zakonodaje ne ogrozi ravni zaščite, ki je bila dosežena v evropskih direktivah o zdravju in varnosti pri delu;

*

* *

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

111.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

(2)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(3)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

(4)  UL L 165, 27.6.2007, str. 21.

(5)  UL L 134, 1.6.2010, str. 66.

(6)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 400.

(7)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 754.

(8)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(9)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 14.

(10)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 176.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0332.

(12)  UL C 77 E, 28.3.2002, str. 138.

(13)  Avstralska vlada: The Cost of Work-Related Injury and Illness for Australian Employers, Workers and the Community (Strošek delovnih nesreč in poklicnih bolezni za avstralske delodajalce, delavce in skupnost). Avstralski svet za varnost in nadomestila, Avstralska zveza, str. 41, marec 2009.

(14)  Evropska agencija za zdravje in varnost pri delu (EU-OSHA), Mladi delavci – dejstva in številke (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) in s tem povezana predstavitev (http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/70), 2007; Dejstva in številke – kostno-mišična obolenja, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view); Dejstva in številke – prometni sektor, 2011.

(15)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER) iz leta 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/en/front-page/document_view?set_language=en.

(16)  Eurofound: Delovne razmere starajočih se delavcev.

(17)  Hämäläinen P, Saarela KL, Takala J: Global trend according to estimated number of occupational accidents and fatal work-related diseases at region and country level (Svetovni trend glede na ocenjeno število delovnih nesreč in poklicnih bolezni s smrtnim izidom na regionalni in državni ravni). Zbornik raziskav o varnosti 40 (2009). 125–139. Elsevier B.V.

(18)  Mednarodna organiazcija dela, 2005, ocena za EU27; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.

(19)  Tveganja na področju zdravja in varnosti pri delu za najranljivejše delavce, Tematski sektor A v Evropskem parlamentu, Ekonomska in znanstvena politika, 2011, str. 40.

(20)  Evropska agencija za varnosti pri delu in Svetovni gospodarski forum 2011.

(21)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER).

(22)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER).

(23)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER).

(24)  Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Predvidena nova in nastajajoča tveganja za zdravje in varnost pri delu, povezana z novimi tehnologijami na zelenih delovnih mestih, prva faza: (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-drivers-change_TERO11001ENN/view) in druga faza (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-key-technologies/view; ter NIOSH http://www.cdc.gov/niosh/topics/PtD/greenjobs.html).

(25)  Verjans M., de Broeck V., Eckelaert L., OSH in figures: varnost in zdravje pri delu v številkah Mladi delavci, dejstva in številke, Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu, poročilo Evropskega observatorija tveganj, Luksemburg, 2007, str. 133.

(26)  Zdravje in varnost pri delu v Evropi (1999-2007) – statistični prikaz (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-31-09-290/EN/KS-31-09-290-EN.PDF); Vzroki in okoliščine nesreč pri delu v EU, Evropska komisija 2008, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-SF-09-063.

(27)  ETUI, 2010, http://hesa.etui-rehs.org/uk/publications/pub54.htm.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/117

---

Četrtek, 15. december 2011Azerbajdžan, predvsem zadeva Rafika Tagija

P7_TA(2011)0590

Resolucija Evropskega parlamenta 15. decembra 2011 o Azerbajdžanu, predvsem zadevi Rafika Tagija

2013/C 168 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov z drugega vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo dne 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z drugega vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, ki je potekalo dne 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med ES in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 12. oktobra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 12. oktobra 2011,

| — | ob upoštevanju sklepov z dvanajstega srečanja odbora za sodelovanje EU in Azerbajdžana, ki je potekalo dne 25. novembra 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z dvanajstega srečanja odbora za sodelovanje EU in Azerbajdžana, ki je potekalo dne 25. novembra 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je 23. novembra 2011 v Bakuju za posledicami poškodb zaradi brutalnega napada z nožem, ki se je zgodil štiri dni pred tem, umrl Rafik Tagi, ugleden azerbajdžanski pisec in novinar; |
| --- | --- |

A.

ker je 23. novembra 2011 v Bakuju za posledicami poškodb zaradi brutalnega napada z nožem, ki se je zgodil štiri dni pred tem, umrl Rafik Tagi, ugleden azerbajdžanski pisec in novinar;

| B. | ker je azerbajdžanska vlada sprožila kazensko preiskavo o tem napadu; |
| --- | --- |

B.

ker je azerbajdžanska vlada sprožila kazensko preiskavo o tem napadu;

| C. | ker naj bi Rafik Tagi tedne pred napadom prejemal smrtne grožnje, domnevno kot maščevanje zaradi objave članka na spletnem mestu Radia Azadlik (Svoboda) 10. novembra 2011, v katerem je kritiziral sedanjo iransko vlado; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi Rafik Tagi tedne pred napadom prejemal smrtne grožnje, domnevno kot maščevanje zaradi objave članka na spletnem mestu Radia Azadlik (Svoboda) 10. novembra 2011, v katerem je kritiziral sedanjo iransko vlado;

| D. | ker je Rafik Tagi prestal zaporno kazen, na katero je bil obsojen maja 2007 na podlagi obtožnice o spodbujanju verskega sovraštva v članku, objavljenem v tedniku Sanat, v katerem je zapisal, da islamske vrednote Azerbajdžanu onemogočajo povezovanje v evropskih strukturah in ovirajo demokratični proces v državi; |
| --- | --- |

D.

ker je Rafik Tagi prestal zaporno kazen, na katero je bil obsojen maja 2007 na podlagi obtožnice o spodbujanju verskega sovraštva v članku, objavljenem v tedniku Sanat, v katerem je zapisal, da islamske vrednote Azerbajdžanu onemogočajo povezovanje v evropskih strukturah in ovirajo demokratični proces v državi;

| E. | ker je iranski duhovni vodja, veliki ajatola Fazel Lankarani, po objavi omenjenega članka izdal fatvo, v kateri je pozval k uboju Rafika Tagija in Samirja Sadagatogluja, urednika tednika Sanat; |
| --- | --- |

E.

ker je iranski duhovni vodja, veliki ajatola Fazel Lankarani, po objavi omenjenega članka izdal fatvo, v kateri je pozval k uboju Rafika Tagija in Samirja Sadagatogluja, urednika tednika Sanat;

| F. | ker iranske oblasti te fatve niso nikoli obsodile, čeprav gre za ščuvanje k umoru, in niso izjavile, je treba pred sodišče privesti vse osebe, osumljene ščuvanja, načrtovanja, izvedbe ali sodelovanja pri napadih na Rafika Tagija ali Samirja Sadagatogluja; |
| --- | --- |

F.

ker iranske oblasti te fatve niso nikoli obsodile, čeprav gre za ščuvanje k umoru, in niso izjavile, je treba pred sodišče privesti vse osebe, osumljene ščuvanja, načrtovanja, izvedbe ali sodelovanja pri napadih na Rafika Tagija ali Samirja Sadagatogluja;

| G. | ker je svet Združenih narodov za človekove pravice, ki spremlja izvajanje Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega pogodbenica je tudi Iran, nedavno izrazil zaskrbljenost zaradi člena 226 iranskega kazenskega zakonika, ki določa, da storitvi umora sledi maščevanje, če si umorjena oseba ne zasluži smrti v skladu z islamskim pravom; ker se s fatvo upraviči, da si posameznik zasluži smrt; |
| --- | --- |

G.

ker je svet Združenih narodov za človekove pravice, ki spremlja izvajanje Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega pogodbenica je tudi Iran, nedavno izrazil zaskrbljenost zaradi člena 226 iranskega kazenskega zakonika, ki določa, da storitvi umora sledi maščevanje, če si umorjena oseba ne zasluži smrti v skladu z islamskim pravom; ker se s fatvo upraviči, da si posameznik zasluži smrt;

| H. | ker azerbajdžanske oblasti niso nikoli odločno obsodile fatve in javnih smrtnih groženj, ki jih je Tagi prejel med sojenjem zaradi razžalitve vere leta 2007; ker je javna televizija celo o njegovi smrti poročala zelo malo in oblasti še vedno niso javno obsodile njegovega umora; |
| --- | --- |

H.

ker azerbajdžanske oblasti niso nikoli odločno obsodile fatve in javnih smrtnih groženj, ki jih je Tagi prejel med sojenjem zaradi razžalitve vere leta 2007; ker je javna televizija celo o njegovi smrti poročala zelo malo in oblasti še vedno niso javno obsodile njegovega umora;

| I. | ker so azerbajdžanske oblasti raziskale le malo napadov proti novinarjem, s čimer so močno prispevale k ozračju strahu in nekaznovanja, ki se zadnja leta širi po medijskem prostoru; |
| --- | --- |

I.

ker so azerbajdžanske oblasti raziskale le malo napadov proti novinarjem, s čimer so močno prispevale k ozračju strahu in nekaznovanja, ki se zadnja leta širi po medijskem prostoru;

| J. | ker Azerbajdžan aktivno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud; |
| --- | --- |

J.

ker Azerbajdžan aktivno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud;

| K. | ker bo Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov v obdobju 2012–2013 in se je zavzel, da bo podprl vrednote, izražene v listini Združenih narodov o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

K.

ker bo Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov v obdobju 2012–2013 in se je zavzel, da bo podprl vrednote, izražene v listini Združenih narodov o človekovih pravicah;

| L. | ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

L.

ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| M. | ker se je Azerbajdžan kot član Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpisnik akcijskega načrta evropske sosedske politike in skupne izjave praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu zavezal spoštovanju človekovih pravic, ki sodijo med temeljne evropske vrednote; |
| --- | --- |

M.

ker se je Azerbajdžan kot član Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpisnik akcijskega načrta evropske sosedske politike in skupne izjave praškega srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu zavezal spoštovanju človekovih pravic, ki sodijo med temeljne evropske vrednote;

| 1. | odločno obsoja umor Rafika Tagija in izraža zaskrbljenost glede varnosti Samirja Sadagatogluja; izraža razočaranje, ker azerbajdžanske oblasti niso odločno obsodile umora Tagija in javnosti niso obvestile o poteku preiskave o okoliščinah njegove smrti; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja umor Rafika Tagija in izraža zaskrbljenost glede varnosti Samirja Sadagatogluja; izraža razočaranje, ker azerbajdžanske oblasti niso odločno obsodile umora Tagija in javnosti niso obvestile o poteku preiskave o okoliščinah njegove smrti;

| 2. | pozdravlja odločitev azerbajdžanske vlade, da ustanovi posebno delovno skupino, ki bo opravila preiskavo o omenjenem umoru; poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo preiskava temeljita in učinkovita ter da bodo storilci preganjani in privedeni pred sodišče v skladu z mednarodnimi standardi o poštenem sojenju; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odločitev azerbajdžanske vlade, da ustanovi posebno delovno skupino, ki bo opravila preiskavo o omenjenem umoru; poziva azerbajdžanske oblasti, naj zagotovijo, da bo preiskava temeljita in učinkovita ter da bodo storilci preganjani in privedeni pred sodišče v skladu z mednarodnimi standardi o poštenem sojenju;

| 3. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zaščitile življenje in zavarovale Samirja Sadagatogluja; |
| --- | --- |

3.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zaščitile življenje in zavarovale Samirja Sadagatogluja;

| 4. | opozarja, da Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah zagotavlja svobodo misli in izražanja, tudi kritiziranja verskih in ideoloških sistemov; poudarja, da je pravica do svobodnega govora, tako v spletu kot sicer, bistvena za svobodno in demokratično družbo ter za varstvo in spodbujanje drugih pravic; azerbajdžanske oblasti poziva, naj se vzdržijo kršitve kazenskega prava, da bi onemogočile svobodno razpravo o veri; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah zagotavlja svobodo misli in izražanja, tudi kritiziranja verskih in ideoloških sistemov; poudarja, da je pravica do svobodnega govora, tako v spletu kot sicer, bistvena za svobodno in demokratično družbo ter za varstvo in spodbujanje drugih pravic; azerbajdžanske oblasti poziva, naj se vzdržijo kršitve kazenskega prava, da bi onemogočile svobodno razpravo o veri;

| 5. | ponovno poudarja, da so neomejen dostop do informacij in obveščanja ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice, nujne za zagotavljanje človekovih pravic, kot sta svoboda izražanja in dostop do informacij, pa tudi za preglednost in odgovornost v javnem življenju; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da so neomejen dostop do informacij in obveščanja ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice, nujne za zagotavljanje človekovih pravic, kot sta svoboda izražanja in dostop do informacij, pa tudi za preglednost in odgovornost v javnem življenju;

| 6. | poudarja, da so grožnje in ščuvanje k nasilju proti posameznikom, ki izražajo mnenja, ki jih nekateri pripadniki verskih in ideoloških sistemov označijo za žaljive, povsem nesprejemljive, da je treba odgovorne za takšne grožnje in ščuvanje sodno preganjati ter da je treba v celoti zagotavljati svobodo izražanja in varnost posameznikov, ki so tarča groženj; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so grožnje in ščuvanje k nasilju proti posameznikom, ki izražajo mnenja, ki jih nekateri pripadniki verskih in ideoloških sistemov označijo za žaljive, povsem nesprejemljive, da je treba odgovorne za takšne grožnje in ščuvanje sodno preganjati ter da je treba v celoti zagotavljati svobodo izražanja in varnost posameznikov, ki so tarča groženj;

| 7. | odločno poziva iranske oblasti, naj iz prenovljenega kazenskega zakonika, o katerem pravkar razpravlja iranski parlament, odstranijo izraz „zaslužiti si smrt“; je globoko zaskrbljen, da bi lahko fatve, ki pozivajo k uboju posameznikov, pred iranskimi sodišči služile kot obramba obtoženih umora, češ da si je žrtev smrt zaslužila; odločno poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da se osebe, osumljene ščuvanja, načrtovanja, izvedbe ali sodelovanja pri umoru, ki se zgodi bodisi v Iranu bodisi drugod, privedejo pred sodišče in se jim dosledno sodi v skladu z mednarodnimi standardi o poštenem sojenju; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva iranske oblasti, naj iz prenovljenega kazenskega zakonika, o katerem pravkar razpravlja iranski parlament, odstranijo izraz „zaslužiti si smrt“; je globoko zaskrbljen, da bi lahko fatve, ki pozivajo k uboju posameznikov, pred iranskimi sodišči služile kot obramba obtoženih umora, češ da si je žrtev smrt zaslužila; odločno poziva iranske oblasti, naj zagotovijo, da se osebe, osumljene ščuvanja, načrtovanja, izvedbe ali sodelovanja pri umoru, ki se zgodi bodisi v Iranu bodisi drugod, privedejo pred sodišče in se jim dosledno sodi v skladu z mednarodnimi standardi o poštenem sojenju;

| 8. | poziva iranske oblasti, naj azerbajdžanskim oblastem ponudijo potrebno sodelovanje med preiskavo o umoru Rafika Tagija ter naj zagotovijo, da iranski duhovni vodje ne bodo več pozivali k umorom posameznikov, bodisi v Iranu bodisi v drugih državah; |
| --- | --- |

8.

poziva iranske oblasti, naj azerbajdžanskim oblastem ponudijo potrebno sodelovanje med preiskavo o umoru Rafika Tagija ter naj zagotovijo, da iranski duhovni vodje ne bodo več pozivali k umorom posameznikov, bodisi v Iranu bodisi v drugih državah;

| 9. | poziva azerbajdžanske oblasti, naj izkažejo resnično zavezanost človekovim pravicam in izpolnjujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnim pravom in v okviru Euronesta, vzhodnega partnerstva ali katerega koli prihodnjega pridružitvenega sporazuma z EU, zlasti glede varstva pravice do življenja in svobode izražanja; |
| --- | --- |

9.

poziva azerbajdžanske oblasti, naj izkažejo resnično zavezanost človekovim pravicam in izpolnjujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnim pravom in v okviru Euronesta, vzhodnega partnerstva ali katerega koli prihodnjega pridružitvenega sporazuma z EU, zlasti glede varstva pravice do življenja in svobode izražanja;

| 10. | obžaluje, da azerbajdžanske oblasti niso dodelile vizuma poročevalcu parlamentarne skupščine Sveta Evrope za politične zapornike; poziva azerbajdžansko vlado, naj poročevalcu dovoli vstop v državo, da bi raziskal položaj domnevnih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da azerbajdžanske oblasti niso dodelile vizuma poročevalcu parlamentarne skupščine Sveta Evrope za politične zapornike; poziva azerbajdžansko vlado, naj poročevalcu dovoli vstop v državo, da bi raziskal položaj domnevnih političnih zapornikov;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom Republike Azerbajdžan ter Islamske republike Iran, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji in svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom Republike Azerbajdžan ter Islamske republike Iran, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji in svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/119

---

Četrtek, 15. december 2011Položaj žensk v Afganistanu in Pakistanu

P7_TA(2011)0591

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o položaju žensk v Afganistanu in Pakistanu

2013/C 168 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti resolucije z dne 20. januarja 2011 (1) in resolucij z dne 20. maja 2010 (2) in 12. julija 2007 (3), 25. oktobra 2007 (4) in 15. novembra 2007 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji v Pakistanu, zlasti resolucije z dne 20. januarja 2011 (1) in resolucij z dne 20. maja 2010 (2) in 12. julija 2007 (3), 25. oktobra 2007 (4) in 15. novembra 2007 (5),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucije z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (6) in z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucije z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu (6) in z dne 16. decembra 2010 o novi strategiji za Afganistan (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2009 in politiki Evropske unije na tem področju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (9),

| — | ob upoštevanju sklepov o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 16. novembra 2009 in v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 16. novembra 2009 in v katerih je poudaril strateški pomen te svobode in boja proti verski nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 21. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o nestrpnosti, diskriminaciji in nasilju na podlagi veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je Svet sprejel 21. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in Pakistana z dne 4. junija 2010, v kateri sta obe strani ponovno potrdili svojo odločenost, da se bosta skupaj lotili reševanja vprašanj o regionalni in svetovni varnosti, spodbujali spoštovanje človekovih pravic in sodelovali pri nadaljnji krepitvi pakistanske demokratične vlade in institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in Pakistana z dne 4. junija 2010, v kateri sta obe strani ponovno potrdili svojo odločenost, da se bosta skupaj lotili reševanja vprašanj o regionalni in svetovni varnosti, spodbujali spoštovanje človekovih pravic in sodelovali pri nadaljnji krepitvi pakistanske demokratične vlade in institucij,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu in Afganistanu z dne 18. julija 2011 in 14. novembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Pakistanu in Afganistanu z dne 18. julija 2011 in 14. novembra 2011,

| — | ob upoštevanju izjav visoke predstavnice EU o predlagani zakonodaji o zatočiščih za ženske v Afganistanu z dne 5. decembra 2011, 20. februarja 2011 in 15. decembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice EU o predlagani zakonodaji o zatočiščih za ženske v Afganistanu z dne 5. decembra 2011, 20. februarja 2011 in 15. decembra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov mednarodne konference z dne 5. decembra 2011 v Bonnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mednarodne konference z dne 5. decembra 2011 v Bonnu,

| — | ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 ter Deklaracije Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 ter Deklaracije Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, ter resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo nekaznovanost in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, ter resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, v katerih je poudarjena odgovornost vseh držav, da končajo nekaznovanost in kazensko preganjajo povzročitelje zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, vključno s tistimi, ki so povezani s spolnim ali drugim nasiljem nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju dokumenta o stališču mreže afganistanskih žensk z dne 6. oktobra 2011 v okviru priprav na konferenco v Bonnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o stališču mreže afganistanskih žensk z dne 6. oktobra 2011 v okviru priprav na konferenco v Bonnu,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker se razmere v Afganistanu in Pakistanu sicer razlikujejo in so pomembne za vsako državo posebej, fizično in tudi moralno nasilje nad ženskami ostaja ena glavnih kršitev človekovih pravic, o katerih poročajo iz teh dveh držav, zlasti v nekaterih regijah; |
| --- | --- |

A.

ker se razmere v Afganistanu in Pakistanu sicer razlikujejo in so pomembne za vsako državo posebej, fizično in tudi moralno nasilje nad ženskami ostaja ena glavnih kršitev človekovih pravic, o katerih poročajo iz teh dveh držav, zlasti v nekaterih regijah;

| B. | ker so ženske in dekleta še vedno pogosto žrtev napadov s kislino in nasilja v družini, trgovine z ljudmi, prisilnih porok in porok otrok, z njimi pa se trguje tudi pri reševanju sporov; ker policija, sodišča in uradniki iz drugih sektorjev pravosodja redko obravnavajo pritožbe žensk zaradi zlorabe, vključno s tepežem, posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja, tiste, ki pred tem trpljenjem bežijo, pa se lahko znajdejo celo v zaporu; |
| --- | --- |

B.

ker so ženske in dekleta še vedno pogosto žrtev napadov s kislino in nasilja v družini, trgovine z ljudmi, prisilnih porok in porok otrok, z njimi pa se trguje tudi pri reševanju sporov; ker policija, sodišča in uradniki iz drugih sektorjev pravosodja redko obravnavajo pritožbe žensk zaradi zlorabe, vključno s tepežem, posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja, tiste, ki pred tem trpljenjem bežijo, pa se lahko znajdejo celo v zaporu;

| C. | ker v večini primerov storilci nasilja nad ženskami ostanejo nekaznovani; |
| --- | --- |

C.

ker v večini primerov storilci nasilja nad ženskami ostanejo nekaznovani;

| D. | ker uporaba nekaterih zakonov, zlasti družinskih, vodi v kršitve človekovih pravic žensk; |
| --- | --- |

D.

ker uporaba nekaterih zakonov, zlasti družinskih, vodi v kršitve človekovih pravic žensk;

| E. | ker je afganistanska vlada avgusta 2009 sprejela zakon o odpravi nasilja nad ženskami in je afganistanski svet ministrov 5. septembra 2011 odobril predpis o centrih za zaščito žensk; |
| --- | --- |

E.

ker je afganistanska vlada avgusta 2009 sprejela zakon o odpravi nasilja nad ženskami in je afganistanski svet ministrov 5. septembra 2011 odobril predpis o centrih za zaščito žensk;

| F. | ker so v Afganistanu od leta 2001 dosegli napredek glede položaja žensk na različnih področjih, kot so zdravstvo, izobraževanje in vloga žensk v politiki na nacionalni in regionalni ravni in v civilni družbi; |
| --- | --- |

F.

ker so v Afganistanu od leta 2001 dosegli napredek glede položaja žensk na različnih področjih, kot so zdravstvo, izobraževanje in vloga žensk v politiki na nacionalni in regionalni ravni in v civilni družbi;

| G. | ker je Afganistan pogodbena stranka številnih mednarodnih konvencij, zlasti Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, in ker člen 22 afganistanske ustave določa, da imajo moški in ženske pred zakonom enake pravice in dolžnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je Afganistan pogodbena stranka številnih mednarodnih konvencij, zlasti Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, in ker člen 22 afganistanske ustave določa, da imajo moški in ženske pred zakonom enake pravice in dolžnosti;

| H. | toda ker je položaj afganistanskih žensk še vedno zaskrbljujoč, saj sta v tej državi umrljivost mater med nosečnostjo in pri porodu ter umrljivost dojenčkov med najvišjimi na svetu; |
| --- | --- |

H.

toda ker je položaj afganistanskih žensk še vedno zaskrbljujoč, saj sta v tej državi umrljivost mater med nosečnostjo in pri porodu ter umrljivost dojenčkov med najvišjimi na svetu;

| I. | ker na nekaterih območij v Afganistanu, ki so pod nadzorom uporniških skupin, potekajo celo usmrtitve s kamenjanjem z izgovorom na šeriatsko pravo, kar se je 12. novembra 2011 zgodilo neki ženski in njeni hčeri v Gazniju; |
| --- | --- |

I.

ker na nekaterih območij v Afganistanu, ki so pod nadzorom uporniških skupin, potekajo celo usmrtitve s kamenjanjem z izgovorom na šeriatsko pravo, kar se je 12. novembra 2011 zgodilo neki ženski in njeni hčeri v Gazniju;

| J. | ker „baad“, prodaja ženske ali dekleta kot odškodnina zaradi zločina ali kot kazen, ki jo odredi lokalna plemenska skupščina (džirga), v praksi še vedno obstaja, čeprav po členu 517 afganistanskega kazenskega zakonika velja za kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

J.

ker „baad“, prodaja ženske ali dekleta kot odškodnina zaradi zločina ali kot kazen, ki jo odredi lokalna plemenska skupščina (džirga), v praksi še vedno obstaja, čeprav po členu 517 afganistanskega kazenskega zakonika velja za kaznivo dejanje;

| K. | ker bi lahko bližnji umik zahodnih sil iz Afganistana ogrozil napredek v emancipaciji žensk, saj bi talibani znova prevzeli nadzor nad ozemlji, kjer ženske svobodno uveljavljajo svoje nove pravice; |
| --- | --- |

K.

ker bi lahko bližnji umik zahodnih sil iz Afganistana ogrozil napredek v emancipaciji žensk, saj bi talibani znova prevzeli nadzor nad ozemlji, kjer ženske svobodno uveljavljajo svoje nove pravice;

| L. | ker imajo ženske na območjih pod nadzorom vlade večji dostop do izobraževanja, zdravstva in delovnih priložnosti, na območjih, kjer delujejo številne uporniške skupine, pa se v smislu dostopa do izobraževanja, zdravstvenega varstva ter ekonomskih in kulturnih priložnosti soočajo z veliko diskriminacijo; |
| --- | --- |

L.

ker imajo ženske na območjih pod nadzorom vlade večji dostop do izobraževanja, zdravstva in delovnih priložnosti, na območjih, kjer delujejo številne uporniške skupine, pa se v smislu dostopa do izobraževanja, zdravstvenega varstva ter ekonomskih in kulturnih priložnosti soočajo z veliko diskriminacijo;

| M. | ker je zaskrbljujoča tudi nezmožnost pakistanskih oblasti, zlasti v nekaterih regijah, da bi manjšinam in ženskam zagotovili zaščito pred socialnimi krivicami, kot je razvidno iz sodb, kot je sodba pakistanskega vrhovnega sodišča z dne 21. aprila 2011, v kateri so oprostili vse razen enega moškega od šestih, ki so bili obtoženi skupinskega posilstva Mukhtar Mai; |
| --- | --- |

M.

ker je zaskrbljujoča tudi nezmožnost pakistanskih oblasti, zlasti v nekaterih regijah, da bi manjšinam in ženskam zagotovili zaščito pred socialnimi krivicami, kot je razvidno iz sodb, kot je sodba pakistanskega vrhovnega sodišča z dne 21. aprila 2011, v kateri so oprostili vse razen enega moškega od šestih, ki so bili obtoženi skupinskega posilstva Mukhtar Mai;

| N. | ker je leta 2002 javnost v Pakistanu in po svetu šokiral primer Mukhtar Mai, ki so jo skupinsko posilili na ukaz vaškega sveta, da bi maščevali domnevno neprimerno obnašanje njenega brata, in ki se je nato uspešno borila proti svojim napadalcem na nižjestopenjskih sodiščih; |
| --- | --- |

N.

ker je leta 2002 javnost v Pakistanu in po svetu šokiral primer Mukhtar Mai, ki so jo skupinsko posilili na ukaz vaškega sveta, da bi maščevali domnevno neprimerno obnašanje njenega brata, in ki se je nato uspešno borila proti svojim napadalcem na nižjestopenjskih sodiščih;

| O. | ker nevladna organizacija Azijska komisija za človekove pravice opozarja na zaskrbljujoče naraščanje števila posilstev kristjank v Pakistanu, zlasti v provinci Pandžab, da bi jih prisilili k spreobrnitvi v islam, in na številne primere mladih kristjank, ki jih ugrabijo, posilijo in umorijo; |
| --- | --- |

O.

ker nevladna organizacija Azijska komisija za človekove pravice opozarja na zaskrbljujoče naraščanje števila posilstev kristjank v Pakistanu, zlasti v provinci Pandžab, da bi jih prisilili k spreobrnitvi v islam, in na številne primere mladih kristjank, ki jih ugrabijo, posilijo in umorijo;

| P. | ker tragični primer Uzme Ajub, ki jo je pred letom dni ugrabilo, zaprlo in večkrat posililo več članov policijske enote, kaže na zaskrbljujoče nespoštovanje vladavine prava, saj so družinski člani aretiranih policistov ubili brata žrtve, ker je ta zavrnila zunajsodni dogovor; |
| --- | --- |

P.

ker tragični primer Uzme Ajub, ki jo je pred letom dni ugrabilo, zaprlo in večkrat posililo več članov policijske enote, kaže na zaskrbljujoče nespoštovanje vladavine prava, saj so družinski člani aretiranih policistov ubili brata žrtve, ker je ta zavrnila zunajsodni dogovor;

| Q. | ker so po vojaškem državnem udaru leta 1977 v Pakistanu ukinili temeljno pravico do nediskriminacije na podlagi spola, ki je bila določena v ustavi iz leta 1973; |
| --- | --- |

Q.

ker so po vojaškem državnem udaru leta 1977 v Pakistanu ukinili temeljno pravico do nediskriminacije na podlagi spola, ki je bila določena v ustavi iz leta 1973;

| R. | ker je bilo v Pakistanu uvedenih več zakonov, ki status žensk pravno opredeljujejo kot podrejenega, in ker imajo tako v nekaterih primerih izjave žensk pol manjšo težo kot izjave moškega, vključno s hududskimi odloki in zakonom o dokazovanju, ki kršita status in pravice žensk; |
| --- | --- |

R.

ker je bilo v Pakistanu uvedenih več zakonov, ki status žensk pravno opredeljujejo kot podrejenega, in ker imajo tako v nekaterih primerih izjave žensk pol manjšo težo kot izjave moškega, vključno s hududskimi odloki in zakonom o dokazovanju, ki kršita status in pravice žensk;

| S. | ker v Pakistanu obstajajo številni drugi zakoni, ki diskriminirajo ženske, predvsem odlok o muslimanskem družinskem pravu, zakon o družinskem sodišču zahodnega Pakistana, zakon o omejevanju porok otrok, zakon zahodnega Pakistana o doti (prepoved razkazovanja) ter zakon o doti in nevestah (omejitev); |
| --- | --- |

S.

ker v Pakistanu obstajajo številni drugi zakoni, ki diskriminirajo ženske, predvsem odlok o muslimanskem družinskem pravu, zakon o družinskem sodišču zahodnega Pakistana, zakon o omejevanju porok otrok, zakon zahodnega Pakistana o doti (prepoved razkazovanja) ter zakon o doti in nevestah (omejitev);

| T. | ker je EU ponovno potrdila zavezanost, da bo s Pakistanom gradila trdno in dolgotrajno partnerstvo na podlagi vzajemnih interesov in skupnih vrednot, pri tem pa podpirala pakistanske demokratične institucije in civilno vlado, pa tudi civilno družbo; |
| --- | --- |

T.

ker je EU ponovno potrdila zavezanost, da bo s Pakistanom gradila trdno in dolgotrajno partnerstvo na podlagi vzajemnih interesov in skupnih vrednot, pri tem pa podpirala pakistanske demokratične institucije in civilno vlado, pa tudi civilno družbo;

| U. | ker si je EU pripravljena prizadevati za sodelovanje, vendar pričakuje, da bo Pakistan spoštoval svoje mednarodne zaveze, zlasti na področju varnosti in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk; |
| --- | --- |

U.

ker si je EU pripravljena prizadevati za sodelovanje, vendar pričakuje, da bo Pakistan spoštoval svoje mednarodne zaveze, zlasti na področju varnosti in človekovih pravic, vključno s pravicami žensk;

| V. | ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter pomenita skupno podlago za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju; |
| --- | --- |

V.

ker člen 3(5) Pogodbe o Evropski uniji določa, da sta spodbujanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in civilnih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter pomenita skupno podlago za njene odnose s tretjimi državami; ker je spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin pogoj za pomoč EU pri trgovini in razvoju;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklet ter večkratnih poročil o brutalnem kršenju pravic žensk v Afganistanu in Pakistanu; poudarja, da je treba na mednarodni ravni nujno več pozornosti nameniti položaju žensk in deklet v teh državah; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi položaja žensk in deklet ter večkratnih poročil o brutalnem kršenju pravic žensk v Afganistanu in Pakistanu; poudarja, da je treba na mednarodni ravni nujno več pozornosti nameniti položaju žensk in deklet v teh državah;

| 2. | poziva Evropsko komisijo in Svet, pa tudi mednarodno skupnost, naj močno povečajo sredstva, namenjena prizadevanjem za zaščito žensk pred posilstvi, zlorabo in nasiljem v družini, ter naj izpostavijo praktične ukrepe za podporo gibanj civilne družbe, ki se borijo proti diskriminatorni zakonodaji; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo in Svet, pa tudi mednarodno skupnost, naj močno povečajo sredstva, namenjena prizadevanjem za zaščito žensk pred posilstvi, zlorabo in nasiljem v družini, ter naj izpostavijo praktične ukrepe za podporo gibanj civilne družbe, ki se borijo proti diskriminatorni zakonodaji;

| 3. | vztraja, da je treba v vseh dialogih o človekovih pravicah izrecno obravnavati pravice žensk, predvsem vprašanju boja za odpravo vseh oblik diskriminacije ter nasilja nad ženskami in dekleti, vključno z vsemi oblikami škodljivih tradicionalnih praks in običajev, zgodnjimi ali prisilnimi porokami, nasiljem v družini, umori žensk, in vztraja tudi, da je treba pri tistih, ki se želijo izogniti dolžnosti odpravljanja takšnih brutalnosti, zavrniti sklicevanje na običaje, tradicijo ali vero; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da je treba v vseh dialogih o človekovih pravicah izrecno obravnavati pravice žensk, predvsem vprašanju boja za odpravo vseh oblik diskriminacije ter nasilja nad ženskami in dekleti, vključno z vsemi oblikami škodljivih tradicionalnih praks in običajev, zgodnjimi ali prisilnimi porokami, nasiljem v družini, umori žensk, in vztraja tudi, da je treba pri tistih, ki se želijo izogniti dolžnosti odpravljanja takšnih brutalnosti, zavrniti sklicevanje na običaje, tradicijo ali vero;

