# Jurnalul Oficial C 170/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.170.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 170 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5615 iunie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.170.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 170

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5615 iunie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comitetul european pentru risc sistemic |
| 2013/C 170/01 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (CERS/2013/1) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

2013/C 170/01

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (CERS/2013/1)

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 170/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 170/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 170/05 | Rata de schimb a monedei euro | 22 |
| 2013/C 170/06 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 14 iunie 2013 privind finanțarea pentru anul 2013 a activităților în domeniul veterinar legate de politica de informare a Uniunii Europene și sprijinirea organizațiilor internaționale și de mai multe măsuri necesare pentru a asigura aplicarea legislației privind produsele alimentare și hrana pentru animale și a legislației fitosanitare | 23 |
| 2013/C 170/07 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 iunie 2013 privind finanțarea programului de lucru din 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului O formare mai bună pentru o hrană mai sigură | 38 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 170/05

Rata de schimb a monedei euro

22

2013/C 170/06

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 14 iunie 2013 privind finanțarea pentru anul 2013 a activităților în domeniul veterinar legate de politica de informare a Uniunii Europene și sprijinirea organizațiilor internaționale și de mai multe măsuri necesare pentru a asigura aplicarea legislației privind produsele alimentare și hrana pentru animale și a legislației fitosanitare

23

2013/C 170/07

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 10 iunie 2013 privind finanțarea programului de lucru din 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului O formare mai bună pentru o hrană mai sigură

38

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 170/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 170/11 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 46 |
| 2013/C 170/12 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 51 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2013/C 170/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

43

2013/C 170/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

44

2013/C 170/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

45

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 170/11

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

46

2013/C 170/12

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

51

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Rectificare la Cererea de exprimare a interesului pentru a deveni membru al grupurilor științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (Parma, Italia) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (JO C 107, 13.4.2013) | 55 |

Rectificări

2013/C 170/13

Rectificare la Cererea de exprimare a interesului pentru a deveni membru al grupurilor științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (Parma, Italia) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (JO C 107, 13.4.2013)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/1

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 4 aprilie 2013

privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale

(CERS/2013/1)

2013/C 170/01

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b), (d) și (f) și articolele 16-18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (2), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e) și articolele 18-20,

întrucât:

| (1) | Stabilitatea financiară este o condiție preliminară pentru ca sistemul financiar să furnizeze servicii de creditare, asigurând o creștere economică sustenabilă. Criza financiară a evidențiat în mod clar nevoia de supraveghere macroprudențială care să prevină și să diminueze riscul sistemic în sistemul financiar. Obiectivul prezentei recomandări constă în parcurgerea unei etape necesare pentru o supraveghere macroprudențială operațională. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitatea financiară este o condiție preliminară pentru ca sistemul financiar să furnizeze servicii de creditare, asigurând o creștere economică sustenabilă. Criza financiară a evidențiat în mod clar nevoia de supraveghere macroprudențială care să prevină și să diminueze riscul sistemic în sistemul financiar. Obiectivul prezentei recomandări constă în parcurgerea unei etape necesare pentru o supraveghere macroprudențială operațională.

| (2) | Reziliența la riscuri sistemice în Uniune depinde de instituirea unui cadru solid de politică macroprudențială în paralel cu supravegherea microprudențială. Prezenta recomandare urmează Recomandării CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (3), dezvoltând obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale. |
| --- | --- |

(2)

Reziliența la riscuri sistemice în Uniune depinde de instituirea unui cadru solid de politică macroprudențială în paralel cu supravegherea microprudențială. Prezenta recomandare urmează Recomandării CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (3), dezvoltând obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale.

| (3) | Recomandarea CERS/2011/3 solicită statelor membre să desemneze o autoritate însărcinată cu politica macroprudențială. În mod similar, noul cadru propus de stabilire a cerințelor prudențiale pentru instituțiile de credit (denumit în continuare „CRD IV/CRR”) solicită statelor membre să stabilească o autoritate desemnată care să fie responsabilă cu luarea măsurilor necesare pentru prevenirea sau diminuarea riscului sistemic sau a riscurilor macroprudențiale care amenință stabilitatea financiară la nivel național (4). |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea CERS/2011/3 solicită statelor membre să desemneze o autoritate însărcinată cu politica macroprudențială. În mod similar, noul cadru propus de stabilire a cerințelor prudențiale pentru instituțiile de credit (denumit în continuare „CRD IV/CRR”) solicită statelor membre să stabilească o autoritate desemnată care să fie responsabilă cu luarea măsurilor necesare pentru prevenirea sau diminuarea riscului sistemic sau a riscurilor macroprudențiale care amenință stabilitatea financiară la nivel național (4).

| (4) | Obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. Recomandarea CERS/2011/3 menționează identificarea de obiective intermediare ale politicilor ca specificații operaționale ale obiectivului final. Identificarea unor obiective intermediare contribuie la sporirea operaționalității, a transparenței și a caracterului responsabil al politicii macroprudențiale și creează o bază economică pentru selectarea instrumentelor. |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. Recomandarea CERS/2011/3 menționează identificarea de obiective intermediare ale politicilor ca specificații operaționale ale obiectivului final. Identificarea unor obiective intermediare contribuie la sporirea operaționalității, a transparenței și a caracterului responsabil al politicii macroprudențiale și creează o bază economică pentru selectarea instrumentelor.

| (5) | În plus, eficiența politicii macroprudențiale în Uniune depinde de stabilirea unui set de instrumente macroprudențiale care să fie aplicat în mod efectiv de autoritățile macroprudențiale relevante pe baza unui set de indicatori și a avizelor experților. Autoritățile macroprudențiale ar trebui să aibă în sfera controlului lor direct sau a competențelor lor de recomandare instrumentele macroprudențiale necesare, respectiv unul sau mai multe instrumente pentru fiecare obiectiv intermediar al politicii macroprudențiale. Dacă este necesar pentru stabilizarea ciclului financiar, poate fi diminuat gradul de utilizare a instrumentelor folosite pentru sporirea rigurozității politicii macroprudențiale. Instrumentele macroprudențiale ar putea fi aplicate în ceea ce privește categorii largi de expuneri sau anumite categorii vizate de expuneri, care pot include, de exemplu, expuneri la anumite monede străine. |
| --- | --- |

(5)

În plus, eficiența politicii macroprudențiale în Uniune depinde de stabilirea unui set de instrumente macroprudențiale care să fie aplicat în mod efectiv de autoritățile macroprudențiale relevante pe baza unui set de indicatori și a avizelor experților. Autoritățile macroprudențiale ar trebui să aibă în sfera controlului lor direct sau a competențelor lor de recomandare instrumentele macroprudențiale necesare, respectiv unul sau mai multe instrumente pentru fiecare obiectiv intermediar al politicii macroprudențiale. Dacă este necesar pentru stabilizarea ciclului financiar, poate fi diminuat gradul de utilizare a instrumentelor folosite pentru sporirea rigurozității politicii macroprudențiale. Instrumentele macroprudențiale ar putea fi aplicate în ceea ce privește categorii largi de expuneri sau anumite categorii vizate de expuneri, care pot include, de exemplu, expuneri la anumite monede străine.

| (6) | În scrisoarea sa din 29 martie 2012, adresată Consiliului, Comisiei Europene și Parlamentului European, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și-a exprimat opinia cu privire la capacitatea autorităților macroprudențiale de punere în aplicare a instrumentelor macroprudențiale, astfel cum sunt definite în CRD IV/CRR. În special, CERS a subliniat că, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii, autoritățile macroprudențiale au nevoie de libertate pentru a contracta temporar calibrarea unei game variate de cerințe privind Pilonul I și pentru a solicita publicarea unor documente suplimentare. Aceste cerințe includ niveluri agregate de capital, cerințe privind lichiditatea, limite privind expunerile mari și îndatorarea, precum și cerințe de capital care vizează sectoare individuale sau vulnerabilități specifice întâlnite în diferite părți ale bilanțurilor băncilor. |
| --- | --- |

(6)

În scrisoarea sa din 29 martie 2012, adresată Consiliului, Comisiei Europene și Parlamentului European, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și-a exprimat opinia cu privire la capacitatea autorităților macroprudențiale de punere în aplicare a instrumentelor macroprudențiale, astfel cum sunt definite în CRD IV/CRR. În special, CERS a subliniat că, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii, autoritățile macroprudențiale au nevoie de libertate pentru a contracta temporar calibrarea unei game variate de cerințe privind Pilonul I și pentru a solicita publicarea unor documente suplimentare. Aceste cerințe includ niveluri agregate de capital, cerințe privind lichiditatea, limite privind expunerile mari și îndatorarea, precum și cerințe de capital care vizează sectoare individuale sau vulnerabilități specifice întâlnite în diferite părți ale bilanțurilor băncilor.

| (7) | Deși CRD IV/CRR vizează în mare parte nivelul microprudențial, este avut în vedere și un set de instrumente macroprudențiale care să fie aplicat de autoritatea macroprudențială corespunzătoare în anumite condiții. Prezenta recomandare sugerează o listă orientativă de instrumente, care le include pe cele avute în vedere în CRD IV/CRR, fără a fi limitată însă la acestea; statele membre pot atribui aceste instrumente autorităților macroprudențiale în vederea atingerii obiectivelor intermediare identificate, fără a interzice statelor membre să aplice alte instrumente. |
| --- | --- |

(7)

Deși CRD IV/CRR vizează în mare parte nivelul microprudențial, este avut în vedere și un set de instrumente macroprudențiale care să fie aplicat de autoritatea macroprudențială corespunzătoare în anumite condiții. Prezenta recomandare sugerează o listă orientativă de instrumente, care le include pe cele avute în vedere în CRD IV/CRR, fără a fi limitată însă la acestea; statele membre pot atribui aceste instrumente autorităților macroprudențiale în vederea atingerii obiectivelor intermediare identificate, fără a interzice statelor membre să aplice alte instrumente.

| (8) | În plus, autoritățile macroprudențiale ar trebui să elaboreze o strategie de ansamblu privind aplicarea instrumentelor macroprudențiale pentru a favoriza în cazul politicii monetare procesul decizional, comunicarea și regimul răspunderii. |
| --- | --- |

(8)

În plus, autoritățile macroprudențiale ar trebui să elaboreze o strategie de ansamblu privind aplicarea instrumentelor macroprudențiale pentru a favoriza în cazul politicii monetare procesul decizional, comunicarea și regimul răspunderii.

| (9) | Eficiența politicii macroprudențiale depinde și de coordonarea statelor membre în ceea ce privește aplicarea instrumentelor macroprudențiale la nivel național. Deși în general politica macroprudențială va avea efecte substanțiale pozitive de propagare transfrontalieră, pot apărea ocazional și efecte negative de propagare transfrontalieră. Autoritățile macroprudențiale ar trebui să evalueze importanța impactului net al unor astfel de efecte negative și pozitive de propagare, pentru a proteja și piața unică. CERS va avea în vedere potențialele efecte de propagare transfrontalieră ale politicii macroprudențiale și, fără a aduce atingere prevederilor relevante ale dreptului Uniunii, va promova un cadru de coordonare adecvată care să vizeze aceste elemente. |
| --- | --- |

(9)

Eficiența politicii macroprudențiale depinde și de coordonarea statelor membre în ceea ce privește aplicarea instrumentelor macroprudențiale la nivel național. Deși în general politica macroprudențială va avea efecte substanțiale pozitive de propagare transfrontalieră, pot apărea ocazional și efecte negative de propagare transfrontalieră. Autoritățile macroprudențiale ar trebui să evalueze importanța impactului net al unor astfel de efecte negative și pozitive de propagare, pentru a proteja și piața unică. CERS va avea în vedere potențialele efecte de propagare transfrontalieră ale politicii macroprudențiale și, fără a aduce atingere prevederilor relevante ale dreptului Uniunii, va promova un cadru de coordonare adecvată care să vizeze aceste elemente.

| (10) | În timp, pe măsură ce autoritățile analizează eficiența diferitelor instrumente macroprudențiale, obiectivele intermediare ale politicii și/sau instrumentele macroprudențiale pot fi revizuite, avându-se în vedere și eventualele riscuri noi pentru stabilitatea financiară. Aceasta presupune o evaluare periodică a caracterului adecvat al obiectivelor intermediare ale politicii și al instrumentelor macroprudențiale stabilite. |
| --- | --- |

(10)

În timp, pe măsură ce autoritățile analizează eficiența diferitelor instrumente macroprudențiale, obiectivele intermediare ale politicii și/sau instrumentele macroprudențiale pot fi revizuite, avându-se în vedere și eventualele riscuri noi pentru stabilitatea financiară. Aceasta presupune o evaluare periodică a caracterului adecvat al obiectivelor intermediare ale politicii și al instrumentelor macroprudențiale stabilite.

| (11) | Cadrul legislativ actual și propus la nivelul Uniunii este caracterizat de un set divers și complex de dispoziții macroprudențiale; viitoarele revizuiri ar putea contribui la simplificarea și consecvența acestuia. De asemenea, instituțiile Uniunii ar putea avea în vedere includerea instrumentelor macroprudențiale în legislația aplicabilă altor domenii din sectorul financiar, diferite de cel bancar. |
| --- | --- |

(11)

Cadrul legislativ actual și propus la nivelul Uniunii este caracterizat de un set divers și complex de dispoziții macroprudențiale; viitoarele revizuiri ar putea contribui la simplificarea și consecvența acestuia. De asemenea, instituțiile Uniunii ar putea avea în vedere includerea instrumentelor macroprudențiale în legislația aplicabilă altor domenii din sectorul financiar, diferite de cel bancar.

| (12) | Pentru obținerea unei aplicări coerente a instrumentelor macroprudențiale și pentru asigurarea supravegherii macroprudențiale la nivelul Uniunii, CERS poate avea în vedere în viitor emiterea de recomandări adresate autorităților macroprudențiale pentru a le ghida în aplicarea instrumentelor macroprudențiale. |
| --- | --- |

(12)

Pentru obținerea unei aplicări coerente a instrumentelor macroprudențiale și pentru asigurarea supravegherii macroprudențiale la nivelul Uniunii, CERS poate avea în vedere în viitor emiterea de recomandări adresate autorităților macroprudențiale pentru a le ghida în aplicarea instrumentelor macroprudențiale.

| (13) | Factorii de decizie din Europa și din afara acesteia evaluează avantajele și dezavantajele unui set și mai mare de posibile instrumente pentru prevenirea sau diminuarea riscurilor sistemice și ale unor reforme legislative prin care să izoleze riscurile în sistemul financiar. CERS va continua să analizeze efectivitatea și eficiența altor instrumente aflate în discuție ca parte a cadrului de politică macroprudențială. |
| --- | --- |

(13)

Factorii de decizie din Europa și din afara acesteia evaluează avantajele și dezavantajele unui set și mai mare de posibile instrumente pentru prevenirea sau diminuarea riscurilor sistemice și ale unor reforme legislative prin care să izoleze riscurile în sistemul financiar. CERS va continua să analizeze efectivitatea și eficiența altor instrumente aflate în discuție ca parte a cadrului de politică macroprudențială.

| (14) | Propunerea de regulament al Consiliului privind crearea unui mecanism unic de supraveghere (MUS) (5), astfel cum a fost agreat de Consiliu la 12 decembrie 2012, conferă Băncii Centrale Europene (BCE) competența de a aplica, la nevoie, în ceea ce privește amortizoarele de capital, cerințe mai ridicate decât cele aplicate de autoritățile competente sau desemnate din statele membre participante și, în ceea ce privește riscurile sistemice sau macroprudențiale, măsuri mai stricte, în conformitate cu procedurile prevăzute în cadrul CRD IV/CRR și în cazurile prevăzute expres de dreptul relevant al Uniunii. CERS intenționează să coopereze cu BCE și cu autoritățile naționale competente care fac parte din MUS, precum și cu autoritățile europene de supraveghere și alți membri ai CERS în vederea aplicării unui set coerent de politici macroprudențiale în Uniune. |
| --- | --- |