Afganistan

| 4. | izreka priznanje afganistanskim ženskam, ki imajo pomembno vlogo pri narodnem razvoju in rasti; meni, da je napredek, ki je bil dosežen na področju enakosti med moškimi in ženskami, bistvenega pomena za prihodnost te države; |
| --- | --- |

4.

izreka priznanje afganistanskim ženskam, ki imajo pomembno vlogo pri narodnem razvoju in rasti; meni, da je napredek, ki je bil dosežen na področju enakosti med moškimi in ženskami, bistvenega pomena za prihodnost te države;

| 5. | pozdravlja napredek pri imenovanju žensk na visoke politične in upravne položaje v Afganistanu, kot je na primer Habiba Sarabi, ki je guvernerka province Bamjan; spodbuja afganistansko vlado, naj si še naprej prizadeva za povečanje števila žensk na javnih in odgovornih položajih, predvsem na ravni uprave provinc; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja napredek pri imenovanju žensk na visoke politične in upravne položaje v Afganistanu, kot je na primer Habiba Sarabi, ki je guvernerka province Bamjan; spodbuja afganistansko vlado, naj si še naprej prizadeva za povečanje števila žensk na javnih in odgovornih položajih, predvsem na ravni uprave provinc;

| 6. | pozdravlja nedavno odločitev predsednika Karzaja, da oprosti Gulnaz, žrtev posilstva, ki je bila zaprta zaradi prešuštva; poziva vlado, naj preneha zapirati ženske, ki se želijo rešiti zlorabe, in naj namesto tega poveča število zatočišč za ženske in otroke v državi, EU pa poziva, naj tem zatočiščem nudi trajno podporo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja nedavno odločitev predsednika Karzaja, da oprosti Gulnaz, žrtev posilstva, ki je bila zaprta zaradi prešuštva; poziva vlado, naj preneha zapirati ženske, ki se želijo rešiti zlorabe, in naj namesto tega poveča število zatočišč za ženske in otroke v državi, EU pa poziva, naj tem zatočiščem nudi trajno podporo;

| 7. | priznava, da je bil od padca talibanskega režima dosežen velik napredek pri položaju žensk v Afganistanu; ugotavlja, da se ponovno pojavlja strah, da bi po odhodu zavezniških sil, ki je napovedan za leto 2014, prišlo do ponovnega poslabšanja položaja žensk in njihovih pravic; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je bil od padca talibanskega režima dosežen velik napredek pri položaju žensk v Afganistanu; ugotavlja, da se ponovno pojavlja strah, da bi po odhodu zavezniških sil, ki je napovedan za leto 2014, prišlo do ponovnega poslabšanja položaja žensk in njihovih pravic;

| 8. | poudarja, da umrljivost mater v Afganistanu ostaja med najvišjimi na svetu, vendar z zadovoljstvom opaža pozitiven trend, ki se kaže v nedavni študiji iz leta 2010 o umrljivosti v Afganistanu, ki jo je izvedlo afganistansko ministrstvo za zdravje, financirale in podprle pa so jo številne mednarodne organizacije, in sicer, da je umrljivost mater v Afganistanu padla pod 500 smrti na 100 000 živih rojstev; poziva Evropsko komisijo, države članice, mednarodne partnerje in nevladne organizacije, naj pri izvajanju projektov v Afganistanu še naprej posebno pozornost posvečajo zdravju mater in otrok; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da umrljivost mater v Afganistanu ostaja med najvišjimi na svetu, vendar z zadovoljstvom opaža pozitiven trend, ki se kaže v nedavni študiji iz leta 2010 o umrljivosti v Afganistanu, ki jo je izvedlo afganistansko ministrstvo za zdravje, financirale in podprle pa so jo številne mednarodne organizacije, in sicer, da je umrljivost mater v Afganistanu padla pod 500 smrti na 100 000 živih rojstev; poziva Evropsko komisijo, države članice, mednarodne partnerje in nevladne organizacije, naj pri izvajanju projektov v Afganistanu še naprej posebno pozornost posvečajo zdravju mater in otrok;

| 9. | pozdravlja zavezo, ki jo je v sklepi konference Bonn II večkrat izrazil Afganistan, da bo še naprej gradil stabilno, demokratično družbo, ki bo temeljila na vladavini prava, kjer bodo z ustavo zagotovljene človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno z enakostjo med moškimi in ženskami in da bo spoštoval vse svoje obveznosti na področju človekovih pravic; pozdravlja tudi zavezo mednarodne skupnosti, da bo podpirala napredek Afganistana v tej smeri; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja zavezo, ki jo je v sklepi konference Bonn II večkrat izrazil Afganistan, da bo še naprej gradil stabilno, demokratično družbo, ki bo temeljila na vladavini prava, kjer bodo z ustavo zagotovljene človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno z enakostjo med moškimi in ženskami in da bo spoštoval vse svoje obveznosti na področju človekovih pravic; pozdravlja tudi zavezo mednarodne skupnosti, da bo podpirala napredek Afganistana v tej smeri;

| 10. | poziva afganistanski parlament in afganistansko ministrstvo za pravosodje, naj razveljavita vse zakone, ki služijo kot povod za diskriminacijo žensk ali vsebujejo elemente takšne diskriminacije ter so v nasprotju z mednarodnimi pogodbami, ki jih je podpisal Afganistan; |
| --- | --- |

10.

poziva afganistanski parlament in afganistansko ministrstvo za pravosodje, naj razveljavita vse zakone, ki služijo kot povod za diskriminacijo žensk ali vsebujejo elemente takšne diskriminacije ter so v nasprotju z mednarodnimi pogodbami, ki jih je podpisal Afganistan;

| 11. | meni, da je zaveza človekovim pravicam in njihovemu spoštovanju, predvsem kar zadeva pravice žensk, bistvenega pomena za demokratični razvoj Afganistana; |
| --- | --- |

11.

meni, da je zaveza človekovim pravicam in njihovemu spoštovanju, predvsem kar zadeva pravice žensk, bistvenega pomena za demokratični razvoj Afganistana;

| 12. | je zelo zaskrbljen, ker so kljub vsemu napredku afganistanske ženske še vedno žrtve nasilja v družini, trgovine z ljudmi, prisilnih porok in porok otrok, z njimi pa se trguje tudi pri reševanju sporov; poziva afganistanske oblasti, naj zagotovijo, da bodo policija, sodišča in drugi uradniki v pravosodju obravnavali pritožbe žensk zaradi zlorabe, vključno s tepežem, posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja; |
| --- | --- |

12.

je zelo zaskrbljen, ker so kljub vsemu napredku afganistanske ženske še vedno žrtve nasilja v družini, trgovine z ljudmi, prisilnih porok in porok otrok, z njimi pa se trguje tudi pri reševanju sporov; poziva afganistanske oblasti, naj zagotovijo, da bodo policija, sodišča in drugi uradniki v pravosodju obravnavali pritožbe žensk zaradi zlorabe, vključno s tepežem, posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja;

| 13. | je posebej zaskrbljen, ker so ženske na področjih, ki so pod upravo talibanov ali drugih uporniških skupin, še vedno kaznovane s kamenjanjem ali fizičnim iznakaženjem, kadar so obsojene zaradi kršitve talibanskih represivnih družbenih pravil; |
| --- | --- |

13.

je posebej zaskrbljen, ker so ženske na področjih, ki so pod upravo talibanov ali drugih uporniških skupin, še vedno kaznovane s kamenjanjem ali fizičnim iznakaženjem, kadar so obsojene zaradi kršitve talibanskih represivnih družbenih pravil;

| 14. | priznava, da je enakost žensk načelo, ki je zapisano v novi afganistanski ustavi; poziva k reviziji zakona o osebnem statusu šiitskih žensk v Afganistanu, ki je kljub spreminjanju še vedno v nasprotju z načeli Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh vrst diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je enakost žensk načelo, ki je zapisano v novi afganistanski ustavi; poziva k reviziji zakona o osebnem statusu šiitskih žensk v Afganistanu, ki je kljub spreminjanju še vedno v nasprotju z načeli Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh vrst diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah;

| 15. | ponavlja, da mora podpora Evropske unije in njenih držav članic pri obnovi Afganistana vključevati konkretne ukrepe, da bi izkoreninili diskriminacijo žensk in s tem okrepili spoštovanje človekovih pravi in vladavino prava; |
| --- | --- |

15.

ponavlja, da mora podpora Evropske unije in njenih držav članic pri obnovi Afganistana vključevati konkretne ukrepe, da bi izkoreninili diskriminacijo žensk in s tem okrepili spoštovanje človekovih pravi in vladavino prava;

| 16. | poziva afganistanske oblasti, naj odpravijo nečloveški običaj „baad“ in naj nemudoma sprejmejo ukrepe za celovito izvajanje zakona iz leta 2009, ki za kršitelje predvideva kazen do desetih let; |
| --- | --- |

16.

poziva afganistanske oblasti, naj odpravijo nečloveški običaj „baad“ in naj nemudoma sprejmejo ukrepe za celovito izvajanje zakona iz leta 2009, ki za kršitelje predvideva kazen do desetih let;

| 17. | poziva afganistansko vlado, naj spremeni obstoječo zakonodajo in kazenski zakonik, da bi bolje zaščitila pravice žensk in se izognila diskriminatornim pogojem; poudarja, da mirovna pogajanja pod nobenim pogojem ne bi smela povzročiti izgube pravic, ki so jih ženske pridobile v zadnjih letih; |
| --- | --- |

17.

poziva afganistansko vlado, naj spremeni obstoječo zakonodajo in kazenski zakonik, da bi bolje zaščitila pravice žensk in se izognila diskriminatornim pogojem; poudarja, da mirovna pogajanja pod nobenim pogojem ne bi smela povzročiti izgube pravic, ki so jih ženske pridobile v zadnjih letih;

| 18. | vztraja, da je treba izkoristiti bistveni prispevek žensk k reševanju sporov doma in v skupnosti ter da je treba močno povečati število sedežev za ženske v visokem mirovnem svetu in v provincialnih mirovnih svetih; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je treba izkoristiti bistveni prispevek žensk k reševanju sporov doma in v skupnosti ter da je treba močno povečati število sedežev za ženske v visokem mirovnem svetu in v provincialnih mirovnih svetih;

Pakistan

| 19. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi načina, na katerega so sodišča obravnavala primere Asie Bibi, Mukhtar Mai in Uzme Ajub, saj bi to lahko dodatno oslabilo vero v pakistanski pravosodni sistem in opogumilo tiste, ki želijo kršiti pravice žensk in drugih ranljivih skupin; |
| --- | --- |

19.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi načina, na katerega so sodišča obravnavala primere Asie Bibi, Mukhtar Mai in Uzme Ajub, saj bi to lahko dodatno oslabilo vero v pakistanski pravosodni sistem in opogumilo tiste, ki želijo kršiti pravice žensk in drugih ranljivih skupin;

| 20. | poziva pakistansko vlado, naj oblikuje mehanizme, ki bi lokalnim in regionalnim oblastem omogočili spremljanje ravnanja neformalnih vaških in plemenskih svetov ter posredovanje v primerih, ko ti presežejo svoja pooblastila; |
| --- | --- |

20.

poziva pakistansko vlado, naj oblikuje mehanizme, ki bi lokalnim in regionalnim oblastem omogočili spremljanje ravnanja neformalnih vaških in plemenskih svetov ter posredovanje v primerih, ko ti presežejo svoja pooblastila;

| 21. | poziva pakistansko vlado, naj ponovno zagotovi temeljne pravice iz ustave iz leta 1973, vključno s pravico do nediskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

21.

poziva pakistansko vlado, naj ponovno zagotovi temeljne pravice iz ustave iz leta 1973, vključno s pravico do nediskriminacije na podlagi spola;

| 22. | poziva vlado, naj pregleda svojo zakonodajo na področju pravic žensk, ki je bila sprejeta po vojaškem udaru, predvsem hududske odloke in zakon o dokazovanju, ki kršijo položaj in pravice žensk, saj jih postavljajo v pravno podrejen položaj; |
| --- | --- |

22.

poziva vlado, naj pregleda svojo zakonodajo na področju pravic žensk, ki je bila sprejeta po vojaškem udaru, predvsem hududske odloke in zakon o dokazovanju, ki kršijo položaj in pravice žensk, saj jih postavljajo v pravno podrejen položaj;

| 23. | pozdravlja nedavno uvedbo zakona v nacionalni skupščini o pretvorbi nacionalnega odbora za položaj žensk v neodvisen organ za okrepitev položaja in odpravo vseh oblik diskriminacije žensk ter podpira prizadevanja za sprejetje zakona o vzpostavitvi nacionalnega odbora za človekove pravice; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja nedavno uvedbo zakona v nacionalni skupščini o pretvorbi nacionalnega odbora za položaj žensk v neodvisen organ za okrepitev položaja in odpravo vseh oblik diskriminacije žensk ter podpira prizadevanja za sprejetje zakona o vzpostavitvi nacionalnega odbora za človekove pravice;

| 24. | toplo pozdravlja sprejetje dveh bistvenih zakonov za zaščito žensk v senatu in v nacionalni skupščini, in sicer zakon iz leta 2010 o nadzoru nad uporabo kisline in preprečevanju zločinov s kislino ter zakona iz leta 2008 o preprečevanju praks, ki škodujejo ženskam (sprememba kazenskega prava), in bi podprl oblikovanje odbora za izvajanje, ki bi nadziral hiter začetek uporabe teh zakonov; |
| --- | --- |

24.

toplo pozdravlja sprejetje dveh bistvenih zakonov za zaščito žensk v senatu in v nacionalni skupščini, in sicer zakon iz leta 2010 o nadzoru nad uporabo kisline in preprečevanju zločinov s kislino ter zakona iz leta 2008 o preprečevanju praks, ki škodujejo ženskam (sprememba kazenskega prava), in bi podprl oblikovanje odbora za izvajanje, ki bi nadziral hiter začetek uporabe teh zakonov;

| 25. | obžaluje, da je senat dopustil, da je zapadel zakon o nasilju v družini, ki ga je nacionalna skupščina sprejela leta 2009; meni, da je treba, tudi zaradi nedavno sprejete zakonodaje za podporo ženskam, ta zakon ponovno predlagati in hitro sprejeti, da bi se zoperstavili nasilju v družini; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da je senat dopustil, da je zapadel zakon o nasilju v družini, ki ga je nacionalna skupščina sprejela leta 2009; meni, da je treba, tudi zaradi nedavno sprejete zakonodaje za podporo ženskam, ta zakon ponovno predlagati in hitro sprejeti, da bi se zoperstavili nasilju v družini;

| 26. | poziva vlado, naj pregleda številne druge zakone, ki diskriminirajo ženske, predvsem odlok o muslimanskem družinskem pravu, zakon o družinskem sodišču zahodnega Pakistana, zakon o omejevanju porok otrok, zakon zahodnega Pakistana o doti (prepoved razkazovanja) ter zakon o doti in nevestah (omejitev), hududski odloki, zakon o državljanstvu iz leta 1951 in zakon o dokazovanju iz leta 1984; |
| --- | --- |

26.

poziva vlado, naj pregleda številne druge zakone, ki diskriminirajo ženske, predvsem odlok o muslimanskem družinskem pravu, zakon o družinskem sodišču zahodnega Pakistana, zakon o omejevanju porok otrok, zakon zahodnega Pakistana o doti (prepoved razkazovanja) ter zakon o doti in nevestah (omejitev), hududski odloki, zakon o državljanstvu iz leta 1951 in zakon o dokazovanju iz leta 1984;

| 27. | ponovno poziva vlado, naj izvede temeljit pregled zakonov o svetoskrunstvu in njihove sedanje uporabe ter med drugim dela 295 C kazenskega zakonika, ki določa obvezno smrtno kazen za vse, spoznane za krive svetoskrunstva, ter naj v vmesnem času izvede že predlagane spremembe; |
| --- | --- |

27.

ponovno poziva vlado, naj izvede temeljit pregled zakonov o svetoskrunstvu in njihove sedanje uporabe ter med drugim dela 295 C kazenskega zakonika, ki določa obvezno smrtno kazen za vse, spoznane za krive svetoskrunstva, ter naj v vmesnem času izvede že predlagane spremembe;

| 28. | poziva vlado, naj preganja osebe, ki podžigajo nasilje, predvsem tiste, ki pozivajo k smrti posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo, pogosto pa za to ponujajo tudi nagrade, in naj dodatno ukrepa, da bi olajšala razpravo o tem vprašanju; |
| --- | --- |

28.

poziva vlado, naj preganja osebe, ki podžigajo nasilje, predvsem tiste, ki pozivajo k smrti posameznikov in skupin, s katerimi se ne strinjajo, pogosto pa za to ponujajo tudi nagrade, in naj dodatno ukrepa, da bi olajšala razpravo o tem vprašanju;

| 29. | poziva pakistanske oblasti, naj odločno ukrepajo, da bi odpravile umore iz časti; vztraja, da mora pakistanski pravosodni sistem kaznovati tiste, ki so zanje obsojeni; |
| --- | --- |

29.

poziva pakistanske oblasti, naj odločno ukrepajo, da bi odpravile umore iz časti; vztraja, da mora pakistanski pravosodni sistem kaznovati tiste, ki so zanje obsojeni;

| 30. | poziva Komisijo in Svet, naj predlagata in izvajata izobraževalne programe, namenjene izboljšanju pismenosti in izobrazbe pakistanskih žensk; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in Svet, naj predlagata in izvajata izobraževalne programe, namenjene izboljšanju pismenosti in izobrazbe pakistanskih žensk;

| 31. | poziva pristojne institucije EU, naj vprašanje verske strpnosti v družbi vključijo v svoj politični dialog s Pakistanom, saj je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročen boj proti verskemu ekstremizmu; |
| --- | --- |

31.

poziva pristojne institucije EU, naj vprašanje verske strpnosti v družbi vključijo v svoj politični dialog s Pakistanom, saj je to vprašanje osrednjega pomena za dolgoročen boj proti verskemu ekstremizmu;

| 32. | poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da mora pakistanska vlada spoštovati klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, ki je zapisana v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; ponovno poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj pripravi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzule o demokraciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

32.

poziva pristojne institucije EU, naj vztrajajo, da mora pakistanska vlada spoštovati klavzulo o demokraciji in človekovih pravicah, ki je zapisana v sporazumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Islamsko republiko Pakistan; ponovno poziva Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, naj pripravi poročilo o izvajanju sporazuma o sodelovanju in klavzule o demokraciji in človekovih pravicah;

*

* *

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanjepolitično delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladama in parlamentoma Afganistana in Pakistana. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanjepolitično delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednico Evropske komisije, vladam in parlamentom držav članic ter vladama in parlamentoma Afganistana in Pakistana.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0026.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 147.

(3)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 583.

(4)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 666.

(5)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 434.

(6)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 57.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0490.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(9)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 33.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/126

---

Četrtek, 15. december 2011Tunizija: zadeva Zakarie Buguire

P7_TA(2011)0592

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o Tuniziji: zadeva Zakarie Buguire

2013/C 168 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Tuniziji, zlasti resolucije z dne 3. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Tuniziji, zlasti resolucije z dne 3. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o reviziji evropske sosedske politike – južni sklop (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. aprila 2011 o reviziji evropske sosedske politike – južni sklop (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 z naslovom "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" (KOM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije z dne 25. maja 2011 z naslovom "Nov odziv na spremembe v sosedstvu" (KOM(2011)0303),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (3),

| — | ob upoštevanju sklepov srečanja projektne skupine EU-Tunizija z dni 28. in 29. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov srečanja projektne skupine EU-Tunizija z dni 28. in 29. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in njenega izbirnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in njenega izbirnega protokola,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti njegovih členov 7 in 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti njegovih členov 7 in 9,

| — | ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je dne 13. novembra 2011 na letališču Tunis – Kartagina tunizijski študent medicine Zakaria Buguira bil priča večkratnim javnim nasilnim dejanjem, ki so jih organi kazenskega pregona zagrešili nad skupino mladih Maročanov, ki so se udeležili finalne tekme afriške nogometne lige prvakov med kluboma Wydad Casablanca in Esperance Tunis; |
| --- | --- |

A.

ker je dne 13. novembra 2011 na letališču Tunis – Kartagina tunizijski študent medicine Zakaria Buguira bil priča večkratnim javnim nasilnim dejanjem, ki so jih organi kazenskega pregona zagrešili nad skupino mladih Maročanov, ki so se udeležili finalne tekme afriške nogometne lige prvakov med kluboma Wydad Casablanca in Esperance Tunis;

| B. | ker je zaradi skrajnega nasilja napada organov kazenskega pregona na trinajst Maročanov, ki so imeli zvezane roke in so bili onesposobljeni, Zakaria Buguira začel snemati prizor s svojim mobilnim telefonom, da bi ga objavil na internetu, zato da bi se končala vsesplošna nekaznovanost, prisotna med Ben Alijevo vladavino in bi tako prispeval k ustvarjanju demokratične Tunizije, ki bi temeljila na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi skrajnega nasilja napada organov kazenskega pregona na trinajst Maročanov, ki so imeli zvezane roke in so bili onesposobljeni, Zakaria Buguira začel snemati prizor s svojim mobilnim telefonom, da bi ga objavil na internetu, zato da bi se končala vsesplošna nekaznovanost, prisotna med Ben Alijevo vladavino in bi tako prispeval k ustvarjanju demokratične Tunizije, ki bi temeljila na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| C. | ker je Zakario Buguiro takoj prekinil varnostnik in je mladeniča nasilno udarilo približno dvajset policistov, skupaj s skupino Maročanov pa je bil prepeljan na policijsko postajo na obrobju letališča; |
| --- | --- |

C.

ker je Zakario Buguiro takoj prekinil varnostnik in je mladeniča nasilno udarilo približno dvajset policistov, skupaj s skupino Maročanov pa je bil prepeljan na policijsko postajo na obrobju letališča;

| D. | ker je bil Zakaria Buguira tri ure pridržan v samovoljnem priporu in bil v tem času žrtev večkratnega nasilja in zastraševanja, kar je mogoče označiti kot nečloveško in ponižujoče ravnanje; ker je bil mladenič v priporu tudi priča razmer, v katerih so zadrževali mlade Maročane, ter ravno takega nečloveškega in ponižujočega ravnanja z njimi; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Zakaria Buguira tri ure pridržan v samovoljnem priporu in bil v tem času žrtev večkratnega nasilja in zastraševanja, kar je mogoče označiti kot nečloveško in ponižujoče ravnanje; ker je bil mladenič v priporu tudi priča razmer, v katerih so zadrževali mlade Maročane, ter ravno takega nečloveškega in ponižujočega ravnanja z njimi;

| E. | ker so po napotitvi protiteroristične enote na položaj mejne policije tunizijske televizijske postaje Al-Watania, Hannibal in Nesma na prizorišče poslale poročevalce in v noči s 13. na 14. november 2011 objavile poročilo, v katerem so upravičevale prijetje skupine mladih maroških navijačev, ki naj bi storili dejanja vandalizma v odhodnem terminalu letališča; |
| --- | --- |

E.

ker so po napotitvi protiteroristične enote na položaj mejne policije tunizijske televizijske postaje Al-Watania, Hannibal in Nesma na prizorišče poslale poročevalce in v noči s 13. na 14. november 2011 objavile poročilo, v katerem so upravičevale prijetje skupine mladih maroških navijačev, ki naj bi storili dejanja vandalizma v odhodnem terminalu letališča;

| F. | ker je bil Zakaria Buguira izpuščen po posredovanju svoje matere in odvetnice, ki je prišla v pripor; ker je bilo trinajst maroških navijačev pridržanih od 13. do 21. novembra 2011 in so bili kasneje prepeljani v zapora Bušuša in Morniaga; |
| --- | --- |

F.

ker je bil Zakaria Buguira izpuščen po posredovanju svoje matere in odvetnice, ki je prišla v pripor; ker je bilo trinajst maroških navijačev pridržanih od 13. do 21. novembra 2011 in so bili kasneje prepeljani v zapora Bušuša in Morniaga;

| G. | ker je Zakaria Buguira dne 17. novembra 2011 v uradu generalnega tožilca vložil pritožbo zaradi mučenja proti pripadnikom vpletenih varnostnih sil in notranjemu ministrstvu in ker ga je 8. decembra 2011 zaslišal urad javnega tožilca; |
| --- | --- |

G.

ker je Zakaria Buguira dne 17. novembra 2011 v uradu generalnega tožilca vložil pritožbo zaradi mučenja proti pripadnikom vpletenih varnostnih sil in notranjemu ministrstvu in ker ga je 8. decembra 2011 zaslišal urad javnega tožilca;

| H. | ker tunizijski odvetniki in organizacije za človekove pravice ugotavljajo, da kljub padcu Ben Alijevega režima varnostne sile nad prebivalstvom še vedno redno izvajajo nasilje in uporabljajo krute metode, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, ki jih je pred kratkim sprejela Tunizija; |
| --- | --- |

H.

ker tunizijski odvetniki in organizacije za človekove pravice ugotavljajo, da kljub padcu Ben Alijevega režima varnostne sile nad prebivalstvom še vedno redno izvajajo nasilje in uporabljajo krute metode, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, ki jih je pred kratkim sprejela Tunizija;

| I. | ker so pravilno delovanje sodstva in policije ter boj proti mučenju in nekaznovanju bistveni sestavni deli za oblikovanje dejanske pravne države in ker mora biti spoštovanje teh temeljnih načel osrednja skrb prihodnje tunizijske vlade pri odločanju o prednostnih reformah, hkrati pa mora dobiti osrednje mesto pri delu ustavodajne skupščine; |
| --- | --- |

I.

ker so pravilno delovanje sodstva in policije ter boj proti mučenju in nekaznovanju bistveni sestavni deli za oblikovanje dejanske pravne države in ker mora biti spoštovanje teh temeljnih načel osrednja skrb prihodnje tunizijske vlade pri odločanju o prednostnih reformah, hkrati pa mora dobiti osrednje mesto pri delu ustavodajne skupščine;

| J. | ker so podporniki nekdanje stranke RCD še vedno prisotni in dejavni v ministrstvih za notranje zadeve in pravosodje; |
| --- | --- |

J.

ker so podporniki nekdanje stranke RCD še vedno prisotni in dejavni v ministrstvih za notranje zadeve in pravosodje;

| K. | ker je bistvenega pomena, da se po letih zatiranja ponovno vzpostavi zaupanje med državljani in oblastmi, zlasti varnostnimi silami in sodstvom, in ker tunizijsko prebivalstvo redno poziva h korenitemu odmiku od preteklih praks ter k spoštovanju osnovnih pravil demokratične države; |
| --- | --- |

K.

ker je bistvenega pomena, da se po letih zatiranja ponovno vzpostavi zaupanje med državljani in oblastmi, zlasti varnostnimi silami in sodstvom, in ker tunizijsko prebivalstvo redno poziva h korenitemu odmiku od preteklih praks ter k spoštovanju osnovnih pravil demokratične države;

| L. | ker je za osnovanje tunizijske države na človekovih pravicah in ustanovitev pravne države, in za to, da bi bila arabska pomlad uspešna in bi prinesla trajne spremembe, nujno, da se ta in drugi primeri mučenja, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja sodno preganjajo na pošten in pregleden način in se konča nekaznovanost za takšna dejanja; |
| --- | --- |

L.

ker je za osnovanje tunizijske države na človekovih pravicah in ustanovitev pravne države, in za to, da bi bila arabska pomlad uspešna in bi prinesla trajne spremembe, nujno, da se ta in drugi primeri mučenja, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja sodno preganjajo na pošten in pregleden način in se konča nekaznovanost za takšna dejanja;

| 1. | pozdravlja mednarodne zaveze Tunizije od konca Ben Alijevega režima, zlasti glede sodelovanja s posebnimi postopki in mehanizmi Združenih narodov v boju proti mučenju, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju; zato poziva tunizijske oblasti, naj Zakarii Buguiri zagotovijo pravico do sodnega postopka v skladu z mednarodnimi standardi, zato da bi pojasnili resne kršitve človekovih pravic, katerih žrtev je bil, in sodno preganjali storilce teh dejanj; poziva tudi, da se razišče kršitve pravic trinajstih maroških državljanov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja mednarodne zaveze Tunizije od konca Ben Alijevega režima, zlasti glede sodelovanja s posebnimi postopki in mehanizmi Združenih narodov v boju proti mučenju, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju; zato poziva tunizijske oblasti, naj Zakarii Buguiri zagotovijo pravico do sodnega postopka v skladu z mednarodnimi standardi, zato da bi pojasnili resne kršitve človekovih pravic, katerih žrtev je bil, in sodno preganjali storilce teh dejanj; poziva tudi, da se razišče kršitve pravic trinajstih maroških državljanov;

| 2. | pozdravlja ratifikacijo izbirnega protokola h konvenciji proti mučenju ter ratifikacijo Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in prvega izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki jih je Tunizija opravila dne 29. junija 2011; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja ratifikacijo izbirnega protokola h konvenciji proti mučenju ter ratifikacijo Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem in prvega izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, ki jih je Tunizija opravila dne 29. junija 2011;

| 3. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije za zunanje zadeve in varnostno politiko in evropsko službo za zunanje delovanje, naj Evropski parlament redno obveščata o predlogih tunizijskim oblastem in nadaljnjih ukrepih; |
| --- | --- |

3.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije za zunanje zadeve in varnostno politiko in evropsko službo za zunanje delovanje, naj Evropski parlament redno obveščata o predlogih tunizijskim oblastem in nadaljnjih ukrepih;

| 4. | se zaveda izzivov, s katerimi se sooča Tunizija pri prehodu v demokracijo; poziva tunizijsko vlado in ustavodajno skupščino, pa tudi ustrezne sindikalne organizacije, naj nemudoma začnejo proces nepovratnih reform, predvsem na področju varnosti in zlasti policije in sodstva, naj zagotovijo neodvisnost sodstva ter svobodo in neodvisnost tiska in medijev, da bi vzpostavili trdno in trajno demokracijo; |
| --- | --- |

4.

se zaveda izzivov, s katerimi se sooča Tunizija pri prehodu v demokracijo; poziva tunizijsko vlado in ustavodajno skupščino, pa tudi ustrezne sindikalne organizacije, naj nemudoma začnejo proces nepovratnih reform, predvsem na področju varnosti in zlasti policije in sodstva, naj zagotovijo neodvisnost sodstva ter svobodo in neodvisnost tiska in medijev, da bi vzpostavili trdno in trajno demokracijo;

| 5. | meni, da sta reforma varnostnega sektorja in boj proti nekaznovanosti nujno potrebni in se ju je treba nemudoma lotiti; hkrati meni, da bo le po uresničitvi teh nalog mogoče vzpostaviti trajno pravno državo in začeti proces narodne sprave; meni, da je preoblikovanje policije iz policije javnega reda in nadzora v policijo za zaščito posameznikov in premoženja bistven sestavni del prehoda v demokracijo; zato poziva, naj ta reforma poteka v tesnem sodelovanju s civilno družbo, dejavno na tem področju; |
| --- | --- |

5.

meni, da sta reforma varnostnega sektorja in boj proti nekaznovanosti nujno potrebni in se ju je treba nemudoma lotiti; hkrati meni, da bo le po uresničitvi teh nalog mogoče vzpostaviti trajno pravno državo in začeti proces narodne sprave; meni, da je preoblikovanje policije iz policije javnega reda in nadzora v policijo za zaščito posameznikov in premoženja bistven sestavni del prehoda v demokracijo; zato poziva, naj ta reforma poteka v tesnem sodelovanju s civilno družbo, dejavno na tem področju;

| 6. | ponovno izraža svojo podporo in zavezanost legitimnim željam tunizijskega naroda za demokracijo ter pozdravlja uspešno izvedbo prvih svobodnih volitev 23. oktobra 2011, tudi prvih, ki so rezultat dogodkov arabske pomladi, sedaj pa ima ustavodajna skupščina z zgodovinsko nalogo, da položi temelje za državo, ki bo slonela na demokratičnih načelih, pravni državi in temeljnih svoboščinah; |
| --- | --- |

6.

ponovno izraža svojo podporo in zavezanost legitimnim željam tunizijskega naroda za demokracijo ter pozdravlja uspešno izvedbo prvih svobodnih volitev 23. oktobra 2011, tudi prvih, ki so rezultat dogodkov arabske pomladi, sedaj pa ima ustavodajna skupščina z zgodovinsko nalogo, da položi temelje za državo, ki bo slonela na demokratičnih načelih, pravni državi in temeljnih svoboščinah;

| 7. | poudarja, da je pravica do svobode govora, tako v spletu kot sicer, bistvenega pomena za svobodno in demokratično družbo ter za varstvo in spodbujanje drugih pravic; poudarja tudi, da so prost dostop do informacij in komunikacij ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice in so nujne za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je pravica do svobode govora, tako v spletu kot sicer, bistvenega pomena za svobodno in demokratično družbo ter za varstvo in spodbujanje drugih pravic; poudarja tudi, da so prost dostop do informacij in komunikacij ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice in so nujne za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju;

| 8. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko komisijo, naj Tunizijo še naprej podpirajo pri prehodu v demokracijo in naj v skladu s cilji nove evropske sosedske politike pripravijo program podpore za reformo varnostnega sektorja, zlasti policije, pa tudi program podpore za reformo pravosodnega sistema v okviru vladnih reform ter naj vanj vključijo tudi mehanizem za posvetovanje s civilno družbo in njeno oceno; poziva, naj evropska služba za zunanje delovanje ustrezno obvešča Evropski parlament o tekočih pogajanjih o novem akcijskem načrtu EU-Tunizija ter o delu projektne skupine Tunizija-Evropska unija; |
| --- | --- |

8.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, evropsko službo za zunanje delovanje in Evropsko komisijo, naj Tunizijo še naprej podpirajo pri prehodu v demokracijo in naj v skladu s cilji nove evropske sosedske politike pripravijo program podpore za reformo varnostnega sektorja, zlasti policije, pa tudi program podpore za reformo pravosodnega sistema v okviru vladnih reform ter naj vanj vključijo tudi mehanizem za posvetovanje s civilno družbo in njeno oceno; poziva, naj evropska služba za zunanje delovanje ustrezno obvešča Evropski parlament o tekočih pogajanjih o novem akcijskem načrtu EU-Tunizija ter o delu projektne skupine Tunizija-Evropska unija;

| 9. | poziva tunizijsko vlado in ustavodajno skupščino, da v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti s pariškimi načeli, razmislita o ustanovitvi nacionalnega sveta za človekove pravice z mehanizmi za obrambo in zaščito proti kršitvam človekovih pravic, ki lahko sprejme posamezne zahtevke in izvede neodvisne preiskave; |
| --- | --- |

9.

poziva tunizijsko vlado in ustavodajno skupščino, da v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti s pariškimi načeli, razmislita o ustanovitvi nacionalnega sveta za človekove pravice z mehanizmi za obrambo in zaščito proti kršitvam človekovih pravic, ki lahko sprejme posamezne zahtevke in izvede neodvisne preiskave;

| 10. | pozdravlja poročilo nacionalne komisije za preiskavo korupcije in poneverb, ki je bilo končno objavljeno 11. novembra 2011, ter meni, da je ukrepanje na podlagi sklepov tega poročila bistvenega pomena, da bo lahko sodstvo ustrezno preučilo tristo predloženih zadev, med katerimi se polovica nanaša na člane notranjega kroga nekdanjega predsednika; poudarja, da ugotovitve nacionalne komisije za preiskavo korupcije predstavljajo pomemben prispevek k delu novoizvoljene ustavodajne skupščine, ki se je začelo 22. novembra 2011, saj mora nova ustava pomeniti dejanski prelom z Ben Alijevim obdobjem; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja poročilo nacionalne komisije za preiskavo korupcije in poneverb, ki je bilo končno objavljeno 11. novembra 2011, ter meni, da je ukrepanje na podlagi sklepov tega poročila bistvenega pomena, da bo lahko sodstvo ustrezno preučilo tristo predloženih zadev, med katerimi se polovica nanaša na člane notranjega kroga nekdanjega predsednika; poudarja, da ugotovitve nacionalne komisije za preiskavo korupcije predstavljajo pomemben prispevek k delu novoizvoljene ustavodajne skupščine, ki se je začelo 22. novembra 2011, saj mora nova ustava pomeniti dejanski prelom z Ben Alijevim obdobjem;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Komisije, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku Tunizije, tunizijski vladi in ustavodajni skupščini. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednici Komisije, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku Tunizije, tunizijski vladi in ustavodajni skupščini.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0038.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0154.