(14)

Propunerea de regulament al Consiliului privind crearea unui mecanism unic de supraveghere (MUS) (5), astfel cum a fost agreat de Consiliu la 12 decembrie 2012, conferă Băncii Centrale Europene (BCE) competența de a aplica, la nevoie, în ceea ce privește amortizoarele de capital, cerințe mai ridicate decât cele aplicate de autoritățile competente sau desemnate din statele membre participante și, în ceea ce privește riscurile sistemice sau macroprudențiale, măsuri mai stricte, în conformitate cu procedurile prevăzute în cadrul CRD IV/CRR și în cazurile prevăzute expres de dreptul relevant al Uniunii. CERS intenționează să coopereze cu BCE și cu autoritățile naționale competente care fac parte din MUS, precum și cu autoritățile europene de supraveghere și alți membri ai CERS în vederea aplicării unui set coerent de politici macroprudențiale în Uniune.

| (15) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor de politică monetară și a rolului de supraveghere a infrastructurilor de plată, compensare și decontare alocate băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor de politică monetară și a rolului de supraveghere a infrastructurilor de plată, compensare și decontare alocate băncilor centrale din Uniune.

| (16) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului cu privire la intenția Consiliului general de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a reacționa în acest sens, |
| --- | --- |

(16)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului cu privire la intenția Consiliului general de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a reacționa în acest sens,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A –   Definirea obiectivelor intermediare

Se recomandă autorităților macroprudențiale:

| 1. | să definească și să urmărească realizarea obiectivelor intermediare ale politicii macroprudențiale pentru sistemul lor financiar național în ansamblu. Aceste obiective intermediare ar trebui să constituie specificații operaționale ale obiectivului final al politicii macroprudențiale, și anume acela de a contribui la salvgardarea sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. Aceasta implică, printre altele, diminuarea gradului de utilizare a instrumentelor folosite anterior pentru sporirea rigurozității politicii macroprudențiale; |
| --- | --- |

1.

să definească și să urmărească realizarea obiectivelor intermediare ale politicii macroprudențiale pentru sistemul lor financiar național în ansamblu. Aceste obiective intermediare ar trebui să constituie specificații operaționale ale obiectivului final al politicii macroprudențiale, și anume acela de a contribui la salvgardarea sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. Aceasta implică, printre altele, diminuarea gradului de utilizare a instrumentelor folosite anterior pentru sporirea rigurozității politicii macroprudențiale;

| 2. | aceste obiective intermediare ale politicii ar trebui să includă:






  (a) | reducerea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie; |
| --- | --- | --- |

2.

aceste obiective intermediare ale politicii ar trebui să includă:

(a)

reducerea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie;

| (b) | reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață; |
| --- | --- |

(b)

reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață;

| (c) | limitarea concentrărilor de expuneri directe și indirecte; |
| --- | --- |

(c)

limitarea concentrărilor de expuneri directe și indirecte;

| (d) | limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral; |
| --- | --- |

(d)

limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral;

| (e) | consolidarea rezilienței infrastructurilor financiare; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea rezilienței infrastructurilor financiare;

| 3. | să evalueze nevoia stabilirii altor obiective intermediare pe baza eșecurilor de pe piața de bază și a caracteristicilor structurale specifice sistemului financiar al statului/al Uniunii care ar putea genera risc sistemic. |
| --- | --- |

3.

să evalueze nevoia stabilirii altor obiective intermediare pe baza eșecurilor de pe piața de bază și a caracteristicilor structurale specifice sistemului financiar al statului/al Uniunii care ar putea genera risc sistemic.

Recomandarea B –   Selectarea instrumentelor macroprudențiale

Se recomandă ca statele membre:

| 1. | să evalueze, în cooperare cu autoritățile macroprudențiale, dacă instrumentele macroprudențiale, aflate în prezent sub controlul direct sau în sfera competențelor de recomandare ale acestor autorități, sunt suficiente în vederea atingerii efective și eficiente a obiectivului final al politicii macroprudențiale, stabilit în temeiul Recomandării CERS/2011/3, precum și a obiectivelor intermediare ale acestora, astfel cum sunt definite în conformitate cu recomandarea A. Evaluarea ar trebui să aibă în vedere că autoritățile macroprudențiale ar trebui să aibă sub control direct sau în sfera competențelor de recomandare cel puțin un instrument macroprudențial pentru fiecare obiectiv intermediar al politicii macroprudențiale, deși e posibil să fie necesare mai multe instrumente; |
| --- | --- |

1.

să evalueze, în cooperare cu autoritățile macroprudențiale, dacă instrumentele macroprudențiale, aflate în prezent sub controlul direct sau în sfera competențelor de recomandare ale acestor autorități, sunt suficiente în vederea atingerii efective și eficiente a obiectivului final al politicii macroprudențiale, stabilit în temeiul Recomandării CERS/2011/3, precum și a obiectivelor intermediare ale acestora, astfel cum sunt definite în conformitate cu recomandarea A. Evaluarea ar trebui să aibă în vedere că autoritățile macroprudențiale ar trebui să aibă sub control direct sau în sfera competențelor de recomandare cel puțin un instrument macroprudențial pentru fiecare obiectiv intermediar al politicii macroprudențiale, deși e posibil să fie necesare mai multe instrumente;

| 2. | dacă evaluarea arată că instrumentele disponibile nu sunt suficiente, să identifice, în cooperare cu autoritățile naționale macroprudențiale, instrumente macroprudențiale suplimentare care ar trebui să fie plasate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestor autorități. În acest scop, în tabelul 1 de mai jos este prezentată o listă orientativă de instrumente.

  Tabelul 1


  Listă orientativă de instrumente macroprudențiale

  1.   Reducerea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie

  Amortizor de capital anticiclic
  Cerințe de capital la nivel sectorial (inclusiv în cadrul sistemului financiar)
  Efectul de pârghie macroprudențial
  Cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (LTV)
  Cerințe privind raportul împrumuturi/venituri și raportul datorii (serviciul datoriei)/venituri (LTI)
  2.   Reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață

  Ajustare macroprudențială a indicatorului de lichiditate (de exemplu, rata de acoperire cu lichiditate)
  Restricții macroprudențiale privind sursele de finanțare (de exemplu, indicatorul de finanțare netă stabilă)
  Limita macroprudențială neponderată aplicată finanțării mai puțin stabile (de exemplu, raportul împrumuturi/depozite)
  Cerințe privind marjele și factorii de ajustare
  3.   Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte

  Restricții privind expunerile semnificative
  Cerința privind compensarea prin contrapartide centrale
  4.   Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral

  Cerințe suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică
  5.   Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare

  Cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru compensarea prin contrapartide centrale
  Raportare sporită
  Amortizorul de risc sistemic structural |
| --- | --- |

2.

dacă evaluarea arată că instrumentele disponibile nu sunt suficiente, să identifice, în cooperare cu autoritățile naționale macroprudențiale, instrumente macroprudențiale suplimentare care ar trebui să fie plasate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestor autorități. În acest scop, în tabelul 1 de mai jos este prezentată o listă orientativă de instrumente.

Tabelul 1

Listă orientativă de instrumente macroprudențiale

1.   Reducerea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie

Amortizor de capital anticiclic

Cerințe de capital la nivel sectorial (inclusiv în cadrul sistemului financiar)

Efectul de pârghie macroprudențial

Cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (LTV)

Cerințe privind raportul împrumuturi/venituri și raportul datorii (serviciul datoriei)/venituri (LTI)

2.   Reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață

Ajustare macroprudențială a indicatorului de lichiditate (de exemplu, rata de acoperire cu lichiditate)

Restricții macroprudențiale privind sursele de finanțare (de exemplu, indicatorul de finanțare netă stabilă)

Limita macroprudențială neponderată aplicată finanțării mai puțin stabile (de exemplu, raportul împrumuturi/depozite)

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare

3.   Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte

Restricții privind expunerile semnificative

Cerința privind compensarea prin contrapartide centrale

4.   Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral

Cerințe suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică

5.   Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru compensarea prin contrapartide centrale

Raportare sporită

Amortizorul de risc sistemic structural

| 3. | având în vedere alineatele (1) și (2), să selecteze toate instrumentele macroprudențiale suplimentare, ținând seama de:






  (a) | efectivitatea și eficiența acestora în atingerea fiecărui obiectiv intermediar în jurisdicțiile lor, în conformitate cu recomandarea A; |
| --- | --- | --- |

3.

având în vedere alineatele (1) și (2), să selecteze toate instrumentele macroprudențiale suplimentare, ținând seama de:

(a)

efectivitatea și eficiența acestora în atingerea fiecărui obiectiv intermediar în jurisdicțiile lor, în conformitate cu recomandarea A;

| (b) | capacitatea acestora de abordare a dimensiunii structurale și ciclice a riscurilor sistemice în jurisdicțiile lor; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea acestora de abordare a dimensiunii structurale și ciclice a riscurilor sistemice în jurisdicțiile lor;

| 4. | pe lângă selectarea instrumentelor macroprudențiale, să asigure că autoritățile macroprudențiale sunt implicate în proiectare și contribuie la implementarea la nivel național a:






  (a) | cadrului de redresare și rezoluție pentru instituțiile financiare bancare și nebancare; |
| --- | --- | --- |

4.

pe lângă selectarea instrumentelor macroprudențiale, să asigure că autoritățile macroprudențiale sunt implicate în proiectare și contribuie la implementarea la nivel național a:

(a)

cadrului de redresare și rezoluție pentru instituțiile financiare bancare și nebancare;

| (b) | sistemelor de garantare a depozitelor; |
| --- | --- |

(b)

sistemelor de garantare a depozitelor;

| 5. | să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale selectate în temeiul prezentei recomandări. |
| --- | --- |

5.

să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale selectate în temeiul prezentei recomandări.

Recomandarea C –   Strategia politicii

Se recomandă autorităților macroprudențiale:

| 1. | să definească o strategie a politicii care:






  (a) | să facă legătura dintre obiectivul final al politicii macroprudențiale cu obiectivele intermediare și instrumentele macroprudențiale aflate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestora; |
| --- | --- | --- |

1.

să definească o strategie a politicii care:

(a)

să facă legătura dintre obiectivul final al politicii macroprudențiale cu obiectivele intermediare și instrumentele macroprudențiale aflate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestora;

| (b) | să instituie un cadru solid pentru aplicarea instrumentelor aflate în sfera controlului direct sau competențelor de recomandare ale acestora în vederea atingerii obiectivelor intermediare și finale ale politicii macroprudențiale. Acesta ar trebui să includă indicatori adecvați pentru monitorizarea apariției riscurilor sistemice și pentru a ghida deciziile privind aplicarea, dezactivarea sau calibrarea instrumentelor macroprudențiale variabile în timp, precum și un mecanism adecvat de coordonare cu autoritățile relevante la nivel național; |
| --- | --- |

(b)

să instituie un cadru solid pentru aplicarea instrumentelor aflate în sfera controlului direct sau competențelor de recomandare ale acestora în vederea atingerii obiectivelor intermediare și finale ale politicii macroprudențiale. Acesta ar trebui să includă indicatori adecvați pentru monitorizarea apariției riscurilor sistemice și pentru a ghida deciziile privind aplicarea, dezactivarea sau calibrarea instrumentelor macroprudențiale variabile în timp, precum și un mecanism adecvat de coordonare cu autoritățile relevante la nivel național;

| (c) | promovează transparența și regimul răspunderii pentru politica macroprudențială; |
| --- | --- |

(c)

promovează transparența și regimul răspunderii pentru politica macroprudențială;

| 2. | să efectueze analize ulterioare, pe baza aplicării practice a instrumentelor macroprudențiale, pentru consolidarea strategiei politicii macroprudențiale, inclusiv în ceea ce privește:






  (a) | instrumentele care nu sunt consacrate în legislația Uniunii, de exemplu, cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (loan-to-value) și raportul împrumuturi/venituri (loan-to-income), și instrumentele pentru prevenirea și reducerea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață; |
| --- | --- | --- |

2.

să efectueze analize ulterioare, pe baza aplicării practice a instrumentelor macroprudențiale, pentru consolidarea strategiei politicii macroprudențiale, inclusiv în ceea ce privește:

(a)

instrumentele care nu sunt consacrate în legislația Uniunii, de exemplu, cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (loan-to-value) și raportul împrumuturi/venituri (loan-to-income), și instrumentele pentru prevenirea și reducerea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață;

| (b) | mecanismul de transmitere a instrumentelor, precum și identificarea indicatorilor care pot fundamenta deciziile privind aplicarea, dezactivarea și calibrarea acestora; |
| --- | --- |

(b)

mecanismul de transmitere a instrumentelor, precum și identificarea indicatorilor care pot fundamenta deciziile privind aplicarea, dezactivarea și calibrarea acestora;

| 3. | fără a aduce atingere dispozițiilor relevante din dreptul Uniunii, să informeze CERS anterior aplicării instrumentelor macroprudențiale la nivel la național dacă sunt preconizate efecte transfrontaliere semnificative asupra altor state membre sau asupra pieței unice. |
| --- | --- |

3.

fără a aduce atingere dispozițiilor relevante din dreptul Uniunii, să informeze CERS anterior aplicării instrumentelor macroprudențiale la nivel la național dacă sunt preconizate efecte transfrontaliere semnificative asupra altor state membre sau asupra pieței unice.

Recomandarea D –   Evaluarea periodică a obiectivelor intermediare și a instrumentelor

Se recomandă autorităților macroprudențiale:

| 1. | să evalueze periodic adecvarea obiectivelor intermediare definite în conformitate cu recomandarea A, pe fondul experienței dobândite în operarea cadrului politicii macroprudențiale, al evoluțiilor structurale din sistemul financiar și al apariției unor noi tipuri de riscuri sistemice; |
| --- | --- |

1.

să evalueze periodic adecvarea obiectivelor intermediare definite în conformitate cu recomandarea A, pe fondul experienței dobândite în operarea cadrului politicii macroprudențiale, al evoluțiilor structurale din sistemul financiar și al apariției unor noi tipuri de riscuri sistemice;

| 2. | să analizeze periodic efectivitatea și eficiența instrumentelor macroprudențiale selectate conform recomandării B, din perspectiva atingerii obiectivelor intermediare și finale ale politicii macroprudențiale; |
| --- | --- |

2.

să analizeze periodic efectivitatea și eficiența instrumentelor macroprudențiale selectate conform recomandării B, din perspectiva atingerii obiectivelor intermediare și finale ale politicii macroprudențiale;

| 3. | dacă este cerut de rezultatele analizei prevăzute la punctul 1, să ajusteze setul de obiective intermediare ori de câte ori este necesar și, în special, în caz de apariție a unor noi riscuri pentru stabilitatea financiară care nu pot fi combătute suficient prin cadrul existent; |
| --- | --- |

3.

dacă este cerut de rezultatele analizei prevăzute la punctul 1, să ajusteze setul de obiective intermediare ori de câte ori este necesar și, în special, în caz de apariție a unor noi riscuri pentru stabilitatea financiară care nu pot fi combătute suficient prin cadrul existent;

| 4. | să informeze autoritatea relevantă a statului membru respectiv dacă se apreciază că sunt necesare noi instrumente macroprudențiale, în vederea asigurării cadrului juridic adecvat; |
| --- | --- |

4.

să informeze autoritatea relevantă a statului membru respectiv dacă se apreciază că sunt necesare noi instrumente macroprudențiale, în vederea asigurării cadrului juridic adecvat;

| 5. | să raporteze CERS orice modificare a setului de obiective intermediare și instrumente macroprudențiale aflate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestora și analiza care stă la baza acestei modificări. |
| --- | --- |

5.

să raporteze CERS orice modificare a setului de obiective intermediare și instrumente macroprudențiale aflate în sfera controlului direct sau a competențelor de recomandare ale acestora și analiza care stă la baza acestei modificări.

Recomandarea E –   Piața unică și legislația Uniunii

Se recomandă Comisiei ca, în cadrul viitoarelor revizuiri ale legislației Uniunii:

| 1. | să țină cont de necesitatea instituirii unui set coerent de instrumente macroprudențiale cu efecte asupra sistemului financiar, inclusiv toate tipurile de intermediari financiari, piețe, produse și infrastructuri de piață; |
| --- | --- |

1.

să țină cont de necesitatea instituirii unui set coerent de instrumente macroprudențiale cu efecte asupra sistemului financiar, inclusiv toate tipurile de intermediari financiari, piețe, produse și infrastructuri de piață;

| 2. | să se asigure că mecanismele adoptate permit instituțiilor Uniunii și statelor membre să interacționeze eficient și stabilesc un nivel suficient de flexibilitate pentru ca autoritățile macroprudențiale să activeze respectivele instrumente macroprudențiale oricând este necesar, protejând totodată piața unică. |
| --- | --- |

2.

să se asigure că mecanismele adoptate permit instituțiilor Uniunii și statelor membre să interacționeze eficient și stabilesc un nivel suficient de flexibilitate pentru ca autoritățile macroprudențiale să activeze respectivele instrumente macroprudențiale oricând este necesar, protejând totodată piața unică.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Interpretare

| 1. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „sistem financiar” înseamnă sistem financiar astfel cum este definit în Regulamentul (UE) nr. 1092/2010; |
| --- | --- | --- |

1.

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

(a)

„sistem financiar” înseamnă sistem financiar astfel cum este definit în Regulamentul (UE) nr. 1092/2010;

| (b) | „autoritate macroprudențială” înseamnă autoritățile macroprudențiale naționale care au obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3; |
| --- | --- |

(b)

„autoritate macroprudențială” înseamnă autoritățile macroprudențiale naționale care au obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3;

| (c) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, instrumente macroprudențiale instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, instrumente macroprudențiale instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (d) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(d)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (e) | „dimensiunea structurală a riscului sistemic” înseamnă distribuirea riscurilor în cadrul sectorului financiar; |
| --- | --- |

(e)

„dimensiunea structurală a riscului sistemic” înseamnă distribuirea riscurilor în cadrul sectorului financiar;

| (f) | „dimensiunea ciclică a riscului sistemic” înseamnă schimbările de-a lungul timpului în ceea ce privește riscul sistemic, generate de tendința instituțiilor financiare de a-și asuma riscuri excesive în perioadele de avânt economic și de a-și spori în mod excesiv aversiunea față de riscuri în perioadele de declin; |
| --- | --- |

(f)

„dimensiunea ciclică a riscului sistemic” înseamnă schimbările de-a lungul timpului în ceea ce privește riscul sistemic, generate de tendința instituțiilor financiare de a-și asuma riscuri excesive în perioadele de avânt economic și de a-și spori în mod excesiv aversiunea față de riscuri în perioadele de declin;

| (g) | „eficacitatea instrumentului” înseamnă gradul în care instrumentul poate soluționa deficiențele pieței și poate îndeplini obiectivele intermediare și finale; |
| --- | --- |

(g)

„eficacitatea instrumentului” înseamnă gradul în care instrumentul poate soluționa deficiențele pieței și poate îndeplini obiectivele intermediare și finale;

| (h) | „eficiența instrumentului” înseamnă potențialul instrumentului de a îndeplini obiectivele intermediare și finale cu costuri minime. |
| --- | --- |

(h)

„eficiența instrumentului” înseamnă potențialul instrumentului de a îndeplini obiectivele intermediare și finale cu costuri minime.

| 2. | Anexa face parte integrantă din prezenta recomandare. În cazul oricărei neconcordanțe între textul recomandării și textul anexei, textul recomandării are prioritate. |
| --- | --- |

2.

Anexa face parte integrantă din prezenta recomandare. În cazul oricărei neconcordanțe între textul recomandării și textul anexei, textul recomandării are prioritate.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | arbitrajul de reglementare ar trebui evitat; |
| --- | --- | --- |

1.

Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:

(a)

arbitrajul de reglementare ar trebui evitat;

| (b) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător în cadrul aplicării, ținându-se totodată cont de importanța sistemică diferită a instituțiilor financiare, de sistemele instituționale diferite, precum și de obiectivul și cuprinsul fiecărei recomandări. |
| --- | --- |

(b)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător în cadrul aplicării, ținându-se totodată cont de importanța sistemică diferită a instituțiilor financiare, de sistemele instituționale diferite, precum și de obiectivul și cuprinsul fiecărei recomandări.

| 2. | Destinatarii trebuie să comunice măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele trebuie să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor aplicate; |
| --- | --- | --- |

2.

Destinatarii trebuie să comunice măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele trebuie să cuprindă cel puțin:

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor aplicate;

| (b) | evaluarea modului de funcționare a măsurilor aplicate din perspectiva obiectivelor prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea modului de funcționare a măsurilor aplicate din perspectiva obiectivelor prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

| 3. | În anexa la prezenta recomandare se găsesc informații suplimentare privind caracteristicile și elementele specifice ale fiecărui obiectiv intermediar propus, precum și o listă orientativă a instrumentelor macroprudențiale pentru îndeplinirea obiectivelor intermediare. Anexa poate ajuta destinatarii în selectarea instrumentelor macroprudențiale, precum și în elaborarea strategiei pentru aplicarea acestora. |
| --- | --- |

3.

În anexa la prezenta recomandare se găsesc informații suplimentare privind caracteristicile și elementele specifice ale fiecărui obiectiv intermediar propus, precum și o listă orientativă a instrumentelor macroprudențiale pentru îndeplinirea obiectivelor intermediare. Anexa poate ajuta destinatarii în selectarea instrumentelor macroprudențiale, precum și în elaborarea strategiei pentru aplicarea acestora.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

| 1. | Destinatarii trebuie să comunice măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune, astfel cum este prevăzut în continuare:






  (a) | recomandările A și B – până la 31 decembrie 2014, destinatarii trebuie să transmită CERS, Autorității bancare europene (ABE) și Consiliului un raport prin care să explice măsurile adoptate pentru respectarea conținutului recomandărilor A și B. Statele membre pot raporta măsurile adoptate în legătură cu recomandarea B prin intermediul autorităților macroprudențiale; |
| --- | --- | --- |

1.

Destinatarii trebuie să comunice măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune, astfel cum este prevăzut în continuare:

(a)

recomandările A și B – până la 31 decembrie 2014, destinatarii trebuie să transmită CERS, Autorității bancare europene (ABE) și Consiliului un raport prin care să explice măsurile adoptate pentru respectarea conținutului recomandărilor A și B. Statele membre pot raporta măsurile adoptate în legătură cu recomandarea B prin intermediul autorităților macroprudențiale;

| (b) | recomandarea C – până la 31 decembrie 2015, autoritățile macroprudențiale trebuie să transmită CERS, ABE și Consiliului un raport prin care să explice măsurile adoptate pentru respectarea conținutului recomandării C punctul 1. Punctele 2 și 3 ale recomandării C nu presupun un termen specific de raportare. Informațiile transmise CERS de autoritățile macroprudențiale în temeiul recomandării C punctul 3 ar trebui puse la dispoziție într-un termen rezonabil; |
| --- | --- |

(b)

recomandarea C – până la 31 decembrie 2015, autoritățile macroprudențiale trebuie să transmită CERS, ABE și Consiliului un raport prin care să explice măsurile adoptate pentru respectarea conținutului recomandării C punctul 1. Punctele 2 și 3 ale recomandării C nu presupun un termen specific de raportare. Informațiile transmise CERS de autoritățile macroprudențiale în temeiul recomandării C punctul 3 ar trebui puse la dispoziție într-un termen rezonabil;

| (c) | recomandarea D – această recomandare nu impune un termen unic de raportare. În cazul unor modificări în ceea ce privește obiectivele intermediare și instrumentele aflate sub controlul direct sau în sfera competențelor de recomandare ale autorităților macroprudențiale, acestea trebuie să transmită CERS un raport cu privire la acestea în timp util, conform recomandării D punctul 5; |
| --- | --- |

(c)

recomandarea D – această recomandare nu impune un termen unic de raportare. În cazul unor modificări în ceea ce privește obiectivele intermediare și instrumentele aflate sub controlul direct sau în sfera competențelor de recomandare ale autorităților macroprudențiale, acestea trebuie să transmită CERS un raport cu privire la acestea în timp util, conform recomandării D punctul 5;

| (d) | recomandarea E – această recomandare nu impune un termen specific de raportare. Comisia transmite CERS la fiecare doi ani un raport cu privire la modul în care obiectivele politicii macroprudențiale sunt incluse în pregătirea legislației financiare. Primul raport ar trebui transmis până la 31 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(d)

recomandarea E – această recomandare nu impune un termen specific de raportare. Comisia transmite CERS la fiecare doi ani un raport cu privire la modul în care obiectivele politicii macroprudențiale sunt incluse în pregătirea legislației financiare. Primul raport ar trebui transmis până la 31 decembrie 2014.

| 2. | Consiliul general poate prelungi termenele-limită prevăzute la punctele anterioare în cazul în care respectarea uneia sau mai multor recomandări implică inițiative legislative. |
| --- | --- |

2.

Consiliul general poate prelungi termenele-limită prevăzute la punctele anterioare în cazul în care respectarea uneia sau mai multor recomandări implică inițiative legislative.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | oferă asistență destinatarilor, inclusiv prin facilitarea unei raportări coordonate și prin furnizarea de modele relevante și, după caz, de informații detaliate privind modalitățile și calendarul pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

Secretariatul CERS:

(a)

oferă asistență destinatarilor, inclusiv prin facilitarea unei raportări coordonate și prin furnizarea de modele relevante și, după caz, de informații detaliate privind modalitățile și calendarul pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării;

| (b) | verifică măsurile aplicate de destinatari, inclusiv prin acordarea de asistență la cerere, și prezintă Consiliului general, prin intermediul Comitetului director, rapoarte privind măsurile aplicate. |
| --- | --- |

(b)

verifică măsurile aplicate de destinatari, inclusiv prin acordarea de asistență la cerere, și prezintă Consiliului general, prin intermediul Comitetului director, rapoarte privind măsurile aplicate.

| 2. | Consiliul general evaluează măsurile și justificările raportate de destinatari și, după caz, decide dacă prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarii nu au justificat în mod adecvat lipsa lor de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Consiliul general evaluează măsurile și justificările raportate de destinatari și, după caz, decide dacă prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarii nu au justificat în mod adecvat lipsa lor de acțiune.

SECȚIUNEA 3

DISPOZIȚII FINALE

1.   Consiliere oferită de CERS cu privire la aplicarea instrumentelor macroprudențiale

CERS poate oferi consiliere autorităților macroprudențiale cu privire la o mai bună aplicare a instrumentelor macroprudențiale, prin intermediul recomandărilor prevăzute la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010. Aceasta poate include indicatori pentru a ghida aplicarea instrumentelor macroprudențiale.

2.   Viitoarea reformă a setului de instrumente macroprudențiale

CERS poate avea în vedere, în viitor, extinderea setului orientativ de instrumente macroprudențiale cuprins în prezenta recomandare, prin intermediul unei recomandări în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) nr. 1092/2010.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 4 aprilie 2013.

Președintele CERS

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  JO C 41, 14.2.2012, p. 1.

3

(4)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a societăților de investiții care aparțin unui conglomerat financiar [COM(2011) 453 final] și propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții [COM(2011) 452 final].

4

(5)  Propunere de regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit [COM(2012) 511 final].

5

---

ANEXĂ LA RECOMANDAREA PRIVIND OBIECTIVELE INTERMEDIARE ȘI INSTRUMENTELE DE POLITICĂ MACROPRUDENȚIALĂ

1.   Introducere

Majoritatea statelor membre ale Uniunii au fost sau sunt în proces de a constitui autorități macroprudențiale. Următorul pas în direcția operaționalizării politicii macroprudențiale îl constituie selectarea unor instrumente de politică macroprudențială eficace și eficiente, care vor preveni sau vor atenua riscurile sistemice în sistemul financiar în ansamblu. Prezenta anexă oferă un cadru destinat selectării menționate.

Recomandarea CERS privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (1) se referă la identificarea unor obiective de politică intermediare ca „specificații operaționale ale obiectivului final”. Identificarea unor obiective intermediare contribuie la sporirea operaționalității, a transparenței și a caracterului responsabil al politicii macroprudențiale și creează o bază economică pentru selectarea instrumentelor. Prin urmare, cadrul prezentat în anexă se bazează pe un set de obiective intermediare cuprinzătoare, identificate în prealabil. Acesta detaliază modul în care utilizarea unor instrumente orientative ar contribui la realizarea obiectivelor intermediare respective și indicatorii care ar semnala necesitatea activării sau dezactivării lor. Sunt incluse și informații privind temeiul juridic al fiecărui instrument. Se așteaptă ca adoptarea unor acte legislative ale Uniunii să asigure un temei juridic comun pentru unele dintre instrumente.

În aplicarea cadrului, autoritățile macroprudențiale ar trebui să aibă ca punct de pornire riscurile la adresa stabilității financiare la nivel național. Aceste riscuri pot să difere de la țară la țară, având în vedere caracteristicile diverse ale sistemelor și ciclurilor financiare în cadrul Uniunii. Prin urmare, și ca o reflectare a faptului că politica macroprudențială se află într-o etapă incipientă de dezvoltare, diferite state membre pot opta pentru instrumente diferite. Totodată, faptul că piețele financiare din Uniune sunt puternic integrate impune, de asemenea, o abordare coordonată. Coordonarea poate spori eficacitatea și eficiența politicii macroprudențiale prin limitarea posibilității de recurgere la arbitraj și la eludarea normelor. Aceasta este, de asemenea, esențială pentru internalizarea efectelor de contagiune pozitive și negative asupra sistemelor financiare și asupra economiilor altor state membre și pentru protejarea funcționării pieței unice. Deși se poate preconiza în timp o mai mare convergență a setului de instrumente macroprudențiale la nivelul Uniunii, aplicarea instrumentelor va trebui adaptată la cicluri financiare divergente și la riscuri eterogene.

Anexa este structurată după cum urmează:

| — | Secțiunea 2 identifică obiectivele intermediare ale politicii macroprudențiale și stabilește o legătură între acestea și acele deficiențe ale pieței considerate a fi cele mai relevante pentru politica macroprudențială; |
| --- | --- |

—

Secțiunea 2 identifică obiectivele intermediare ale politicii macroprudențiale și stabilește o legătură între acestea și acele deficiențe ale pieței considerate a fi cele mai relevante pentru politica macroprudențială;

| — | Secțiunea 3 sugerează criterii de selecție a instrumentelor macroprudențiale și include o prezentare generală a obiectivelor intermediare și a instrumentelor macroprudențiale orientative; |
| --- | --- |

—

Secțiunea 3 sugerează criterii de selecție a instrumentelor macroprudențiale și include o prezentare generală a obiectivelor intermediare și a instrumentelor macroprudențiale orientative;

| — | Apendicele 1 cuprinde o analiznlevante pentru politica macroțiale individuale, iar apendicele 2 tratează despre elemente macroprudențiale în sectorul asigurărilor. |
| --- | --- |

—

Apendicele 1 cuprinde o analiznlevante pentru politica macroțiale individuale, iar apendicele 2 tratează despre elemente macroprudențiale în sectorul asigurărilor.

2.   Identificarea unor obiective intermediare

Recomandarea CERS privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale solicită statelor membre „să specifice faptul că obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezistenței la șocuri a sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică”.