(3)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/129

---

Četrtek, 15. december 2011Podpora mednarodnemu dnevu deklet

P7_TA(2011)0593

Izjava Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 v podporo mednarodnemu dnevu deklet

2013/C 168 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se spominjamo 100. obletnice mednarodnega dneva žena, ki je bil uveden leta 1911, da bi priznali dosežke žensk na družbenem, političnem in gospodarskem področju ter se jih spominjali, |
| --- | --- |

A.

ker se spominjamo 100. obletnice mednarodnega dneva žena, ki je bil uveden leta 1911, da bi priznali dosežke žensk na družbenem, političnem in gospodarskem področju ter se jih spominjali,

| B. | ker se spominjamo sklepa Združenih narodov iz leta 1975, da se za mednarodni dan žena izbere 8. marec ter da se na ta dan praznuje prispevek žensk po vsem svetu, |
| --- | --- |

B.

ker se spominjamo sklepa Združenih narodov iz leta 1975, da se za mednarodni dan žena izbere 8. marec ter da se na ta dan praznuje prispevek žensk po vsem svetu,

| C. | ker so raziskave po celem svetu pokazale, da dekleta pogosteje trpijo zaradi nezadostne prehrane in postanejo žrtev nasilja ali ustrahovanja in trgovine z ljudmi, da jih prodajajo ali prisilijo v ponujanje spolnih storitev ali prezgodnjo poroko, da se okužijo z virusom HIV ali da je njihovo življenje ogroženo zaradi nosečnosti, za katero se niso same odločile, |
| --- | --- |

C.

ker so raziskave po celem svetu pokazale, da dekleta pogosteje trpijo zaradi nezadostne prehrane in postanejo žrtev nasilja ali ustrahovanja in trgovine z ljudmi, da jih prodajajo ali prisilijo v ponujanje spolnih storitev ali prezgodnjo poroko, da se okužijo z virusom HIV ali da je njihovo življenje ogroženo zaradi nosečnosti, za katero se niso same odločile,

| 1. | podpira predlog resolucije, ki ga bo na letošnji generalni skupščini Združenih narodov predstavila Kanada, da bi 22. september razglasili za mednarodni dan deklet; |
| --- | --- |

1.

podpira predlog resolucije, ki ga bo na letošnji generalni skupščini Združenih narodov predstavila Kanada, da bi 22. september razglasili za mednarodni dan deklet;

| 2. | poziva Evropsko unijo, naj podpre resolucijo Združenih narodov o mednarodnem dnevu deklet; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko unijo, naj podpre resolucijo Združenih narodov o mednarodnem dnevu deklet;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 15. decembra 2011 (P7_PV(2011)12-15(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 14. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/130

---

Sreda, 14. december 2011Predlog sklepa o številčni sestavi stalnih odborov

P7_TA(2011)0570

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi stalnih odborov (2011/2838(RSO))

2013/C 168 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju sklepa z dne 15. julija 2009 o sestavi stalnih odborov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa z dne 15. julija 2009 o sestavi stalnih odborov (1),

| — | ob upoštevanju člena 183 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 183 Poslovnika,

| A. | ker je treba zagotoviti nadaljnji potek dela Parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker je treba zagotoviti nadaljnji potek dela Parlamenta,

| B. | ker imajo novi poslanci po začetku veljavnosti protokola o spremembi Protokola št. 36 o prehodni ureditvi pravico polnopravnega članstva v Evropskem parlamentu in v njegovih organih, |
| --- | --- |

B.

ker imajo novi poslanci po začetku veljavnosti protokola o spremembi Protokola št. 36 o prehodni ureditvi pravico polnopravnega članstva v Evropskem parlamentu in v njegovih organih,

| 1. | Sklene spremeniti številčno sestavo stalnih odborov, kot sledi: | Odbor za zunanje zadeve: 76 članov |
| --- | --- | --- |

1.

Sklene spremeniti številčno sestavo stalnih odborov, kot sledi:

Odbor za zunanje zadeve: 76 članov

| | Odbor za razvoj: 30 članov |
| --- | --- |

Odbor za razvoj: 30 članov

| | Odbor za mednarodno trgovino: 29 članov |
| --- | --- |

Odbor za mednarodno trgovino: 29 članov

| | Odbor za proračun: 44 članov |
| --- | --- |

Odbor za proračun: 44 članov

| | Odbor za proračunski nadzor: 30 članov |
| --- | --- |

Odbor za proračunski nadzor: 30 članov

| | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve: 48 članov |
| --- | --- |

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve: 48 članov

| | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve: 51 članov |
| --- | --- |

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve: 51 članov

| | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 68 članov |
| --- | --- |

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 68 članov

| | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko: 60 članov |
| --- | --- |

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko: 60 članov

| | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov: 41 članov |
| --- | --- |

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov: 41 članov

| | Odbor za promet in turizem: 46 članov |
| --- | --- |

Odbor za promet in turizem: 46 članov

| | Odbor za regionalni razvoj: 50 članov |
| --- | --- |

Odbor za regionalni razvoj: 50 članov

| | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja: 44 članov |
| --- | --- |

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja: 44 članov

| | Odbor za ribištvo: 24 članov |
| --- | --- |

Odbor za ribištvo: 24 članov

| | Odbor za kulturo in izobraževanje: 32 članov |
| --- | --- |

Odbor za kulturo in izobraževanje: 32 članov

| | Odbor za pravne zadeve: 25 članov |
| --- | --- |

Odbor za pravne zadeve: 25 članov

| | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve: 60 članov |
| --- | --- |

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve: 60 članov

| | Odbor za ustavne zadeve: 25 članov |
| --- | --- |

Odbor za ustavne zadeve: 25 članov

| | Odbor za pravice žensk in enakost spolov: 35 članov |
| --- | --- |

Odbor za pravice žensk in enakost spolov: 35 članov

| | Odbor za peticije: 35 članov |
| --- | --- |

Odbor za peticije: 35 članov

in spremeniti številčno sestavo parlamentarnih pododborov, kot sledi:

| | Pododbor za človekove pravice: 31 članov |
| --- | --- |

Pododbor za človekove pravice: 31 članov

| | Pododbor za varnost in obrambo: 31 članov |
| --- | --- |

Pododbor za varnost in obrambo: 31 članov

| 2. | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 9. julija 2009 o sestavi predsedstev odborov sklene, da imajo lahko predsedstva odborov največ štiri podpredsednike; |
| --- | --- |

2.

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 9. julija 2009 o sestavi predsedstev odborov sklene, da imajo lahko predsedstva odborov največ štiri podpredsednike;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 34.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/132

---

Sreda, 14. december 2011Predlog sklepa o sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih in delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah

P7_TA(2011)0571

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih ter delegacij v parlamentarnih odborih za sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (2011/2839(RSO))

2013/C 168 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. septembra 2009 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih, delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. septembra 2009 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih, delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah (1),

| — | ob upoštevanju člena 198 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 198 Poslovnika,

| A. | ker je treba zagotoviti nadaljnji potek dela Parlamenta, |
| --- | --- |

A.

ker je treba zagotoviti nadaljnji potek dela Parlamenta,

| B. | ker imajo novi poslanci po začetku veljavnosti protokola o spremembi Protokola št. 36 o prehodni ureditvi pravico polnopravnega članstva v Evropskem parlamentu in v njegovih organih, |
| --- | --- |

B.

ker imajo novi poslanci po začetku veljavnosti protokola o spremembi Protokola št. 36 o prehodni ureditvi pravico polnopravnega članstva v Evropskem parlamentu in v njegovih organih,

| 1. | sklene spremeniti številčno sestavo naslednjih medparlamentarnih delegacij:






  — | delegacija za odnose z Arabskim polotokom (18 članov) |
| --- | --- | --- |

1.

sklene spremeniti številčno sestavo naslednjih medparlamentarnih delegacij:

—

delegacija za odnose z Arabskim polotokom (18 članov)

| — | delegacija za odnose z Indijo (28 članov) |
| --- | --- |

—

delegacija za odnose z Indijo (28 članov)

| — | delegacija za odnose s Korejskim polotokom (17 članov) |
| --- | --- |

—

delegacija za odnose s Korejskim polotokom (17 članov)

| — | delegacija za odnose z Južno Afriko (17 članov) |
| --- | --- |

—

delegacija za odnose z Južno Afriko (17 članov)

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta predloži Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta predloži Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 36.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 13. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/133

---

Torek, 13. december 2011Sprememba večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER

P7_TA(2011)0547

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o osnutku sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER (KOM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI))

2013/C 168 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0226), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0226),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju skupnih sklepov s proračunskih tristranskih pogovorov, ki so potekali dne 1. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sklepov s proračunskih tristranskih pogovorov, ki so potekali dne 1. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju poročila Odbor za proračun in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbor za proračun in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0433/2011),

| A. | ker je za financiranje projekta ITER v obdobju 2012–2013 potrebnih dodatnih 1 300 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

A.

ker je za financiranje projekta ITER v obdobju 2012–2013 potrebnih dodatnih 1 300 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti iz proračuna Unije;

| B. | ker so se Evropski parlament, Svet in Komisija na tristranskem proračunskem sestanku dne 1. decembra 2011 dogovorili o načinu zagotavljanja dodatnega financiranja projekta ITER; |
| --- | --- |

B.

ker so se Evropski parlament, Svet in Komisija na tristranskem proračunskem sestanku dne 1. decembra 2011 dogovorili o načinu zagotavljanja dodatnega financiranja projekta ITER;

| C. | ker je zaradi navedenega potrebna sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, s katero se bo zgornja meja za obveznosti v podrazdelku 1a povečala za 650 milijonov EUR za leto 2012 in za 190 milijonov EUR za leto 2013 v tekočih cenah; |
| --- | --- |

C.

ker je zaradi navedenega potrebna sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, s katero se bo zgornja meja za obveznosti v podrazdelku 1a povečala za 650 milijonov EUR za leto 2012 in za 190 milijonov EUR za leto 2013 v tekočih cenah;

| D. | ker meni, da ostanejo vse določbe Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 veljavne, dokler ne začne veljati nova uredba o večletnem finančnem okviru, z izjemo členov, ki so zastarali z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

D.

ker meni, da ostanejo vse določbe Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 veljavne, dokler ne začne veljati nova uredba o večletnem finančnem okviru, z izjemo členov, ki so zastarali z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| E. | ker obžaluje dejstvo, da Svet zaradi različnih interpretacij, pravnih omejitev in zavezujočih obveznosti ni mogel takoj začeti pravih političnih pogajanj z drugo vejo proračunskega organa; |
| --- | --- |

E.

ker obžaluje dejstvo, da Svet zaradi različnih interpretacij, pravnih omejitev in zavezujočih obveznosti ni mogel takoj začeti pravih političnih pogajanj z drugo vejo proračunskega organa;

| F. | ker je bilo sodelovanje med delegacijama obeh vej proračunskega organa na tristranskih pogovorih konstruktivno; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo sodelovanje med delegacijama obeh vej proračunskega organa na tristranskih pogovorih konstruktivno;

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | poudarja, da so se Parlament, Svet in Komisija v celoti strinjali s skupnimi sklepi s proračunskih tristranskih pogovorov z dne 1. decembra 2011; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so se Parlament, Svet in Komisija v celoti strinjali s skupnimi sklepi s proračunskih tristranskih pogovorov z dne 1. decembra 2011;

| 3. | globoko obžaluje enostransko izjavo, ki jo je šest držav članic vključilo v zapisnik Sveta, z namenom podati pristransko razlago skupnih sklepov; |
| --- | --- |

3.

globoko obžaluje enostransko izjavo, ki jo je šest držav članic vključilo v zapisnik Sveta, z namenom podati pristransko razlago skupnih sklepov;

| 4. | poziva Svet, naj v celoti upošteva skupne sklepe; opozarja Svet, da se je strinjal s tem, da se v celoti uporabijo določbe iz finančne uredbe (3) in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se v okviru zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti iz večletnega finančnega okvira v proračunskem postopku za leto 2013 zagotovil znesek 360 milijonov EUR; potrjuje, da v siceršnjem primeru Parlament ne more zagotoviti svojega strinjanja s tem zneskom; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj v celoti upošteva skupne sklepe; opozarja Svet, da se je strinjal s tem, da se v celoti uporabijo določbe iz finančne uredbe (3) in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se v okviru zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti iz večletnega finančnega okvira v proračunskem postopku za leto 2013 zagotovil znesek 360 milijonov EUR; potrjuje, da v siceršnjem primeru Parlament ne more zagotoviti svojega strinjanja s tem zneskom;

| 5. | poziva Komisijo, naj v celoti uporabi določbe iz finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ko bo v okviru predloga proračuna za leto 2013 pripravila konkretne predloge glede zneska 360 milijonov EUR; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v celoti uporabi določbe iz finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ko bo v okviru predloga proračuna za leto 2013 pripravila konkretne predloge glede zneska 360 milijonov EUR;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogama posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogama posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Priloženi tej resoluciji.

(3)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

---

Torek, 13. december 2011PRILOGA I

SKUPNI SKLEPI O FINANCIRANJU PROJEKTA ITER

trialog, 1. december 2011

Evropski parlament, Svet in Komisija ponovno poudarjajo, da je projekt ITER zelo pomemben za Evropsko unijo.

Evropski parlament in Svet sta se seznanila s predlogom Komisije (1) o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma glede večletnega finančnega okvira za zagotovitev dodatnih 1 300 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti iz proračuna EU, potrebnih za financiranje projekta ITER v obdobju 2012–2013.

Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da se 1 300 milijonov EUR dodatnih sredstev za projekt ITER v letih 2012–2013 zagotovi na naslednji način:

| — | 100 milijonov EUR, ki so v proračunu za leto 2012 že vključeni v proračunske vrstice za projekt ITER; |
| --- | --- |

—

100 milijonov EUR, ki so v proračunu za leto 2012 že vključeni v proračunske vrstice za projekt ITER;

| — | 360 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti bo v proračunskem postopku za leto 2013 zagotovljenih v okviru zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti iz večletnega finančnega okvira, pri čemer bi se v celoti izkoristile določbe finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in izključili kakršno koli nadaljnjo spremembo večletnega finančnega okvira, povezani s projektom ITER; |
| --- | --- |

—

360 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti bo v proračunskem postopku za leto 2013 zagotovljenih v okviru zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti iz večletnega finančnega okvira, pri čemer bi se v celoti izkoristile določbe finančne uredbe in Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in izključili kakršno koli nadaljnjo spremembo večletnega finančnega okvira, povezani s projektom ITER;

| — | zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 1a za leti 2012 in 2013 se bodo zvišale za 840 milijonov EUR, od tega 650 milijonov EUR v letu 2012 in 190 milijonov EUR v letu 2013. To zvišanje se bo izravnalo z ustreznim znižanjem zgornjih mej odobritev za prevzem obveznosti v razdelku 2 (450 milijonov EUR za leto 2011) in razdelku 5 (243 milijonov EUR za leto 2011 in 147 milijonov EUR za leto 2012); |
| --- | --- |

—

zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 1a za leti 2012 in 2013 se bodo zvišale za 840 milijonov EUR, od tega 650 milijonov EUR v letu 2012 in 190 milijonov EUR v letu 2013. To zvišanje se bo izravnalo z ustreznim znižanjem zgornjih mej odobritev za prevzem obveznosti v razdelku 2 (450 milijonov EUR za leto 2011) in razdelku 5 (243 milijonov EUR za leto 2011 in 147 milijonov EUR za leto 2012);

| — | zgornja meja za skupne odobritve plačil za leto 2013 se bo zvišala za 580 milijonov EUR, kar se bo izravnalo z ustreznim znižanjem meje za leto 2011. |
| --- | --- |

—

zgornja meja za skupne odobritve plačil za leto 2013 se bo zvišala za 580 milijonov EUR, kar se bo izravnalo z ustreznim znižanjem meje za leto 2011.

Evropski parlament in Svet se strinjata, da bosta navedeno spremembo večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 v skladu s svojimi ustreznimi notranjimi postopki sprejela pred koncem leta 2011.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj v okviru predloga proračuna za leto 2013 pripravi konkretne predloge glede zneska 360 milijonov EUR.

---

(1)  KOM(2011)0226 z dne 20. aprila 2011.

---

Torek, 13. december 2011PRILOGA II

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/5/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/135

---

Torek, 13. december 2011Predlog spremembe proračuna št. 7/2011 – uporaba Solidarnostnega sklada EU – Španija in Italija

P7_TA(2011)0548

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

2013/C 168 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 te pogodbe ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 te pogodbe ter Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a te pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) in zlasti členov 37 in 38 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) in zlasti členov 37 in 38 te uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 21. novembra 2011 (KOM(2011)0796), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2011 za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 21. novembra 2011 (KOM(2011)0796),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011, ki ga je Svet pripravil 30. novembra 2011 (17632/2011 – C7-0442/2011) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011, ki ga je Svet pripravil 30. novembra 2011 (17632/2011 – C7-0442/2011)

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0436/2011),

| A. | ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 7/2011 k splošnemu proračunu za leto 2011 iz Solidarnostnega sklada EU uporabiti znesek 38 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, da se odpravi posledice potresa v španski regiji Murcia in poplav v italijanski Benečiji, |
| --- | --- |

A.

ker je cilj predloga spremembe proračuna št. 7/2011 k splošnemu proračunu za leto 2011 iz Solidarnostnega sklada EU uporabiti znesek 38 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, da se odpravi posledice potresa v španski regiji Murcia in poplav v italijanski Benečiji,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2011, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2011, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2011, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2011,

| C. | ker je v skupni izjavi o odobritvah plačil, priloženi proračunu za proračunsko leto 2011, predvidena predložitev spremembe proračuna, „če odobritve v proračunu za leto 2011 ne bi zadostovale za kritje odhodkov“, |
| --- | --- |

C.

ker je v skupni izjavi o odobritvah plačil, priloženi proračunu za proračunsko leto 2011, predvidena predložitev spremembe proračuna, „če odobritve v proračunu za leto 2011 ne bi zadostovale za kritje odhodkov“,

| D. | ker sta se obe veji proračunskega organa s skupno izjavo o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011 (4), sprejeto 19. novembra 2011 v spravnem odboru, zavezali, da bosta sprejeli odločitev pred koncem leta 2011, |
| --- | --- |

D.

ker sta se obe veji proračunskega organa s skupno izjavo o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011 (4), sprejeto 19. novembra 2011 v spravnem odboru, zavezali, da bosta sprejeli odločitev pred koncem leta 2011,

| E. | ker sta se Parlament in Svet v tej skupni izjavi strinjala o financiranju predloga spremembe proračuna št. 7/2011 s prerazporeditvijo sredstev za programe razvoja podeželja, |
| --- | --- |

E.

ker sta se Parlament in Svet v tej skupni izjavi strinjala o financiranju predloga spremembe proračuna št. 7/2011 s prerazporeditvijo sredstev za programe razvoja podeželja,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 7/2011; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 7/2011;

| 2. | meni, da je zelo pomembno, da žrtve naravnih nesreč čim prej prejmejo finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU, zato je resno zaskrbljen zaradi dejstva, da bodo v primeru poplav v Benečiji sredstva Solidarnostnega sklada EU na voljo šele 13 mesecev po močnem deževju, ki je to pokrajino prizadelo konec oktobra 2010; |
| --- | --- |

2.

meni, da je zelo pomembno, da žrtve naravnih nesreč čim prej prejmejo finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU, zato je resno zaskrbljen zaradi dejstva, da bodo v primeru poplav v Benečiji sredstva Solidarnostnega sklada EU na voljo šele 13 mesecev po močnem deževju, ki je to pokrajino prizadelo konec oktobra 2010;

| 3. | poziva vse udeležene strani v državah članicah, tako na lokalni kot na regionalni ravni, in nacionalne organe, naj skušajo bolje oceniti potrebe in usklajevati morebitne prošnje za uporabo Solidarnostnega sklada EU v prihodnje, da bo mogoče čim bolj pospešiti uporabo tega sklada; |
| --- | --- |

3.

poziva vse udeležene strani v državah članicah, tako na lokalni kot na regionalni ravni, in nacionalne organe, naj skušajo bolje oceniti potrebe in usklajevati morebitne prošnje za uporabo Solidarnostnega sklada EU v prihodnje, da bo mogoče čim bolj pospešiti uporabo tega sklada;

| 4. | v zvezi s tem poudarja, da obe veji proračunskega organa v konkretnem primeru, na katerega se nanaša predlog spremembe proračuna št. 7/2011, sprejemata vsaka svojo odločitev v čim krajšem možnem času, z namenom zagotoviti hitro dostavo pomoči prizadetima regijama; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poudarja, da obe veji proračunskega organa v konkretnem primeru, na katerega se nanaša predlog spremembe proračuna št. 7/2011, sprejemata vsaka svojo odločitev v čim krajšem možnem času, z namenom zagotoviti hitro dostavo pomoči prizadetima regijama;

| 5. | brez sprememb odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2011 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

brez sprememb odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2011 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 68, 15.3.2011, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0521.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/137

---

Torek, 13. december 2011Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije: Španija, potres v Lorci, in Italija, poplave v Benečiji

P7_TA(2011)0549

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

2013/C 168 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na spravnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na spravnem sestanku 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0437/2011),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | opozarja, da točka 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 določa, da Komisija pri pripravi potrebnega predloga upošteva možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, kadar te možnosti obstajajo; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da točka 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 določa, da Komisija pri pripravi potrebnega predloga upošteva možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, kadar te možnosti obstajajo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

Torek, 13. december 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/6/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/138

---

Torek, 13. december 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/002 Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, Italija

P7_TA(2011)0550

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/002 IT/Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, Italija) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

2013/C 168 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, ki ga določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, ki ga določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0438/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0438/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne posamične podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni in dolgoročni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne posamične podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni in dolgoročni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Italija zaprosila za pomoč v zvezi s 643 presežnimi delavci (pomoč naj bi jih prejelo 528) v 323 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 41 NACE po reviziji 2 (gradnja stavb) (3) v italijanski regiji Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska (ITD1 in ITD2) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Italija zaprosila za pomoč v zvezi s 643 presežnimi delavci (pomoč naj bi jih prejelo 528) v 323 podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 41 NACE po reviziji 2 (gradnja stavb) (3) v italijanski regiji Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska (ITD1 in ITD2) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev in katerega namen je predložitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjega pregleda ESPG ter da bo zagotovljena njegova večja učinkovitost in preglednost; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev in katerega namen je predložitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjega pregleda ESPG ter da bo zagotovljena njegova večja učinkovitost in preglednost;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri dolgoročnem ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri dolgoročnem ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v zaposlovanje; nadalje poudarja, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile s prilagodljivejšo in kratkoročnejšo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v zaposlovanje; nadalje poudarja, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi ESPG lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile s prilagodljivejšo in kratkoročnejšo;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz Strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz Strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

Torek, 13. december 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/002 IT/Trentino-Zgornje Poadižje/Južna Tirolska – gradnja stavb, Italija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/7/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/140 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/140

---

Torek, 13. december 2011Pravica do obveščenosti v kazenskem postopku ***I

P7_TA(2011)0551

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (KOM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

2013/C 168 E/25

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0392),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0189/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0189/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju prispevkov, ki so jih glede osnutka zakonodajnega akta predložili grški parlament, španski kongres poslancev, italijanski senat in portugalski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov, ki so jih glede osnutka zakonodajnega akta predložili grški parlament, španski kongres poslancev, italijanski senat in portugalski parlament,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. novembra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. novembra 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0408/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0408/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 54, 19.2.2011, str. 48.

---

Torek, 13. december 2011P7_TC1-COD(2010)0215

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/13/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/141

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Karel Pinxten - BE)

P7_TA(2011)0552

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

2013/C 168 E/26

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0349/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0417/2011),

| A. | ker Karel Pinxten izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Karel Pinxten izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/142

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Henrik Otbo - DK)

P7_TA(2011)0553

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

2013/C 168 E/27

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0345/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0416/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0416/2011),

| A. | ker Henrik Otbo izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker Henrik Otbo izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/142

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Juan-Francisco Corona Ramón - ES)

P7_TA(2011)0554

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Juan-Francisca Corone Ramona za člana Računskega sodišča (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

2013/C 168 E/28

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0343/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0422/2011),

| A. | ker Juan-Francisco Corona Ramon izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Juan-Francisco Corona Ramon izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Juan-Francisca Corone Ramona za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Juan-Francisca Corone Ramona za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/143 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/143

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Ville Itälä - FI)

P7_TA(2011)0555

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Villeja Itäle za člana Računskega sodišča (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

2013/C 168 E/29

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0346/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0418/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0418/2011),

| A. | ker Ville Itälä izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Ville Itälä izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Villeja Itäle za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Villeja Itäle za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/144

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Kevin Cardiff - IE)

P7_TA(2011)0556

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Kevina Cardiffa za člana Računskega sodišča (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

2013/C 168 E/30

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0347/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0419/2011),

| A. | ker Kevin Cardiff izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Kevin Cardiff izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Kevina Cardiffa za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Kevina Cardiffa za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/144

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Pietro Russo - IT)

P7_TA(2011)0557

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Pietra Russa za člana Računskega sodišča (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

2013/C 168 E/31

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0348/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0420/2011),

| A. | ker Pietro Russo izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Pietro Russo izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Pietra Russa za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Pietra Russa za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/145 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/145

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Vitor Manuel da Silva Caldeira - PT)

P7_TA(2011)0558

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Vítorja Manuela da Silve Caldeire za člana Računskega sodišča (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

2013/C 168 E/32

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0344/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0423/2011),

| A. | ker Vítor Manuel da Silva Caldeira izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker Vítor Manuel da Silva Caldeira izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Vítorja Manuela da Silve Caldeire za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Vítorja Manuela da Silve Caldeire za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/146

---

Torek, 13. december 2011Imenovanje člana Računskega sodišča (Hans Gustaf Wessberg - SE)

P7_TA(2011)0559

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o imenovanju Hansa Gustafa Wessberga za člana Računskega sodišča (C7-0342/2011–2011/0807(NLE))

2013/C 168 E/33

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0342/2011),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0415/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0415/2011),

| A. | ker Hans Gustav Wessberg izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker Hans Gustav Wessberg izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | daje pozitivno mnenje o imenovanju Hansa Gustafa Wessberga za člana Računskega sodišča na predlog Sveta; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o imenovanju Hansa Gustafa Wessberga za člana Računskega sodišča na predlog Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/146

---

Torek, 13. december 2011Evropska odredba o zaščiti ***II

P7_TA(2011)0560

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

2013/C 168 E/34

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15571/1/2011 – C7-0452/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15571/1/2011 – C7-0452/2011),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o pobudi skupine držav članic, predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu (00002/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o pobudi skupine držav članic, predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu (00002/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) in člena 82(1)(a) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) in člena 82(1)(a) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0435/2011),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | upošteva izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 14.12.2010, P7_TA(2010)0470.

---

Torek, 13. december 2011PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Sveta o celovitem pristopu k vprašanju priznavanja zaščitnih ukrepov

Svet pozdravlja sprejetje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti, ki je pomemben instrument za zaščito žrtev kaznivih dejanj v Evropski uniji.

Glede na to, da se ta direktiva osredotoča na zaščitne ukrepe v kazenskih zadevah, in glede na različne pravne tradicije držav članic na tem področju, se Svet zaveda, da bo ta instrument v prihodnosti moral dopolnjevati podoben mehanizem za vzajemno priznavanje zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah.

Svet v zvezi s tem opozarja, da pripravljalna telesa Sveta trenutno obravnavajo predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah, ki ga je Komisija predložila 18. maja 2011.

Svet se v skladu s svojo resolucijo z dne 10. junija 2011 o načrtu za okrepitev pravic in zaščite žrtev, zlasti v kazenskem postopku (glej ukrep "C"), zavezuje, da bo ta predlog še naprej prednostno obravnaval. Zavezuje se tudi, da bo zagotovil, da bo ta instrument dopolnjeval določbe direktive o evropski odredbi o zaščiti; združeno področje uporabe obeh instrumentov bo tako omogočilo sodelovanje med državami članicami, kar zadeva največje možno število zaščitnih ukrepov za žrtve, in to ne glede na značilnosti njihovih nacionalnih sistemov.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/148 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/148

---

Torek, 13. december 2011Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo ***II

P7_TA(2011)0561

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

2013/C 168 E/35

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (13036/3/2011 – C7-0451/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (13036/3/2011 – C7-0451/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2008 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. julija 2008 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. junija 2008 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 18. junija 2008 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0638),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju medsebojnega posvetovanja med pristojnim odborom, Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve kot pridruženim odborom z dne 5. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medsebojnega posvetovanja med pristojnim odborom, Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve kot pridruženim odborom z dne 5. decembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0434/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0434/2011),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 27, 3.2.2009, str. 114.

(2)  UL C 257, 9.10.2008, str. 20.

(3)  Sprejeta besedila z dne 24.3.2011, P7_TA(2011)0115.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/149 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/149

---

Torek, 13. december 2011Območje Sporazuma Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***II

P7_TA(2011)0562

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

2013/C 168 E/36

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (12607/2/2011 – C7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (12607/2/2011 – C7-0370/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Svetu (KOM(2009)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Svetu (KOM(2009)0477),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A7-0392/2011) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A7-0392/2011)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 354, 28.12.2010, str. 71.

(2)  Sprejeta besedila z dne 8.3.2011, P7_TA(2011)0079.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/150

---

Torek, 13. december 2011Letni računovodski izkazi posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti ***II

P7_TA(2011)0563

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb v zvezi z mikrosubjekti (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

2013/C 168 E/37

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (10765/1/2011 – C7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (10765/1/2011 – C7-0323/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) glede predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2009)0083),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v drugi obravnavi, v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 66 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 66 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A7-0393/2011) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A7-0393/2011)

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 67.

(2)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 111.

---

Torek, 13. december 2011P7_TC2-COD(2009)0035

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, v zvezi z mikrosubjekti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/6/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/151

---

Torek, 13. december 2011Določbe v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***I

P7_TA(2011)0564

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb v zvezi s finančnim upravljanjem za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (KOM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

2013/C 168 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0481),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0218/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0405/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0405/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 13. december 2011P7_TC1-COD(2011)0209

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1312/2011.)