Literatura de specialitate identifică două dimensiuni ale riscului sistemic: structurală și ciclică. Dimensiunea structurală se referă la distribuția riscului la nivelul sistemului financiar. Dimensiunea ciclică are legătură cu tendința băncilor de a-și asuma riscuri excesive în perioadele de avânt economic și de a-și spori în mod excesiv aversiunea față de riscuri în perioadele de declin. Deși luarea în considerare a dimensiunii structurale și a celei ciclice este utilă în scopul identificării factorilor care stau la baza riscului sistemic și a instrumentelor corespunzătoare, este dificil să se facă o distincție clară între cele două dimensiuni, având în vedere legăturile strânse care există între acestea.

Identificarea unor obiective intermediare pe baza deficiențelor specifice ale pieței documentate în literatura de specialitate poate permite o clasificare mai clară a instrumentelor macroprudențiale, poate asigura o bază economică pentru calibrarea și utilizarea instrumentelor respective și poate îmbunătăți responsabilizarea autorităților macroprudențiale. În practică, instrumentele macroprudențiale sunt adesea deja asociate unor obiective intermediare. Amortizorul de capital anticiclic, de exemplu, vizează diminuarea riscului sistemic generat de o creștere excesivă a creditelor. Pentru a elabora o perspectivă cuprinzătoare asupra obiectivelor intermediare, prezenta anexă utilizează literatura de specialitate pentru a identifica deficiențele pieței care prezintă relevanță pentru politica macroprudențială și, ulterior, corelează aceste deficiențe cu fiecare obiectiv (Tabelul 1) (2).

Primul obiectiv intermediar este atenuarea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie. Creșterea excesivă a creditelor a fost identificată ca un factor-cheie al crizelor financiare, în care efectul de pârghie acționează ca un canal de amplificare. Contrastul dintre impactul prăbușirii bulei speculative „dotcom”, care a fost, în mare parte, finanțată din fonduri de capital, și spargerea bulei speculative a creditelor ipotecare subprime, alimentată de credite, ilustrează importanța efectului de pârghie. În această privință, trebuie făcută o distincție între efectul de pârghie în cadrul sistemului financiar și cel între instituțiile financiare și împrumutații din economia reală (prin compensarea creanțelor din interiorul sistemului financiar). Politica macroprudențială ar putea soluționa problema expunerii excesive la riscuri în faza de expansiune a ciclului de creditare prin înăsprirea cerințelor privind capitalul și garanțiile. Amortizoarele create în faza de expansiune ar putea fi eliberate în faza de contracție a ciclului de creditare pentru a absorbi pierderile, diminuând necesitatea dezintermedierii, prevenind retragerile masive de la bănci și sprijinind, în același timp, acordarea de credite în vederea susținerii creșterii economice.

Tabelul 1

Obiective intermediare ale politicii macroprudențiale și deficiențe conexe ale pieței

| Obiective intermediare | Deficiențe ale pieței |
| --- | --- |
| Diminuarea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie | Externalități asociate crizei creditelor: o înăsprire bruscă a condițiilor necesare pentru a obține un împrumut, conducând la reducerea disponibilității creditelor acordate sectorului nefinanciar.
  Expunerea la riscuri endogene: stimulente care, în perioadele de avânt economic, generează o expunere excesivă la riscuri și, în cazul băncilor, o deteriorare a standardelor de creditare. Explicațiile în acest sens includ competențe de semnalare, presiuni pe piață pentru impulsionarea randamentelor sau interacțiuni strategice între instituții.
  Subevaluarea riscului: subestimarea colectivă a riscurilor asociată memoriei de scurtă durată și frecvenței reduse a crizelor financiare.
  Retrageri masive de la bănci: retragerea finanțării de pe piețele financiare sau a finanțării de tip retail în cazul insolvenței reale sau percepute.
  Externalități asociate interconectării: consecințe cu efecte de contagiune ale incertitudinilor asociate unor evenimente la o instituție sau în cadrul unei piețe. |
| Reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață | Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare: decurg din vânzarea forțată de active ca urmare a necorelărilor excesive între active și pasive. Aceasta poate conduce la o spirală a lichidității prin care scăderea prețurilor activelor induce vânzări suplimentare, dezintermedieri și efecte de contagiune la nivelul instituțiilor financiare cu categorii de active similare.
  Retrageri masive de la bănci:
  Lipsa de lichiditate pe piață: restrângerea finanțării pe piețele interbancare sau de capital ca urmare a unei pierderi generale a încrederii sau a unor anticipații foarte pesimiste. |
| Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte | Externalități asociate interconectării
  Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare: (aici) decurg din vânzarea forțată de active la un preț dislocat, având în vedere distribuția expunerilor în cadrul sistemului financiar. |
| Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral | Hazardul moral și instituțiile „prea mari pentru a da faliment”: expunerea la riscuri excesive ca urmare a anticipațiilor privind un plan de salvare (bailout) care decurg din importanța percepută a instituției respective pentru sistem. |
| Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare | Externalități asociate interconectării
  Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare
  Percepția falsă a riscurilor
  Contracte incomplete: structuri de compensare care încurajează adoptarea unui comportament favorabil expunerii la riscuri. |

Obiective intermediare

Deficiențe ale pieței

Diminuarea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie

Externalități asociate crizei creditelor: o înăsprire bruscă a condițiilor necesare pentru a obține un împrumut, conducând la reducerea disponibilității creditelor acordate sectorului nefinanciar.

Expunerea la riscuri endogene: stimulente care, în perioadele de avânt economic, generează o expunere excesivă la riscuri și, în cazul băncilor, o deteriorare a standardelor de creditare. Explicațiile în acest sens includ competențe de semnalare, presiuni pe piață pentru impulsionarea randamentelor sau interacțiuni strategice între instituții.

Subevaluarea riscului: subestimarea colectivă a riscurilor asociată memoriei de scurtă durată și frecvenței reduse a crizelor financiare.

Retrageri masive de la bănci: retragerea finanțării de pe piețele financiare sau a finanțării de tip retail în cazul insolvenței reale sau percepute.

Externalități asociate interconectării: consecințe cu efecte de contagiune ale incertitudinilor asociate unor evenimente la o instituție sau în cadrul unei piețe.

Reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață

Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare: decurg din vânzarea forțată de active ca urmare a necorelărilor excesive între active și pasive. Aceasta poate conduce la o spirală a lichidității prin care scăderea prețurilor activelor induce vânzări suplimentare, dezintermedieri și efecte de contagiune la nivelul instituțiilor financiare cu categorii de active similare.

Retrageri masive de la bănci:

Lipsa de lichiditate pe piață: restrângerea finanțării pe piețele interbancare sau de capital ca urmare a unei pierderi generale a încrederii sau a unor anticipații foarte pesimiste.

Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte

Externalități asociate interconectării

Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare: (aici) decurg din vânzarea forțată de active la un preț dislocat, având în vedere distribuția expunerilor în cadrul sistemului financiar.

Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral

Hazardul moral și instituțiile „prea mari pentru a da faliment”: expunerea la riscuri excesive ca urmare a anticipațiilor privind un plan de salvare (bailout) care decurg din importanța percepută a instituției respective pentru sistem.

Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare

Externalități asociate interconectării

Externalități asociate vânzărilor la prețuri de lichidare

Percepția falsă a riscurilor

Contracte incomplete: structuri de compensare care încurajează adoptarea unui comportament favorabil expunerii la riscuri.

Cel de al doilea obiectiv intermediar se referă la necorelarea excesivă a scadențelor, respectiv la măsura în care activele pe termen lung sunt finanțate cu pasive pe termen scurt. Experiența demonstrează că ciclurile de creditare coincid cu utilizarea sporită a finanțării pe termen scurt. Aceasta amplifică riscurile la adresa stabilității financiare ca urmare a unei lipse mai mari de lichiditate, a vânzărilor la prețuri de lichidare și a contagiunii. Acest obiectiv intermediar vizează, în principal, lichiditatea pe piață a activelor și recurgerea la fonduri pe termen scurt, precum și asimetriile în materie de informații care pot crea o legătură între problemele de finanțare și prețurile activelor. În vederea contracarării necorelărilor între scadențe, politica macroprudențială poate impune băncilor să își finanțeze activele nelichide cu finanțare stabilă și să dețină active lichide de înaltă calitate pentru a asigura refinanțarea fondurilor pe termen scurt. Scopul acestor măsuri este de a proteja băncile împotriva lipsei de lichiditate pe piață și a presiunilor conexe exercitate de vânzările la prețuri de lichidare, precum și împotriva retragerilor masive ale deponenților și ale altor instituții financiare.

Cel de al treilea obiectiv intermediar se referă la limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte, luând în considerare gradul de risc al acestora. Riscul de concentrare din expunerile directe decurge din expunerile semnificative la sectorul nefinanciar (de exemplu, piața imobiliară, datorii suverane), precum și între sectoarele financiare și/sau entitățile financiare. În plus, expunerile indirecte se manifestă în cadrul sistemului ca urmare a interconectării instituțiilor financiare și a consecințelor cu efecte de contagiune ale expunerilor comune. Limitarea expunerilor semnificative poate fi realizată prin stabilirea unor plafoane pentru sectoare financiare specifice și (grupuri de) contrapartide sau prin introducerea unor mecanisme de întrerupere temporară a tranzacționării (circuit breakers), precum contrapartidele centrale, care contribuie la reducerea posibilului efect de domino (de exemplu, contagiune și vânzări la prețuri de lichidare) rezultat în urma unei nerambursări neanticipate sau a expunerilor comune ale instituțiilor financiare.

Cel de al patrulea obiectiv intermediar vizează limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral. Aceasta presupune consolidarea rezistenței la șocuri a instituțiilor de importanță sistemică, compensând totodată efectele negative ale unei garanții implicite din partea statului. Adoptarea unor dispozitive credibile de lichidare și rezoluție ordonată este, de asemenea, esențială pentru a face față hazardului moral. În final, ar putea fi aplicate și alte măsuri, precum solicitarea adresată participanților pe piață de a continua să se implice în asumarea instrumentelor financiare originate (keep skin in the game) sau măsurile referitoare la remunerarea cadrelor de conducere.

Cel de al cincilea obiectiv intermediar este consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare. Aceasta poate fi realizată în două moduri principale: contracararea externalităților în cadrul infrastructurii sistemului financiar (3) și corectarea efectelor de hazard moral care ar putea fi generate de structura instituțională. Aceasta ar putea include sisteme juridice, agenții de rating de credit, sisteme de garantare a depozitelor și practici de piață.

3.   Selectarea instrumentelor macroprudențiale

După stabilirea obiectivelor intermediare ale politicii macroprudențiale, următoarea etapă o constituie selectarea instrumentelor care pot fi utilizate pentru a atinge aceste obiective. Instrumentele ar trebui selectate pe baza eficacității și eficienței în realizarea obiectivelor intermediare și a celor finale.

Eficacitatea se referă la gradul în care pot fi soluționate deficiențele pieței și pot fi îndeplinite obiectivele intermediare și cele finale. Ca o cerință minimă, este necesar cel puțin un instrument eficace pentru fiecare obiectiv intermediar („regula lui Tinbergen”). În practică, utilizarea unor instrumente multiple și complementare poate fi justificată, în special dacă diminuează impactul arbitrajului de reglementare și incertitudinile asociate mecanismului de transmisie.

O considerație importantă în acest sens se referă la modul în care poate fi utilizată coordonarea pentru a evita arbitrajul politicilor: deși unele instrumente sunt eficace atunci când sunt aplicate la nivel de țară (de exemplu, limitele raportului împrumuturi/garanții sau ale raportului împrumuturi/venituri), altele ar necesita să fie aplicate cel puțin la nivelul Uniunii [de exemplu, cerințe privind marjele și factorii de ajustare (haircut), cerința privind compensarea prin contrapartide centrale]. Deși majoritatea instrumentelor ar avea unele efecte pozitive dacă ar fi aplicate la nivel național, acestea ar fi totuși avantajate de o coordonare la nivelul Uniunii. Coordonarea deține un rol nu numai în consolidarea eficacității instrumentelor, ci și în internalizarea efectelor de contagiune pozitive și negative asupra sistemelor financiare ale altor state membre, precum și în protejarea bunei funcționări a pieței unice.

Eficiența se referă la realizarea obiectivelor cu costuri minime. Un aspect esențial îl reprezintă compromisul dintre rezistența la șocuri și creșterea economică, având în vedere că sporirea rezistenței la șocuri nu este lipsită de costuri. Aceasta înseamnă că sunt de preferat instrumentele care susțin creșterea pe termen lung, limitând totodată riscul sistemic, și cele care au un impact mai redus asupra altor instrumente de politică.

Tabelul 2 conține o listă de instrumente macroprudențiale orientative în concordanță cu obiectivele intermediare (4). Pe lângă instrumentele incluse în Tabelul 2, statele membre pot dori să selecteze acele instrumente care contracarează cel mai bine riscurile specifice la adresa stabilității financiare la nivel național. De asemenea, cadrul de obiective și instrumente ar trebui să fie supus unei evaluări periodice și să reflecte progresele înregistrate în ceea ce privește cunoștințele referitoare la politica macroprudențială, precum și apariția unor noi surse de risc sistemic.

Tabelul 2

Obiective intermediare și instrumente macroprudențiale orientative

1.   Reducerea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie

| — | Amortizor de capital anticiclic |
| --- | --- |

—

Amortizor de capital anticiclic

| — | Cerințe de capital la nivel sectorial (inclusiv în cadrul sistemului financiar) |
| --- | --- |

—

Cerințe de capital la nivel sectorial (inclusiv în cadrul sistemului financiar)

| — | Efect de pârghie macroprudențial |
| --- | --- |

—

Efect de pârghie macroprudențial

| — | Cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (loan-to-value requirements – LTV) |
| --- | --- |

—

Cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (loan-to-value requirements – LTV)

| — | Cerințe privind raportul împrumuturi/venituri și raportul datorii (serviciul datoriei)/venituri (loan-to-income/debt (service)-to-income requirements – LTI) |
| --- | --- |

—

Cerințe privind raportul împrumuturi/venituri și raportul datorii (serviciul datoriei)/venituri (loan-to-income/debt (service)-to-income requirements – LTI)

2.   Reducerea și prevenirea necorelării excesive a scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață

| — | Ajustare macroprudențială a indicatorului de lichiditate (de exemplu, rata de acoperire cu lichiditate) |
| --- | --- |

—

Ajustare macroprudențială a indicatorului de lichiditate (de exemplu, rata de acoperire cu lichiditate)

| — | Restricții macroprudențiale privind sursele de finanțare (de exemplu, indicatorul de finanțare netă stabilă) |
| --- | --- |

—

Restricții macroprudențiale privind sursele de finanțare (de exemplu, indicatorul de finanțare netă stabilă)

| — | Limita macroprudențială neponderată aplicată finanțării mai puțin stabile (de exemplu, raportul împrumuturi/depozite) |
| --- | --- |

—

Limita macroprudențială neponderată aplicată finanțării mai puțin stabile (de exemplu, raportul împrumuturi/depozite)

| — | Cerințe privind marjele și factorii de ajustare |
| --- | --- |

—

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare

3.   Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte

| — | Restricții privind expunerile semnificative |
| --- | --- |

—

Restricții privind expunerile semnificative

| — | Cerință privind compensarea prin contrapartide centrale |
| --- | --- |

—

Cerință privind compensarea prin contrapartide centrale

4.   Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral

| — | Cerințe suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică |
| --- | --- |

—

Cerințe suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică

5.   Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurilor financiare

| — | Cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru compensarea prin contrapartide centrale |
| --- | --- |

—

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru compensarea prin contrapartide centrale

| — | Raportare sporită |
| --- | --- |

—

Raportare sporită

| — | Amortizor structural de risc sistemic |
| --- | --- |

—

Amortizor structural de risc sistemic

Utilizarea limitată a instrumentelor macroprudențiale împiedică o analiză cantitativă robustă a eficacității și eficienței lor. Datele obținute din experiența la nivel național sunt, în ansamblu, limitate. Cu toate acestea, analiza transmisiei și aplicării practice a instrumentelor prezentate în apendicele 1 indică un nivel mai avansat al cunoștințelor cu privire la unele instrumente (de exemplu, instrumente bazate pe capital, limite ale expunerilor semnificative, limite LTV/LTI), comparativ cu alte instrumente (de exemplu, cerințe privind marjele și factorii de ajustare, cerințe privind compensarea prin contrapartide centrale). Diferitele canale de transmisie și domeniul de aplicare a instrumentelor susțin posibile complementarități. De exemplu, instrumentele bazate pe capital (care afectează prețurile activelor) și limitele LTV/LTI (care reduc cantitatea de servicii financiare) ar putea fi utilizate în paralel pentru a restrânge creșterea excesivă a creditelor. Restricțiile privind expunerile semnificative și cerințele privind compensarea prin contrapartide centrale ar putea fi, de asemenea, aplicate simultan, întrucât vizează limitarea riscului de contrapartidă între diferite tipuri de operațiuni. Pe lângă instrumentele prezentate în Tabelul 2, autoritățile macroprudențiale ar trebui implicate în elaborarea și implementarea unor planuri de redresare și rezoluție și a unor sisteme de asigurare a depozitelor, având în vedere implicațiile acestora pentru buna funcționare a sistemului financiar. Deși unele dintre instrumentele specifice enumerate în Tabelul 2 au fost concepute ținând seama de sectorul bancar, acestea ar putea fi aplicate altor sectoare: apendicele 2 analizează rolul potențial al politicii macroprudențiale în sectorul asigurărilor.

În final, cu privire la temeiul juridic al instrumentelor, se anticipează că viitorul regulament și viitoarea directivă privind cerințele de capital (Capital Requirements Regulation/Capital Requirements Directive – CRR/CRD IV) pentru bănci și marile firme de investiții vor oferi flexibilitatea necesară pentru a înăspri, în anumite condiții, calibrarea unora dintre instrumentele prezentate în Tabelul 2, în concordanță cu scrisoarea CERS privind principiile pentru politici macroprudențiale în legislația Uniunii referitoare la sectorul bancar (5). Instrumentele care nu sunt prevăzute de legislația Uniunii (6) pot fi implementate la nivel național în cazul în care există un temei juridic corespunzător (7) pentru acestea. Totuși, absența de norme detaliate la nivelul Uniunii nu înseamnă că statele membre vor avea libertatea totală de a impune norme naționale, întrucât unele principii din dreptul Uniunii, precum interzicerea introducerii de restricții privind libera circulație a capitalurilor, ar putea limita libertatea de acțiune la nivel național.

Apendicele 1

Instrumente macroprudențiale analizate de CERS

Prezentul apendice oferă un rezumat al informațiilor privind instrumentele macroprudențiale analizate de CERS, grupate în funcție de obiectivele intermediare. Acesta sintetizează modul în care este definit fiecare instrument, cum funcționează acesta (respectiv ce se cunoaște despre mecanismul de transmisie), tipurile de indicatori care, alături de opiniile experților, ar putea sta la baza unei decizii de activare sau de dezactivare a acestuia și modul în care poate completa alte instrumente. Deși analiza conceptuală se află deja într-un stadiu avansat pentru mai multe instrumente, experiența utilizării majorității acestor instrumente în Uniune este limitată (deși unele instrumente, precum limitele LTV/LTI, au fost aplicate anterior). Efectuarea unor analize suplimentare cu privire la impactul potențial, indicatorii și potențialul de complementaritate al acestora va fi esențială.

1.   Diminuarea și prevenirea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie

Amortizorul de capital anticiclic

Amortizorul de capital anticiclic reprezintă un supliment de capital la amortizorul de conservare. Suplimentul de capital poate fi majorat sau redus în mod anticiclic potrivit variațiilor înregistrate în timp de riscul sistemic, în special cele generate de ciclul de creditare. Scopul amortizorului de capital anticiclic este protejarea sistemului bancar împotriva pierderilor potențiale atunci când creșterea excesivă a creditelor este asociată unei amplificări a riscurilor la nivelul întregului sistem. Instrumentul are un efect direct asupra rezistenței la șocuri: se vor acumula amortizoare de capital în perioadele în care se înregistrează o intensificare a riscurilor în întregul sistem, acestea putând fi utilizate atunci când riscurile respective se diminuează.

Ca un posibil efect indirect, amortizorul de capital anticiclic poate contribui la contracararea fazei de expansiune a ciclului de creditare prin reducerea ofertei de credite sau prin majorarea costului creditelor. Oferta de credite poate scădea în cazul în care băncile măresc ratele de adecvare a capitalului prin reducerea activelor ponderate în funcție de risc. Costul creditelor poate crește ca urmare a unui cost total mai ridicat al capitalului, pe care băncile îl transferă clienților prin intermediul unor rate ale dobânzilor active mai mari. Ambele canale de transmisie pot contribui la scăderea volumului creditelor, ceea ce permite evitarea acumulării de riscuri la nivelul întregului sistem. În mod similar, eliberarea amortizorului poate reduce riscul ca cerințele privind capitalul reglementat să restrângă oferta de credite în perioadele de inflexiune ale ciclului de creditare. Incertitudinile privind efectul indirect sunt mai ridicate decât cele privind efectul direct; sunt necesare cercetări suplimentare în acest domeniu. Posibila inhibare a creșterii creditelor în faza de expansiune a ciclului de creditare ar trebui considerată un potențial efect secundar pozitiv, și nu un obiectiv al regimului amortizoarelor de capital anticiclic.

Raționamentul factorilor de decizie care stabilesc amortizoarele de capital anticiclic poate fi influențat de devierea ponderii creditelor în PIB de la trendul pe termen lung, precum și de alți indicatori relevanți. Discuțiile empirice s-au concentrat, până în prezent, în principal asupra proprietăților deviației ponderii creditelor în PIB. Aceasta reprezintă deviația gradului de intermediere de la trendul pe termen lung, o deviație pozitivă fiind considerată drept o aproximare a creșterii excesive a creditelor. Studiile pe țări realizate de Banca Reglementelor Internaționale evidențiază istoricul favorabil al deviației ponderii creditelor în PIB în ceea ce privește semnalarea crizelor financiare. Totodată, experiențele la nivel național demonstrează că aceasta nu a transmis întotdeauna semnalul corect pentru activarea amortizorului și nici nu a înregistrat în mod constant rezultate bune în semnalarea fazei de eliberare. Un grup de experți CERS a fost constituit pentru a oferi orientări suplimentare pentru stabilirea amortizorului, în special prin realizarea unor noi analize pe țări ale altor indicatori posibili pentru statele membre ale Uniunii.

Amortizorul de capital anticiclic este prevăzut în propunerea de CRD IV și, prin urmare, trebuie implementat în legislația națională. Proiectul de regim al amortizoarelor de capital anticiclic oferă flexibilitate autorităților macroprudențiale în stabilirea amortizorului, sub rezerva principiilor și a orientărilor privind indicatorii (8), și prevede un anumit grad de reciprocitate în acest sens.

Cerințe de capital la nivel sectorial (inclusiv cerințe privind expunerile în cadrul sistemului financiar)

Cerințele agregate de capital, precum amortizorul de capital anticiclic, pot constitui un instrument relativ brutal în contracararea exuberanței manifestate în anumite sectoare. În astfel de cazuri, cerințele de capital la nivel sectorial (9) pot fi un instrument cu o țintă mai precisă în cazul în care riscul sistemic nu este încorporat în mod corespunzător în cerințele microprudențiale. Acestea pot fi aplicate prin (a) redimensionarea cerințelor de capital microprudențiale asociate unui anumit sector sau unei anumite categorii de active cu ajutorul unui multiplicator sau (b) aplicarea unei cerințe suplimentare de capital sau a unui capital adițional pentru expunerile ponderate în funcție de risc ale unei bănci la un anumit sector sau la o anumită categorie de active. Ar putea fi stabilite, de asemenea, plafoane de ponderare a riscului.

Mecanismul de transmisie este similar celui al amortizorului de capital anticiclic, cu două diferențe. În primul rând, majorarea cerințelor de capital pentru un anumit sector determină variații ale prețurilor relative, conducând astfel la reducerea (creșterii) împrumuturilor acordate sectorului vizat, întrucât costurile de finanțare marginale relative pentru acest sector ar tinde să crească. În al doilea rând, băncile ar putea fi mai dispuse să își reducă expunerea decât să majoreze capitalul în cazul în care un sector a fost evidențiat ca fiind expus unor riscuri deosebite.

Ar trebui să se recurgă la acest instrument atunci când se observă o acumulare a riscurilor sistemice în cadrul unui anumit sector sau al unei anumite categorii de active. Un indicator potențial al acestei acumulări l-ar putea reprezenta datele privind creditele pe sectoare, care ar putea fi calculate ca deviații ale ponderii creditelor în PIB la nivel sectorial. Unele date complementare, precum volumul de credite ipotecare sau prețurile în sectorul imobiliar, ar putea fi, de asemenea, importante pentru semnalarea unei acumulări de riscuri.

Propunerea de regulament privind cerințele de capital prevede posibilitatea ajustării cerințelor de capital pentru proprietăți rezidențiale și comerciale, precum și pentru expunerile în cadrul sistemului financiar din motive macroprudențiale sau de risc sistemic, sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii.

Efectul de pârghie macroprudențial

Efectul de pârghie este definit ca ponderea capitalului unei bănci în totalul activelor (neajustate în funcție de risc). În scopuri macroprudențiale, o cerință privind efectul de pârghie ar putea fi aplicată tuturor băncilor ca supliment de capital care poate fi, de asemenea, variabil în timp. În special, dacă se aplică cerințe de capital macroprudențiale ponderate în funcție de risc și variabile în timp, cerința privind efectul de pârghie ar putea, de asemenea, să varieze în timp, în vederea menținerii funcției sale de mecanism de asistență. Ca instrument macroprudențial, cerința privind efectul de pârghie are avantajul de a fi relativ simplă și transparentă.

Mecanismul de transmisie al cerinței privind efectul de pârghie este similar celui al cerințelor de capital ponderate în funcție de risc. În cazul în care cerința privind efectul de pârghie este mai restrictivă decât cerințele ponderate în funcție de risc, băncile ar putea să majoreze capitalul, să nu distribuie profitul sau să reducă activele pentru a satisface cerințele mai ridicate (10). Este probabil ca prețul creditului să crească, iar volumul creditelor acordate să scadă (11).

Efectul de pârghie este considerat uneori drept un indicator al riscului sistemic. Într-adevăr, un studiu al Comitetului de supraveghere bancară de la Basel demonstrează că efectul de pârghie a permis identificarea băncilor care au necesitat sprijin din partea sectorului public pe parcursul crizei financiare recente (12). În plus, alți indicatori care pot fi, de asemenea, relevanți pentru amortizorul de capital anticiclic, ar putea fi utilizați pentru orientarea deciziilor privind efectul de pârghie.

Odată cu adoptarea cerinței privind efectul de pârghie în scopuri macroprudențiale ca instrument detaliat cu caracter obligatoriu, după o perioadă de observație în conformitate cu viitorul Regulament privind cerințele de capital, înăsprirea acestei cerințe poate fi permisă, sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii. Înainte de a fi armonizată în întreaga Uniune, se poate avea în vedere utilizarea acesteia la nivel național.

Cerințe privind raportul împrumuturi/garanții (LTV) și raportul împrumuturi/venituri sau raportul datorii (serviciul datoriei)/venituri (LTI)

Cerința privind raportul împrumuturi/garanții reprezintă o limită a valorii unui împrumut în raport cu garanția (de exemplu, proprietăți rezidențiale); cerința privind raportul împrumuturi/venituri reprezintă o limită a costurilor aferente serviciului datoriei în raport cu venitul disponibil. Punctul de referință diferă de instrumentele discutate anterior: acesta reprezintă contractul dintre client și instituția financiară, și nu instituția în sine.

Scopul macroprudențial al limitelor LTV și LTI este să atenueze ciclul de creditare și să sporească rezistența la șocuri a instituțiilor financiare. Efectul asupra amplitudinii ciclului de creditare provine din impactul inhibitor al unor raporturi împrumuturi/garanții mai stricte asupra „acceleratorului financiar”: în cazul în care un șoc pozitiv privind veniturile conduce la majorarea prețurilor locuințelor, se anticipează o creștere mai puțin pronunțată a împrumuturilor în țările cu valori mai scăzute ale raportului împrumuturi/garanții (13). În plus, limitele LTV mai scăzute pot spori rezistența la șocuri a sistemului bancar printr-un nivel mai scăzut al pierderii în caz de nerambursare, în timp ce limitele LTI mai scăzute pot reduce probabilitatea nerambursării. Limitele LTV și LTI sunt considerate, în general, ca fiind instrumente complementare. Întrucât veniturile sunt mai stabile decât prețurile locuințelor, limitele LTI pot deveni mai restrictive în perioade de creștere a prețurilor locuințelor. Deși, în practică, limitele LTV și LTI au fost utilizate, de regulă, ca limite statice, acestea pot fi folosite, de asemenea, ca limite variabile în timp. Totuși, anticipațiile pot avea un rol destabilizator. Dacă se anticipează o restrângere a plafoanelor gospodăriilor populației, acestea ar putea fi impulsionate să obțină împrumuturi cu valori ridicate ale raporturilor împrumuturi/garanții sau împrumuturi/venituri.

Deși limite LTV sau LTI sunt aplicate în mai multe țări din UE, acestea nu se aplică în mod armonizat în întreaga Uniune. Având în vedere lipsa unor definiții sau orientări armonizate pentru aceste instrumente la nivelul Uniunii, o evaluare mai detaliată din partea CERS ar putea fi utilă, în vederea oferirii unor orientări autorităților macroprudențiale.

Complementaritate

Amortizorul de capital anticiclic, cerințele de capital la nivel sectorial și cerința privind efectul de pârghie se completează în ceea ce privește focalizarea (variind de la focalizarea generală la cea restrânsă), vulnerabilitatea față de riscuri și implementarea (unele abordând manifestările ciclice, iar altele pe cele structurale ale riscului sistemic). Limitele LTV/LTI sunt considerate uneori drept substitute ale cerințelor de capital la nivel sectorial pentru piața imobiliară. Totuși, acestea pot fi considerate și ca fiind complementare instrumentelor bazate pe capital din mai multe motive. În primul rând, în timp ce instrumentele bazate pe capital pot avea un impact în principal asupra ofertei de credite, limitele LTV/LTI afectează mai ales partea cererii, respectiv clienții care contractează împrumuturi de la bănci. În al doilea rând, dacă riscul nu este încorporat în mod corespunzător, de exemplu de cerințele de capital la nivel sectorial pentru piața imobiliară, limitele LTV/LTI pot acționa ca mecanisme de asistență necesare. În cele din urmă, eficacitatea instrumentelor bazate pe capital ar putea fi afectată de necesitatea de coordonare între statele membre; acest lucru nu este valabil pentru limitele LTV/LTI, întrucât punctul de referință al acestora îl constituie contractul dintre client și instituția financiară, și nu instituția în sine. Prin urmare, acestea sunt mai puțin susceptibile de a fi supuse arbitrajului de reglementare care orientează activitatea economică în afara granițelor sau către sistemul bancar paralel (14).

2.   Reducerea și prevenirea necorelărilor excesive ale scadențelor și a lipsei de lichiditate pe piață

Ajustarea macroprudențială în raport cu indicatorul de lichiditate (de exemplu, rata de acoperire cu lichiditate) și restricții macroprudențiale privind sursele de finanțare (de exemplu, indicatorul de finanțare netă stabilă)

Rata de acoperire cu lichiditate (ponderea activelor lichide de calitate superioară în totalul ieșirilor nete de numerar în următoarele 30 de zile) măsoară capacitatea băncilor de a face față unei scurte perioade predefinite de tensiuni privind lichiditatea și asigură că activele lichide ale băncii pot contracara o posibilă ieșire de lichiditate pe termen scurt datorată tensiunilor; definiția acesteia a fost aprobată de Comitetul de la Basel. Indicatorul de finanțare netă stabilă (ponderea volumului disponibil de finanțare stabilă în necesarul de finanțare stabilă) are drept scop stabilirea unei limite inferioare a volumului de finanțare pe termen lung deținut de bănci în schimbul unor active mai puțin lichide, însă Comitetul de la Basel nu a convenit încă asupra unei definiții precise. Măsurile de politică macroprudențială ar putea lua forma unui supliment de capital sau a altor ajustări macroprudențiale ale nivelurilor reglementate aferente ambelor instrumente; de asemenea, ar putea fi posibilă vizarea exclusivă a anumitor grupuri de bănci (de exemplu, bănci de importanță sistemică), și nu a întregului sector bancar.