---

Sreda, 14. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/152

---

Sreda, 14. december 2011Instrument za predpristopno pomoč ***I

P7_TA(2011)0566

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (KOM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

2013/C 168 E/39

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0446), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0446),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0208/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0397/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 14. december 2011P7_TC1-COD(2011)0193

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 153/2012.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/153 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/153

---

Sreda, 14. december 2011Sadni sokovi in nekateri podobni proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi ***I

P7_TA(2011)0567

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi (KOM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

2013/C 168 E/40

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0490),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0278/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0224/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0224/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 45.

---

Sreda, 14. december 2011P7_TC1-COD(2010)0254

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2001/112/ES o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/12/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/154 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/154

---

Sreda, 14. december 2011Uporaba fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu ***I

P7_TA(2011)0568

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosfornih spojin v detergentih za pranje perila v gospodinjstvu (KOM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

2013/C 168 E/41

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0597), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0597),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0356/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0356/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 15. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 15. novembra 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A7-0246/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 71.

---

Sreda, 14. december 2011P7_TC1-COD(2010)0298

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 648/2004 v zvezi z uporabo fosfatov in drugih fosforjevih spojin v gospodinjskih detergentih za pranje perila in detergentih za strojno pomivanje posode

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 259/2012.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/155

---

Sreda, 14. december 2011Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Kraljevino Maroko ***

P7_TA(2011)0569

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

2013/C 168 E/42

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11226/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11226/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11225/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, ki določa finančni prispevek in ribolovne možnosti, predvidene s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o partnerstvu v ribiškem sektorju (11225/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko a drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko a drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0201/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj (A7-0394/2011),

| 1. | ne odobri sklenitve Protokola; |
| --- | --- |

1.

ne odobri sklenitve Protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj obvesti Svet, da Protokola ni mogoče skleniti; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj obvesti Svet, da Protokola ni mogoče skleniti;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/155

---

Sreda, 14. december 2011Imenovanje člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke: Benoit Coeuré

P7_TA(2011)0572

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

2013/C 168 E/43

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 1. decembra 2011 (17227/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 1. decembra 2011 (17227/2011),

| — | ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0459/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge alinee člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C7-0459/2011),

| — | ob upoštevanju člena 109 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0443/2011),

| A. | ker se je Evropski svet s pismom z dne 1. decembra 2011 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Benoîta Coeuréja za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet s pismom z dne 1. decembra 2011 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Benoîta Coeuréja za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let;

| B. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 12. decembra 2011 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 12. decembra 2011 enoinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | daje pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Benoîta Coeuréja za člana izvršilnega odbora Evropske centralne; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Benoîta Coeuréja za člana izvršilnega odbora Evropske centralne;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic.

---

Četrtek, 15. december 2011

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/157 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/157

---

Četrtek, 15. december 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2009/019 FR/Renault, Francija

P7_TA(2011)0579

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/019 FR/Renault, Francija) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

2013/C 168 E/44

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kakor ga določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kakor ga določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0396/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Francija zaprosila za pomoč v zvezi s 4 445 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 3 582, v podjetju Renault s.a.s. in njegovih sedmih dobaviteljih iz avtomobilske industrije, |
| --- | --- |

D.

ker je Francija zaprosila za pomoč v zvezi s 4 445 presežnimi delavci, od katerih naj bi jih pomoč prejelo 3 582, v podjetju Renault s.a.s. in njegovih sedmih dobaviteljih iz avtomobilske industrije,

| E. | ker vloga Francije ne zajema delavcev pri Renaultu, ki so se odločili za program predčasnega upokojevanja in ki jim tako v skladu z Uredbo (ES) št. 1927/2006 ni bilo mogoče dodeliti pomoči iz ESPG, katerih pokojninske pravice pa so se spremenile zaradi pokojninske reforme, ki je medtem začela veljati; ker bi bilo treba ugotoviti, da si vse udeležene strani prizadevajo najti trajno rešitev, da bi lahko ti nekdanji delavci pri Renaultu dopolnili svoje pokojninske pravice; ker bi bilo treba pri tem poudariti prizadevanja francoske vlade kot tudi pisno zavezo Renaulta; ker bi bilo treba nadaljevati konstruktiven dialog med vsemi udeleženimi stranmi, dokler se ne bo našla zadovoljiva rešitev; |
| --- | --- |

E.

ker vloga Francije ne zajema delavcev pri Renaultu, ki so se odločili za program predčasnega upokojevanja in ki jim tako v skladu z Uredbo (ES) št. 1927/2006 ni bilo mogoče dodeliti pomoči iz ESPG, katerih pokojninske pravice pa so se spremenile zaradi pokojninske reforme, ki je medtem začela veljati; ker bi bilo treba ugotoviti, da si vse udeležene strani prizadevajo najti trajno rešitev, da bi lahko ti nekdanji delavci pri Renaultu dopolnili svoje pokojninske pravice; ker bi bilo treba pri tem poudariti prizadevanja francoske vlade kot tudi pisno zavezo Renaulta; ker bi bilo treba nadaljevati konstruktiven dialog med vsemi udeleženimi stranmi, dokler se ne bo našla zadovoljiva rešitev;

| F. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG, |
| --- | --- |

F.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG, skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; vendar se seznanja z dolgim ocenjevalnim obdobjem glede te konkretne vloge za uporabo sredstev ESPG za Renault s.a.s. in sedem njegovih dobaviteljev; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo, kar je potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG, skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; vendar se seznanja z dolgim ocenjevalnim obdobjem glede te konkretne vloge za uporabo sredstev ESPG za Renault s.a.s. in sedem njegovih dobaviteljev;

| 2. | ugotavlja, da bi morali biti kmalu na voljo prvi rezultati o učinkovitosti ukrepov, namenjenih odpuščenim delavcem; ugotavlja, da so stopnje uspešnosti poglavitni kazalnik učinkovitosti ESPG, ter poziva Komisijo, naj omogoči podrobno in natančno spremljanje ter svetovanje pri zagotavljanju, da se usposabljanje, ki je na razpolago, ujema z lokalnimi gospodarskimi trendi; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da bi morali biti kmalu na voljo prvi rezultati o učinkovitosti ukrepov, namenjenih odpuščenim delavcem; ugotavlja, da so stopnje uspešnosti poglavitni kazalnik učinkovitosti ESPG, ter poziva Komisijo, naj omogoči podrobno in natančno spremljanje ter svetovanje pri zagotavljanju, da se usposabljanje, ki je na razpolago, ujema z lokalnimi gospodarskimi trendi;

| 3. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno posamično podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 4. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v zaposlovanje; nadalje poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 Uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v zaposlovanje; nadalje poudarja, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 5. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz Strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz Strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 6. | ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen, poseben instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen, poseben instrument z lastnimi cilji in roki;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Četrtek, 15. december 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2009/019 FR/Renault, Francija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/16/EU.)

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/159 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/159

---

Četrtek, 15. december 2011Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ***I

P7_TA(2011)0580

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2013/C 168 E/45

(Redni zakonodajni postopek: prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0229),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 255(2) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila svoj začetni predlog Parlamentu (C6-0184/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 255(2) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila svoj začetni predlog Parlamentu (C6-0184/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 41 in 42 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 41 in 42 Listine,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za peticije in Odbora za pravne zadeve (A7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ustavne zadeve, Odbora za peticije in Odbora za pravne zadeve (A7-0426/2011),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil in te spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil in te spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju, ob upoštevanju priporočil posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | meni, da je postopek 2011/0073(COD) brezpredmeten, ker je bila vsebina predloga Komisije KOM(2011)0137 vključena v postopek 2008/0090(COD); |
| --- | --- |

2.

meni, da je postopek 2011/0073(COD) brezpredmeten, ker je bila vsebina predloga Komisije KOM(2011)0137 vključena v postopek 2008/0090(COD);

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 15. december 2011P7_TC1-COD(2008)0090

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije
  o opredelitvi splošnih načel in omejitev, ki urejajo pravico do dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije [Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti.

  Po začetku veljavnosti spremenjene Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pravica do dostopa do dokumentov zajema vse institucije, organe, urade in agencije Unije, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje, zato so potrebne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3), pri čemer bi bilo treba upoštevati izkušnje iz začetnega izvajanja navedene uredbe ter relevantno sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti.

  Po začetku veljavnosti spremenjene Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pravica do dostopa do dokumentov zajema vse institucije, organe, urade in agencije Unije, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje, zato so potrebne bistvene spremembe Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3), pri čemer bi bilo treba upoštevati izkušnje iz začetnega izvajanja navedene uredbe ter relevantno sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. [Sprememba 2]

| (2) | Drugi pododstavek člena 1 PEU opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani. |
| --- | --- |

(2)

Drugi pododstavek člena 1 PEU opredeljuje pojem javnosti in pravi, da je Pogodba nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

| (3) | Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitosti ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije, in

  kakor je poudarjeno v členih 9 do 12 PEU, pa tudi
  spoštovanja temeljnih pravic, določenih v členu 6 Pogodbe EU

  PEU
  in v Evropski listini o temeljnih pravicah
  (Listina)
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Javnost omogoča državljanom, da tesneje sodelujejo v postopku odločanja, in zagotavlja, da je uprava deležna večje zakonitosti ter je učinkovitejša in bolj odgovorna državljanu v demokratičnem sistemu. Javnost prispeva h krepitvi načela demokracije, in

  kakor je poudarjeno v členih 9 do 12 PEU, pa tudi
  spoštovanja temeljnih pravic, določenih v členu 6 Pogodbe EU

  PEU
  in v Evropski listini o temeljnih pravicah
  (Listina)
  . [Sprememba 3]

| (3a) | Preglednost bi morala okrepiti tudi načelo dobrega upravljanja v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, kakor določata člen 41 Listine in člen 298 PDEU. Temu primerno bi bilo treba opredeliti notranje upravne postopke ter zagotoviti ustrezne finančne in človeške vire, da bi se načelo odprtosti izvajalo v praksi. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3a)

Preglednost bi morala okrepiti tudi načelo dobrega upravljanja v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, kakor določata člen 41 Listine in člen 298 PDEU. Temu primerno bi bilo treba opredeliti notranje upravne postopke ter zagotoviti ustrezne finančne in človeške vire, da bi se načelo odprtosti izvajalo v praksi. [Sprememba 4]

| (3b) | Odprtost krepi zaupanje državljanov v institucije, organe, urade in agencije Unije, saj prispeva k njihovemu poznavanju postopkov odločanja v Uniji in svojih pravic v tem okviru. Odprtost prinaša tudi več preglednosti pri izvajanju upravnih in zakonodajnih postopkov. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3b)

Odprtost krepi zaupanje državljanov v institucije, organe, urade in agencije Unije, saj prispeva k njihovemu poznavanju postopkov odločanja v Uniji in svojih pravic v tem okviru. Odprtost prinaša tudi več preglednosti pri izvajanju upravnih in zakonodajnih postopkov. [Sprememba 5]

| (3c) | S poudarjanjem normativnega pomena načela preglednosti ta uredba krepi kulturo pravne države v Uniji in zato prispeva tudi k preprečevanju kriminala in kriminalnega vedenja. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3c)

S poudarjanjem normativnega pomena načela preglednosti ta uredba krepi kulturo pravne države v Uniji in zato prispeva tudi k preprečevanju kriminala in kriminalnega vedenja. [Sprememba 6]

| (4) | Splošna načela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za pravico javnosti do dostopa do dokumentov, so bila določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, ki se je začela uporabljati 3. decembra 2001 (4)
  .

  [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(4)

Splošna načela in omejitve iz razlogov javnega ali zasebnega interesa, ki veljajo za pravico javnosti do dostopa do dokumentov, so bila določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001, ki se je začela uporabljati 3. decembra 2001 (4)
  .

  [Sprememba 7]

| (5) | Prva ocena izvajanja Uredbe (ES) št. 1049/2001 je bila opravljena v poročilu, objavljenem 30. januarja 2004 (5). Komisija se je 9. novembra 2005 odločila, da sproži postopek za pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001. Evropski parlament je v resoluciji, sprejeti 4. aprila 2006, Komisijo pozval, da predloži predlog o spremembi Uredbe (6). Komisija je 18. aprila 2007 objavila Zeleno knjigo o pregledu Uredbe (7) in sprožila javno posvetovanje.
  [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(5)

Prva ocena izvajanja Uredbe (ES) št. 1049/2001 je bila opravljena v poročilu, objavljenem 30. januarja 2004 (5). Komisija se je 9. novembra 2005 odločila, da sproži postopek za pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001. Evropski parlament je v resoluciji, sprejeti 4. aprila 2006, Komisijo pozval, da predloži predlog o spremembi Uredbe (6). Komisija je 18. aprila 2007 objavila Zeleno knjigo o pregledu Uredbe (7) in sprožila javno posvetovanje.
  [Sprememba 8]

| (6) | Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve

  izjeme
  takega dostopa
  na podlagi javnega ali zasebnega interesa, ki ureja tak dostop
  v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES

  členom 15(3) PDEU in v skladu s predpisi o odprtosti institucij, organov, uradov in agencij Unije, kakor so določeni v členu 15(1) PDEU
  .
  Zato bi morala biti vsa druga pravila o dostopu do dokumentov skladna s to uredbo in v skladu s posebnimi določbami, ki zadevajo zgolj Sodišče Evropske unije, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko pri opravljanju neadministrativnih nalog.

  [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6)

Namen te uredbe je čim bolj uresničiti pravico dostopa javnosti do dokumentov ter določiti splošna načela in omejitve

  izjeme
  takega dostopa
  na podlagi javnega ali zasebnega interesa, ki ureja tak dostop
  v skladu s členom 255(2) Pogodbe ES

  členom 15(3) PDEU in v skladu s predpisi o odprtosti institucij, organov, uradov in agencij Unije, kakor so določeni v členu 15(1) PDEU
  .
  Zato bi morala biti vsa druga pravila o dostopu do dokumentov skladna s to uredbo in v skladu s posebnimi določbami, ki zadevajo zgolj Sodišče Evropske unije, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko pri opravljanju neadministrativnih nalog.

  [Sprememba 9]

| (7) | Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morale institucije, organi, uradi in agencije, kot je že določeno v Izjavi št. 41, priloženi Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedeni pogodbi zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Ker vprašanje dostopa do dokumentov ni zajeto v določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi se morale institucije, organi, uradi in agencije, kot je že določeno v Izjavi št. 41, priloženi Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, v zvezi z dokumenti, ki zadevajo v navedeni pogodbi zajete dejavnosti, ravnati po tej uredbi.

| (9) | Evropski parlament in Svet sta 6. septembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (8)
  . Glede dostopa do dokumentov z informacijami o okolju mora biti ta uredba skladna z Uredbo (ES) št. 1367/2006. |
| --- | --- |

(9)

Evropski parlament in Svet sta 6. septembra 2006 sprejela Uredbo (ES) št 1367/2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (8)
  . Glede dostopa do dokumentov z informacijami o okolju mora biti ta uredba skladna z Uredbo (ES) št. 1367/2006.

| (10) | Glede razkritja osebnih podatkov je treba vzpostaviti jasno razmerje med to uredbo in Uredbo (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

  Institucije, organi, uradi in agencije Unije bi morali osebne podatke obdelovati v skladu s pravicami posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, kakor je opredeljeno v členu 16 PDEU, pa tudi v členu 8 Listine, ustrezni zakonodaji Unije in s sodno prakso Sodišča Evropske unije. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(10)

Glede razkritja osebnih podatkov je treba vzpostaviti jasno razmerje med to uredbo in Uredbo (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

  Institucije, organi, uradi in agencije Unije bi morali osebne podatke obdelovati v skladu s pravicami posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo, kakor je opredeljeno v členu 16 PDEU, pa tudi v členu 8 Listine, ustrezni zakonodaji Unije in s sodno prakso Sodišča Evropske unije. [Sprememba 10]

| (11) | Določiti je treba jasna pravila glede razkrivanja dokumentov, ki izvirajo iz držav članic, in dokumentov tretjih strank, ki so del sodnih spisov ali so jih institucije pridobile

  , organi, uradi ali agencije pridobili
  zaradi svojih posebnih preiskovalnih pooblastil, ki jih imajo na podlagi prava ES

  Unije
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(11)

Določiti je treba jasna pravila glede razkrivanja dokumentov, ki izvirajo iz držav članic, in dokumentov tretjih strank, ki so del sodnih spisov ali so jih institucije pridobile

  , organi, uradi ali agencije pridobili
  zaradi svojih posebnih preiskovalnih pooblastil, ki jih imajo na podlagi prava ES

  Unije
  . [Sprememba 11]

| (12) | Širši

  V skladu s členom 15(3) PDEU se celovit
  dostop do dokumentov se zagotovi, kadar
  v skladu s Pogodbama
  institucije
  pri sprejemanju ukrepov splošnega obsega
  delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni.

  v skladu s členom 290 PDEU in izvedbenimi pooblastili v skladu s členom 291 PDEU
  .
  Pripravljalni zakonodajni dokumenti in vse ustrezne informacije o različnih stopnjah medinstitucionalnega postopka, kot so dokumenti delovnih skupin Sveta in stališča delegacij držav članic v vlogi članic Sveta ter dokumenti trialoga na prvi obravnavi, bi morali biti načeloma javnosti nemudoma in neposredno dostopni na omrežju. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(12)

Širši

  V skladu s členom 15(3) PDEU se celovit
  dostop do dokumentov se zagotovi, kadar
  v skladu s Pogodbama
  institucije
  pri sprejemanju ukrepov splošnega obsega
  delujejo v svoji zakonodajni funkciji, vključno s prenesenimi pristojnostmi, sočasno pa se ohranja učinkovitost postopka odločanja institucij. Taki dokumenti morajo biti čim bolj neposredno dostopni.

  v skladu s členom 290 PDEU in izvedbenimi pooblastili v skladu s členom 291 PDEU
  .
  Pripravljalni zakonodajni dokumenti in vse ustrezne informacije o različnih stopnjah medinstitucionalnega postopka, kot so dokumenti delovnih skupin Sveta in stališča delegacij držav članic v vlogi članic Sveta ter dokumenti trialoga na prvi obravnavi, bi morali biti načeloma javnosti nemudoma in neposredno dostopni na omrežju. [Sprememba 12]

| (12a) | Zakonodajna besedila bi morala biti napisana jasno in razumljivo ter objavljena v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(12a)

Zakonodajna besedila bi morala biti napisana jasno in razumljivo ter objavljena v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 13]

| (12b) | Evropski parlament, Svet in Komisija bi se morali v skladu s členom 295 PDEU in to uredbo dogovoriti o boljši praksi pri pripravi zakonodaje, izboljšanih modelih in tehnikah, ki si jih delijo institucije, organi, uradi in agencije, da bi se v zasnovi izboljšalo načelo preglednosti in pravne jasnosti dokumentov Unije, in to objaviti v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(12b)

Evropski parlament, Svet in Komisija bi se morali v skladu s členom 295 PDEU in to uredbo dogovoriti o boljši praksi pri pripravi zakonodaje, izboljšanih modelih in tehnikah, ki si jih delijo institucije, organi, uradi in agencije, da bi se v zasnovi izboljšalo načelo preglednosti in pravne jasnosti dokumentov Unije, in to objaviti v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 14]

| (12c) | Dokumenti v zvezi z nezakonodajnimi postopki, kot so zavezujoči ukrepi ali ukrepi za urejanje notranje organizacije, upravni ali proračunski akti ali dokumenti politične narave (kot so sklepi, priporočila ali resolucije), bi morali biti lahko in kolikor je mogoče neposredno dostopni v skladu z načelom dobrega upravljanja iz člena 41 Listine. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(12c)

Dokumenti v zvezi z nezakonodajnimi postopki, kot so zavezujoči ukrepi ali ukrepi za urejanje notranje organizacije, upravni ali proračunski akti ali dokumenti politične narave (kot so sklepi, priporočila ali resolucije), bi morali biti lahko in kolikor je mogoče neposredno dostopni v skladu z načelom dobrega upravljanja iz člena 41 Listine. [Sprememba 15]

| (12d) | Za vsako kategorijo dokumentov bi morala odgovorna institucija, organ, urad ali agencija državljanom omogočiti, da se seznanijo s predvidenim potekom notranjih postopkov, s tem, katere organizacijske enote bodo pristojne in kakšne so njihove pristojnosti, ter s postavljenimi roki in uradom, na katerega se lahko obrnejo. Institucije, organi, uradi in agencije bi morali ustrezno upoštevati priporočila evropskega varuha človekovih pravic. V skladu s členom 295 PDEU bi morale doseči dogovor o skupnih smernicah o načinu, na katerega vsaka organizacijska enota evidentira notranje dokumente, jih kategorizira glede na možno poseganje v interese Unije in arhivira zaradi začasnih ali zgodovinskih potreb v skladu z načeli iz te uredbe. Dosledno in usklajeno bi morali obveščati javnost o sprejetih ukrepih za izvajanje te uredbe ter usposabljati svoje osebje za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(12d)

Za vsako kategorijo dokumentov bi morala odgovorna institucija, organ, urad ali agencija državljanom omogočiti, da se seznanijo s predvidenim potekom notranjih postopkov, s tem, katere organizacijske enote bodo pristojne in kakšne so njihove pristojnosti, ter s postavljenimi roki in uradom, na katerega se lahko obrnejo. Institucije, organi, uradi in agencije bi morali ustrezno upoštevati priporočila evropskega varuha človekovih pravic. V skladu s členom 295 PDEU bi morale doseči dogovor o skupnih smernicah o načinu, na katerega vsaka organizacijska enota evidentira notranje dokumente, jih kategorizira glede na možno poseganje v interese Unije in arhivira zaradi začasnih ali zgodovinskih potreb v skladu z načeli iz te uredbe. Dosledno in usklajeno bi morali obveščati javnost o sprejetih ukrepih za izvajanje te uredbe ter usposabljati svoje osebje za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. [Sprememba 16]

| (13) | Preglednost zakonodajnega postopka je za državljane izrednega pomena. Zato bi morale institucije aktivno razširjati dokumente, ki so del zakonodajnega postopka
  , in izboljšati svoje komuniciranje z morebitnimi prosilci
  .
  Institucije Unije, organi, uradi in agencije bi morale za čim več kategorij dokumentov zagotoviti, da so praviloma javno dostopne na njihovih spletnih straneh
  . Aktivno razširjanje dokumentov bi bilo treba spodbujati tudi na drugih področjih. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(13)

Preglednost zakonodajnega postopka je za državljane izrednega pomena. Zato bi morale institucije aktivno razširjati dokumente, ki so del zakonodajnega postopka
  , in izboljšati svoje komuniciranje z morebitnimi prosilci
  .
  Institucije Unije, organi, uradi in agencije bi morale za čim več kategorij dokumentov zagotoviti, da so praviloma javno dostopne na njihovih spletnih straneh
  . Aktivno razširjanje dokumentov bi bilo treba spodbujati tudi na drugih področjih. [Sprememba 17]

| (13a) | Institucije, organi, uradi in agencije bi morale doseči soglasje o medinstitucionalnem registru lobistov in drugih zainteresiranih strani, da se izboljša odprtost in preglednost zakonodajnega postopka. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(13a)

Institucije, organi, uradi in agencije bi morale doseči soglasje o medinstitucionalnem registru lobistov in drugih zainteresiranih strani, da se izboljša odprtost in preglednost zakonodajnega postopka. [Sprememba 18]

| (15) | Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom.
  [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(15)

Zaradi izredno občutljive vsebine so nekateri dokumenti deležni posebne obravnave. Obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini takih dokumentov mora biti urejeno z medinstitucionalnim sporazumom.
  [Sprememba 19]

| (16) | Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji

  organov, uradov in agencij
  se zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije

  ti
  pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije

  ti
  prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država

  Država
  članica
  lahko
  od Komisije ali Sveta

  institucij, organov, uradov ali agencij
  zahteva, da se dokument, ki izhaja iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam
  izven institucij, organov, uradov ali agencij
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(16)

Da bi dosegli večjo odprtost v delu institucij, se Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji

  organov, uradov in agencij
  se zagotovi dostop do dokumentov, ki jih institucije

  ti
  pripravijo, in tudi do dokumentov, ki jih institucije

  ti
  prejmejo. V tem smislu Izjava št. 35, priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe, določa, da lahko država

  Država
  članica
  lahko
  od Komisije ali Sveta

  institucij, organov, uradov ali agencij
  zahteva, da se dokument, ki izhaja iz te države, brez njenega predhodnega soglasja ne pošlje tretjim strankam
  izven institucij, organov, uradov ali agencij
  . [Sprememba 20]

| (16a) | Sodišče Evropske unije je pojasnilo, da obveznost posvetovanja z državami članicami glede zahtev za dostop do njihovih dokumentov ne daje državam članicam pravice, da zavrnejo tak dostop ali da se sklicujejo na nacionalne zakone ali določbe, in da lahko institucija, organ, urad ali agencija, ki prejme zahtevo, zavrne dostop samo na podlagi izjem iz te uredbe (10). [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(16a)

Sodišče Evropske unije je pojasnilo, da obveznost posvetovanja z državami članicami glede zahtev za dostop do njihovih dokumentov ne daje državam članicam pravice, da zavrnejo tak dostop ali da se sklicujejo na nacionalne zakone ali določbe, in da lahko institucija, organ, urad ali agencija, ki prejme zahtevo, zavrne dostop samo na podlagi izjem iz te uredbe (10). [Sprememba 21]

| (17) | Načelno

  Vsi dokumenti institucij
  bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog.

  Izjeme od tega načela bi bilo treba sprejeti, da se zaščitijo nekateri javni in zasebni interesi, vseeno pa bi moral takšne izjeme urejati pregleden sistem pravil in postopkov, končni cilj pa bi moralo biti uresničevanje temeljne pravice državljanov do dostopa.
  Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti

  Unije
  s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti

  Unije
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(17)

Načelno

  Vsi dokumenti institucij
  bi morali biti vsi dokumenti institucij dostopni javnosti. Vendar pa je treba nekatere javne in zasebne interese zaščititi z izjemami. Institucije bi morale imeti pravico varovati svoja notranja posvetovanja in razprave, kadar je to potrebno za varovanje svoje sposobnosti opravljanja nalog.

  Izjeme od tega načela bi bilo treba sprejeti, da se zaščitijo nekateri javni in zasebni interesi, vseeno pa bi moral takšne izjeme urejati pregleden sistem pravil in postopkov, končni cilj pa bi moralo biti uresničevanje temeljne pravice državljanov do dostopa.
  Pri ocenjevanju izjem bi morale institucije upoštevati načela v zakonodaji Skupnosti

  Unije
  s področja varstva osebnih podatkov, na vseh področjih delovanja Skupnosti

  Unije
  . [Sprememba 22]

| (18) | Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo.

  Glede na dejstvo, da ta uredba neposredno izvaja člen 15 PDEU, pa tudi člen 42 Listine, bi morala opredeljena načela in omejitve dostopa do dokumentov prevladati nad vsemi pravili, ukrepi in praksami, ki jih institucije, organi, uradi ali agencije sprejmejo na drugačni pravni podlagi in ki uvajajo dodatne ali strožje izjeme od tistih, ki jih določa ta uredba. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(18)

Vsi predpisi o dostopu do dokumentov institucij morajo biti v skladu s to uredbo.

  Glede na dejstvo, da ta uredba neposredno izvaja člen 15 PDEU, pa tudi člen 42 Listine, bi morala opredeljena načela in omejitve dostopa do dokumentov prevladati nad vsemi pravili, ukrepi in praksami, ki jih institucije, organi, uradi ali agencije sprejmejo na drugačni pravni podlagi in ki uvajajo dodatne ali strožje izjeme od tistih, ki jih določa ta uredba. [Sprememba 23]

| (19) | Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb Evropskemu varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

(19)

Da bi zagotovili celovito spoštovanje pravice do dostopa, mora biti uporabljen dvofazni upravni postopek z dodatno možnostjo sodnega postopka ali pritožb Evropskemu varuhu človekovih pravic.

| (20) | Vsaka institucija, organ, urad in agencija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani laže uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija, organ, urad ali agencija zagotoviti dostop do registra dokumentov. |
| --- | --- |

(20)

Vsaka institucija, organ, urad in agencija mora sprejeti potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o veljavnih določbah in za usposabljanje svojega osebja za pomoč državljanom, ki uresničujejo svoje pravice iz te uredbe. Da bi državljani laže uresničevali svoje pravice, mora vsaka institucija, organ, urad ali agencija zagotoviti dostop do registra dokumentov.

| (21) | Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav ni namen ali učinek te uredbe spreminjati nacionalne predpise o dostopu do dokumentov, pa je vendarle jasno, da morajo na podlagi načela lojalnega sodelovanja, ki ureja odnose med institucijami in državami članicami, države članice paziti, da ne ovirajo ustrezne uporabe te uredbe, in spoštovati varnostne predpise institucij.

| (22) | Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov.
  [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba ne posega v obstoječe pravice držav članic, sodnih organov ali preiskovalnih teles do dostopa do dokumentov.
  [Sprememba 24]

| (23) | V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES

  členom 15(3) PDEU ter načeli in pravili iz te uredbe
  vsaka institucija
  , organ, urad ali agencija
  v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do
  svojih
  dokumentov
  , pa tudi do dokumentov, ki se nanašajo na njegove upravne naloge
  – [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 255(3) Pogodbe ES

  členom 15(3) PDEU ter načeli in pravili iz te uredbe
  vsaka institucija
  , organ, urad ali agencija
  v svojem poslovniku določi posebne določbe o dostopu do
  svojih
  dokumentov
  , pa tudi do dokumentov, ki se nanašajo na njegove upravne naloge
  – [Sprememba 25]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je:

| (a) | na podlagi javnega ali zasebnega interesa
  v skladu s členom 15 PDEU
  določiti načela, pogoje in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu "institucije"), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi se javnosti odobril

  institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil
  čim širši dostop do takih dokumentov; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(a)

na podlagi javnega ali zasebnega interesa
  v skladu s členom 15 PDEU
  določiti načela, pogoje in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu "institucije"), določene v členu 255 Pogodbe ES, da bi se javnosti odobril

  institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil
  čim širši dostop do takih dokumentov; [Sprememba 26]

| (b) | določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice; |
| --- | --- |

(b)

določiti pravila, ki zagotavljajo čim lažje uresničevanje te pravice;

| (c) | spodbujati običajne upravne postopke za

  institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil
  dostop do dokumentov
  in še posebej splošne cilje večje preglednosti, odgovornosti in demokracije
  . [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(c)

spodbujati običajne upravne postopke za

  institucij, organov, uradov in agencij Unije, na način, ki bo javnosti jamčil
  dostop do dokumentov
  in še posebej splošne cilje večje preglednosti, odgovornosti in demokracije
  . [Sprememba 27]

Člen 2

Upravičenci do dostopa in področje uporabe

1.   Vse fizične ali pravne osebe
  ali vsa združenja pravnih ali fizičnih oseb
  imajo pravico do dostopa do dokumentov institucij
  , organov, uradov in agencij
  Unije
  ,
  ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih s to uredbo.

2.   Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, to je za dokumente, ki jih institucije pripravijo ali prejmejo in so v njihovi lasti, o zadevi v zvezi s politikami, dejavnostmi ali odločitvami s področja njihove pristojnosti, na vseh področjih delovanja Evropske unije.

3.   Brez poseganja v člena 4 in 9 so dokumenti dostopni javnosti na pisno prošnjo ali neposredno v elektronski obliki ali prek registra. Zlasti dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

4.   Za dokumente občutljive narave, določene v členu 9(1), velja postopek v skladu z navedenim členom.

5.   Ta uredba se ne uporablja za dokumente, ki so jih sodiščem predložile stranke, ki niso institucije.

6.   Brez poseganja v posebne pravice dostopa za zainteresirane stranke, določene z zakonodajo ES, dokumenti, ki so sestavni del upravnega spisa o preiskavi ali postopka v zvezi s posamičnim aktom, javnosti niso dostopni, dokler se preiskava ne zaključi ali dokler akt ne postane pravnomočen. Dokumenti z informacijami, ki jih je institucija med takimi preiskavami zbrala ali pridobila pri fizičnih ali pravnih osebah, javnosti niso dostopni.

7.   Ta uredba ne posega v pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, ki izvirajo iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo.
  [Sprememba 28]

Člen 2a

Področje uporabe

1.
     
  Ta uredba se uporablja za vse dokumente institucij, organov, uradov in agencij Unije, torej za dokumente, ki jih te pripravijo ali prejmejo in so v njihovi posesti, na vseh področjih delovanja Unije. Za Sodišče Evropske unije, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko se ta uredba uporablja le pri izvajanju njihovih upravnih nalog.

2.
     
  Dokumenti so javnosti dostopni v elektronski obliki v Uradnem listu Evropske unije ali v uradnem registru institucije, organa, urada ali agencije ali na pisno prošnjo. Dokumenti, pripravljeni ali prejeti med zakonodajnim postopkom, so neposredno dostopni v skladu s členom 12.

3.
     