Obiectivul intermediar principal al acestor instrumente este reducerea necorelării excesive a scadențelor și a riscului de finanțare (15). De asemenea, acestea pot contribui la sporirea rezistenței sistemului la un nivel excesiv al creditelor și al efectului de pârghie (16). Băncile pot îndeplini aceste cerințe de lichiditate majorând scadența finanțării sau investind în active lichide (sau adoptând ambele măsuri). Pentru a evita prociclicitatea, băncile ar trebui să aibă dreptul de a-și utiliza amortizoarele în perioade caracterizate de tensiuni privind lichiditatea.

Indicatorii de înăsprire a cerințelor ar putea include date privind bilanțurile băncilor, indicatori economici și date referitoare la piață (capital, swapuri pe riscul de credit). Indicatori precum variațiile considerabile ale volumelor și ratelor interbancare, utilizarea facilităților BCE, utilizarea și disponibilitatea garanțiilor și semnalele privind retrageri masive de la bănci (de exemplu, retrageri sau plăți urgente) ar putea ajuta la identificarea momentului adecvat de relaxare a limitelor (17). Unii indicatori ar putea să se suprapună cu cei aferenți instrumentelor bazate pe capital și variabile în timp.

Se anticipează că Regulamentul privind cerințele de capital va introduce rata de acoperire cu lichiditate și indicatorul de finanțare netă stabilă ca cerințe detaliate cu caracter obligatoriu numai după perioadele respective de observație. Înainte de armonizarea instrumentelor la nivelul Uniunii, se așteaptă ca statele membre să aibă posibilitatea de a aplica cerințe naționale privind lichiditatea sau costuri prudențiale, ținând seama de o serie de considerente, inclusiv riscul sistemic de lichiditate. De asemenea, în proiectul de act legislativ al Uniunii se prevede posibilitatea ajustării instrumentelor de lichiditate în scopuri macroprudențiale, sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii.

Limita macroprudențială neponderată aplicată finanțării mai puțin stabile (de exemplu, raportul împrumuturi/depozite)

În unele țări, o limită neponderată privind lichiditatea a fost aplicată finanțării mai puțin stabile precum raportul împrumuturi/depozite, în vederea limitării dependenței excesive de surse mai puțin stabile de finanțare. În general, depozitele clienților sunt considerate ca fiind o sursă stabilă de finanțare, ceea ce înseamnă că raportul împrumuturi/depozite (sau variante extinse ale acestuia) poate fi utilizat pentru a limita dependența structurală excesivă de finanțare pe piață mai puțin stabilă. Totuși, instrumentul nu ține seama de structura pe scadențe a finanțării pe piață, iar impactul acestuia variază între băncile cu modele de afaceri diferite. Indicatoarele privind finanțarea din fonduri proprii sau cele privind finanțarea pe piețele financiare reprezintă măsuri conexe.

Cerința privind raportul împrumuturi/depozite poate fi îndeplinită fie prin reducerea împrumuturilor, fie prin creșterea depozitelor. Experiența ultimei crize a arătat că, în faza de contracție a ciclului de creditare, depozitele se accelerează, în unele situații, în raport cu împrumuturile, întrucât rămân stabile sau chiar cresc (datorită realocărilor de la alte tipuri de economii), în timp ce cererea de împrumuturi scade din cauza încetinirii activității economice. Astfel, raportul împrumuturi/depozite ar putea urma ciclul, determinând ca o cerință conexă să devină restrictivă în perioadele de expansiune și nerestrictivă în fazele de contracție. Pot exista stimulente privind arbitrajul de reglementare în cazul în care împrumuturile și depozitele nu sunt definite corespunzător; băncile pot crea noi structuri de finanțare cu titluri de credit pentru a evita includerea în numărător.

După caz, raportul împrumuturi/depozite poate fi utilizat pentru a aborda nivelul excesiv al creditelor și al efectului de pârghie (astfel cum este semnalat de ponderea creditelor în PIB sau de evoluția acesteia) și pentru a consolida poziția de lichiditate structurală a băncilor.

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare

Factorii de ajustare și marjele inițiale determină nivelul de colateralizare al finanțării garantate și al tranzacțiilor cu instrumente derivate. În linii mari, în cadrul tranzacțiilor cu finanțare garantată, nivelul de colateralizare este determinat de factorul de ajustare aplicat titlurilor primite drept garanții. În cadrul tranzacțiilor cu instrumente derivate, nivelul de colateralizare depinde, în principal, de cerința inițială privind marjele (care protejează un participant pe piață împotriva unor posibile modificări ale valorii poziției sale, în cazul nerambursărilor aferente contrapartidelor), precum și de factorul de ajustare aplicat titlurilor depuse în vederea îndeplinirii cerinței respective. Factorii de ajustare și marjele impuse de autoritățile de supraveghere pot limita boom-urile de finanțare și pot reduce contracția finanțării garantate în faza de contracție, respectiv pot reduce prociclicitatea lichidității pe piață, putând astfel să restrângă tezaurizarea lichidității și vânzările la prețuri de lichidare. De asemenea, acestea pot contribui la limitarea creșterii excesive a creditelor și a efectului de pârghie.

Utilizarea unei abordări pe durata unui ciclu (folosind seturi de date istorice de lungă durată, care includ condiții pe piață atât stabile, cât și tensionate) va însemna că marjele și factorii de ajustare depind într-o măsură mai mică de condițiile actuale de pe piață. Aceasta poate fi completată de un supliment de capital discreționar și anticiclic de reglementare a finanțării garantate acolo unde este necesar, asigurând o evaluare mai realistă a riscurilor și o reducere a nivelului de exuberanță. Totuși, înăsprirea cerințelor, în special în punctul maxim al ciclului financiar, poate destabiliza piețele, prin presiunile exercitate asupra finanțării. Ca urmare, prețurile activelor pot înregistra o scădere, ceea ce conduce la creșterea factorilor de ajustare și a marjelor și poate genera o spirală descendentă (18).

Legislația în vigoare nu conferă autorităților macroprudențiale atribuții în acest domeniu. Pentru instrumentele financiare derivate tranzacționate pe piața la ghișeu, acest aspect ar putea fi avut în vedere în prima evaluare a Regulamentului privind infrastructura pieței europene (European Market Infrastructure Regulation – EMIR). De asemenea, marjele și factorii de ajustare, fiind instrumente care vizează tranzacțiile pe piață, ar fi supuse arbitrajului de reglementare și ar beneficia de o aplicare la nivel global.

Complementaritate

Se pot avea în vedere posibile complementarități între cerințele privind rata de acoperire cu lichiditate, indicatorul de finanțare netă stabilă și raportul împrumuturi/venituri, în mare parte ca urmare a diferențelor în ceea ce privește scadențele, sfera de aplicare și vulnerabilitatea la riscuri a acestora. Instrumentele de lichiditate pot completa, de asemenea, instrumentele de solvabilitate, precum amortizorul de capital anticiclic, în ceea ce privește reducerea efectului de pârghie și sporirea rezistenței la șocuri. De asemenea, cerințele privind marjele și factorii de ajustare completează măsurile specifice băncilor (în special indicatorul de finanțare netă stabilă și raportul împrumuturi/depozite), întrucât acestea ar putea afecta lichiditatea agregată pe piață și stabilitatea finanțării.

3.   Limitarea concentrării expunerilor directe și indirecte

Restricții privind expunerile semnificative

Directiva privind cerințele de capital definește expunerea semnificativă ca „expunerea față de un client sau un grup de clienți aflați în legătură dacă valoarea acesteia este echivalentă cu sau depășește 10 % din fondurile proprii”. Instituțiile de credit și firmele de investiții nu își pot asuma față de un client sau un grup de clienți o expunere care să depășească 25 % din fondurile proprii (capital). Directiva privind cerințele de capital prevede, de asemenea, ca gestionarea anumitor tipuri de expuneri (de exemplu, față de sectoarele relevante din punct de vedere sistemic) să fie lăsată la latitudinea statelor membre, având în vedere gradul sporit de risc al acestor expuneri, ceea ce ar crea condiții pentru intervenția macroprudențială. Restricțiile privind expunerile semnificative pot diminua riscul de concentrare, pot reduce riscul de contrapartidă și posibila contagiune (inclusiv la nivelul sistemului bancar paralel) (19). De asemenea, acestea pot limita sensibilitatea instituțiilor financiare la șocurile obișnuite sau sectoriale.

Prin impunerea unor limite privind expunerile pentru anumite contrapartide sau sectoare (de exemplu, sectorul imobiliar sau alte instituții financiare), restricția privind expunerile semnificative promovează în mod direct repartizarea riscului la nivelul întregului sistem (20). De asemenea, aceasta îmbunătățește adâncimea pieței interbancare și diversifică finanțarea pentru instituțiile financiare și nefinanciare. De asemenea, limitele privind expunerile reduc impactul potențial al nerambursării aferente unei singure contrapartide. Ca în cazul majorității instrumentelor macroprudențiale, se poate genera prociclicitate: o majorare a capitalului în perioadele de expansiune poate determina creșterea limitei privind expunerile, în timp ce o reducere a capitalului în fazele de contracție a ciclului poate restricționa limita. În plus, restricția poate să inhibe creșterea sau să împiedice instituțiile să beneficieze de cunoștințe specializate în anumite sectoare.

În temeiul Directivei privind cerințele de capital, instituțiile financiare trebuie să raporteze expunerile care depășesc 10 % din capital. Analiza rețelelor poate utiliza aceste informații pentru a stabili dacă este adecvată impunerea unor restricții macroprudențiale. Dacă este necesar, pragul de raportare poate fi redus, pentru a include instituții relevante din punct de vedere sistemic la nivel mondial, cu o bază de capital semnificativă. Propunerea de regulament privind cerințele de capital prevede posibilitatea înăspririi cerințelor privind expunerile semnificative la nivel național în scopuri macroprudențiale, sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii.

Cerința privind compensarea prin contrapartide centrale

Autoritățile de reglementare pot impune ca anumite tranzacții ale instituțiilor financiare să fie compensate prin intermediul contrapartidelor centrale. Înlocuirea unei rețele de expuneri bilaterale cu o structură în care fiecare participant deține o singură expunere față de contrapartida centrală poate conduce la redistribuirea riscului de contrapartidă și la centralizarea controlului riscului și a gestionării situațiilor de nerambursare. Acest lucru poate contribui la limitarea efectelor de contagiune și la menținerea stabilității pe piața interbancară.

Totuși, această măsură presupune, de asemenea, costuri de tranzacționare și crește posibilitatea arbitrajului de reglementare, de exemplu prin orientarea către tranzacții care nu fac obiectul compensării prin contrapartide centrale. Mai mult, importanța sistemică a contrapartidelor centrale sporește, întrucât acestea concentrează riscul de contrapartidă, care poate conduce la o putere excesivă a pieței, la hazard moral sau la risc sistemic (care provine din nerambursare) (21). De asemenea, capacitatea contrapartidelor centrale de gestionare și de absorbție a riscurilor este, în mare măsură, netestată, în special la un nivel de tranzacționare posibil mult mai ridicat. Prin urmare, va fi necesară reglementarea strictă a contrapartidelor centrale, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unor planuri corespunzătoare de rezoluție și redresare pentru acestea. Produsele care necesită compensare prin contrapartide centrale trebuie, de asemenea, atent selectate.

Printre indicatorii de selecție corespunzători pentru stabilirea contractelor care vor face obiectul cerinței de compensare prin contrapartide centrale se numără standardizarea, lichiditatea, complexitatea și caracteristicile privind riscul, precum și reducerea potențială a riscului sistemic și posibilitatea de armonizare la nivel internațional.

În prezent, se depun eforturi pe plan global privind obligativitatea compensării prin contrapartide centrale a instrumentelor financiare derivate standardizate tranzacționate pe piața la ghișeu; în Uniune, aceasta va fi introdusă în cadrul Regulamentului privind infrastructura pieței europene. Totuși, sunt necesare studii suplimentare privind efectele implementării acesteia, înainte de a putea fi inclusă în setul de instrumente macroprudențiale. De asemenea, pentru a fi eficace, cerința trebuie implementată la nivelul întregii Uniuni și chiar la nivel mondial.

Complementaritate

Cele două măsuri menționate anterior sunt complementare, întrucât pot atenua efectele sistemice ale riscului de contrapartidă în cadrul diferitelor tipuri de tranzacții. În timp ce restricția privind expunerile semnificative diminuează concentrarea riscurilor în cadrul unei contrapartide sau al unui sector, cerința privind compensarea prin contrapartide centrale reduce propagarea nerambursărilor aferente contrapartidelor prin gestionarea riscului într-un punct în care poate fi limitat. Înăsprirea restricțiilor privind expunerile semnificative poate fi, de asemenea, utilizată, împreună cu cerințe de capital la nivel sectorial sau limite LTV și amortizoare structurale, pentru a consolida structura financiară. În cele din urmă, compensarea prin contrapartide centrale ar trebui completată cu cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru contrapartidele centrale, pentru a conferi acestora rezistență la riscul de contrapartidă; cerințele respective ar trebui aliniate cu cerințele pentru tranzacțiile care nu sunt compensate prin contrapartide centrale.

4.   Limitarea impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral

Cerințe suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică

Instituțiile financiare de importanță sistemică ar putea face obiectul unei cerințe suplimentare privind amortizorul de capital. Obiectivul cerinței suplimentare este sporirea capacității instituțiilor financiare de importanță sistemică de a absorbi pierderile. Aceasta reduce atât probabilitatea manifestării unor tensiuni, cât și impactul potențial al acestora. Amortizorul de capital ar putea fi aplicat băncilor de importanță sistemică, însă poate fi extins și la alte instituții de importanță sistemică.

Amortizorul poate corecta, de asemenea, posibilele subvenții de finanțare pentru instituțiile financiare de importanță sistemică, care provin dintr-o garanție implicită din partea statului. Astfel, se menține tratamentul egal pentru băncile mici și mijlocii (nesistemice), iar instituțiile financiare de importanță sistemică sunt mai bine pregătite pentru a face față șocurilor. Aspectul negativ este că această cerință suplimentară poate să direcționeze activitățile către sistemul bancar paralel și poate determina ca statutul instituțiilor financiare de importanță sistemică să devină explicit, activând astfel subvenția de finanțare implicită și denaturând concurența. În general, Grupul de evaluare macroeconomică a concluzionat că avantajele în ceea ce privește stabilitatea financiară ale cerinței suplimentare aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică depășesc costurile economice (exprimate ca reducere temporară a PIB).

Caracterul sistemic al băncilor (și al altor instituții) este stabilit prin compararea indicatorilor din următoarele categorii: dimensiune, interconectare, substituibilitate și complexitate. Pentru bănci, se preconizează introducerea cerințelor în paralel cu amortizorul de conservare a capitalului și cel anticiclic prevăzute de cadrul Basel III. Se așteaptă ca cerințele suplimentare de capital aferente instituțiilor financiare de importanță sistemică să fie introduse la nivelul Uniunii, într-o formă sau alta, în viitoarea CRD IV.