  Ta uredba ne posega v večje pravice dostopa javnosti do dokumentov institucij, organov, uradov ali agencij, ki utegnejo izhajati iz instrumentov mednarodnega prava ali aktov institucij, ki jih izvajajo, ali iz zakonov držav članic. [Sprememba 29]

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | "dokument" pomeni neko vsebino

  vse podatke
  ne glede na to, kakšen je njen medij

  njihov medij
  (napisana

  napisani
  na papirju ali shranjena

  shranjeni
  v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela

  o zadevi, ki sodi v področje odgovornosti institucije, organa, urada ali agencije Unije. P
  odatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic
  , vključno z zunanjimi sistemi, ki se uporabljajo za delo navedene institucije, organa, urada ali agencije,
  so dokumenti,
  zlasti,
  če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so
  razumno
  na voljo za uporabo
  zadevnega
  sistema
  . Institucija, organ, urad ali agencija, ki namerava vzpostaviti nov sistem elektronskega shranjevanja ali bistveno spremeniti obstoječi sistem, oceni verjetni učinek na pravico do dostopa, zagotovi, da je zajamčena pravica do dostopa kot temeljna pravica, in ukrepa tako, da podpira cilj preglednosti. Funkcije za priklic informacij, shranjenih v elektronskih sistemih za shranjevanje, se prilagodijo, da se ugodi zahtevam javnosti; |
| --- | --- |

(a)

"dokument" pomeni neko vsebino

  vse podatke
  ne glede na to, kakšen je njen medij

  njihov medij
  (napisana

  napisani
  na papirju ali shranjena

  shranjeni
  v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis), ki ga je pripravila institucija in ga je uradno poslala enemu ali več prejemnikom ali kako drugače evidentirala, ali ki ga je institucija prejela

  o zadevi, ki sodi v področje odgovornosti institucije, organa, urada ali agencije Unije. P
  odatki iz sistemov za elektronsko shranjevanje, obdelavo ali priklic
  , vključno z zunanjimi sistemi, ki se uporabljajo za delo navedene institucije, organa, urada ali agencije,
  so dokumenti,
  zlasti,
  če jih je mogoče izvleči v obliki tiskalniškega izpisa ali elektronskega zapisa z orodji, ki so
  razumno
  na voljo za uporabo
  zadevnega
  sistema
  . Institucija, organ, urad ali agencija, ki namerava vzpostaviti nov sistem elektronskega shranjevanja ali bistveno spremeniti obstoječi sistem, oceni verjetni učinek na pravico do dostopa, zagotovi, da je zajamčena pravica do dostopa kot temeljna pravica, in ukrepa tako, da podpira cilj preglednosti. Funkcije za priklic informacij, shranjenih v elektronskih sistemih za shranjevanje, se prilagodijo, da se ugodi zahtevam javnosti;

| (aa) | "dokumenti z oznako tajnosti" pomeni dokumente, ki se v celoti ali deloma obravnavajo kot tajni v skladu s členom 3a(1); |
| --- | --- |

(aa)

"dokumenti z oznako tajnosti" pomeni dokumente, ki se v celoti ali deloma obravnavajo kot tajni v skladu s členom 3a(1);

| (ab) | "zakonodajni akt" vključuje dokumente, ki so pripravljeni ali prejeti med zakonodajnimi postopki za sprejetje zakonodajnih aktov, tudi ukrepe, ki se splošno uporabljajo pod prenesenimi in izvedbenimi pooblastili, ter akte, ki se splošno uporabljajo in so v državah članicah ali zanje pravno zavezujoči; |
| --- | --- |

(ab)

"zakonodajni akt" vključuje dokumente, ki so pripravljeni ali prejeti med zakonodajnimi postopki za sprejetje zakonodajnih aktov, tudi ukrepe, ki se splošno uporabljajo pod prenesenimi in izvedbenimi pooblastili, ter akte, ki se splošno uporabljajo in so v državah članicah ali zanje pravno zavezujoči;

| (ac) | "upravne naloge" pomeni ukrepe, ki zadevajo organizacijske, upravne ali proračunske zadeve, ustrezne institucije, organa, urada ali agencije; |
| --- | --- |

(ac)

"upravne naloge" pomeni ukrepe, ki zadevajo organizacijske, upravne ali proračunske zadeve, ustrezne institucije, organa, urada ali agencije;

| (ad) | "arhivski sistem" pomeni orodje institucij, organov, uradov ali agencij za strukturirano upravljanje evidentiranja vseh njihovih dokumentov, ki zadevajo postopke, ki so še v teku ali so bili nedavno zaključeni; |
| --- | --- |

(ad)

"arhivski sistem" pomeni orodje institucij, organov, uradov ali agencij za strukturirano upravljanje evidentiranja vseh njihovih dokumentov, ki zadevajo postopke, ki so še v teku ali so bili nedavno zaključeni;

| (ae) | "zgodovinski arhiv" pomeni tisti del arhiva institucij, organov, uradov in agencij, ki je bil na podlagi določil iz točke (a) izbran za stalno hrambo. |
| --- | --- |

(ae)

"zgodovinski arhiv" pomeni tisti del arhiva institucij, organov, uradov in agencij, ki je bil na podlagi določil iz točke (a) izbran za stalno hrambo.

V Uradnem listu Evropske unije in na spletnih straneh institucij, organov, uradov in agencij, ki se sporazumejo o skupnih merilih za arhiviranje, ki jih objavijo, se objavi podroben seznam vseh kategorij aktov po definicijah iz točk (a) do (ac);

| (b) | "tretja stranka" pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj institucije
  , organa, urada ali agencije
  , vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti

  Unije
  ali zunaj Skupnosti

  Unije
  in tretjimi državami. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(b)

"tretja stranka" pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj institucije
  , organa, urada ali agencije
  , vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti

  Unije
  ali zunaj Skupnosti

  Unije
  in tretjimi državami. [Sprememba 30]

Člen 3a

Postopek določanja stopnje tajnosti dokumentov

1.
     
  Če obstajajo razlogi javnega reda po členu 4(1) in brez poseganja v parlamentarni nadzor na ravni Unije in na nacionalni ravni, lahko institucija, organ, urad ali agencija dokument določi kot tajen, če bi njegovo razkritje ogrozilo varovanje bistvenih interesov Unije ali ene ali več držav članic, zlasti v zadevah javne varnosti, obrambe in v vojaških zadevah. Dokument je lahko delno ali v celoti določen kot zaupen. Dokumenti se kot zaupni označijo na naslednji način:

(a)
     
  "EU TOP SECRET/EU – STROGO TAJNO"
  :

(b)
     
  "EU SECRET/EU – TAJNO"
  :

(c)
     
  "EU CONFIDENTIAL/EU – ZAUPNO"
  :

(d)
     
  "EU RESTRICTED/EU – INTERNO"
  :

2.
     
  Dokumenti se določijo kot tajni le, če je to potrebno. Če je mogoče, organi izvora na tajnih dokumentih določijo datum ali obdobje, do katerega ali po izteku katerega je stopnjo tajnosti vsebine mogoče znižati ali ukiniti. V nasprotnem primeru preverjajo dokumente najmanj vsakih pet let, da bi zagotovili potrebno izvorno stopnjo tajnosti. Stopnja tajnosti se jasno in pravilno označi ter se ohrani samo toliko časa, kolikor je potrebno za varovanje podatkov. Za določitev tajnih dokumentov in morebitno kasnejše znižanje stopnje tajnosti ali njeno ukinitev je odgovorna institucija, organ, urad ali agencija izvora dokumenta ali tista, ki je dokument z oznako tajnosti prejela od tretje strani ali druge institucije, organa, urada ali agencije.

3.
     
  Brez poseganja v pravico do dostopa drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije se dokumenti z oznako tajnosti tretjim stranem odstopijo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril. Če pri obdelavi dokumenta z oznako tajnosti sodeluje več institucij, organov, uradov ali agencij, se zagotovi ista stopnja tajnosti in se sproži posredovanje, če se njihova ocena glede stopnje zaščite razlikuje. Dokumenti v zvezi z zakonodajnimi postopki se ne določijo kot tajni. Izvedbeni ukrepi se določijo kot tajni še pred njihovim sprejetjem, če je to potrebno in se s tem prepreči škodljivi učinek na ukrep sam. Mednarodni sporazumi o dostopanju do zaupnih podatkov, sklenjeni v imenu Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ne dajejo pravice, da Evropskemu parlamentu onemogočijo dostop do teh zaupnih informacij.

4.
     
  Prošnje za dostop do tajnih dokumentov na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente z oznako tajnosti lahko sklicuje v javnem registru.

5.
     
  Tajni dokumenti se vpišejo v register institucije, organa, urada ali agencije ali se objavijo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

6.
     
  Institucija, organ, urad ali agencija, ki zavrne dostop do dokumenta z oznako tajnosti, razloge za svojo odločitev navede tako, da ne škodi interesom, ki so zaščiteni z izjemami iz člena 4(1).

7.
     
  Brez poseganja v nadzorno funkcijo nacionalnih parlamentov države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente Unije z oznako tajnosti spoštujejo načela iz te uredbe.

8.
     
  Varnostni predpisi institucij, organov, uradov in agencij o tajnih dokumentih se objavijo. [Sprememba 31]

Člen 4

Izjeme

1.   Institucije, organi, uradi in agencije zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo javnega interesa, kar zadeva:

| (a) | javno varnost, vključno z varnostjo fizičnih in pravnih oseb

  Unije ali ene ali več držav članic
  ; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(a)

javno varnost, vključno z varnostjo fizičnih in pravnih oseb

  Unije ali ene ali več držav članic
  ; [Sprememba 32]

| (b) | obrambne in vojaške zadeve; |
| --- | --- |

(b)

obrambne in vojaške zadeve;

| (c) | mednarodne odnose; |
| --- | --- |

(c)

mednarodne odnose;

| (d) | finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti

  Unije
  ali države članice; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(d)

finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti

  Unije
  ali države članice; [Sprememba 33]

| (e) | okolje, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst. |
| --- | --- |

(e)

okolje, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst.

2.   Institucije
  , organi, uradi in agencije
  zavrnejo dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo: [Sprememba 34]

| (a) | poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb; |
| --- | --- |

(a)

poslovnih interesov fizičnih in pravnih oseb;

| (b) | pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

pravic intelektualne lastnine;

| (c) | pravnih nasvetov in sodnih in arbitražnih postopkov ter postopkov reševanja sporov

  , ki se nanašajo na sodne postopke
  ; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(c)

pravnih nasvetov in sodnih in arbitražnih postopkov ter postopkov reševanja sporov

  , ki se nanašajo na sodne postopke
  ; [Sprememba 35]

| (d) | namena inšpekcij, preiskav in revizij; |
| --- | --- |

(d)

namena inšpekcij, preiskav in revizij;

| (e) | objektivnosti in nepristranskosti izbirnih postopkov
  javnih naročil, dokler zadevna pogodbena institucija, organ, urad ali agencija ne sprejme odločitve, ali postopkov izbirnih komisij pri zaposlovanju osebja, dokler pristojni organ za imenovanje ne sprejme odločitve
  . [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(e)

objektivnosti in nepristranskosti izbirnih postopkov
  javnih naročil, dokler zadevna pogodbena institucija, organ, urad ali agencija ne sprejme odločitve, ali postopkov izbirnih komisij pri zaposlovanju osebja, dokler pristojni organ za imenovanje ne sprejme odločitve
  . [Sprememba 36]

3.   Dostop do naslednjih dokumentov
  , ki jih je institucija, organ, urad ali agencija pripravila za notranjo rabo ali jih je prejela in se nanašajo na zadevo, o kateri še ni odločala,
  se zavrne
  le
  , če bi njihovo razkritje
  , zaradi vsebine dokumentov in objektivnih okoliščin tega položaja, očitno in
  resno oslabilo postopek odločanja institucij

  .

| (a) | dokumenti o zadevi, o kateri odločitev še ni bila sprejeta; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti o zadevi, o kateri odločitev še ni bila sprejeta;

| (b) | dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v zadevnih institucijah, tudi po sprejetju odločitve.
  [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(b)

dokumenti, ki vsebujejo mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v zadevnih institucijah, tudi po sprejetju odločitve.
  [Sprememba 37]

4.   Izjeme iz odstavkov (2) in (3) se uporabljajo, razen če ne prevlada

  Pri ugotavljanju javnega interesa za razkritje v skladu z odstavki (1) do (3) velja, da
  javni interes za razkritje. V zvezi z odstavkom 2(a) šteje, da prevlada javni interes za razkritje, če se zahtevane informacije nanašajo na emisije

  zahtevani dokument nanaša na varstvo temeljnih pravic in pravno državo, dobro upravljanje z javnimi sredstvi ali na pravico do življenja v zdravem okolju, vključno z emisijami
  v okolje.
  Institucija, organ, urad ali agencija, ki se sklicuje na eno od izjem, mora pripraviti objektivno in posamično oceno ter pokazati, da je za varovani interes tveganje predvidljivo in ne zgolj hipotetično, ter opredeliti, kako bi lahko dostop do dokumenta izrecno in učinkovito oslabil varovani interes. [Sprememba 38]

4a.
     
  Dokumenti, katerih razkritje bi predstavljalo tveganje za varstvo okolja, kot so kraji razmnoževanja redkih vrst, se razkrijejo samo v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006. [Sprememba 39]

5.   Imena, nazivi in funkcije nosilcev javne funkcije, javnih uslužbencev in zastopnikov interesnih skupin v zvezi z njihovimi poklicnimi dejavnostmi se razkrijejo, razen če bi to v posebnih okoliščinah negativno vplivalo na zadevno osebo. Drugi osebni podatki se razkrijejo v skladu s pogoji o zakoniti obdelavi takih podatkov, določenimi v zakonodaji ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

  Osebni podatki se ne razkrijejo, če bi takšno razkritje ogrozilo zasebnost ali integriteto zadevne osebe. Kot ogrožanje se ne šteje:

| — | če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti osebe, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi škodilo; |
| --- | --- |

—

če se podatki nanašajo le na poklicne dejavnosti osebe, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi škodilo;

| — | če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi ali osebam, ki so z njo povezane, škodilo; |
| --- | --- |

—

če se podatki nanašajo le na javno osebo, razen če obstaja razlog za domnevo, odvisno od posebnih okoliščin, da bi razkritje osebi ali osebam, ki so z njo povezane, škodilo;

| — | če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe. |
| --- | --- |

—

če so bili podatki že objavljeni s privolitvijo zadevne osebe.

Osebni podatki se kljub temu razkrijejo, če prevlada javni interes za razkritje. V takih primerih zadevna institucija, organ, urad ali agencija javni interes točno opredeli. Navede razloge, zakaj javni interes v določenem primeru prevlada nad interesi osebe.

Če institucija, organ, urad ali agencija zavrne dostop do dokumenta na podlagi tega odstavka, preuči, ali je mogoče dovoliti delni dostop do dokumenta. [Sprememba 40]

6.   Če velja katera od izjem le za dele zahtevanega dokumenta, se drugi deli dokumenta objavijo.

7.   Izjeme, določene v tem členu, veljajo le za obdobje, ko je varstvo utemeljeno z vsebino dokumenta

  se ne uporabljajo za dokumente, posredovane med postopkom sprejemanja zakonodajnega akta ali prenesenega ali izvedbenega akta, ki se splošno uporablja
  .
  Izjeme se ravno tako ne uporabljajo za dokumente, ki jih institucijam, organom, uradom ali agencijam posredujejo lobisti in druge zainteresirane strani z namenom vplivanja na oblikovanje politik.
  Izjeme lahko veljajo
  le tako dolgo, dokler je to utemeljeno z vsebino dokumenta, v vsakem primeru pa
  za največ 30 let. Pri dokumentih, za katere veljajo izjeme glede varstva osebnih podatkov ali poslovnih interesov, ter pri dokumentih občutljive narave lahko, če je potrebno, izjeme veljajo tudi po tem obdobju.
  [Sprememba 41]

7a.
     
  Institucija, organ, urad ali agencija lahko odobri privilegiran dostop do dokumentov iz odstavkov (1) do (3) za namene raziskovanja. Če se odobri privilegiran dostop, se informacije razkrije le ob ustreznih omejitvah glede njihove uporabe. [Sprememba 42]

Člen 5

Posvetovanja
  Posvetovanje s tretjimi strankami

1.   Glede dokumentov tretjih strank se institucija

  institucije, organi, uradi in agencije posvetujejo
  s tretjimi strankami posvetuje, da bi presodila

  presodili
  , ali se lahko uporabi izjema iz člena 4, razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne.

2.   Če se prošnja nanaša na dokument, ki izvira iz države članice in ki ni dokument, poslan med postopkom sprejemanja zakonodajnega akta ali nezakonodajnega

  prenesenega ali izvedbenega
  akta, ki se splošno uporablja, se je treba posvetovati z organi zadevne države članice
  , če obstaja kakršen koli dvom o temu, ali utegne biti dokument zajet v katero od izjem
  . Institucija, ki ima dokument, ga razkrije, razen če država članica ne zagotovi razlogov za njegovo zadržanje na podlagi izjem iz člena 4 ali posebnih določb nacionalne zakonodaje, ki onemogočajo razkritje zadevnega dokumenta. Institucija upošteva razloge, ki jih je navedla država članica, če temeljijo na izjemah iz te uredbe

  in sprejme odločitev na podlagi svoje presoje o temu, ali zadevni dokument sodi med izjeme
  .

3.   Kadar država članica prejme zahtevo za dokument, ki je v njeni lasti, izvira pa iz institucije,
  organa, urada ali agencije,
  razen če je že jasno, ali naj se dokument razkrije ali ne, se država članica posvetuje z institucijo, organom, uradom ali agencijo, da bi sprejela odločitev, ki ne ogroža ciljev te uredbe. Država članica lahko namesto tega napoti zahtevo na institucijo, organ, urad ali agencijo. [Sprememba 43]

Člen 5a

Zakonodajni akti

1.
     
  V skladu z demokratičnimi načeli iz členov od 9 do 12 PEU in sodno prakso Sodišča Evropske unije institucije, ki delujejo v svoji zakonodajni funkciji, tudi s prenesenimi in izvedbenimi pooblastili, ter države članice, ko delujejo v vlogi članic Sveta, zagotovijo najširši možni dostop do dokumentov, ki zadevajo njihove dejavnosti.

2.
     
  Dokumenti, povezani z zakonodajnimi programi, predhodnimi posvetovanji s civilno družbo, presojami vplivov, in vsi drugi pripravljalni dokumenti, povezani z zakonodajnim postopkom, pa tudi dokumenti, povezani z izvajanjem prava in politik Unije, ki so vezani na zakonodajne postopke, so dostopni prek uporabniku prijazne in usklajene medinstitucionalne spletne strani in objavljeni v posebni elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije.

3.
     
  Med zakonodajnim postopkom institucije, organi, uradi ali agencije, ki sodelujejo v postopku odločanja, objavijo pripravljalne dokumente in vse informacije v zvezi z obravnavano tematiko, vključno s pravnimi mnenji, v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije in na skupni spletni strani, na kateri so prikazane vse stopnje postopka.

4.
     
  Po sprejetju so zakonodajni akti objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, kakor je določeno v členu 13. [Sprememba 44]

Člen 6

Prošnje

1.   Prošnje za dostop do dokumenta se dajo v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko, v enem od jezikov, navedenih v členu 314 Pogodbe ES, in dovolj natančno, da lahko institucija ugotovi, za kateri dokument gre

  členu 55(1) PEU
  . Prosilec ni dolžan navesti razlogov za prošnjo. [Sprememba 45]

2.   Če prošnja ni dovolj natančna ali če zahtevanih dokumentov ni mogoče določiti,
  zadevna
  institucija
  , organ, urad ali agencija v roku 15 delovnih dni
  prosi prosilca, naj prošnjo razjasni, in mu pri tem pomaga, na primer tako, da mu zagotovi informacije o uporabi javnih registrov dokumentov. Roki iz členov 7 in 8 začnejo teči, ko institucija, organ, urad ali agencija prejme zahtevana pojasnila. [Sprememba 46]

3.   Če se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko zadevna institucija, organ, urad ali agencija s prosilcem neuradno posvetuje o primerni in praktični rešitvi.

4.   Institucije, organi, uradi in agencije dajo informacije in pomoč državljanom v zvezi s tem, kako in kje lahko vložijo prošnje za dostop do dokumentov.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

1.   Prošnja za dostop do dokumenta se obravnava takoj. Prosilcu je poslano potrdilo o prejemu. V 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register institucija, organ, urad ali agencija odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev ter seznani prosilca s pravico do vložitve potrdilne prošnje v skladu z odstavkom 4.

2.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1
  samo enkrat
  podaljša za
  največ
  15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge. [Sprememba 47]

3.   Pri celoviti ali delni zavrnitvi

  Institucija, organ, urad ali agencija obvesti prosilca o verjetnosti, da bo delni ali popolni dostop do dokumenta mogoč kasneje, in kdaj bo mogoč, če bo.

Prosilec
  lahko v 15 delovnih dneh od prejema odgovora institucije, organa, urada ali agencije vloži potrdilno prošnjo, v kateri institucijo prosi, da svoje stališče ponovno preuči. [Sprememba 48]

4.   Če institucija, organ, urad ali agencija ne odgovori v predpisanem roku, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.

4a.
     
  Vsaka institucija, organ, urad in agencija imenuje odgovorno osebo, ki preverja, ali se roki iz tega člena ustrezno spoštujejo. [Sprememba 49]

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

1.   Potrdilna prošnja se obravnava takoj. V 30

  največ 15
  delovnih dneh od vpisa take prošnje v register
  zadevna
  institucija
  , organ, urad ali agencija
  odobri dostop do zahtevanega dokumenta in zagotovi dostop v skladu s členom 10 v tem roku ali pa v pisnem odgovoru navede razloge za celovito ali delno zavrnitev. Pri celoviti ali delni zavrnitvi institucija
  , organ, urad ali agencija
  prosilca seznani s sredstvi, ki jih ima na voljo. [Sprememba 50]

2.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo dolg dokument ali na veliko dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1
  samo enkrat
  podaljša za
  največ
  15 delovnih dni, pod pogojem, da institucija prosilca vnaprej obvesti in navede podrobne razloge. [Sprememba 51]

3.   Pri celoviti ali delni zavrnitvi lahko prosilec sproži postopek pri Splošnem sodišču proti instituciji, organu, uradu ali agenciji in/ali se pritoži pri varuhu človekovih pravic pod pogoji iz členov 263 in 228 PDEU.

4.   Če institucija
  , organ, urad ali agencija
  ne odgovori v predpisanem roku, se šteje, da je
  dokončni
  odgovor negativen, in prosilec ima pravico, da sproži sodni postopek proti instituciji, organu uradu ali agenciji in/ali pošlje pritožbo Evropskemu varuhu človekovih pravic na podlagi ustreznih določb Pogodbe ES

  iz Pogodb
  . [Sprememba 52]

Člen 8a

Nova prošnja

Če po prejetju dokumentov prosilec od institucije, organa, urada ali agencije želi dobiti nove dokumente, se njegova zahteva obravnava kot nova prošnja v skladu s členoma 7 in 8. [Sprememba 53]

Člen 9

Obravnava dokumentov občutljive narave

1.   Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" ali "CONFIDENTIEL" v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javni varnosti, obrambi in vojaških zadevah.

2.   Prošnje za dostop do dokumentov občutljive narave na podlagi postopkov, določenih v členih 7 in 8, obravnavajo samo tiste osebe, ki imajo pravico seznaniti se z navedenimi dokumenti. Brez poseganja v člen 11(2) te osebe tudi ocenijo, kako se na dokumente občutljive narave lahko sklicuje v javnem registru.

3.   Dokumenti občutljive narave se vpišejo v register ali objavijo samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril.

4.   Institucija, ki zavrne dostop do dokumenta občutljive narave, navede razloge za svojo odločitev tako, da ne škodi interesom, ki jih ščiti člen 4.

5.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob obravnavi prošenj za dokumente občutljive narave spoštujejo načela iz tega člena in člena 4.

6.   Predpisi institucij o dokumentih občutljive narave se objavijo.

7.   Komisija in Svet obvestita Evropski parlament o dokumentih občutljive narave v skladu z dogovori med institucijami.
  [Sprememba 54]

Člen 10

Dostop po prošnji

1.   Prosilec ima dostop do dokumentov, da jih pregleda na kraju samem ali da dobi kopijo, vključno z elektronsko kopijo, kjer je ta na voljo, skladno s svojimi željami.

2.   Če je dokument javen in je prosilcu zlahka dostopen, lahko institucija, organ, urad ali agencija svojo obveznost odobritve dostopa do dokumentov izpolni tako, da prosilca obvesti, kako pride do želenega dokumenta.

3.   Dokumenti se pošljejo v obstoječi različici in formatu (elektronskem ali drugem formatu, kakršen je braille, široki tisk ali trak) glede na želje prosilca.

3a.
     
  Vsebina dokumenta je na voljo brez diskriminacije zaradi slabovidnosti, delovnega jezika ali operacijskega sistema. Institucije, organi, uradi in agencije prosilcu zagotovijo dejanski dostop do vsebine dokumentov brez diskriminacije v tehničnem smislu. [Sprememba 55]

4.   Strošek izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračuna prosilcu. Ta strošek ne presega realne cene izdelave in pošiljanja kopij. Pregled na kraju samem, kopije, ki obsegajo manj kakor 20 strani

  50 strani
  formata A4, in neposredni dostop v elektronski obliki ali prek registra so brezplačni. [Sprememba 56]

5.   Ta uredba ne vpliva na posebne ureditve, ki veljajo za dostop, določene v pravu Unije in nacionalnem pravu, kot je plačilo pristojbin.

Člen 11

Registri

1.   Za uveljavitev pravic državljanov na podlagi te uredbe vsaka institucija, organ, urad in agencija omogoči javni dostop do registra dokumentov. Dostop do registra je omogočen v elektronski obliki. Napotila k dokumentom se nemudoma vpišejo v register.

2.   Register vsebuje referenčno številko za vsak dokument (kjer je to primerno, vključno z medinstitucionalno referenco), predmet in/ali kratek opis vsebine dokumenta ter datum prejema ali priprave in vpisa dokumenta v register. Napotila se pripravijo tako, da ni oslabljeno varstvo interesov iz člena 4.

3.   Institucije, organi, uradi in agencije nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev registra, ki bo deloval od 3. junija 2002

  skupnega vmesnika za registre institucij, da bi se zagotovila uskladitev med registri
  . [Sprememba 57]

Člen 12

Neposredni dostop do dokumentov

1.   Dokumenti,

  Institucije, organi, uradi ali agencije javnosti omogočijo neposredno dostopanje do dokumentov v elektronski obliki ali prek registrov, zlasti do tistih, ki so
  pripravljeni ali prejeti med postopki za sprejetje zakonodajnih aktov EU

  Unije
  ali delegiranih in izvedbenih aktov, ki se splošno uporabljajo, so neposredno dostopni javnosti ob upoštevanju členov 4 in 9. [Sprememba 58]

2.   Kjer je možno, so neposredno dostopni v elektronski obliki tudi drugi dokumenti, in sicer dokumenti, ki se nanašajo na razvoj politike ali strategije.

3.   Kadar neposredni dostop ni omogočen prek registra, je, če je mogoče, v registru navedeno, kje dokument je.

4.   Vsaka institucija, organ, urad in agencija v svojem poslovniku določi druge kategorije dokumentov, ki so
  proaktivno
  neposredno dostopne javnosti. [Sprememba 59]

Člen 13

Objava v Uradnem listu

1.   Poleg aktov, navedenih v členu 297(1) in (2) PDEU, se ob upoštevanju člena 4 te uredbe v Uradnem listu Evropske unije objavijo naslednji dokumenti:

| (a) | predlogi Komisije in pobude skupine držav članic na osnovi člena 76 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

predlogi Komisije in pobude skupine držav članic na osnovi člena 76 PDEU;

| (b) | skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki

  postopkom
  iz členov 251 in 252 Pogodbe ES

  člena 294 PDEU
  , in razlogi, na katerih temeljijo ta skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(b)

skupna stališča, ki jih sprejme Svet v skladu s postopki

  postopkom
  iz členov 251 in 252 Pogodbe ES

  člena 294 PDEU
  , in razlogi, na katerih temeljijo ta skupna stališča, ter stališča Evropskega parlamenta v teh postopkih; [Sprememba 60]

| (c) | akti, sprejeti v skladu s členom 25 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

akti, sprejeti v skladu s členom 25 Pogodbe EU;

| (f) | mednarodni sporazumi, ki jih sklene Skupnost ali

  Evropska unija
  v skladu s členom 24 Pogodbe EU

  členom 37 PEU ter členoma 207 in 218 PDEU
  . [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(f)

mednarodni sporazumi, ki jih sklene Skupnost ali

  Evropska unija
  v skladu s členom 24 Pogodbe EU

  členom 37 PEU ter členoma 207 in 218 PDEU
  . [Sprememba 61]

2.   Če je mogoče, se v Uradnem listu objavijo naslednji dokumenti:

| (a) | pobude države članice ali Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na podlagi člena 30 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(a)

pobude države članice ali Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na podlagi člena 30 Pogodbe EU;

| (c) | akti, ki niso navedeni v členu 297(1) in (2) PDEU, priporočila in mnenja. |
| --- | --- |

(c)

akti, ki niso navedeni v členu 297(1) in (2) PDEU, priporočila in mnenja.

3.   Vsaka institucija, organ, urad in agencija lahko v svojem poslovniku določi, kateri drugi dokumenti se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Obveščanje

1.   Vsaka institucija, organ, urad in agencija sprejme potrebne ukrepe za obveščanje javnosti o pravicah, ki jih uživa na podlagi te uredbe.

2.   Države članice sodelujejo z institucijami, organi, uradi in agencijami pri obveščanju državljanov.

Člen 14a

Uradnik za informiranje

1.
     
  Vsaka generalna upravna enota v vsaki instituciji, organu, uradu ali agenciji imenuje uradnika za informiranje, ki je v tej upravni enoti odgovoren za zagotavljanje skladnosti s to uredbo in prakso dobrega upravljanja.

2.
     
  Uradnik za informiranje določi, katere informacije so primerne za javnost v zvezi z:

| (a) | izvajanjem te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izvajanjem te uredbe;

| (b) | dobro prakso; |
| --- | --- |

(b)

dobro prakso;

in zagotovi razširjanje teh informacij v primerni obliki in na primeren način.

3.
     
  Uradnik za informiranje oceni, če storitve v generalni upravni enoti, za katero je pristojen, sledijo dobri praksi.

4.
     
  Uradnik za informiranje lahko osebo, ki zaprosi za informacijo, preusmeri na drugo generalno upravno enoto, če zadevna informacija ne sodi v pristojnost te enote, je pa v pristojnosti druge enote v isti instituciji, organu, uradu ali agenciji, če druga enota s takšnimi informacijami razpolaga. [Sprememba 62]

Člen 14b

Načelo dobrega in odprtega upravljanja

V prehodnem obdobju pred sprejetjem pravil, predvidenih v členu 298 PDEU, in na podlagi zahtev iz člena 41 Listine institucije, organi, uradi in agencije na temelju kodeksa dobrega upravnega ravnanja sprejmejo in objavijo splošne smernice o obsegu obveznosti glede zaupnosti in varovanja poslovnih skrivnosti iz člena 339 PDEU, pri čemer obveznosti izhajajo iz dobrega in preglednega upravljanja in varovanja osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11). S temi smernicami se v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije in pogoji za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence Evropske unije, ter notranjimi pravili institucij, organov, uradov in agencij opredelijo tudi sankcije za primer neizpolnjevanja obveznosti po tej uredbi. [Sprememba 63]

Člen 15

Upravna praksa

  Praksa upravne preglednosti
  v institucijah
  , organih, uradih in agencijah [Sprememba 64]

1.   Institucije, organi, uradi in agencije razvijejo učinkovito upravno prakso, da bi omogočile uresničevanje pravice do dostopa, ki jo zagotavlja ta uredba.

1a.
     
  Institucije, organi, uradi in agencije državljane pošteno in pregledno obvestijo o svoji organizacijski shemi in navedejo pristojnosti svojih notranjih enot, notranji potek dela in približne roke za postopke, ki so v njihovi pristojnosti, ter na katere službe se lahko državljani obrnejo, da bi pridobili podporo, informacije ali upravno varstvo. [Sprememba 65]

2.   Institucije, organi, uradi in agencije ustanovijo medinstitucionalni odbor, da se preuči najboljše prakse, obravnava možne spore in razpravlja o prihodnjem razvoju dostopa javnosti do dokumentov.

2a.
     
  Dokumenti v zvezi s proračunom Evropske unije, njegovim izvrševanjem in upravičenci do sredstev in subvencij Evropske unije, so javni in dostopni državljanom.

Ti dokumenti so dostopni tudi na posebni spletni strani in v podatkovni bazi, ter v podatkovni bazi, ki zadeva finančno preglednost Unije. [Sprememba 66]

Člen 16

Razmnoževanje dokumentov

Ta uredba ne posega v obstoječe predpise o avtorskih pravicah, ki lahko omejijo pravico tretje stranke do pridobivanja kopij dokumentov ali razmnoževanja ali izkoriščanja objavljenih dokumentov. [Sprememba 67]

Člen 17

Poročila

Vsaka institucija, organ, urad in agencija objavi vsako leto poročilo za prejšnje leto, vključno s številom primerov, ko je bil dostop do dokumentov zavrnjen, razlogi za zavrnitev ter številom dokumentov občutljive narave, ki niso vpisani v register.

| 1a. | Komisija najpozneje do ... (12) objavi poročilo o izvajanju te uredbe in oblikuje priporočila, vključno po potrebi s predlogi za revizijo te uredbe, ki so potrebni zaradi spremenjenih razmer, in z akcijskim programom ukrepov, ki naj bi jih sprejele institucije, organi, uradi ali agencije. [Sprememba 69] |
| --- | --- |

1a.

Komisija najpozneje do ... (12) objavi poročilo o izvajanju te uredbe in oblikuje priporočila, vključno po potrebi s predlogi za revizijo te uredbe, ki so potrebni zaradi spremenjenih razmer, in z akcijskim programom ukrepov, ki naj bi jih sprejele institucije, organi, uradi ali agencije. [Sprememba 69]

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1049/2001 je z [...] razveljavljena.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011.

1

(2)  
  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

2

UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(3)  

  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

3

UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(4)  
  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

4

UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(5)  COM(2004) 45.

5

COM(2004) 45.

(6)  [...].

6

[...].

(7)  COM(2007) 185.

7

COM(2007) 185.

(8)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

8

(9)  
  UL L 8, 12.1.2001, str. 1
  .

9

UL L 8, 12.1.2001, str. 1

(10)  
  Sodba z dne 18. decembra 2007 v zadevi C-64/05 P, Švedska proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. I-11389.

10

Sodba z dne 18. decembra 2007 v zadevi C-64/05 P, Švedska proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. I-11389.

(11)  

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1

  .

11

UL L 8, 12.1.2001, str. 1

(12)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

12

Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

Četrtek, 15. december 2011PRILOGA

KORELACIJSKA TABELA (1)

| Uredba (ES) št. 1049/2001 | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1 | člen 1 |
| člen 2(1) | člen 2(1) |
| člen 2(2) | — |
| člen 2(3) | člen 2(2) |
| člen 2(4) | člen 2(3) |
| člen 2(5) | člen 2(4) |
| — | člen 2(5) |
| — | člen 2(6) |
| člen 2(6) | člen 2(7) |
| člen 3 | člen 3 |
| člen 4(1)(a) | člen 4(1) |
| člen 4(1)(b) | člen 4(5) |
| člen 4(2) | člen 4(2) |
| člen 4(3) | člen 4(3) |
| člen 4(4) | člen 5(1) |
| člen 4(5) | člen 5(2) |
| — | člen 4(4) |
| člen 4(6) | člen 4(6) |
| člen 4(7) | člen 4(7) |
| člen 5 | člen 5(3) |
| člen 6 | člen 6 |
| člen 7 | člen 7 |
| člen 8 | člen 8 |
| člen 9 | člen 9 |
| člen 10 | člen 10 |
| člen 11 | člen 11 |
| člen 12 | člen 12 |
| člen 13 | člen 13 |
| člen 14 | člen 14 |
| člen 15 | člen 15 |
| člen 16 | člen 16 |
| člen 17(1) | člen 17 |
| člen 17(2) | — |
| člen 18 | — |
| — | člen 18 |
| — | člen 19 |
| — | Priloga |

Uredba (ES) št. 1049/2001

Ta uredba

člen 1

člen 1

člen 2(1)

člen 2(1)

člen 2(2)

—

člen 2(3)

člen 2(2)

člen 2(4)

člen 2(3)

člen 2(5)

člen 2(4)

—

člen 2(5)

—

člen 2(6)

člen 2(6)

člen 2(7)

člen 3

člen 3

člen 4(1)(a)

člen 4(1)

člen 4(1)(b)

člen 4(5)

člen 4(2)

člen 4(2)

člen 4(3)

člen 4(3)

člen 4(4)

člen 5(1)

člen 4(5)

člen 5(2)

—

člen 4(4)

člen 4(6)

člen 4(6)

člen 4(7)

člen 4(7)

člen 5

člen 5(3)

člen 6

člen 6

člen 7

člen 7

člen 8

člen 8

člen 9

člen 9

člen 10

člen 10

člen 11

člen 11

člen 12

člen 12

člen 13

člen 13

člen 14

člen 14

člen 15

člen 15

člen 16

člen 16

člen 17(1)

člen 17

člen 17(2)

—

člen 18

—

—

člen 18

—

člen 19

—

Priloga

---

(1)  Korelacijska tabela bo posodobljena med pravno-lingvističnim pregledom končnega akta.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/178 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/178

---

Četrtek, 15. december 2011Evropska agencija za pomorsko varnost ***I

P7_TA(2011)0581

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

2013/C 168 E/46

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2010)0611),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0343/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0372/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poudarja, da je pri širitvi nalog Evropske agencije za pomorsko varnost treba upoštevati točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2); poudarja, da odločitve zakonodajnega organa v prid širjenju nalog ne vplivajo na odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pri širitvi nalog Evropske agencije za pomorsko varnost treba upoštevati točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2); poudarja, da odločitve zakonodajnega organa v prid širjenju nalog ne vplivajo na odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 68.

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Četrtek, 15. december 2011P7_TC1-COD(2010)0303

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3)

  , sprejeto po nesreči naftnega tankerja Erika in po uničujočem onesnaženju z nafto, ki ga je povzročila nesreča,
  je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3)

  , sprejeto po nesreči naftnega tankerja Erika in po uničujočem onesnaženju z nafto, ki ga je povzročila nesreča,
  je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij. [Sprememba 1]

| (1a) | Po nesreči tankerja Prestige leta 2002 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1406/2002, tako da je Agencija dobila več pristojnosti v boju proti onesnaževanju. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1a)

Po nesreči tankerja Prestige leta 2002 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1406/2002, tako da je Agencija dobila več pristojnosti v boju proti onesnaževanju. [Sprememba 2]

| (2) | V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije (v nadaljevanju upravni odbor) leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami Uredbe (ES) št. 1406/2002, Agencije in njenih
  področij pristojnosti ter
  delovnih postopkih

  postopkov
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije (v nadaljevanju upravni odbor) leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami Uredbe (ES) št. 1406/2002, Agencije in njenih
  področij pristojnosti ter
  delovnih postopkih

  postopkov
  . [Sprememba 3]

| (3) | Na podlagi zaključkov zunanjega ocenjevanja, priporočil upravnega odbora in večletne strategije
  , ki jo
  je
  odbor sprejel marca 2010, je
  treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi morala dobiti
  tudi
  številne dodatne naloge, ki odražajo razvoj pomorske varnostne politike na ravni Unije in mednarodni ravni
  , pri čemer bi se morala osredotočiti na svoje prednostne naloge, povezane s pomorsko varnostjo
  .
  Ob upoštevanju proračunskih omejitev Unije sta za

  Za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti
  ter preprečevanje odvečnih stroškov

  sta potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Tako bi bilo možno

  Kolikor je mogoče, bo treba
  z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji pokriti eno tretjino dodatnega osebja, potrebnega

  osebje, potrebno
  za opravljanje novih nalog. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi zaključkov zunanjega ocenjevanja, priporočil upravnega odbora in večletne strategije
  , ki jo
  je
  odbor sprejel marca 2010, je
  treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi morala dobiti
  tudi
  številne dodatne naloge, ki odražajo razvoj pomorske varnostne politike na ravni Unije in mednarodni ravni
  , pri čemer bi se morala osredotočiti na svoje prednostne naloge, povezane s pomorsko varnostjo
  .
  Ob upoštevanju proračunskih omejitev Unije sta za

  Za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti
  ter preprečevanje odvečnih stroškov

  sta potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Tako bi bilo možno

  Kolikor je mogoče, bo treba
  z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji pokriti eno tretjino dodatnega osebja, potrebnega

  osebje, potrebno
  za opravljanje novih nalog. [Sprememba 4]

| (3a) | To prerazporeditev bi bilo treba uskladiti z agencijami v državah članicah. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3a)

To prerazporeditev bi bilo treba uskladiti z agencijami v državah članicah. [Sprememba 5]

| (3b) | Agencija je že dokazala, da se nekatere naloge, na primer sistemi satelitskega spremljanja, učinkoviteje izvajajo na evropski ravni. Uporaba teh sistemov za podporo ciljem drugih politik prinaša proračunske prihranke državam članicam ter pomeni pravo evropsko dodano vrednost. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3b)

Agencija je že dokazala, da se nekatere naloge, na primer sistemi satelitskega spremljanja, učinkoviteje izvajajo na evropski ravni. Uporaba teh sistemov za podporo ciljem drugih politik prinaša proračunske prihranke državam članicam ter pomeni pravo evropsko dodano vrednost. [Sprememba 6]

| (3c) | Da bi lahko Agencija ustrezno uresničevala naloge, ki so ji dodeljene s to uredbo, je treba povečati njena sredstva, čeprav v omejenem obsegu. Zato bo treba nameniti posebno pozornost v proračunskem postopku. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(3c)

Da bi lahko Agencija ustrezno uresničevala naloge, ki so ji dodeljene s to uredbo, je treba povečati njena sredstva, čeprav v omejenem obsegu. Zato bo treba nameniti posebno pozornost v proračunskem postopku. [Sprememba 7]

| (4) | Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije je treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebnih odgovornosti Komisije o izvajanju politik Unije, kakor je določeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU), bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije je treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebnih odgovornosti Komisije o izvajanju politik Unije, kakor je določeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU), bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002.

| (4a) | Pri imenovanjih v upravni odbor bi bilo treba v celoti upoštevati pomen uravnotežene zastopanosti glede na spol. Ta cilj bi bilo treba upoštevati pri izvolitvi predsednika in podpredsednika ter pri izbiri predstavnikov iz tretjih držav. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4a)

Pri imenovanjih v upravni odbor bi bilo treba v celoti upoštevati pomen uravnotežene zastopanosti glede na spol. Ta cilj bi bilo treba upoštevati pri izvolitvi predsednika in podpredsednika ter pri izbiri predstavnikov iz tretjih držav. [Sprememba 8]

| (5) | Agencija bi morala delovati v interesu Unije
  in upoštevati smernice Komisije
  . To pomeni, da lahko Agencija deluje tudi zunaj ozemlja Unije na področju svojih pristojnosti
  , pri čemer spodbuja politiko pomorske varnosti Unije prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja s tretjimi državami
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(5)

Agencija bi morala delovati v interesu Unije
  in upoštevati smernice Komisije
  . To pomeni, da lahko Agencija deluje tudi zunaj ozemlja Unije na področju svojih pristojnosti
  , pri čemer spodbuja politiko pomorske varnosti Unije prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja s tretjimi državami
  . [Sprememba 9]

| (5a) | Agencija bi morala na prošnjo države članice pripraviti dodatne, stroškovno ugodne ukrepe in z njimi podpreti odziv na onesnaženje morja, tudi na onesnaženje z naftnih in plinskih ploščadi na morju. V primeru onesnaženja morja v tretji državi bi morala zahtevo izraziti Evropska komisija. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(5a)

Agencija bi morala na prošnjo države članice pripraviti dodatne, stroškovno ugodne ukrepe in z njimi podpreti odziv na onesnaženje morja, tudi na onesnaženje z naftnih in plinskih ploščadi na morju. V primeru onesnaženja morja v tretji državi bi morala zahtevo izraziti Evropska komisija. [Sprememba 10]

| (6) | Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji
  in državam članicam
  na področju raziskovalnih dejavnosti glede na področje pristojnosti. Treba se je izogniti podvojevanju dela z obstoječim okvirom za raziskave Unije. Predvsem pa Agencija ne sme biti zadolžena za upravljanje raziskovalnih projektov.
  Pri razširitvi nalog je treba paziti, da so naloge jasno in natančno opisane, da se ne podvajajo ter da se prepreči nepreglednost. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(6)

Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji
  in državam članicam
  na področju raziskovalnih dejavnosti glede na področje pristojnosti. Treba se je izogniti podvojevanju dela z obstoječim okvirom za raziskave Unije. Predvsem pa Agencija ne sme biti zadolžena za upravljanje raziskovalnih projektov.
  Pri razširitvi nalog je treba paziti, da so naloge jasno in natančno opisane, da se ne podvajajo ter da se prepreči nepreglednost. [Sprememba 11]

| (6a) | Glede na razvoj novih inovativnih aplikacij in storitev ter izboljšanje obstoječih ter zaradi vzpostavljanja evropskega pomorskega prostora brez meja bi morala Agencija v celoti izkoristiti možnosti, ki jih omogočajo programi EGNOS, Galileo in GMES. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(6a)

Glede na razvoj novih inovativnih aplikacij in storitev ter izboljšanje obstoječih ter zaradi vzpostavljanja evropskega pomorskega prostora brez meja bi morala Agencija v celoti izkoristiti možnosti, ki jih omogočajo programi EGNOS, Galileo in GMES. [Sprememba 12]

| (7) | Po izteku okvira Unije za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki ga ustanavlja Odločba št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi Agencija morala nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile zajete v prejšnjem okviru, z uporabo strokovnih izkušenj in znanja Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in odzivanje nanj. |
| --- | --- |

(7)

Po izteku okvira Unije za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki ga ustanavlja Odločba št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi Agencija morala nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile zajete v prejšnjem okviru, z uporabo strokovnih izkušenj in znanja Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in odzivanje nanj.

| (7a) | Agencija državam članicam posreduje podrobne informacije o primerih onesnaževanja z ladij ter jim omogoča izpolnjevanje nalog iz Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (5). Toda učinkovitost izvrševanja in kazni se močno razlikujejo, čeprav se lahko tako onesnaženje razširi v vode drugih držav. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(7a)

Agencija državam članicam posreduje podrobne informacije o primerih onesnaževanja z ladij ter jim omogoča izpolnjevanje nalog iz Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (5). Toda učinkovitost izvrševanja in kazni se močno razlikujejo, čeprav se lahko tako onesnaženje razširi v vode drugih držav. [Sprememba 13]

| (8) | Nedavna dogajanja so poudarila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Uporaba sposobnosti odzivanja

  zmogljivosti
  Agencije bi morala biti nedvoumno razširjena, da bi lahko pokrivala odzivanje na onesnaženje, ki izhaja iz takih dejavnosti. Poleg tega bi morala Agencija zagotavljati podporo Komisiji pri analizi varnosti premičnih vrtin na morju za plin in nafto, da bi lahko odkrila možne pomanjkljivosti in na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na onesnaženje morja.
  To dodatno vlogo, ki prinaša evropsko dodano vrednost z uporabo obstoječega znanja in izkušenj Agencije, bi bilo treba podpreti z ustreznimi finančnimi in kadrovskimi viri. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(8)

Nedavna dogajanja so poudarila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Uporaba sposobnosti odzivanja

  zmogljivosti
  Agencije bi morala biti nedvoumno razširjena, da bi lahko pokrivala odzivanje na onesnaženje, ki izhaja iz takih dejavnosti. Poleg tega bi morala Agencija zagotavljati podporo Komisiji pri analizi varnosti premičnih vrtin na morju za plin in nafto, da bi lahko odkrila možne pomanjkljivosti in na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na onesnaženje morja.
  To dodatno vlogo, ki prinaša evropsko dodano vrednost z uporabo obstoječega znanja in izkušenj Agencije, bi bilo treba podpreti z ustreznimi finančnimi in kadrovskimi viri. [Sprememba 14]

| (8a) | Predvsem sistem Agencije CleanSeaNet, ki se trenutno uporablja za fotografsko dokumentiranje razlitja nafte iz plovil, bi bilo treba uporabljati tudi za odkrivanje in dokumentiranje razlitja nafte iz obratov na obali in morju. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(8a)

Predvsem sistem Agencije CleanSeaNet, ki se trenutno uporablja za fotografsko dokumentiranje razlitja nafte iz plovil, bi bilo treba uporabljati tudi za odkrivanje in dokumentiranje razlitja nafte iz obratov na obali in morju. [Sprememba 15]

| (8b) | Za vzpostavitev notranjega trga bi bilo treba v čim večji meri uporabljati pomorski prevoz na kratke razdalje ter zmanjšati upravno breme za ladijski prevoz. Projekt t. i. "modrega pasu" bo pripomogel k zmanjšanju formalnosti poročanja za trgovske ladje pri vplutju v pristanišča držav članic ali izplutju iz njih. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(8b)

Za vzpostavitev notranjega trga bi bilo treba v čim večji meri uporabljati pomorski prevoz na kratke razdalje ter zmanjšati upravno breme za ladijski prevoz. Projekt t. i. "modrega pasu" bo pripomogel k zmanjšanju formalnosti poročanja za trgovske ladje pri vplutju v pristanišča držav članic ali izplutju iz njih. [Sprememba 16]

| (9) | Unija je pripravila obsežno pomorsko prometno strategijo do leta 2018, ki vključuje koncept e-maritime. Poleg tega razvija omrežje Unije za pomorski nadzor. Agencija ima na voljo pomorske sisteme in aplikacije, ki so uporabne za izvedbo teh politik
  ter zlasti projekta "modri pas"
  . Zato bi morala Agencija omogočiti zainteresiranim partnerjem dostop do teh sistemov in podatkov. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(9)

Unija je pripravila obsežno pomorsko prometno strategijo do leta 2018, ki vključuje koncept e-maritime. Poleg tega razvija omrežje Unije za pomorski nadzor. Agencija ima na voljo pomorske sisteme in aplikacije, ki so uporabne za izvedbo teh politik
  ter zlasti projekta "modri pas"
  . Zato bi morala Agencija omogočiti zainteresiranim partnerjem dostop do teh sistemov in podatkov. [Sprememba 17]

| (9a) | Treba bi bilo ustvariti sinergije med organi, vključno z obalnimi stražami, saj bi tako prispevali k vzpostavitvi enotnega evropskega pomorskega prostora ter pomagali pri preprečevanju in odpravljanju onesnaženja morja. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(9a)

Treba bi bilo ustvariti sinergije med organi, vključno z obalnimi stražami, saj bi tako prispevali k vzpostavitvi enotnega evropskega pomorskega prostora ter pomagali pri preprečevanju in odpravljanju onesnaženja morja. [Sprememba 18]

| (9b) | Agencija bi morala Komisiji in državam članicam pomagati pri oblikovanju in izvajanju pobude Unije "e-maritime", katere namen je povečati učinkovitost pomorskega sektorja s pomočjo boljše uporabe informacijskih tehnologij brez poseganja na področja pristojnosti pristojnih organov. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(9b)

Agencija bi morala Komisiji in državam članicam pomagati pri oblikovanju in izvajanju pobude Unije "e-maritime", katere namen je povečati učinkovitost pomorskega sektorja s pomočjo boljše uporabe informacijskih tehnologij brez poseganja na področja pristojnosti pristojnih organov. [Sprememba 19]

| (9c) | Agencija bi morala podpirati države članice in Komisijo pri spodbujanju usposabljanja v pomorstvu, saj je pomembno, da Evropa še naprej privablja nove, visoko kakovostne pomorščake, ki bodo zamenjali generacijo, ki se upokojuje. Zlasti bi si morala prizadevati za izmenjavo najboljše prakse in spodbujanje izmenjav med institucijami za pomorstvo na podlagi modela Erazmus. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(9c)

Agencija bi morala podpirati države članice in Komisijo pri spodbujanju usposabljanja v pomorstvu, saj je pomembno, da Evropa še naprej privablja nove, visoko kakovostne pomorščake, ki bodo zamenjali generacijo, ki se upokojuje. Zlasti bi si morala prizadevati za izmenjavo najboljše prakse in spodbujanje izmenjav med institucijami za pomorstvo na podlagi modela Erazmus. [Sprememba 20]

| (10) | Agencija se je uveljavila kot ugleden dobavitelj podatkov o pomorskem prometu na ravni Unije, ki so zanimivi in pomembni za druge dejavnosti Unije. Agencija bi morala s svojimi dejavnostmi, zlasti v zvezi s pomorsko inšpekcijo, spremljanjem pomorskega prometa in plovnih poti ter pomočjo pri odkrivanju možnih onesnaževalcev, prispevati h krepitvi sinergij na ravni Unije pri nekaterih dejavnostih
  za preprečevanje onesnaževanja morja in boj proti njemu, in sicer s spodbujanjem izmenjave informacij in dobrih praks med različnimi službami
  obalne straže. Poleg tega bi Agencija lahko s spremljanjem in zbiranjem podatkov zbrala osnovne podatke
  , na primer o piratstvu ter
  o možnih nevarnostih, ki jih za pomorski promet in morsko okolje pomenita

  pomenijo
  raziskovanje
  ,

  in izkoriščanje
  in transport
  nafte in zemeljskega plina na morju. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(10)

Agencija se je uveljavila kot ugleden dobavitelj podatkov o pomorskem prometu na ravni Unije, ki so zanimivi in pomembni za druge dejavnosti Unije. Agencija bi morala s svojimi dejavnostmi, zlasti v zvezi s pomorsko inšpekcijo, spremljanjem pomorskega prometa in plovnih poti ter pomočjo pri odkrivanju možnih onesnaževalcev, prispevati h krepitvi sinergij na ravni Unije pri nekaterih dejavnostih
  za preprečevanje onesnaževanja morja in boj proti njemu, in sicer s spodbujanjem izmenjave informacij in dobrih praks med različnimi službami
  obalne straže. Poleg tega bi Agencija lahko s spremljanjem in zbiranjem podatkov zbrala osnovne podatke
  , na primer o piratstvu ter
  o možnih nevarnostih, ki jih za pomorski promet in morsko okolje pomenita

  pomenijo
  raziskovanje
  ,

  in izkoriščanje
  in transport
  nafte in zemeljskega plina na morju. [Sprememba 21]

| (10a) | Da bi se odzvali na vse večjo nevarnost piratstva v Adenskem zalivu in zahodnem Indijskem oceanu, bi morala Agencija operaciji pomorskih sil EU Atalanta posredovati natančne informacije o položaju plovil pod zastavo EU, ki prečkajo to območje, označeno kot zelo nevarno. Soglasja za to dejavnost doslej še niso dale vse države članice. S to uredbo bi jim morala biti naložena ta obveznost, s čimer bi se okrepila vloga Agencije v boju proti piratstvu. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(10a)

Da bi se odzvali na vse večjo nevarnost piratstva v Adenskem zalivu in zahodnem Indijskem oceanu, bi morala Agencija operaciji pomorskih sil EU Atalanta posredovati natančne informacije o položaju plovil pod zastavo EU, ki prečkajo to območje, označeno kot zelo nevarno. Soglasja za to dejavnost doslej še niso dale vse države članice. S to uredbo bi jim morala biti naložena ta obveznost, s čimer bi se okrepila vloga Agencije v boju proti piratstvu. [Sprememba 22]

| (11) | Sistemi, aplikacije, strokovno znanje in podatki Agencije so pomembni tudi kot prispevek k doseganju cilja za dobro okoljsko stanje morskih voda v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (6), predvsem v točkah, ki zadevajo plovbo, kot so balastne vode, morski odpadki in podvodni hrup. |
| --- | --- |

(11)

Sistemi, aplikacije, strokovno znanje in podatki Agencije so pomembni tudi kot prispevek k doseganju cilja za dobro okoljsko stanje morskih voda v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (6), predvsem v točkah, ki zadevajo plovbo, kot so balastne vode, morski odpadki in podvodni hrup.

| (11a) | Na področju pomorske inšpekcije Unija tesno sodeluje s Pariškim memorandumom o soglasju. Zaradi večje učinkovitosti bi morala Agencija in sekretariat Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, čim tesneje sodelovati, Komisija in države članice pa bi morale preučiti vse možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(11a)

Na področju pomorske inšpekcije Unija tesno sodeluje s Pariškim memorandumom o soglasju. Zaradi večje učinkovitosti bi morala Agencija in sekretariat Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, čim tesneje sodelovati, Komisija in države članice pa bi morale preučiti vse možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti. [Sprememba 23]

| (11b) | Znanje in izkušnje Agencije na področju onesnaževanja in odzivanja na nesreče v morskem okolju bi bile dragocene tudi pri oblikovanju smernic za izdajo licenc za raziskovanje in izkoriščanje nafte in plina. Agencija bi zato morala pomagati Komisiji in državam članicam pri tej nalogi. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(11b)

Znanje in izkušnje Agencije na področju onesnaževanja in odzivanja na nesreče v morskem okolju bi bile dragocene tudi pri oblikovanju smernic za izdajo licenc za raziskovanje in izkoriščanje nafte in plina. Agencija bi zato morala pomagati Komisiji in državam članicam pri tej nalogi. [Sprememba 24]

| (12) | Agencija izvaja inšpekcijske preglede kot podporo Komisiji pri oceni dejanskega izvajanja zakonodaje Unije. Vloge Agencije, Komisije, držav članic in upravnega odbora morajo biti jasno določene. |
| --- | --- |

(12)

Agencija izvaja inšpekcijske preglede kot podporo Komisiji pri oceni dejanskega izvajanja zakonodaje Unije. Vloge Agencije, Komisije, držav članic in upravnega odbora morajo biti jasno določene.

| (13) | Komisija in Agencija bi morali tesno sodelovati pri
  čim hitrejši
  pripravi operativnih delovnih postopkov Agencije pri inšpekcijskih pregledih. Dokler ukrepi o teh delovnih postopkih ne začnejo veljati, naj Agencija pri inšpekcijskih pregledih uporabi dosedanjo prakso. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(13)

Komisija in Agencija bi morali tesno sodelovati pri
  čim hitrejši
  pripravi operativnih delovnih postopkov Agencije pri inšpekcijskih pregledih. Dokler ukrepi o teh delovnih postopkih ne začnejo veljati, naj Agencija pri inšpekcijskih pregledih uporabi dosedanjo prakso. [Sprememba 25]

| (14) | Pogoje

  Za sprejemanje pogojev
  za operativne delovne postopke Agencije pri izvajanju inšpekcij, bi bilo treba sprejeti

  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7)


  členom 290 Pogodbe PDEU. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(14)

Pogoje

  Za sprejemanje pogojev
  za operativne delovne postopke Agencije pri izvajanju inšpekcij, bi bilo treba sprejeti

  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov
  v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7)


  členom 290 Pogodbe PDEU. [Sprememba 26]

| (14a) | Vsi ti ukrepi ter prispevek Agencije k usklajevanju med državami članicami in Komisijo bi morali biti usmerjeni k vzpostavljanju dejanskega evropskega pomorskega prostora. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(14a)

Vsi ti ukrepi ter prispevek Agencije k usklajevanju med državami članicami in Komisijo bi morali biti usmerjeni k vzpostavljanju dejanskega evropskega pomorskega prostora. [Sprememba 27]

| (14b) | Upoštevati bi bilo treba Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (finančna uredba), zlasti njen člen 185, ter medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9), zlasti njegovo točko 47. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(14b)

Upoštevati bi bilo treba Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (finančna uredba), zlasti njen člen 185, ter medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9), zlasti njegovo točko 47. [Sprememba 28]

| (15) | Uredbo (ES) št. 1406/2002 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(15)

Uredbo (ES) št. 1406/2002 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1406/2002

Uredba (ES) št. 1406/2002 se spremeni:

| (1) | Členi od 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 1


  Cilji

  1.   Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljevanju: Agencija). Agencija deluje v interesu Unije.
  2.   Agencija zagotavlja državam članicam in Komisiji potrebno tehnično in znanstveno podporo ter visoko stopnjo strokovnega znanja in izkušenj, da bi jim pomagala pravilno uporabljati zakonodajo Unije na področju

  in s tem zagotovila visoko, enotno in učinkovito raven
  pomorske varnosti
  in zaščite
  , pomorske zaščite in preprečevanja onesnaževanja z ladij, spremljati

  da bi uporabila obstoječe zmogljivosti za pomoč, preprečila in obravnavala onesnaževanje morja, tudi z naftnih in plinskih ploščadi na morju, ter razvijala evropski pomorski prostor brez meja, da bi spremljala
  njeno izvajanje in ocenjevati

  ocenjevala
  učinkovitost obstoječih ukrepov. [Sprememba 29]

  3.   Agencija zagotovi državam članicam in Komisiji tehnično in znanstveno podporo na področju naključnega ali namernega morskega onesnaženja ter na zahtevo podpre mehanizme držav članic pri odzivanju na onesnaženje z dodatnimi sredstvi na stroškovno učinkovit način, ne glede na odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za odzivanje na onesnaženje, in ob upoštevanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Agencija deluje v podporo mehanizmu EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (10)
   (11).

  Člen 2


  Naloge Agencije

  1.   Agencija izvaja naloge iz odstavka 2

  Cilji iz člena 1 so najpomembnejša naloga Agencije in prednostna naloga je njihova uresničitev. Z dodelitvijo nalog iz odstavka 2
  tega člena na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja

  Agenciji se zagotovi, da ni podvajanja dela in se dobro izvedejo naloge, povezane s pomorsko varnostjo in zaščito, preprečevanjem
  onesnaževanja z ladij in odzivanja

  odzivanjem
  na onesnaženje morja, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1

  na zahtevo držav članic ali Komisije
  . [Sprememba 30]

  2.   Agencija zagotovi podporo Komisiji pri:






  (a) | pripravljalnih delih za posodobitev in razvoj ustreznega prava Unije, predvsem v skladu z razvojem mednarodne zakonodaje na področju pomorske varnosti in pomorske zaščite; |
| --- | --- | --- |

(1)

Členi od 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Cilji

1.   Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljevanju: Agencija). Agencija deluje v interesu Unije.

2.   Agencija zagotavlja državam članicam in Komisiji potrebno tehnično in znanstveno podporo ter visoko stopnjo strokovnega znanja in izkušenj, da bi jim pomagala pravilno uporabljati zakonodajo Unije na področju

  in s tem zagotovila visoko, enotno in učinkovito raven
  pomorske varnosti
  in zaščite
  , pomorske zaščite in preprečevanja onesnaževanja z ladij, spremljati

  da bi uporabila obstoječe zmogljivosti za pomoč, preprečila in obravnavala onesnaževanje morja, tudi z naftnih in plinskih ploščadi na morju, ter razvijala evropski pomorski prostor brez meja, da bi spremljala
  njeno izvajanje in ocenjevati

  ocenjevala
  učinkovitost obstoječih ukrepov. [Sprememba 29]

3.   Agencija zagotovi državam članicam in Komisiji tehnično in znanstveno podporo na področju naključnega ali namernega morskega onesnaženja ter na zahtevo podpre mehanizme držav članic pri odzivanju na onesnaženje z dodatnimi sredstvi na stroškovno učinkovit način, ne glede na odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za odzivanje na onesnaženje, in ob upoštevanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Agencija deluje v podporo mehanizmu EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (10)
   (11).

Člen 2

Naloge Agencije

1.   Agencija izvaja naloge iz odstavka 2

  Cilji iz člena 1 so najpomembnejša naloga Agencije in prednostna naloga je njihova uresničitev. Z dodelitvijo nalog iz odstavka 2
  tega člena na področju pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja

  Agenciji se zagotovi, da ni podvajanja dela in se dobro izvedejo naloge, povezane s pomorsko varnostjo in zaščito, preprečevanjem
  onesnaževanja z ladij in odzivanja

  odzivanjem
  na onesnaženje morja, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1

  na zahtevo držav članic ali Komisije
  . [Sprememba 30]

2.   Agencija zagotovi podporo Komisiji pri:

(a)

pripravljalnih delih za posodobitev in razvoj ustreznega prava Unije, predvsem v skladu z razvojem mednarodne zakonodaje na področju pomorske varnosti in pomorske zaščite;

| (b) | dejanskem izvajanju ustreznega prava Unije, predvsem z izvajanjem inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe in zagotavljanjem tehnične pomoči Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 9(4) Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (12)
   (13). Agencija lahko Komisiji predloži predloge za morebitne izboljšave ustreznega prava Unije; |
| --- | --- |

(b)

dejanskem izvajanju ustreznega prava Unije, predvsem z izvajanjem inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe in zagotavljanjem tehnične pomoči Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 9(4) Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (12)
   (13). Agencija lahko Komisiji predloži predloge za morebitne izboljšave ustreznega prava Unije;

| (ba) | zagotavljanju tehnične pomoči Komisiji pri opravljanju nadzornih nalog, ki so ji dodeljene v skladu s členom 13(2) Direktive 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (14); [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(ba)

zagotavljanju tehnične pomoči Komisiji pri opravljanju nadzornih nalog, ki so ji dodeljene v skladu s členom 13(2) Direktive 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (14); [Sprememba 31]

| (c) | zagotavljanju tehnične podpore

  posodabljanju in razvoju sredstev
  , ki je

  so
  potrebna za sodelovanje v tehničnih organih IMO, ILO, Pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in drugih regionalnih organizacijah; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju tehnične podpore

  posodabljanju in razvoju sredstev
  , ki je

  so
  potrebna za sodelovanje v tehničnih organih IMO, ILO, Pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in drugih regionalnih organizacijah; [Sprememba 32]

| (d) | razvoju in izvajanju politik Unije, povezanih z nalogami Agencije, kot so

  zlasti na področju
  pomorske avtoceste, evropski pomorski prostor

  varnosti, pa tudi pri pomorskih avtocestah, evropskem pomorskem prostoru
  brez meja,
  projektu "modrega pasu",
  e-maritime, celinske plovne poti, Okvirna direktiva

  okvirni direktivi
  o morski strategiji, podnebne spremembe

  podnebnih spremembah
  in pri analizi varnosti premičnih

  naftnih in plinskih
  vrtin na morju za plin in nafto

  ter boju proti onesnaževanju
  ; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(d)

razvoju in izvajanju politik Unije, povezanih z nalogami Agencije, kot so

  zlasti na področju
  pomorske avtoceste, evropski pomorski prostor

  varnosti, pa tudi pri pomorskih avtocestah, evropskem pomorskem prostoru
  brez meja,
  projektu "modrega pasu",
  e-maritime, celinske plovne poti, Okvirna direktiva

  okvirni direktivi
  o morski strategiji, podnebne spremembe

  podnebnih spremembah
  in pri analizi varnosti premičnih

  naftnih in plinskih
  vrtin na morju za plin in nafto

  ter boju proti onesnaževanju
  ; [Sprememba 33]

| (da) | pri izmenjavi informacij o kateri koli drugi politiki, ki bi lahko bila ustrezna glede na pristojnosti in strokovno znanje Agencije; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(da)

pri izmenjavi informacij o kateri koli drugi politiki, ki bi lahko bila ustrezna glede na pristojnosti in strokovno znanje Agencije; [Sprememba 34]

| (e) | izvedbi programov Unije, povezanih z nalogami Agencije, kot so "globalno spremljanje okolja in varnosti" (GMES) in programi sodelovanja z evropskimi sosedskimi državami; |
| --- | --- |

(e)

izvedbi programov Unije, povezanih z nalogami Agencije, kot so "globalno spremljanje okolja in varnosti" (GMES) in programi sodelovanja z evropskimi sosedskimi državami;

| (ea) | pri oblikovanju in izvajanju politike za večjo kakovost usposabljanja evropskih pomorščakov ter pri spodbujanju poklicnih poti v pomorstvu, pri čemer je treba upoštevati potrebo po visoko kvalificirani delovni sili v pomorskem grozdu EU; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(ea)

pri oblikovanju in izvajanju politike za večjo kakovost usposabljanja evropskih pomorščakov ter pri spodbujanju poklicnih poti v pomorstvu, pri čemer je treba upoštevati potrebo po visoko kvalificirani delovni sili v pomorskem grozdu EU; [Sprememba 35]

| (f) | analizi raziskovalnih projektov v teku in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s področjem delovanja Agencije. To vključuje določanje možnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov ter opredelitev ključnih vsebin in prednostnih nalog za prihodnje raziskovalne projekte na ravni EU; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(f)

analizi raziskovalnih projektov v teku in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s področjem delovanja Agencije. To vključuje določanje možnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov ter opredelitev ključnih vsebin in prednostnih nalog za prihodnje raziskovalne projekte na ravni EU; [Sprememba 36]

| (fa) | oblikovanju pogojev ali smernic glede izdaje licenc za raziskovanje in izkoriščanje nafte in plina v morskem okolju, zlasti s tem povezanih okoljskih vidikov ter vidikov civilne zaščite; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(fa)

oblikovanju pogojev ali smernic glede izdaje licenc za raziskovanje in izkoriščanje nafte in plina v morskem okolju, zlasti s tem povezanih okoljskih vidikov ter vidikov civilne zaščite; [Sprememba 37]

| (g) | izvajanju vseh nalog, dodeljenih v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Unije na ustreznem področju. |
| --- | --- |

(g)

izvajanju vseh nalog, dodeljenih v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Unije na ustreznem področju.