Regimuri de redresare și rezoluție

Autoritățile de reglementare necesită instrumente de prevenire a crizelor financiare și, în cazul în care acestea se produc totuși, de atenuare a efectelor acestora. Prevenirea crizelor și diminuarea efectelor acestora necesită planuri de redresare (elaborate de bănci) și planuri de rezoluție (întocmite de autorități). Competențele autorităților privind intervenția timpurie le permit să acționeze în vederea prevenirii falimentului unei bănci, în cazul în care măsurile de redresare adoptate de banca respectivă se dovedesc a fi insuficiente. Competențele de rezoluție le permit să preia controlul asupra unei bănci falimentare în cazul în care măsurile preventive adoptate de bancă sau de autorități nu au dat rezultate. Acest regim, prevăzut în propunerea de directivă privind redresarea și rezoluția bancară, urmărește reducerea la minimum a impactului sistemic al dificultăților și falimentelor bancare prin asigurarea continuității funcțiilor băncilor, prin limitarea impactului falimentelor și prin reducerea la minimum a pierderilor pentru contribuabili, alocându-le părților interesate (de exemplu, prin intermediul recapitalizării interne sau prin neimplicarea acestora într-o procedură administrativă, în timp ce funcțiile critice sunt transferate către o bancă-punte sau un cumpărător terț). Din punct de vedere macroprudențial, Directiva privind redresarea și rezoluția bancară contribuie la reducerea la minimum a implicațiilor sistemice asociate concentrării expunerilor, la îmbunătățirea înțelegerii conectării și la atenuarea impactului externalităților asociate crizei.

Transmisia funcționează prin intermediul a două canale principale. În primul rând, aceasta limitează hazardul moral în cazul băncilor de importanță sistemică și subvenția implicită de care pot beneficia acestea, asigurând că, în cazul falimentului unei bănci, pierderile sunt suportate de creditori, și nu de terți, precum autoritățile guvernamentale naționale. În al doilea rând, o rezoluție eficace diminuează impactul efectelor de contagiune directe sau indirecte care decurg din falimentul unei bănci. De asemenea, aceasta poate spori încrederea publicului în instituțiile financiare. Este posibil ca eliminarea garanțiilor de stat implicite să determine majorarea costurilor de finanțare ale băncilor și scăderea costurilor de finanțare ale statelor, cu valori aproximativ egale. Cu toate acestea, costurile de finanțare ale băncilor ar fi mult mai ridicate dacă unica alternativă la planul de salvare al administrațiilor publice ar fi un proces de faliment dezordonat și, posibil, prelungit și costisitor. Astfel, regimurile de rezoluție eficace la nivel global ar trebui să contribuie la îmbunătățirea accesului la credite al economiei reale pe termen mediu și lung.

Soluționarea eficace a problemelor băncilor falimentare ar putea fi afectată de lipsa competențelor și instrumentelor de rezoluție, de credibilitatea insuficientă în aplicarea acestora și de finanțare temporară prea modestă pentru a furniza volumul necesar de lichiditate în vederea susținerii măsurilor de rezoluție. Aceste deficiențe ar trebui avute în vedere și evitate în procesul de elaborare a regimurilor de rezoluție.

Complementaritate

Cerința suplimentară aferentă instituțiilor financiare de importanță sistemică și regimurile de rezoluție se completează reciproc în reducerea subvențiilor implicite asociate planului de salvare, a denaturării concurenței și a impactului sistemic al nerambursărilor. Cerința suplimentară poate acționa ca o completare ex ante a regimurilor de rezoluție ex post
   (22). Cerința suplimentară aferentă instituțiilor financiare de importanță sistemică ar trebui considerată ca făcând parte dintr-un pachet de cheltuieli de capital care include amortizorul de conservare a capitalului, amortizorul anticiclic și amortizorul structural.

5.   Consolidarea rezistenței la șocuri a infrastructurii financiare

Sistemele de garantare a depozitelor (Deposit guarantee schemes – DGS)

În situația unui faliment bancar, DGS acționează ca un dispozitiv de securitate pentru titularii de conturi bancare prin rambursarea depozitelor până la un anumit plafon de garantare. Astfel, un DGS consolidează rezistența la șocuri a infrastructurilor financiare, contribuind la evitarea retragerilor masive de la bănci și îmbunătățind încrederea în sistemul financiar. De asemenea, DGS protejează stabilitatea sistemelor de plăți, având în vedere faptul că depozitele constituie o parte integrantă din acestea.

Întrucât depozitele bancare sunt garantate, deponenții sunt încurajați într-o mai mică măsură să își retragă depozitele în eventualitatea unor dificultăți bancare, astfel fiind evitate retragerile masive și implicațiile sistemice ale acestora. Într-un sens mai general, acționând ca un dispozitiv de securitate, DGS îmbunătățesc eficiența sistemului financiar prin sporirea încrederii. Eficacitatea DGS depinde de credibilitatea acestora, care este legată de mecanisme de finanțare adecvate. Finanțarea ex ante a DGS, în funcție de riscul bancar, este anticiclică și, prin urmare, poate afecta direct stabilitatea macroprudențială (23).

Dacă acoperirea este foarte extinsă, nelimitată sau nu este definită într-un mod corespunzător ori dacă finanțarea nu se bazează pe criterii de risc, pot apărea efecte de impulsionare nefavorabile; este posibil ca deponenții să nu monitorizeze băncile îndeaproape, ceea ce conduce la hazard moral. De asemenea, DGS nefinanțate pot necesita plăți din partea băncilor în faza de contracție a ciclului, generând efecte prociclice negative. În cele din urmă, absența unei coordonări la nivel transfrontalier poate conduce la o concurență nedorită între DGS. Prin urmare, este important ca Uniunea să depună în continuare eforturi în vederea armonizării structurii DGS, inclusiv în contextul propunerii de directivă privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare), propusă de Comisie. Autoritățile macroprudențiale ar trebui să urmărească îndeaproape și să poată participa la configurarea și implementarea DGS, în special în ceea ce privește mecanismele de acoperire și de finanțare.

Cerințe privind marjele și factorii de ajustare pentru compensarea prin contrapartide centrale

La fel ca în cazul tranzacțiilor compensate bilateral, cerințele privind marjele și factorii de ajustare pentru tranzacțiile compensate prin contrapartide centrale pot avea implicații sistemice. În stabilirea factorilor de ajustare și a marjelor inițiale, contrapartidele centrale ar trebui să țină seama de lichiditatea de pe piață, de efectele prociclice și de riscurile sistemice. În special, perioada retrospectivă (orizontul temporal pentru calcularea volatilității istorice) ar trebui stabilită astfel încât să se evite prociclicitatea excesivă. Prin aceasta sunt limitate variațiile perturbatoare ale cerințelor privind marjele și se stabilesc proceduri transparente și previzibile în vederea ajustării cerințelor. De asemenea, în calcularea marjelor și a factorilor de ajustare, contrapartidele centrale ar trebui să limiteze dependența de ratingurile de credit comerciale. Aceste două cerințe sunt incluse în proiectele de standarde tehnice pe care se bazează Regulamentul privind infrastructura pieței europene.

În aplicarea acestor cerințe, contrapartidele centrale trebuie să rămână flexibile și responsabile, prin găsirea unui echilibru între necesitatea de autoprotecție și dorința de a asigura stabilitatea sistemică. Deoarece, în viitor, este probabilă o creștere a rolului și a relevanței sistemice a contrapartidelor centrale în cadrul sistemului financiar, reglementarea corespunzătoare a contrapartidelor centrale va deveni mai importantă, acest fapt fiind recunoscut, în scopuri microprudențiale, în cadrul Regulamentului privind infrastructura pieței europene. Deși Regulamentul privind infrastructura pieței europene nu atribuie încă un rol autorităților macroprudențiale în stabilirea cerințelor privind marjele pentru contrapartidele centrale, acest aspect poate fi reanalizat cu ocazia primelor revizuiri planificate.

Raportare sporită

Având în vedere riscul sistemic structural sau ciclic, autoritățile macroprudențiale ar putea introduce, pe lângă raportarea în scopuri microprudențiale, cerințe suplimentare de raportare. Transparența permite forțelor pieței să acționeze asupra comportamentului fiecărei instituții ca un mecanism de disciplinare și oferă posibilitatea unei evaluări mai precise a riscului în cadrul sistemului financiar. De asemenea, raportarea are potențialul de a limita amplificarea tensiunilor la nivelul sistemului financiar prin reducerea incertitudinilor cu privire la dimensiunea și localizarea anumitor expuneri și interdependențe din cadrul sistemului.

Prin publicarea de informații mai clare, se poate promova conștientizarea riscurilor și îmbunătăți disciplina la nivelul pieței. Aceasta sporește încrederea pe piață și protejează stabilitatea financiară, contribuind astfel la evitarea prăbușirii pieței, precum cea a pieței interbancare în urma falimentului Lehman Brothers. Pe de altă parte, este posibil ca cerințele de raportare macroprudențială și microprudențială să nu fie, întotdeauna, aliniate. O îmbunătățire la nivel agregat a raportării ar putea, de exemplu, evidenția băncile aflate în dificultate, conducând la falimente individuale, fără efecte sistemice. În general, datele empirice disponibile vin în sprijinul raportării consolidate (24). În ceea ce privește implementarea juridică, propunerea de regulament privind cerințele de capital prevede posibilitatea îmbunătățirii cerințelor de raportare la nivel național în scopuri macroprudențiale, sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii.

Amortizorul de risc sistemic structural

Se estimează că viitoarea CRD IV va introduce un amortizor de risc sistemic în vederea prevenirii și a atenuării riscului structural (denumit în continuare „amortizor structural”), sub rezerva unei proceduri la nivelul Uniunii. Amortizorul structural poate fi utilizat în vederea consolidării rezistenței sistemului bancar sau a subansamblurilor acestuia la șocurile generate de riscul sistemic structural. Acest risc se poate manifesta pe fondul modificărilor aduse legislației sau standardelor de contabilitate, al efectelor ciclice de contagiune generate de economia reală, al unui sistem financiar de dimensiuni mari în raport cu PIB sau pe fondul inovării financiare care sporește complexitatea.

Amortizorul structural sporește rezistența prin mărirea capacității de absorbție a pierderilor. Acesta reorientează într-o mai mare măsură riscul în sensul scăderii către deținătorii de acțiuni și mărește solvabilitatea, reducând astfel probabilitatea materializării riscului structural. Printre efectele negative posibile generate de amortizorul structural se numără pierderea condițiilor de concurență echitabile la nivel transfrontalier, scăderea capitalului voluntar al băncilor și scurgeri către sistemul bancar paralel. Cu toate acestea, amortizoarele structurale de dimensiuni mai mari limitează, de asemenea, efectul de pârghie și expunerea la riscuri.

Este dificilă identificarea unor indicatori pentru aplicarea amortizorului structural; vulnerabilitățile structurale menționate anterior pot servi drept ghid. După acumularea de experiență în aplicarea amortizorului structural, ar trebui efectuată o analiză a capacității acestuia de a contracara riscurile structurale.

Complementaritate

Întrucât vizează sporirea rezistenței generale la șocuri a infrastructurii financiare, măsurile menționate anterior interacționează cu multe alte instrumente. De exemplu, DGS ar putea veni în completarea instrumentelor de lichiditate prin asigurarea unei baze stabile de finanțare a depozitelor. De asemenea, acestea ar putea completa amortizorul structural (și alte instrumente bazate pe capital), deoarece reduc impactul falimentelor. Cerințele privind marjele și factorii de ajustare pentru contrapartidele centrale, precum și pentru tranzacțiile care nu sunt compensate prin contrapartide centrale ar trebui aliniate în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile. În plus, cerințele privind marjele și factorii de ajustare (atât pentru contrapartidele centrale, cât și pentru alte tranzacții) ar putea completa efectul de pârghie prin reducerea nivelurilor excesive de îndatorare. Întrucât reduce asimetriile în materie de informații, raportarea are potențialul de a spori încrederea și lichiditatea pe piață.

Efectul generat de amortizorul structural ar putea interacționa cu efectele altor instrumente bazate pe capital, precum amortizoarele anticiclice. Prin urmare, este necesară coordonarea în luarea deciziilor privind nivelul agregat corespunzător al cerințelor de capital.

Apendicele 2

Obiective intermediare ale politicii macroprudențiale în sectorul asigurărilor

Considerațiile macroprudențiale în sectorul asigurărilor se află încă într-un stadiu incipient, din mai multe motive:

| — | majoritatea societăților de asigurări au ieșit din criză relativ neafectate; |
| --- | --- |

—

majoritatea societăților de asigurări au ieșit din criză relativ neafectate;

| — | riscul sistemic scăzut al activităților tradiționale de asigurare, care sunt caracterizate printr-o strategie de investiții predominant bazată pe pasive, un grad ridicat de substituibilitate și o probabilitate redusă de retrageri masive; |
| --- | --- |

—

riscul sistemic scăzut al activităților tradiționale de asigurare, care sunt caracterizate printr-o strategie de investiții predominant bazată pe pasive, un grad ridicat de substituibilitate și o probabilitate redusă de retrageri masive;

| — | absența unui standard internațional în materie de supraveghere a asigurărilor, cu toate că introducerea cadrului Solvabilitate II va stabili un standard comun la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

—

absența unui standard internațional în materie de supraveghere a asigurărilor, cu toate că introducerea cadrului Solvabilitate II va stabili un standard comun la nivelul Uniunii.

Cu toate acestea, unele societăți de asigurări și-au extins operațiunile către activități pentru care probabilitatea de a contribui la riscul sistemic sau de a-l amplifica este mai ridicată. În special, activitățile de asigurare netradiționale și alte activități decât cele de asigurare ar putea determina expuneri comune corelate în cadrul ciclului financiar și economic. Acest lucru este valabil, de exemplu, în cazul swapurilor pe riscul de credit (credit default swaps – CDS) fără scop de asigurare față de riscuri (25).

Activitățile de asigurare netradiționale ar putea avea implicații mai ample pentru sistemul financiar și pentru economie, la fel ca în cazul garanțiilor financiare utilizate în vederea îmbunătățirii ratingului produselor structurate complexe înainte de declanșarea crizei. Alte activități decât cele de asigurare (de exemplu, împrumuturile de titluri) și structurile de grup (de exemplu, „bancassurance”) ar putea spori, de asemenea, interconectarea în cadrul sistemului financiar. Aceste tipuri de activități sunt, de asemenea, percepute de Asociația internațională a autorităților de supraveghere a asigurărilor (International Association of Insurance Supervisors – IAIS), care le utilizează în vederea identificării asigurătorilor de importanță sistemică globală, ca având o relevanță sistemică mai ridicată.

Impunerea de măsuri privind activitățile de asigurare netradiționale și alte activități decât cele de asigurare, astfel cum sunt definite de IAIS, reprezintă o provocare. Aceasta se datorează faptului că nu există o delimitare clară și, de multe ori, activități similare sunt clasificate diferit de autoritățile de supraveghere (de exemplu, gestionarea activelor aparținând terților). Prin urmare, este necesară o analiză de tipul „prevalența substanței asupra formei”, în vederea determinării riscului unui produs sau serviciu specific.