3.   Agencija sodeluje z državami članicami pri:

| (a) | organizaciji, kjer je primerno, ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera je odgovorna država pristanišča, država zastave ali obalna država; |
| --- | --- |

(a)

organizaciji, kjer je primerno, ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera je odgovorna država pristanišča, država zastave ali obalna država;

| (b) | razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore v zvezi z izvajanjem prava Unije; |
| --- | --- |

(b)

razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore v zvezi z izvajanjem prava Unije;

| (ba) | podpori spremljanju priznanih organizacij, ki v imenu držav članic izdajajo spričevala v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (15), brez poseganja v pravice in obveznosti države zastave; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ba)

podpori spremljanju priznanih organizacij, ki v imenu držav članic izdajajo spričevala v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (15), brez poseganja v pravice in obveznosti države zastave; [Sprememba 38]

| (bb) | pomoči Komisiji pri dokončevanju nalog iz členov 3, 5, 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (16) ter svetuje glede uporabe in izvajanja člena 10 navedene uredbe; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(bb)

pomoči Komisiji pri dokončevanju nalog iz členov 3, 5, 6, 7 in 8 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (16) ter svetuje glede uporabe in izvajanja člena 10 navedene uredbe; [Sprememba 39]

| (c) | zagotavljanju dodatnih sredstev, na stroškovno učinkovit način, prek mehanizma EU za civilno zaščito, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, za njihove postopke odzivanja na onesnaženje pri naključnem ali namernem onesnaženju morja, kadar je takšna zahteva predložena. V zvezi s tem Agencija pomaga prizadeti državi članici, pod vodstvom katere potekajo postopki čiščenja
  , tako da ji da na voljo ustrezna tehnična sredstva;

  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju dodatnih sredstev, na stroškovno učinkovit način, prek mehanizma EU za civilno zaščito, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, za njihove postopke odzivanja na onesnaženje pri naključnem ali namernem onesnaženju morja, kadar je takšna zahteva predložena. V zvezi s tem Agencija pomaga prizadeti državi članici, pod vodstvom katere potekajo postopki čiščenja
  , tako da ji da na voljo ustrezna tehnična sredstva;

  [Sprememba 40]

| (ca) | zbiranju in analizi podatkov o kvalifikacijah in zaposlovanju pomorščakov, da bi izmenjali dobro prakso pri usposabljanju pomorščakov po Evropi; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(ca)

zbiranju in analizi podatkov o kvalifikacijah in zaposlovanju pomorščakov, da bi izmenjali dobro prakso pri usposabljanju pomorščakov po Evropi; [Sprememba 41]

| (cb) | usklajevanju programov šol za usposabljanje, s čimer bi zagotovili usklajenost; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(cb)

usklajevanju programov šol za usposabljanje, s čimer bi zagotovili usklajenost; [Sprememba 42]

| (cc) | omogočanju vzpostavitve izmenjav med izobraževalnimi ustanovami za pomorstvo po zgledu modela Erazmus; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(cc)

omogočanju vzpostavitve izmenjav med izobraževalnimi ustanovami za pomorstvo po zgledu modela Erazmus; [Sprememba 43]

| (cd) | zagotavljanju tehničnega znanja na področju ladjedelništva ali drugih podobnih dejavnosti, povezanih s pomorskim prometom, da bi razvili uporabo okolju prijaznih tehnologij in zagotovili visoko raven zaščite; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(cd)

zagotavljanju tehničnega znanja na področju ladjedelništva ali drugih podobnih dejavnosti, povezanih s pomorskim prometom, da bi razvili uporabo okolju prijaznih tehnologij in zagotovili visoko raven zaščite; [Sprememba 44]

4.   Agencija zagotovi podporo državam članicam in Komisiji pri:

| (a) | spremljanju prometa, kjer Agencija spodbuja sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, na področjih, ki jih ureja Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (17)
   (18), razvoju in upravljanju katerega koli informacijskega sistema, potrebnega za doseganje ciljev navedene direktive. Poleg tega pa bi morala prispevati k razvoju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU; |
| --- | --- |

(a)

spremljanju prometa, kjer Agencija spodbuja sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, na področjih, ki jih ureja Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (17)
   (18), razvoju in upravljanju katerega koli informacijskega sistema, potrebnega za doseganje ciljev navedene direktive. Poleg tega pa bi morala prispevati k razvoju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU;

| (aa) | podpiranju ukrepov v boju proti nelegalnem prometu in piratstvu, tako da zagotavlja podatke in informacije za lažje izvajanje teh ukrepov ter zlasti z uporabo svojih sistemov samodejnega prepoznavanja in satelitskih slik; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(aa)

podpiranju ukrepov v boju proti nelegalnem prometu in piratstvu, tako da zagotavlja podatke in informacije za lažje izvajanje teh ukrepov ter zlasti z uporabo svojih sistemov samodejnega prepoznavanja in satelitskih slik; [Sprememba 45]

| (ab) | oblikovanju in izvajanju makroregionalne politike Unije na področjih dejavnosti Agencije; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(ab)

oblikovanju in izvajanju makroregionalne politike Unije na področjih dejavnosti Agencije; [Sprememba 46]

| (b) | preiskavah pomorskih nesreč v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa (19)
   (20). Agencija
  na zahtevo pristojne države članice
  zagotovi podporo državi članici, pri izvajanju preiskave resnih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah nesreč, da bi opredelila dodano vrednost na ravni EU v smislu pomembnih naukov iz izkušenj.
  V ta namen se Agencijo povabi, naj pomaga državam članicam med preiskavami nesreč na morskih obratih (na obali in morju), tudi nesreč na naftnih in plinskih ploščadih, države članice pa naj v čim večji meri in pravočasno sodelujejo z Agencijo; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(b)

preiskavah pomorskih nesreč v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa (19)
   (20). Agencija
  na zahtevo pristojne države članice
  zagotovi podporo državi članici, pri izvajanju preiskave resnih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah nesreč, da bi opredelila dodano vrednost na ravni EU v smislu pomembnih naukov iz izkušenj.
  V ta namen se Agencijo povabi, naj pomaga državam članicam med preiskavami nesreč na morskih obratih (na obali in morju), tudi nesreč na naftnih in plinskih ploščadih, države članice pa naj v čim večji meri in pravočasno sodelujejo z Agencijo; [Sprememba 47]

| (ba) | spremljanju obsega in posledic za okolje pri razlitjih nafte iz obratov na morju, in sicer s pomočjo svojega sistema CleanSeaNet; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(ba)

spremljanju obsega in posledic za okolje pri razlitjih nafte iz obratov na morju, in sicer s pomočjo svojega sistema CleanSeaNet; [Sprememba 48]

| (bb) | pri naftnih in plinskih ploščadih na morju, kjer ocenjuje ureditev držav članic za načrte ukrepov ob nesrečah in pripravljenost na nesrečo, ter pri usklajevanju odziva na onesnaženje z nafto v primeru nesreče; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(bb)

pri naftnih in plinskih ploščadih na morju, kjer ocenjuje ureditev držav članic za načrte ukrepov ob nesrečah in pripravljenost na nesrečo, ter pri usklajevanju odziva na onesnaženje z nafto v primeru nesreče; [Sprememba 49]

| (bc) | pri obratih na morju, kjer zagotavlja nadzor neodvisne tretje strani nad pomorskimi vidiki, povezanimi z varnostjo, preventivo, varovanjem okolja in načrtovanjem ukrepov v izrednih razmerah; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(bc)

pri obratih na morju, kjer zagotavlja nadzor neodvisne tretje strani nad pomorskimi vidiki, povezanimi z varnostjo, preventivo, varovanjem okolja in načrtovanjem ukrepov v izrednih razmerah; [Sprememba 50]

| (c) | zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov. Agencija omogoči Komisiji in državam članicam narediti vse potrebno za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceniti
  uspešnost in stroškovno
  učinkovitost obstoječih ukrepov. Take naloge vključujejo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematično uporabo obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi razvoj dodatnih zbirk podatkov. Na podlagi zbranih podatkov Agencija pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (21)
   (22). Agencija Komisiji in državam članicam pomaga pri njihovih dejavnostih za izboljšanje identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (23)
   (24). [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov. Agencija omogoči Komisiji in državam članicam narediti vse potrebno za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceniti
  uspešnost in stroškovno
  učinkovitost obstoječih ukrepov. Take naloge vključujejo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematično uporabo obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi razvoj dodatnih zbirk podatkov. Na podlagi zbranih podatkov Agencija pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (21)
   (22). Agencija Komisiji in državam članicam pomaga pri njihovih dejavnostih za izboljšanje identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (23)
   (24). [Sprememba 51]

4a.
     
  Agencija pripravi letni pregled "dogodkov na morju", v katerega vključi "nevarne nezgode" in "skorajšnje nesreče" na podlagi podatkov, ki jih predložijo ustrezni nacionalni organi držav članic. Ta pregled je treba letno predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 91]

5.   Na zahtevo Komisije Agencija zagotovi tehnično podporo glede izvajanja ustrezne zakonodaje EU državam, ki so zaprosile za pristop k Uniji, evropskim sosedskim partnerskim državam
  , kakor
  in
  kadar je to primerno, in
  državam, ki sodelujejo v Pariškem memorandumu o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe. [Sprememba 53]

Na zahtevo Komisije Agencija zagotovi tudi podporo v primeru naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki zadeva te države, prek mehanizma EU na področju civilne zaščite, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, po analogiji s pogoji za države članice iz odstavka (3)(c) tega člena.

Te naloge se uskladijo z obstoječimi regionalnimi programi sodelovanja in vključujejo, kjer je primerno, organizacijo ustreznih izobraževalnih dejavnosti.

Člen 3

Inšpekcijski nadzor

1.   Za opravljanje nalog, prej dodeljenih Agenciji in podporo Komisiji pri opravljanju dolžnosti iz Pogodb in predvsem oceno dejanskega izvajanja zakonodaje Unije, Agencija
  pomaga Komisiji pri pregledu presoj vplivov na okolje in na zahtevo Komisije
  izvaja inšpekcije v državah članicah. [Sprememba 54]

Nacionalni organi držav članic osebju Agencije poenostavljajo delovanje.

Agencija izvaja inšpekcijske preglede v imenu Komisije tudi v tretjih državah, kot to zahteva zakonodaja Unije, predvsem glede organizacij, ki jih Unija priznava v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, ter usposabljanja pomorščakov in izdajanja spričeval pomorščakom iz Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (25)
   (26).

2.   Operativni delovni postopki Agencije za izvajanje inšpekcijskih pregledov iz odstavka 1 so pogojeni z zahtevami, ki jih je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 23(2)

  člena 23
  . [Sprememba 55]

3.   Po potrebi oziroma vsakokrat, ko se zaključi krog inšpekcijskih pregledov, Agencija analizira poročila tega kroga in opredeli horizontalne ugotovitve in splošna spoznanja glede
  uspešnosti in stroškovne
  učinkovitosti obstoječih ukrepov. Agencija to analizo predloži Komisiji v nadaljnjo razpravo z državami članicami
  ter jo da na voljo javnosti v preprosto dostopni obliki, tudi elektronski
  . [Sprememba 56]

| (2) | V členu 5 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
  "3.   Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju
  in sodelovanju
  z zadevnimi državami članicami sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za opravljanje nalog Agencije na najbolj uspešen in učinkovit način
  , in s tem okrepil sodelovanje med obstoječimi regionalnimi in nacionalnimi omrežji, ki že sodelujejo pri preventivnih ukrepih
  .
  Pri tem natančno opredeli obseg dejavnosti območnega centra in se izogiba nepotrebnim finančnim stroškom. [Sprememba 57]

  4.   Agencijo zastopa izvršilni direktor. Izvršilni direktor lahko v imenu Agencije sklene upravne sporazume z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, potem, ko je o tem obvestil upravni odbor." |
| --- | --- |

(2)

V členu 5 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

"3.   Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju
  in sodelovanju
  z zadevnimi državami članicami sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za opravljanje nalog Agencije na najbolj uspešen in učinkovit način
  , in s tem okrepil sodelovanje med obstoječimi regionalnimi in nacionalnimi omrežji, ki že sodelujejo pri preventivnih ukrepih
  .
  Pri tem natančno opredeli obseg dejavnosti območnega centra in se izogiba nepotrebnim finančnim stroškom. [Sprememba 57]

4.   Agencijo zastopa izvršilni direktor. Izvršilni direktor lahko v imenu Agencije sklene upravne sporazume z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, potem, ko je o tem obvestil upravni odbor."

| (3) | Odstavek 2 člena 10 se spremeni:








  (-a) | točka (b) se nadomesti z nsalednjim:










  "(b) | sprejme letno poročilo o aktivnostih agencije in ga najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam.



  Agencija vsako leto pošlje proračunskemu organu vse informacije o rezultatu postopkov vrednotenja;"; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Odstavek 2 člena 10 se spremeni:

(-a)

točka (b) se nadomesti z nsalednjim:

"(b)

sprejme letno poročilo o aktivnostih agencije in ga najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam.

| (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  "(c) | v okviru priprave programa dela preuči prošnje držav članic za tehnično podporo, kakor je navedeno v členu 2(3); |
| --- | --- | --- |

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

"(c)

v okviru priprave programa dela preuči prošnje držav članic za tehnično podporo, kakor je navedeno v členu 2(3);

| (ca) | sprejme večletno strategijo za Agencijo za obdobje naslednjih pet let ob upoštevanju mnenja

  mnenj Parlamenta in
  Komisije; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(ca)

sprejme večletno strategijo za Agencijo za obdobje naslednjih pet let ob upoštevanju mnenja

  mnenj Parlamenta in
  Komisije; [Sprememba 59]

| (cb) | sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije;"; |
| --- | --- |

(cb)

sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije;";

| (b) | točka (g) se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka (g) se črta;

| (ba) | točka (h) se nadomesti z nsalednjim:










  "(h) | opravlja svoje dolžnosti v zvezi s proračunom agencije po členih 18, 19 in 21 ter nadzoruje in zagotovi ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen;"; |
| --- | --- | --- |

(ba)

točka (h) se nadomesti z nsalednjim:

"(h)

opravlja svoje dolžnosti v zvezi s proračunom agencije po členih 18, 19 in 21 ter nadzoruje in zagotovi ustrezno upoštevanje ugotovitev in priporočil različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen;";

| (c) | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  "(i) | izvršuje disciplinsko oblast nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;"; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

"(i)

izvršuje disciplinsko oblast nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;";

| (d) | točka (l) se nadomesti z naslednjim:






  "(l) | pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij (27)
   (28). |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (l) se nadomesti z naslednjim:

"(l)

pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij (27)
   (28).

| (3a) | Člen 11 se spremeni:










  (a) | v odstavku 1 se pododstavek 2 nadomesti z naslednjim:




  "Člani odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja na področju pomorske varnosti, zaščite in odzivanja na onesnaženje morja. Imajo tudi izkušnje in tehnično znanje na področjih splošnega finančnega upravljanja, uprave in kadrovskega vodenja. [Sprememba 61]



  Člani upravnega odbora podajo pisno izjavo o zavezah in pisno izjavo o interesu, v kateri navedejo neposredne ali posredne interese, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost. Na vsaki seji navedejo interese, ki bi lahko ogrozili njihovo neodvisnost pri obravnavi nekaterih točk dnevnega reda, ter ne sodelujejo pri razpravah in glasovanju o teh točkah.";


  [Sprememba 62] |
| --- | --- | --- |

(3a)

Člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se pododstavek 2 nadomesti z naslednjim:

"Člani odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja na področju pomorske varnosti, zaščite in odzivanja na onesnaženje morja. Imajo tudi izkušnje in tehnično znanje na področjih splošnega finančnega upravljanja, uprave in kadrovskega vodenja. [Sprememba 61]

Člani upravnega odbora podajo pisno izjavo o zavezah in pisno izjavo o interesu, v kateri navedejo neposredne ali posredne interese, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost. Na vsaki seji navedejo interese, ki bi lahko ogrozili njihovo neodvisnost pri obravnavi nekaterih točk dnevnega reda, ter ne sodelujejo pri razpravah in glasovanju o teh točkah.";

| (b) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:




  "3.
     
  Mandat traja štiri leta.
  Mandat se lahko enkrat obnovi.
  [Sprememba 63]



  4.
     
  Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav in pogoji zanjo uredijo z dogovori iz člena 17(2). Takšna udeležba ne vpliva na glasovalni delež predstavnikov Komisije v upravnem odboru.".


  [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(b)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

"3.
     
  Mandat traja štiri leta.
  Mandat se lahko enkrat obnovi.
  [Sprememba 63]

4.
     
  Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav in pogoji zanjo uredijo z dogovori iz člena 17(2). Takšna udeležba ne vpliva na glasovalni delež predstavnikov Komisije v upravnem odboru.".

| (3b) | V členu 12 se vstavi odstavek 1a:


  "
  1a.
     
  Uravnotežena zastopanost obeh spolov se ohrani tudi pri volitvah predsednika in njegovega namestnika.".


  [Sprememba 88] |
| --- | --- |

(3b)

V členu 12 se vstavi odstavek 1a:

"
  1a.
     
  Uravnotežena zastopanost obeh spolov se ohrani tudi pri volitvah predsednika in njegovega namestnika.".

| (3c) | Člen 14, odstavek 2, pododstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  "
  2.
     
  Predstavniki držav članic imajo 75-odstotni delež vseh glasov, ki si ga delijo enakovredno. Predstavniki Komisije imajo 25-odstotni delež vseh glasov, ki si ga delijo enakovredno. Izvršilni direktor Agencije ne glasuje.".


  [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(3c)

Člen 14, odstavek 2, pododstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"
  2.
     
  Predstavniki držav članic imajo 75-odstotni delež vseh glasov, ki si ga delijo enakovredno. Predstavniki Komisije imajo 25-odstotni delež vseh glasov, ki si ga delijo enakovredno. Izvršilni direktor Agencije ne glasuje.".

| (4) | Člen 15 se spremeni:






  (a) | točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:






  "(a) | pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo
  in pristojnim odborom Evropskega parlamenta
  najmanj 8 tednov pred ustreznim zasedanjem odbora; [Sprememba 66] |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Člen 15 se spremeni:

(a)

točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:

"(a)

pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo
  in pristojnim odborom Evropskega parlamenta
  najmanj 8 tednov pred ustreznim zasedanjem odbora; [Sprememba 66]

| (aa) | pripravi večletni načrt kadrovske politike in

  ter
  ga po posvetu s Komisijo
  in pristojnim odborom Evropskega parlamenta
  predloži upravnemu odboru; [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(aa)

pripravi večletni načrt kadrovske politike in

  ter
  ga po posvetu s Komisijo
  in pristojnim odborom Evropskega parlamenta
  predloži upravnemu odboru; [Sprememba 67]

| (ab) | pripravi letni delovni program in
  navede predvidene človeške in finančne vire, določene za vsako dejavnost, in
  podroben načrt o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj 8 tednov pred ustreznim zasedanjem odbora.
  Izvršni direktor sprejme vsako povabilo pristojnega odbora Evropskega parlamenta, naj predstavi letni delovni program in izmenja mnenja o njem.
  Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se

  in se odziva
  na vse prošnje za podporo držav članic v skladu s členom 10(2)(c). [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(ab)

pripravi letni delovni program in
  navede predvidene človeške in finančne vire, določene za vsako dejavnost, in
  podroben načrt o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj 8 tednov pred ustreznim zasedanjem odbora.
  Izvršni direktor sprejme vsako povabilo pristojnega odbora Evropskega parlamenta, naj predstavi letni delovni program in izmenja mnenja o njem.
  Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se

  in se odziva
  na vse prošnje za podporo držav članic v skladu s členom 10(2)(c). [Sprememba 68]

| (b) | odloča o izvedbi inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z zahtevami iz istega člena 3. Tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi ukrepov iz člena 3(2);"; |
| --- | --- |

(b)

odloča o izvedbi inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z zahtevami iz istega člena 3. Tesno sodeluje s Komisijo pri pripravi ukrepov iz člena 3(2);";

| (b) | v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim besedilom:






  "(d) | organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo.
  V ta namen v dogovoru s Komisijo določi prilagojene kazalnike uspešnosti za učinkovito oceno doseženih rezultatov.
  Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;"; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim besedilom:

"(d)

organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo.
  V ta namen v dogovoru s Komisijo določi prilagojene kazalnike uspešnosti za učinkovito oceno doseženih rezultatov.
  Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;";

| (c) | v odstavku 2 se črta točka (g); |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se črta točka (g);

| (d) | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(d)

odstavek 3 se črta.

| (5) | Člen 16 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  "Člen 16


  Imenovanje izvršilnega direktorja in vodij oddelkov

  1.   Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Imenovan je kandidat s seznama, ki ga predlaga Komisija, za obdobje petih let na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko pred imenovanjem povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta, poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.
  Mnenje odbora, če ga izrazi, se obravnava pred uradnim imenovanjem.
  Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov z glasovalno pravico. [Sprememba 71]

  2.   Upravni odbor lahko, na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila ocenjevanja, podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ tri leta

  pet let
  . Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.
  Mnenje odbora,
  če
  ga izrazi,
  se
  obravnava pred ponovnim uradnim imenovanjem.
  Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja naslednika. [Sprememba 72]

  3.   Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.
  4.   Vodje

  Ob upoštevanju uravnoteženega zastopanja obeh spolov
  so
  vodje
  oddelka imenovani na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora."
  [Spremembi 73 in 90] |
| --- | --- |

(5)

Člen 16 se nadomesti z naslednjim besedilom:

"Člen 16

Imenovanje izvršilnega direktorja in vodij oddelkov

1.   Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Imenovan je kandidat s seznama, ki ga predlaga Komisija, za obdobje petih let na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko pred imenovanjem povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta, poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.
  Mnenje odbora, če ga izrazi, se obravnava pred uradnim imenovanjem.
  Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov z glasovalno pravico. [Sprememba 71]

2.   Upravni odbor lahko, na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila ocenjevanja, podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ tri leta

  pet let
  . Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.
  Mnenje odbora,
  če
  ga izrazi,
  se
  obravnava pred ponovnim uradnim imenovanjem.
  Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja naslednika. [Sprememba 72]

3.   Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.

4.   Vodje

  Ob upoštevanju uravnoteženega zastopanja obeh spolov
  so
  vodje
  oddelka imenovani na podlagi zaslug ter dokazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj, s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in odzivanja na morsko onesnaženje. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora."

| (6) | Člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  "(c) | pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije." |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

"(c)

pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije."

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:




  "3.
     
  Izvršni direktor na osnovi proračuna, oblikovanega na podlagi dejavnosti, pripravi osnutek izjave o predračunu prihodkov in odhodkov agencije za naslednje proračunsko leto in ga skupaj z osnutkom programa vzpostavitve pošlje upravnemu odboru.";


  [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.
     
  Izvršni direktor na osnovi proračuna, oblikovanega na podlagi dejavnosti, pripravi osnutek izjave o predračunu prihodkov in odhodkov agencije za naslednje proračunsko leto in ga skupaj z osnutkom programa vzpostavitve pošlje upravnemu odboru.";

| (c) | odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:




  "7.
     
  Komisija pošlje izjavo o predračunu Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu proračunski organ) skupaj z osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.




  8.
     
  Na podlagi izjave o predračunu Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje potrebne za program vzpostavitve, in znesek subvencije, ki se zaračuna splošnemu proračunu, in ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med oceno prihodkov in odhodkov agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.";


  [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(c)

odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:

"7.
     
  Komisija pošlje izjavo o predračunu Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu proračunski organ) skupaj z osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.

8.
     
  Na podlagi izjave o predračunu Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje potrebne za program vzpostavitve, in znesek subvencije, ki se zaračuna splošnemu proračunu, in ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med oceno prihodkov in odhodkov agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.";

| (d) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:




  "10.
     
  Proračun sprejme upravni odbor. Dokončen postane z dokončnim sprejetjem splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi, skupaj z letnim delovnim programom.".


  [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(d)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

"10.
     
  Proračun sprejme upravni odbor. Dokončen postane z dokončnim sprejetjem splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi, skupaj z letnim delovnim programom.".

| (7) | V členu 22 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  "1.   Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te Uredbe
  , kjer se oceni njena primernost, uspešnost in stroškovna učinkovitost,
  v rednih presledkih in najmanj vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih slednja potrebuje za navedeno ocenjevanje. [Sprememba 77]



  2.
     
  Pri tem ocenjevanju se presojajo koristnost, pomembnost, dosežena dodana vrednost in učinkovitost agencije in njene delovne prakse Pri oceni se upoštevajo stališča interesnih skupin na evropski in nacionalni ravni. V oceni se še posebej obravnava morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog agencije ali ukinitvi njenih dejavnosti, v primeru, da njena vloga postane odvečna.".


  [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(7)

V členu 22 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

"1.   Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te Uredbe
  , kjer se oceni njena primernost, uspešnost in stroškovna učinkovitost,
  v rednih presledkih in najmanj vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih slednja potrebuje za navedeno ocenjevanje. [Sprememba 77]

2.
     
  Pri tem ocenjevanju se presojajo koristnost, pomembnost, dosežena dodana vrednost in učinkovitost agencije in njene delovne prakse Pri oceni se upoštevajo stališča interesnih skupin na evropski in nacionalni ravni. V oceni se še posebej obravnava morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog agencije ali ukinitvi njenih dejavnosti, v primeru, da njena vloga postane odvečna.".

| (7a) | Vstavijo se naslednji členi:



  "Člen 22a


  Študija izvedljivosti



  Komisija do ... (29) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži študijo izvedljivosti sistema usklajevanja nacionalne obalne straže, kjer bodo jasno navedeni stroški in koristi.




  Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. [Sprememba 79]


  Člen 22b


  Poročilo o napredku



  Komisija do ... (30) Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo, v katerem navede, kako Agencija uresničuje dodatne pristojnosti, ki jih določa ta uredba, ter utemelji dodatno razširitev njenih ciljev in nalog. Poročilo vsebuje zlasti:










  (a) | analizo povečanja učinkovitosti, ki izhaja iz večje povezanosti med Agencijo in Pariškim memorandumom o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe; |
| --- | --- | --- |

(7a)

Vstavijo se naslednji členi:

"Člen 22a

Študija izvedljivosti

Komisija do ... (29) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži študijo izvedljivosti sistema usklajevanja nacionalne obalne straže, kjer bodo jasno navedeni stroški in koristi.

Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog. [Sprememba 79]

Člen 22b

Poročilo o napredku

Komisija do ... (30) Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo, v katerem navede, kako Agencija uresničuje dodatne pristojnosti, ki jih določa ta uredba, ter utemelji dodatno razširitev njenih ciljev in nalog. Poročilo vsebuje zlasti:

(a)

analizo povečanja učinkovitosti, ki izhaja iz večje povezanosti med Agencijo in Pariškim memorandumom o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe;

| (b) | informacije o učinkovitosti in doslednosti izvajanja Direktive 2005/35/ES v državah članicah ter podrobne statistične podatke o izrečenih kaznih. |
| --- | --- |

(b)

informacije o učinkovitosti in doslednosti izvajanja Direktive 2005/35/ES v državah članicah ter podrobne statistične podatke o izrečenih kaznih.

Poročilu se po potrebi priloži zakonodajni predlog.

| (8) | Člen 23 se nadomesti z:
  "Člen 23



  Odbor



  1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (31)


  se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a o operativnih delovnih postopkih agencije pri izvajanju inšpekcijskih pregledov iz člena 3(1)
  . [Sprememba 81]


  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa..
  [Sprememba 82]. |
| --- | --- |

(8)

Člen 23 se nadomesti z:

"Člen 23

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (31)


  se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a o operativnih delovnih postopkih agencije pri izvajanju inšpekcijskih pregledov iz člena 3(1)
  . [Sprememba 81]

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa..

| (8a) | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 23a


  Prenos pooblastil



  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.




  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 23 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje šest mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom vsakega obdobja podaljšanju nasprotuje.




  3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedene odločitve preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.




  4.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.




  5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 23, začne veljati samo, če mu ne nasprotujeta niti Evropski parlament niti Svet v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če sta pred iztekom omenjenega roka tako Evropski parlament kot tudi Svet uradno obvestila Komisijo, da ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.".


  [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(8a)

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 23a

Prenos pooblastil

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 23 se na Komisijo prenese za obdobje petih let od datuma začetka veljavnosti. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje šest mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom vsakega obdobja podaljšanju nasprotuje.

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 23 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedene odločitve preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 23, začne veljati samo, če mu ne nasprotujeta niti Evropski parlament niti Svet v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če sta pred iztekom omenjenega roka tako Evropski parlament kot tudi Svet uradno obvestila Komisijo, da ne nameravata nasprotovati. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.".

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v skladu s Pogodbama v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 68.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011.

2

(3)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 332, 28.12.2000, str. 1.

4

(5)  

  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

5

UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

(6)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji),
  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

6

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji),

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23

7

(8)  

  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

8

UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(9)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

9

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(10)  
  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

10

UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

(11)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

11

(12)  
  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

12

UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

(13)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

13

(14)  

  UL L 310, 25.11.2005, str 28.

14

UL L 310, 25.11.2005, str 28.

(15)  

  UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

15

UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

(16)  

  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

16

UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

(17)  
  UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

17

UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

(18)  UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

18

(19)  
  UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

19

UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

(20)  UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

20

(21)  
  UL L 131, 28.5.2009., str. 57.

21

UL L 131, 28.5.2009., str. 57.

(22)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

22

(23)  
  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

23

UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

(24)  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

24

(25)  
  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

25

UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

(26)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33."

26

(27)  
  UL L 394, 30.12.2006, str. 1.

27

UL L 394, 30.12.2006, str. 1.

(28)  UL L 394, 30.12.2006, str. 1.".

28

(29)

29

| (+) | Eno leto od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(+)

(+

Eno leto od začetka veljavnosti te uredbe.

(30)

30

| (++) | Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.
  " |
| --- | --- |

(++)

(++

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(31)  
  UL L 324, 29.11.2002, str. 1."

31

UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 168/195 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 168/195

---

Četrtek, 15. december 2011Sporazum za partnerstvo in sodelovanje ES/Uzbekistan ter dvostranska trgovina s tekstilom

P7_TA(2011)0586

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani, o spremembi sporazuma z namenom razširitve določb sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

2013/C 168 E/47

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16384/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (16384/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0097/2011),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 15. novembra 2007 (1), 26. oktobra 2006 (2), 27. oktobra 2005 (3) in 9. junija 2005 (4) o Uzbekistanu, z dne 12. marca 1999 (5) o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Uzbekistanom, z dne 8. junija 2011 (6) o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij ter z dne 25. novembra 2010 (7) o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 15. novembra 2007 (1), 26. oktobra 2006 (2), 27. oktobra 2005 (3) in 9. junija 2005 (4) o Uzbekistanu, z dne 12. marca 1999 (5) o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Uzbekistanom, z dne 8. junija 2011 (6) o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij ter z dne 25. novembra 2010 (7) o človekovih pravicah, socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Uzbekistanom o trgovini s tekstilnimi proizvodi (8) ter Sklepa Sveta št. 2000/804/ES z dne 4. decembra 2000 o sklenitvi sporazumov o trgovini s tekstilnimi izdelki z nekaterimi tretjimi državami (tudi z Uzbekistanom) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Uzbekistanom o trgovini s tekstilnimi proizvodi (8) ter Sklepa Sveta št. 2000/804/ES z dne 4. decembra 2000 o sklenitvi sporazumov o trgovini s tekstilnimi izdelki z nekaterimi tretjimi državami (tudi z Uzbekistanom) (9),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (10), še posebej člena 16, ki navaja, da se ta naslov „ne uporablja za trgovino s tekstilnimi izdelki iz poglavij od 50 do 63 kombinirane nomenklature; trgovino s temi izdelki ureja ločen sporazum, podpisan 4. decembra 1995, ki se začasno uporablja od 1. januarja 1996“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (10), še posebej člena 16, ki navaja, da se ta naslov „ne uporablja za trgovino s tekstilnimi izdelki iz poglavij od 50 do 63 kombinirane nomenklature; trgovino s temi izdelki ureja ločen sporazum, podpisan 4. decembra 1995, ki se začasno uporablja od 1. januarja 1996“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Uzbekistanu, denimo z dne 25. oktobra 2010 (11), 27. oktobra 2009 (12), 16. decembra 2008 (13), 27. oktobra 2008 (14), 13. oktobra 2008 (15), 29. aprila 2008 (16), v katerih je bila izražena skrb glede človekovih pravic, demokratizacije in spoštovanja načel pravne države v Uzbekistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Uzbekistanu, denimo z dne 25. oktobra 2010 (11), 27. oktobra 2009 (12), 16. decembra 2008 (13), 27. oktobra 2008 (14), 13. oktobra 2008 (15), 29. aprila 2008 (16), v katerih je bila izražena skrb glede človekovih pravic, demokratizacije in spoštovanja načel pravne države v Uzbekistanu,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora za človekove pravice OZN (2005 (17) in 2010 (18)), sklepnih ugotovitev Odbora za ekonomske, socialne in kulturne pravice OZN (2006) (19), sklepnih ugotovitev Odbora za odpravo diskriminacije žensk (2010) (20), sklepnih ugotovitev Odbora ZN za otrokove pravice (2006) (21), poročila delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu o Uzbekistanu (2009) (22) in poročila odbora konference Mednarodne organizacije dela o uporabi standardov (2010) (23), poročila odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela o uporabi konvencij in priporočil glede konvencije o najhujših oblikah dela otrok (2010 (24) in 2011 (25)) ter poročila odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela o uporabi konvencij in priporočil glede Konvencije o odpravi prisilnega dela (2010 (26) in 2011 (27)), ki izražajo skrb zaradi nadaljnje uporabe otroškega dela v Uzbekistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora za človekove pravice OZN (2005 (17) in 2010 (18)), sklepnih ugotovitev Odbora za ekonomske, socialne in kulturne pravice OZN (2006) (19), sklepnih ugotovitev Odbora za odpravo diskriminacije žensk (2010) (20), sklepnih ugotovitev Odbora ZN za otrokove pravice (2006) (21), poročila delovne skupine o univerzalnem periodičnem pregledu o Uzbekistanu (2009) (22) in poročila odbora konference Mednarodne organizacije dela o uporabi standardov (2010) (23), poročila odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela o uporabi konvencij in priporočil glede konvencije o najhujših oblikah dela otrok (2010 (24) in 2011 (25)) ter poročila odbora strokovnjakov Mednarodne organizacije dela o uporabi konvencij in priporočil glede Konvencije o odpravi prisilnega dela (2010 (26) in 2011 (27)), ki izražajo skrb zaradi nadaljnje uporabe otroškega dela v Uzbekistanu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom: „Spodbujanje dostojnega dela za vse: prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom: „Spodbujanje dostojnega dela za vse: prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (KOM(2008)0055) ter delovnega dokumenta služb Evropske komisije o preprečevanju otroškega dela (SEC(2010)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (KOM(2008)0055) ter delovnega dokumenta služb Evropske komisije o preprečevanju otroškega dela (SEC(2010)0037),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok z dne 14. junija 2010 in njegovega poziva Komisiji, „naj preuči najhujše oblike dela otrok in trgovine z otroki, in sicer ob upoštevanju mednarodnih izkušenj in stališč pristojnih mednarodnih organizacij, ter o tem poroča še pred koncem leta 2011“ (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o delu otrok z dne 14. junija 2010 in njegovega poziva Komisiji, „naj preuči najhujše oblike dela otrok in trgovine z otroki, in sicer ob upoštevanju mednarodnih izkušenj in stališč pristojnih mednarodnih organizacij, ter o tem poroča še pred koncem leta 2011“ (28),

| — | ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela, zlasti o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja iz leta 1973 (št. 138) (29) in o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo iz leta 1999 (št. 182) (30), ki ju je Uzbekistan ratificiral leta 2009 oziroma 2008 in jima je sledilo sprejetje državnega akcijskega načrta v Uzbekistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela, zlasti o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja iz leta 1973 (št. 138) (29) in o prepovedi najhujših oblik dela otrok in takojšnjem ukrepanju za njihovo odpravo iz leta 1999 (št. 182) (30), ki ju je Uzbekistan ratificiral leta 2009 oziroma 2008 in jima je sledilo sprejetje državnega akcijskega načrta v Uzbekistanu,

| — | ob upoštevanju člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 (31) (uredbe o splošnih tarifnih preferencialih) ter člena 19 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (KOM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 (31) (uredbe o splošnih tarifnih preferencialih) ter člena 19 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (KOM(2011)0241),

| — | ob upoštevanju pozivov različnih nevladnih organizacij (32) in sindikatov (33) za izvedbo preiskave glede splošnih tarifnih preferencialov za Uzbekistan, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pozivov različnih nevladnih organizacij (32) in sindikatov (33) za izvedbo preiskave glede splošnih tarifnih preferencialov za Uzbekistan,

| — | ob upoštevanju okvirnega programa instrumenta za razvojno sodelovanje za osrednjo Azijo 2011–2013 (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega programa instrumenta za razvojno sodelovanje za osrednjo Azijo 2011–2013 (34),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0427/2011),

| A. | ker je tekstil izključen iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in ga je urejal dvostranski sporazum, ki je zapadel leta 2005, kar je povzročilo pravno negotovost za izvoznike iz EU, saj Uzbekistan (ki ni član Svetovne trgovinske organizacije) lahko prosto zvišuje uvozne tarife, medtem ko EU podeljuje status države z največjimi ugodnostmi (pri tarifah) vsem državam sveta; |
| --- | --- |

A.

ker je tekstil izključen iz sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in ga je urejal dvostranski sporazum, ki je zapadel leta 2005, kar je povzročilo pravno negotovost za izvoznike iz EU, saj Uzbekistan (ki ni član Svetovne trgovinske organizacije) lahko prosto zvišuje uvozne tarife, medtem ko EU podeljuje status države z največjimi ugodnostmi (pri tarifah) vsem državam sveta;

| B. | ker je cilj protokola vključiti tekstil v sporazum o partnerstvu in sodelovanju, na podlagi česar bosta pogodbenici druga drugi podelili status države z največjimi ugodnostmi, s tem pa se bo končala pravna negotovost za izvoznike tekstila iz EU; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj protokola vključiti tekstil v sporazum o partnerstvu in sodelovanju, na podlagi česar bosta pogodbenici druga drugi podelili status države z največjimi ugodnostmi, s tem pa se bo končala pravna negotovost za izvoznike tekstila iz EU;

| C. | ker je EU to pravno negotovost za izvoznike tekstila iz EU že odpravila s spremembami sporazumov o partnerstvu in sodelovanju z različnimi državami (npr. z Azerbajdžanom leta 2007 in Kazahstanom leta 2008); |
| --- | --- |

C.

ker je EU to pravno negotovost za izvoznike tekstila iz EU že odpravila s spremembami sporazumov o partnerstvu in sodelovanju z različnimi državami (npr. z Azerbajdžanom leta 2007 in Kazahstanom leta 2008);

| D. | opozarja, da člen 2 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Uzbekistanom pravi, da „spoštovanje demokracije, načel mednarodnega prava in človekovih pravic, kot so opredeljene zlasti v ustanovni listini Organizacije združenih narodov, Helsinški sklepni listini in Pariški listini za novo Evropo, kot tudi načela tržnega gospodarstva, vključno s tistimi, ki so zapisana v dokumentih Bonske konference o varnosti in sodelovanju v Evropi, tvorijo podlago notranje in zunanje politike pogodbenic in so bistvene sestavine partnerstva in tega sporazuma“; |
| --- | --- |

D.

opozarja, da člen 2 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Uzbekistanom pravi, da „spoštovanje demokracije, načel mednarodnega prava in človekovih pravic, kot so opredeljene zlasti v ustanovni listini Organizacije združenih narodov, Helsinški sklepni listini in Pariški listini za novo Evropo, kot tudi načela tržnega gospodarstva, vključno s tistimi, ki so zapisana v dokumentih Bonske konference o varnosti in sodelovanju v Evropi, tvorijo podlago notranje in zunanje politike pogodbenic in so bistvene sestavine partnerstva in tega sporazuma“;

| E. | ker je Svet 25. oktobra 2010 izjavil, da je „še naprej zaskrbljen zaradi splošnih razmer glede človekovih pravic, demokratizacije in spoštovanja načel pravne države v Uzbekistanu“, |
| --- | --- |

E.

ker je Svet 25. oktobra 2010 izjavil, da je „še naprej zaskrbljen zaradi splošnih razmer glede človekovih pravic, demokratizacije in spoštovanja načel pravne države v Uzbekistanu“,

| F. | ker uzbekistanska vlada dela pomembne korake na poti k demokraciji; |
| --- | --- |

F.

ker uzbekistanska vlada dela pomembne korake na poti k demokraciji;

| G. | ker uzbekistanska vlada ravna v nasprotju z zaključki s srečanja ministrov Evropske unije in osrednje Azije v Taškentu 7. aprila 2011, na katerem sta „obe strani opozorili, da je razvoj močne civilne družbe eden osrednjih delov razvoja demokracije“; |
| --- | --- |

G.

ker uzbekistanska vlada ravna v nasprotju z zaključki s srečanja ministrov Evropske unije in osrednje Azije v Taškentu 7. aprila 2011, na katerem sta „obe strani opozorili, da je razvoj močne civilne družbe eden osrednjih delov razvoja demokracije“;

| H. | ker je Uzbekistan podedoval sistem državnega kmetijstva in ga ohranil tako rekoč brez reform; ker druge države na istem območju, kot sta Kazahstan in v manjšem obsegu Tadžikistan, posodabljajo svoje kmetijstvo in skušajo odpraviti številne težave (35); ker bi se z resnično agrarno reformo, ki bi jo spremljala mehanizacija, občutno omejila prisilno delo otrok in potrata vode, kmetije pa bi postale donosnejše; |
| --- | --- |

H.

ker je Uzbekistan podedoval sistem državnega kmetijstva in ga ohranil tako rekoč brez reform; ker druge države na istem območju, kot sta Kazahstan in v manjšem obsegu Tadžikistan, posodabljajo svoje kmetijstvo in skušajo odpraviti številne težave (35); ker bi se z resnično agrarno reformo, ki bi jo spremljala mehanizacija, občutno omejila prisilno delo otrok in potrata vode, kmetije pa bi postale donosnejše;

| I. | ker so uzbekistanski kmetje uradno mogoče res samostojni subjekti, vendar svojo zemljo najemajo od države, od nje kupujejo gnojila in morajo zanjo izpolnjevati kvote; ker država od njih odkupuje bombaž po fiksni ceni in služi precejšnje vsote denarja od prodaje bombaža po precej višji ceni na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

I.

ker so uzbekistanski kmetje uradno mogoče res samostojni subjekti, vendar svojo zemljo najemajo od države, od nje kupujejo gnojila in morajo zanjo izpolnjevati kvote; ker država od njih odkupuje bombaž po fiksni ceni in služi precejšnje vsote denarja od prodaje bombaža po precej višji ceni na svetovnem trgu;

| J. | ker je predsedujoča Svetu v izjavi EU pred Mednarodno organizacijo dela junija 2011 opozorila na „z dokumentacijo podprte trditve in široko soglasje med organi Združenih narodov, Unicefom, reprezentativnimi organizacijami delodajalcev in delavcev ter nevladnih organizacij, ki trdijo, da je kljub pravnim zavezam, ki jih je uzbekistanska vlada sprejela za izkoreninjenje prisilnega dela otrok, v praksi vsako leto po ocenah od 0,5 do 1,5 milijona šoloobveznih otrok še vedno prisiljenih opravljati nevarno delo obiranja bombaža do tri mesece na leto“; |
| --- | --- |

J.

ker je predsedujoča Svetu v izjavi EU pred Mednarodno organizacijo dela junija 2011 opozorila na „z dokumentacijo podprte trditve in široko soglasje med organi Združenih narodov, Unicefom, reprezentativnimi organizacijami delodajalcev in delavcev ter nevladnih organizacij, ki trdijo, da je kljub pravnim zavezam, ki jih je uzbekistanska vlada sprejela za izkoreninjenje prisilnega dela otrok, v praksi vsako leto po ocenah od 0,5 do 1,5 milijona šoloobveznih otrok še vedno prisiljenih opravljati nevarno delo obiranja bombaža do tri mesece na leto“;

| K. | ker so šole med jesenskim obiranjem bombaža zaprte, kar ovira izobraževanje; |
| --- | --- |

K.

ker so šole med jesenskim obiranjem bombaža zaprte, kar ovira izobraževanje;

| L. | ker otroci, njihovi učitelji in starši tvegajo kazen za neposlušnost; |
| --- | --- |

L.

ker otroci, njihovi učitelji in starši tvegajo kazen za neposlušnost;

| M. | ker je uzbekistanska vlada izjavila, da „je v navadi, da starejši otroci pomagajo pri delu doma“, in da so „trditve o razširjenem prisilnem delu v kmetijstvu neutemeljene“ (36); |
| --- | --- |

M.

ker je uzbekistanska vlada izjavila, da „je v navadi, da starejši otroci pomagajo pri delu doma“, in da so „trditve o razširjenem prisilnem delu v kmetijstvu neutemeljene“ (36);

| N. | ker so neodvisni mednarodni opazovalci zbrali dokaze o prisilnem delu, predvsem prisilnem delu otrok, kot sistematični in organizirani praksi, ki vključuje izvajanje pritiska na učitelje in družine, pri tem pa sodelujeta tudi policija in varnostne sile; |
| --- | --- |

N.

ker so neodvisni mednarodni opazovalci zbrali dokaze o prisilnem delu, predvsem prisilnem delu otrok, kot sistematični in organizirani praksi, ki vključuje izvajanje pritiska na učitelje in družine, pri tem pa sodelujeta tudi policija in varnostne sile;

| O. | ker je uzbekistanska vlada doslej zavračala vstop v državo neodvisnim opazovalnim misijam, katerih namen je bil razkriti dejstva in posredovati informacije o trajanju jesenske žetve, zdravstvenih in delovnih razmerah študentov, njihovi starosti in o tveganju, da jih doleti kazen zaradi nepokorščine; |
| --- | --- |

O.

ker je uzbekistanska vlada doslej zavračala vstop v državo neodvisnim opazovalnim misijam, katerih namen je bil razkriti dejstva in posredovati informacije o trajanju jesenske žetve, zdravstvenih in delovnih razmerah študentov, njihovi starosti in o tveganju, da jih doleti kazen zaradi nepokorščine;

| P. | ker po podatkih Komisije izvoz tekstila in oblačil iz EU v Uzbekistan obsega 0,05 % izvoza tekstila in oblačil EU; |
| --- | --- |

P.

ker po podatkih Komisije izvoz tekstila in oblačil iz EU v Uzbekistan obsega 0,05 % izvoza tekstila in oblačil EU;

| Q. | ker je EU ena največjih uvoznic bombaža iz Uzbekistana in je po ocenah v zadnjih desetih letih uvozila od 6 (37) do 23 % (38) bombaža, izvoženega iz Uzbekistana; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU ena največjih uvoznic bombaža iz Uzbekistana in je po ocenah v zadnjih desetih letih uvozila od 6 (37) do 23 % (38) bombaža, izvoženega iz Uzbekistana;

| R. | ker ima na podlagi načel in ciljev zunanjega delovanja EU moralno obveznost, da uporabi svoj vpliv ene najpomembnejših trgovinskih partneric in pomembne uvoznice bombaža iz Uzbekistana, da prepreči uporabo prisilnega dela otrok v državi; ker zato protokol ne more biti obravnavan zgolj kot sporazum tehnične narave, če se prav v zvezi z obiranjem bombaža pojavljajo vprašanja spoštovanja človekovih pravic, kot je prisilno delo otrok; |
| --- | --- |

R.

ker ima na podlagi načel in ciljev zunanjega delovanja EU moralno obveznost, da uporabi svoj vpliv ene najpomembnejših trgovinskih partneric in pomembne uvoznice bombaža iz Uzbekistana, da prepreči uporabo prisilnega dela otrok v državi; ker zato protokol ne more biti obravnavan zgolj kot sporazum tehnične narave, če se prav v zvezi z obiranjem bombaža pojavljajo vprašanja spoštovanja človekovih pravic, kot je prisilno delo otrok;

| S. | ker zahteva poštena in odprta mednarodna trgovina enake konkurenčne pogoje, gospodarskih dejavnikov, ki določajo ceno v Unijo izvoženih proizvodov, pa ne smejo izkrivljati prakse, ki so v nasprotju s temeljnimi načeli človekovih pravic in pravic otrok, |
| --- | --- |

S.

ker zahteva poštena in odprta mednarodna trgovina enake konkurenčne pogoje, gospodarskih dejavnikov, ki določajo ceno v Unijo izvoženih proizvodov, pa ne smejo izkrivljati prakse, ki so v nasprotju s temeljnimi načeli človekovih pravic in pravic otrok,

| T. | ker so mnogi prodajalci tekstila, tudi evropski, sklenili, da ne bodo več kupovali bombaža iz Uzbekistana in bodo o tem obvestili vse svoje dobavitelje (39), |
| --- | --- |

T.

ker so mnogi prodajalci tekstila, tudi evropski, sklenili, da ne bodo več kupovali bombaža iz Uzbekistana in bodo o tem obvestili vse svoje dobavitelje (39),

| U. | ker je Svet v sklepih o delu otrok z dne 14. junija 2010 izjavil, da se v celoti zaveda vloge in odgovornosti EU v boju za odpravo dela otrok, |
| --- | --- |

U.

ker je Svet v sklepih o delu otrok z dne 14. junija 2010 izjavil, da se v celoti zaveda vloge in odgovornosti EU v boju za odpravo dela otrok,

| V. | ker je predsednik Komisije Barroso pozval uzbekistanskega predsednika Islama Karimova, da naj dovoli opazovalno misijo Mednarodne organizacije dela v državi, ki bi obravnavala morebitne ohranjene navade dela otrok (40), |
| --- | --- |

V.

ker je predsednik Komisije Barroso pozval uzbekistanskega predsednika Islama Karimova, da naj dovoli opazovalno misijo Mednarodne organizacije dela v državi, ki bi obravnavala morebitne ohranjene navade dela otrok (40),

| W. | ker pomoč EU Uzbekistanu v okviru strategije EU za osrednjo Azijo doslej reformam kmetijstva ni namenjala preveč pozornosti, |
| --- | --- |

W.

ker pomoč EU Uzbekistanu v okviru strategije EU za osrednjo Azijo doslej reformam kmetijstva ni namenjala preveč pozornosti,

| X. | ker Komisija tudi dosledno vztraja, da so opazovalne misije Mednarodne organizacije dela edino ustrezno mednarodno opazovalno telo, kar zadeva preiskave o začasnem umiku preferencialov iz splošnega sistema preferencialov, ob odobravanju predloga Komisije za odpravo te zahteve pri reviziji uredbe o splošnem sistemu preferencialov, |
| --- | --- |

X.

ker Komisija tudi dosledno vztraja, da so opazovalne misije Mednarodne organizacije dela edino ustrezno mednarodno opazovalno telo, kar zadeva preiskave o začasnem umiku preferencialov iz splošnega sistema preferencialov, ob odobravanju predloga Komisije za odpravo te zahteve pri reviziji uredbe o splošnem sistemu preferencialov,

| Y. | ker je voda v enaindvajsetem stoletju pomemben vir, in bi zato moralo biti njeno ohranjanje prednostna naloga; ker je proizvodnja bombaža v Uzbekistanu zaradi slabih okoljskih standardov in nezadostne namakalne infrastrukture v letih 1990–2008 povzročila precejšnje zmanjšanje obsega Aralskega jezera, |
| --- | --- |

Y.

ker je voda v enaindvajsetem stoletju pomemben vir, in bi zato moralo biti njeno ohranjanje prednostna naloga; ker je proizvodnja bombaža v Uzbekistanu zaradi slabih okoljskih standardov in nezadostne namakalne infrastrukture v letih 1990–2008 povzročila precejšnje zmanjšanje obsega Aralskega jezera,

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:






  (i) | ostro naj obsodita uporabo prisilnega dela otrok v Uzbekistanu; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:

(i)

ostro naj obsodita uporabo prisilnega dela otrok v Uzbekistanu;

| (ii) | odločno naj podpreta poziv Mednarodne organizacije dela uzbekistanski vladi, naj sprejme tristransko opazovalno misijo na visoki ravni, ki bi se smela popolnoma prosto premikati in imela pravočasen dostop do vseh lokacij in ustreznih udeleženih strani, tudi na bombažnih poljih, da bi lahko ocenila izvajanje konvencije; |
| --- | --- |

(ii)

odločno naj podpreta poziv Mednarodne organizacije dela uzbekistanski vladi, naj sprejme tristransko opazovalno misijo na visoki ravni, ki bi se smela popolnoma prosto premikati in imela pravočasen dostop do vseh lokacij in ustreznih udeleženih strani, tudi na bombažnih poljih, da bi lahko ocenila izvajanje konvencije;

| (iii) | poudarita naj, kako pomembno je, da mednarodni opazovalci še naprej spremljajo razvoj razmer na področju prisilnega dela v Uzbekistanu, pa tudi v drugih državah na tem območju; |
| --- | --- |

(iii)

poudarita naj, kako pomembno je, da mednarodni opazovalci še naprej spremljajo razvoj razmer na področju prisilnega dela v Uzbekistanu, pa tudi v drugih državah na tem območju;

| (iv) | pozoveta naj predsednika Uzbekistana Islama Karimova, naj dovoli obisk opazovalne misije Mednarodne organizacije dela, ki bi obravnavala problematiko prisilnega dela otrok; |
| --- | --- |

(iv)

pozoveta naj predsednika Uzbekistana Islama Karimova, naj dovoli obisk opazovalne misije Mednarodne organizacije dela, ki bi obravnavala problematiko prisilnega dela otrok;

| (v) | uzbekistansko vlado naj pozoveta, naj dovoli opazovalno misijo Mednarodne organizacije dela in zagotovi, da se bo začel dejanski proces odprave prisilnega dela in prisilnega dela otrok na nacionalni, pokrajinski in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(v)

uzbekistansko vlado naj pozoveta, naj dovoli opazovalno misijo Mednarodne organizacije dela in zagotovi, da se bo začel dejanski proces odprave prisilnega dela in prisilnega dela otrok na nacionalni, pokrajinski in lokalni ravni;

| (vi) | uzbekistanske oblasti naj opozorita, da se, čeprav so načela človekovih pravic vključena v besedilo ustave Republike Uzbekistan ter je ta država podpisala in ratificirala večino konvencij ZN o človekovih pravicah, civilnih in političnih pravicah ter pravicah otrok, navedeni uradni pravni akti še zdaleč ne izvajajo na učinkovit način; |
| --- | --- |

(vi)

uzbekistanske oblasti naj opozorita, da se, čeprav so načela človekovih pravic vključena v besedilo ustave Republike Uzbekistan ter je ta država podpisala in ratificirala večino konvencij ZN o človekovih pravicah, civilnih in političnih pravicah ter pravicah otrok, navedeni uradni pravni akti še zdaleč ne izvajajo na učinkovit način;

| (vii) | s političnim dialogom in programi pomoči naj prispevata k tržnim reformam v uzbekistanskem kmetijskem sektorju; predlagata naj, naj EU Uzbekistanu pomaga pri dolgoročnem prehodu v privatizacijo in liberalizacijo kmetijskega sektorja, po vzoru na razvoj v sosednjih državah; |
| --- | --- |

(vii)

s političnim dialogom in programi pomoči naj prispevata k tržnim reformam v uzbekistanskem kmetijskem sektorju; predlagata naj, naj EU Uzbekistanu pomaga pri dolgoročnem prehodu v privatizacijo in liberalizacijo kmetijskega sektorja, po vzoru na razvoj v sosednjih državah;

| (viii) | zagotovita naj, da bo odprava prisilnega dela otrok v proizvodnji bombaža prednostna naloga strategije EU na področju človekovih pravic v delegaciji EU v Taškentu; vztrajata naj, da bi se to moralo izraziti v politiki, spremljanju, poročanju, kadrovanju in finančni podpori; |
| --- | --- |

(viii)

zagotovita naj, da bo odprava prisilnega dela otrok v proizvodnji bombaža prednostna naloga strategije EU na področju človekovih pravic v delegaciji EU v Taškentu; vztrajata naj, da bi se to moralo izraziti v politiki, spremljanju, poročanju, kadrovanju in finančni podpori;

| (ix) | Komisija naj preuči situacijo in po potrebi Evropskemu parlamentu predstavi zakonodajni predlog o učinkovitem mehanizmu za sledenje blagu, ki se proizvaja z uporabo prisilnega otroškega dela; |
| --- | --- |

(ix)

Komisija naj preuči situacijo in po potrebi Evropskemu parlamentu predstavi zakonodajni predlog o učinkovitem mehanizmu za sledenje blagu, ki se proizvaja z uporabo prisilnega otroškega dela;

| (x) | podpreta naj poziv Parlamenta trgovcem in prodajalcem bombaža, naj ne kupujejo bombaža, ki je rezultat prisilnega dela otrok iz Uzbekistana, in naj s to zavezo seznanita potrošnike in vse svoje dobavitelje; |
| --- | --- |

(x)

podpreta naj poziv Parlamenta trgovcem in prodajalcem bombaža, naj ne kupujejo bombaža, ki je rezultat prisilnega dela otrok iz Uzbekistana, in naj s to zavezo seznanita potrošnike in vse svoje dobavitelje;

| (xi) | če organi za spremljanje Mednarodne organizacije dela odkrijejo, da Uzbekistan resno in sistematično ne izpolnjuje svojih obveznosti, naj Komisija razmisli o uvedbi preiskave o začasnem umiku splošnega sistema preferencialov, če so izpolnjeni tudi vsi drugi pogoji; poudari naj, da s tem zgolj uveljavlja obstoječa pravila splošnega sistema preferencialov EU, in poudari pomen dosledne uporabe teh pravil; |
| --- | --- |

(xi)

če organi za spremljanje Mednarodne organizacije dela odkrijejo, da Uzbekistan resno in sistematično ne izpolnjuje svojih obveznosti, naj Komisija razmisli o uvedbi preiskave o začasnem umiku splošnega sistema preferencialov, če so izpolnjeni tudi vsi drugi pogoji; poudari naj, da s tem zgolj uveljavlja obstoječa pravila splošnega sistema preferencialov EU, in poudari pomen dosledne uporabe teh pravil;

| (xii) | poudarita naj pomen odnosov med Unijo in Uzbekistanom, ki temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju in na načelih demokracije in človekovih pravic; opozorita naj, da je Unija obvezana dodatno poglobiti dvostranske odnose, ki zajemajo trgovino, pa tudi vsa področja, povezana z načeli demokracije, spoštovanjem človekovih in temeljnih pravic ter pravno državo; |
| --- | --- |

(xii)

poudarita naj pomen odnosov med Unijo in Uzbekistanom, ki temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju in na načelih demokracije in človekovih pravic; opozorita naj, da je Unija obvezana dodatno poglobiti dvostranske odnose, ki zajemajo trgovino, pa tudi vsa področja, povezana z načeli demokracije, spoštovanjem človekovih in temeljnih pravic ter pravno državo;

| (xiii) | dejavno naj prispevata k izboljšanju razmer na področju socialnih, gospodarskih in človekovih pravic prebivalcev Uzbekistana s spodbujanjem pristopa od spodaj navzgor in s podpiranjem organizacij civilne družbe in medijev, da bi se dosegel trajen proces demokratizacije; |
| --- | --- |

(xiii)

dejavno naj prispevata k izboljšanju razmer na področju socialnih, gospodarskih in človekovih pravic prebivalcev Uzbekistana s spodbujanjem pristopa od spodaj navzgor in s podpiranjem organizacij civilne družbe in medijev, da bi se dosegel trajen proces demokratizacije;

| (xiv) | Parlament naj redno in izčrpno obveščata o razmerah v Uzbekistanu, zlasti glede izkoreninjenja prisilnega dela otrok; |
| --- | --- |

(xiv)

Parlament naj redno in izčrpno obveščata o razmerah v Uzbekistanu, zlasti glede izkoreninjenja prisilnega dela otrok;

| 2. | sprejme sklep, da bo Parlament razmislil o odobritvi samo po tem, ko bo uzbekistanska vlada opazovalcem Mednarodne organizacije dela dovolila strog in neoviran in bo potrdila, da so se izvedle dejanske reforme, ki so prinesle znatne rezultate, tako da bo prisilno in otroško delo učinkovito izkoreninjeno na nacionalni, pokrajinski in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.

sprejme sklep, da bo Parlament razmislil o odobritvi samo po tem, ko bo uzbekistanska vlada opazovalcem Mednarodne organizacije dela dovolila strog in neoviran in bo potrdila, da so se izvedle dejanske reforme, ki so prinesle znatne rezultate, tako da bo prisilno in otroško delo učinkovito izkoreninjeno na nacionalni, pokrajinski in lokalni ravni;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladi in parlamentu Uzbekistana. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladi in parlamentu Uzbekistana.

---

(1)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 478.

(2)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 466.

(3)  UL C 272 E, 9.11.2006, str. 456.

(4)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 422.

(5)  UL C 175 E, 21.6.1999, str. 432.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0260.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

(8)  UL L 123, 17.5.1994, str. 745.

(9)  UL L 326, 22.12.2000, str. 63.

(10)  UL L 229, 31.8.1999, str. 3.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/117329.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/sport/information-center/doc/timeline/european_council_12-12-2008_conclusions_en.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf

(15)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/103295.pdf

(16)  http://www.eu2008.si/si/News_and_Documents/Council_Conclusions/April/0428_GAERC4.pdf

(17)  Urad visokega komisarja za človekove pravice, kratica konvencije: CCPR, sklepne ugotovitve Odbora za človekove pravice: Uzbekistan. 26.4.2005. (CCPR/CO/83/UZB), http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CCPR.CO.83.UZB.En?Opendocument

(18)  Združeni narodi, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, splošna distribucija, CCPR/CO/3/UZB 25 marec 2010, Sklepne ugotovitve Odbora za človekove pravice, Uzbekistan, www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/co/Uzbekistan98_AUV.doc)

(19)  http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/%28Symbol%29/E.C.12.UZB.CO.1.En?Opendocument

(20)  Združeni narodi, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, CEDAW/C/UZB/CO/4, splošna distribucija, 5. februar 2010, Sklepne ugotovitve Odbora za odpravo diskriminacije žensk, Uzbekistan, (http://www2.ohchr.org/english/bodies/cedaw/docs/co/CEDAW-C-UZB-CO-4.pdf)

(21)  Urad visokega komisarja za človekove pravice, Odbor o otrokovih pravicah, Sklepne ugotovitve: Uzbekistan. 2.6.2006. (CRC/C/UZB/CO/2.), ((http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CRC.C.UZB.CO.2.En?Opendocument)

(22)  http://lib.ohchr.org/HRBodies/UPR/Documents/Session3/UZ/A_HRC_10_82_Add1_Uzbekistan_E.pdf

(23)  Mednarodna organizacija dela, 2010, Poročilo odbora konference o uporabi standardov, 99. zasedanje, Ženeva, 2010 (http://www.ilo.org/global/standards/applying-and-promoting-international-labour-standards/conference-committee-on-the-application-of-standards/lang–en/index.htm)

(24)  Mednarodna konferenca dela, 99. zasedanje, 2010, Poročilo odbora strokovnjakov o izvajanju konvencij in priporočil (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf)

(25)  Mednarodna konferenca dela,429. zasedanje, 2011, Poročilo odbora strokovnjakov o izvajanju konvencij in priporočil (ILC. 100/III/1A), (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf))

(26)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf

(27)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf

(28)  Svet Evropske unije, sklepi Sveta o delu otrok, 3023. zasedanje Sveta za zunanje zadeve, Luxembourg, 14. junij 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/115180.pdf)

(29)  Splošna konferenca Mednarodne organizacije dela, Konvencija o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja (op.: začetek veljavnosti: 19.6.1976.), konvencija: C138, Ženeva 26.6.1973 (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C138))

(30)  Splošna konferenca Mednarodne organizacije dela, C182, Konvencija o najhujših oblikah dela otrok, 1999, Ženeva 17.6.1999 (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C182)

(31)  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

(32)  Business Social Compliance Initiative, C.W.F Children Worldwide Fashion, Anti-Slavery International, Uzbek-German Forum for Human Rights in Ethical Trading Initiative.

(33)  ITUC-ETUC.

(34)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zunanje odnose, Direktorat za Vzhodno Evropo, Južni Kavkaz in srednjeazijske republike, Okvirni program instrumenta za razvojno sodelovanje 2011–2013, str. 54, (http://www.eeas.europa.eu/central_asia/docs/2010_ca_mtr_en.pdf)

(35)  What has changed? School of Oriental and African Studies, University of London, november 2010 (http://www.soas.ac.uk/cccac/centres-publications/file64329.pdf)

(36)  Mednarodna organizacija dela, Poročilo odbora strokovnjakov o izvajanju konvencij in priporočil, 2011, str. 429 (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf).

(37)  Vir: Evropska komisija, generalni direktorat za trgovino.

(38)  http://unctad.org/infocomm/anglais/cotton/market.htm.

(39)  Mednarodni forum za pravice delavcev, http://www.laborrights.org/stop-child-forced-labor/cotton-campaign/company-response-to-forced-child-labor-in-uzbek-cotton)

(40)  Izjava predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Barrosa po obisku pri predsedniku Uzbekistana Islamu Karimovu (http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/40&type=HTML)

---