Pe lângă considerațiile structurale menționate mai sus, riscul sistemic în sectorul asigurărilor are o dimensiune ciclică, din moment ce asigurătorii reprezintă investitori importanți și ar putea accepta active mai mult sau mai puțin riscante. La nivelul Uniunii, cadrul Solvabilitate II introduce evaluarea la prețul pieței a bilanțurilor asigurătorilor. Aceasta implică evaluarea părții de active la prețul pieței, în timp ce pasivele sunt evaluate prin actualizarea fluxurilor de numerar utilizând rate ale dobânzilor cu risc zero. Acest tip de evaluare conduce la bilanțuri și niveluri de capital volatile pentru asigurătorii care comercializează produse pe termen lung, putând exacerba dinamica prociclică atât în cadrul sectorului, cât și la nivelul sistemului financiar. Exuberanța prețurilor activelor care prezintă riscuri poate conduce la o majorare a capitalului evaluat la prețul pieței în faza de expansiune a ciclului de creditare, în raport cu cerințele privind capitalul reglementat, și la o reducere a acestuia în faza de contracție. Acest fapt ar putea genera capacitatea necesară pentru o expunere excesivă la riscuri în faza de expansiune a ciclului de creditare și ar putea exercita presiuni în vederea cedării activelor riscante în faza de contracție. Prin urmare, cadrul Solvabilitate II prevede, în prezent, mecanisme anticiclice, inclusiv mecanismul de atenuare a riscurilor de capital, posibilitatea extinderii perioadei de redresare și extrapolarea curbei ratelor dobânzilor cu risc zero către o rată forward finală fixă. De asemenea, se poartă discuții cu privire la adăugarea „primei anticiclice” („countercyclical premium”) și a „primei de echilibrare” („matching adjustments”), ambele vizând corecția nivelurilor de capital care iau în calcul surplusul de volatilitate. În lipsa unei conceperi atente, unele dintre mecanismele propuse ar putea avea consecințe neprevăzute atât pentru asigurători, cât și pentru întregul sistem. Este important ca astfel de mecanisme să fie transparente și să inducă, în fazele de expansiune a ciclului de creditare, acumularea de amortizoare care să poată fi folosite în fazele de contracție.

Pe ansamblu, se poate susține că dimensiunea structurală a riscului sistemic vizează, în principal, activități de asigurare netradiționale și alte activități decât cele de asigurare. Acestea sunt activitățile cu cea mai mare probabilitate de a distribui riscul la nivelul sistemului financiar și care, în consecință, pot fi definite din perspectiva obiectivelor intermediare și a instrumentelor prezentate în documentul de față. În măsura în care activitățile constituie criterii relevante pentru identificarea asigurătorilor de importanță sistemică, acestea s-ar încadra în obiectivul intermediar de limitare a impactului sistemic al stimulentelor nealiniate în vederea reducerii hazardului moral. Cu toate acestea, ar trebui observat că acest scenariu a fost mai puțin frecvent în cazul asigurătorilor decât în cazul băncilor. Dimensiunea structurală are, de asemenea, legătură cu interconectarea entităților din sectorul asigurărilor și a altor entități din sectorul financiar și cu riscul potențial de contagiune care decurge din această interconectare. Aceasta se încadrează în obiectivul intermediar de limitare a concentrării expunerilor directe și indirecte. În cele din urmă, dimensiunea ciclică este strâns legată de expunerea la riscuri endogene și de vânzările la prețuri de lichidare.

---

(1)  CERS/2011/03, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.ro.pdf

(2)  Literatura de specialitate este mult prea vastă pentru a putea fi sintetizată aici. A se vedea, de exemplu, Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. și Shin, H. (2009), „The Fundamental Principles of Financial Regulation”, Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Geneva și CEPR, Londra; Gorton, G. și He, P. (2008), „Bank Credit Cycles”, Review of Economic Studies 75(4), pp. 1181-1214, Blackwell Publishing; Bank of England (2009), „The Role of Macro-prudential Policy”, document de discuție; Bank of England (2011), „Instruments of macroprudential policy”, document de discuție; Hellwig, M. (1995), „Systemic aspects of risk management in banking and finance”, Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, pp. 723-737; Acharya, V.V. (2009), „A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation”, Journal of Financial Stability, 5(3), pp. 224-255; Hanson, S., Kashyap, A. și Stein, J. (2011), „A Macro-prudential Approach to Financial Regulation”, Journal of Economic Perspectives 25, pp. 3-28; Longworth, D. (2011), „A Survey of Macro-prudential Policy Issues”, Mimeo, Carleton University.

(3)  Rolul de supraveghere al băncilor centrale este, de obicei, considerat un element integrant al funcției lor de asigurare a stabilității financiare. Indiferent de acordurile la nivel instituțional, autoritatea macroprudențială ar trebui să coopereze strâns cu autoritatea responsabilă cu supravegherea infrastructurilor în vederea îndeplinirii acestui obiectiv intermediar.

(4)  Instrumentele sunt selectate dintr-o „lungă listă” conținând toate instrumentele potențiale, pornind de la o analiză a „diferențelor” de sus în jos și de la sondajele în rândul membrilor Grupului de lucru al CERS pentru instrumente, pe baza criteriilor de selecție menționate mai sus.

(5)  CERS, Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector, 2 aprilie 2012, http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  Unele instrumente neincluse în Tabelul 2 sunt avute în vedere în legislația UE (de exemplu, interdicția privind vânzarea în lipsă).

(7)  O inventariere realizată de CERS a instrumentelor care nu sunt prevăzute de legislația UE indică faptul că: limite LTV sunt disponibile în cadrul prudențial național din 16 state membre, dar numai 7 dintre acestea le pot utiliza în scopuri macroprudențiale; limite LTI sunt disponibile în cadrul prudențial național din 12 state membre, dar numai 2 dintre acestea le pot utiliza în scopuri macroprudențiale; un indicator de lichiditate neponderat este disponibil în cadrul prudențial național din 3 state membre și poate fi utilizat, de asemenea, în scopuri macroprudențiale; regimuri/planuri de redresare și rezoluție sunt disponibile în cadrul prudențial național din 11 state membre, dintre care 8 le pot utiliza în scopuri macroprudențiale. În 6 state membre au fost adoptate unele măsuri în vederea implementării unui astfel de regim. În 4 dintre aceste țări se anticipează că vor fi disponibile planuri de redresare și rezoluție în scopuri macroprudențiale.

(8)  Principiul „libertății de acțiune limitate” implică orientări din partea CERS, care stabilesc un nivel de referință față de o variabilă macroeconomică, comunicare și transparență.

(9)  Cerințele de capital la nivel sectorial se referă atât la ponderările în funcție de risc, cât și la calibrarea modelelor bazate pe ratinguri interne pentru sectoare sau categorii de active specifice.

(10)  A se vedea discuția privind mecanismul de transmisie al instrumentelor de capital ponderate în funcție de risc.

(11)  În cazul relaxării cerințelor, ar trebui să se înregistreze evoluții opuse. Cu toate acestea, presiunile din partea pieței ar putea presupune că băncile nu își pot diminua efectul de pârghie (sau capitalul ponderat în funcție de risc) cu suma totală, ceea ce ar putea reduce eficacitatea instrumentelor în faza de contracție a ciclului de creditare.

(12)  A se vedea Comitetul de supraveghere bancară de la Basel (2010), „Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach”. De asemenea, în alte studii s-a constatat că efectul de pârghie este un indicator puternic al riscului sistemic – de exemplu Barrell, Davis și Liadze (2010), „Calibrating Macro-prudential Policy”; Kato, Kobayashi și Sita (2010), „Calibrating the level of capital: the way we see it”; Adrian și Shin (2010), „Liquidity and Leverage”; și Papanikolaou și Wolff (2010), „Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis”.

(13)  Almeida, H., Campello, M. și Liu, C. (2006), „The financial accelerator: evidence from international housing markets”, Review of Finance 10, pp. 1-32.

(14)  Totuși, limitele LTV pot face obiectul unor forme specifice de eludare, prin recurgerea la împrumuturi negarantate. Atât timp cât evaluarea valorii garanției este la latitudinea băncilor (de exemplu, atunci când o parte a împrumutului este utilizată pentru îmbunătățirea calității locuinței), acestea ar putea fi impulsionate să ofere evaluări mai optimiste pentru a atenua impactul unei limitări a LTV.

(15)  Indiciile privind eficacitatea instrumentelor macroprudențiale bazate pe lichiditate sunt insuficiente. Câteva lucrări arată că o aplicare anticiclică a ratei de acoperire cu lichiditate sau a indicatorului de finanțare netă stabilă este benefică pentru a face față tensiunilor privind lichiditatea. A se vedea, de exemplu, Giordana și Schumacher, „The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study”, document de lucru nr. 61, iunie 2011; Bloor, Craigie și Munro, „The macroeconomic effects of a stable funding requirement”, Reserve Bank of New Zealand, seria documentelor de discuție DP 2012/05, august 2012; sau Van den End și Kruidhof, „Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument”, document de lucru nr. 342 al DNB, aprilie 2012.

(16)  A se vedea Grupul de lucru al CSFM privind selectarea și aplicarea instrumentelor macroprudențiale (Selection and Application of Macro-prudential instruments – SAM), „Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments”, raportul intermediar al Workstream 4, martie 2012.

(17)  Heijmans și Heuver, „Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2”, document de lucru nr. 316 al DNB, august 2011.

(18)  A se vedea, de exemplu, Brunnermeier, M. și Pedersen, L. (2009), „Market Liquidity and Funding Liquidity”, Review of Financial Studies, Society for Financial Studies, vol. 22(6), pp. 2201-2238, și Gorton, G. și Metrick, A. (2012), „Securitized banking and the run on repo”, Journal of Financial Economics, Elsevier, vol. 104(3), pp. 425-451.

(19)  Datele empirice specifice sunt insuficiente, însă experiența anterioară arată că, în anumite sectoare (de multe ori, în sectorul imobiliar), concentrarea se află în epicentrul instabilității financiare.

(20)  Expunerile față de datoria suverană sunt, în prezent, scutite de restricțiile privind expunerile semnificative.

(21)  Pentru mai multe detalii privind aceste efecte adverse, a se vedea, de exemplu, Pirrong, C, (2011), „The economics of central clearing: theory and practice”, International Swaps and Derivatives Association, document de discuție nr. 1 și Singh, M., (2011), „Making OTC Derivatives Safe – A Fresh Look”, FMI, document de lucru 11/66.

(22)  A se vedea, de exemplu, Claessens, Herring și Schoenmaker, 2010, „A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions”, Geneva Reports on the World Economy (Londra, Regatul Unit: CEPR), și Claessens și alții, „Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis”, IMF Staff Discussion Note 11/05, 9 martie 2011.

(23)  A se vedea, de exemplu, Acharya, Santos și Yorulmazer: „Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums”, FRBNY Economic Policy Review, august 2010.

(24)  Hirtle, B., 2007, „Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies”, Staff Report, nr. 293, Banca Rezervelor Federale din New York; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, „Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds”, The Review of Financial Studies 20(2), pp. 235-273; Botosan, C. A., 1997, „Disclosure Level and the Cost of Equity Capital”, The Accounting Review, vol. 72, nr. 3, pp. 323-349.

(25)  Asociația internațională a autorităților de supraveghere a asigurărilor (IAIS), 2011, „Insurance and Financial Stability”.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/20

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/02

La data de 3 iunie 2013, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6915. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6915. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/20

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/03

La data de 6 iunie 2013, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6909. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6909. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/21

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/04

La data de 13 mai 2013, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6889. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6889. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/22

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 iunie 2013

2013/C 170/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3303 |
| JPY | yen japonez | 126,37 |
| DKK | coroana daneză | 7,4582 |
| GBP | lira sterlină | 0,85150 |
| SEK | coroana suedeză | 8,6096 |
| CHF | franc elvețian | 1,2322 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,6405 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,718 |
| HUF | forint maghiar | 291,41 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7017 |
| PLN | zlot polonez | 4,2347 |
| RON | leu românesc nou | 4,4588 |
| TRY | lira turcească | 2,4674 |
| AUD | dolar australian | 1,3841 |
| CAD | dolar canadian | 1,3524 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3258 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6469 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6638 |
| KRW | won sud-coreean | 1 498,62 |
| ZAR | rand sud-african | 13,2051 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1558 |
| HRK | kuna croată | 7,4718 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 139,52 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1445 |
| PHP | peso Filipine | 56,895 |
| RUB | rubla rusească | 42,2453 |
| THB | baht thailandez | 40,681 |
| BRL | real brazilian | 2,8302 |
| MXN | peso mexican | 16,8411 |
| INR | rupie indiană | 76,5390 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3303

JPY

yen japonez

126,37

DKK

coroana daneză

7,4582

GBP

lira sterlină

0,85150

SEK

coroana suedeză

8,6096

CHF

franc elvețian

1,2322

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,6405

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,718

HUF

forint maghiar

291,41

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7017

PLN

zlot polonez

4,2347

RON

leu românesc nou

4,4588

TRY

lira turcească

2,4674

AUD

dolar australian

1,3841

CAD

dolar canadian

1,3524

HKD

dolar Hong Kong

10,3258

NZD

dolar neozeelandez

1,6469

SGD

dolar Singapore

1,6638

KRW

won sud-coreean

1 498,62

ZAR

rand sud-african

13,2051

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1558

HRK

kuna croată

7,4718

IDR

rupia indoneziană

13 139,52

MYR

ringgit Malaiezia

4,1445

PHP

peso Filipine

56,895

RUB

rubla rusească

42,2453

THB

baht thailandez

40,681

BRL

real brazilian

2,8302

MXN

peso mexican

16,8411

INR

rupie indiană

76,5390

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/23

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 14 iunie 2013

privind finanțarea pentru anul 2013 a activităților în domeniul veterinar legate de politica de informare a Uniunii Europene și sprijinirea organizațiilor internaționale și de mai multe măsuri necesare pentru a asigura aplicarea legislației privind produsele alimentare și hrana pentru animale și a legislației fitosanitare

2013/C 170/06

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 (1) privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), în special articolul 84,

având în vedere Decizia 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar (2), în special articolele 16, 19, 20, 21, 23 și 27,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (3), în special articolul 76 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (4), în special articolul 66 alineatul (1) litera (c),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 84 din Regulamentul financiar și cu articolul 94 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (5) (numite în continuare „normele de aplicare”), angajarea cheltuielilor din bugetul Uniunii este precedată de o decizie de finanțare care menționează elementele esențiale ale acțiunii care implică respectivele cheltuieli și care este adoptată de instituție sau de autoritățile cărora instituția le-a delegat competențele corespunzătoare. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 84 din Regulamentul financiar și cu articolul 94 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (5) (numite în continuare „normele de aplicare”), angajarea cheltuielilor din bugetul Uniunii este precedată de o decizie de finanțare care menționează elementele esențiale ale acțiunii care implică respectivele cheltuieli și care este adoptată de instituție sau de autoritățile cărora instituția le-a delegat competențele corespunzătoare.

| (2) | Normele de aplicare identifică gradul de detaliere considerat suficient pentru a descrie cadrul unei decizii de finanțare. |
| --- | --- |

(2)

Normele de aplicare identifică gradul de detaliere considerat suficient pentru a descrie cadrul unei decizii de finanțare.

| (3) | În conformitate cu articolul 128 din Regulamentul financiar, trebuie adoptat un program de lucru anual pentru granturi. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 128 din Regulamentul financiar, trebuie adoptat un program de lucru anual pentru granturi.

| (4) | Este necesar să se stabilească un program de lucru pentru activitățile Uniunii Europene în domeniul veterinar legate de politica de informare, sprijinirea organizațiilor internaționale și informatizarea procedurilor în domeniul veterinar. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească un program de lucru pentru activitățile Uniunii Europene în domeniul veterinar legate de politica de informare, sprijinirea organizațiilor internaționale și informatizarea procedurilor în domeniul veterinar.

| (5) | Întrucât programul de lucru din anexe este un cadru suficient de detaliat în sensul articolului 94 din normele de aplicare, prezenta decizie constituie o decizie de finanțare pentru cheltuielile prevăzute în programul de lucru pentru granturi și achiziții publice. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât programul de lucru din anexe este un cadru suficient de detaliat în sensul articolului 94 din normele de aplicare, prezenta decizie constituie o decizie de finanțare pentru cheltuielile prevăzute în programul de lucru pentru granturi și achiziții publice.

| (6) | În conformitate cu articolul 22 din Decizia 2009/470/CE, Uniunea poate să întreprindă sau să sprijine statele membre sau organizațiile internaționale să întreprindă acțiuni tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației veterinare a Uniunii, precum și pentru dezvoltarea învățământului sau a formării profesionale în domeniul veterinar. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 22 din Decizia 2009/470/CE, Uniunea poate să întreprindă sau să sprijine statele membre sau organizațiile internaționale să întreprindă acțiuni tehnice și științifice necesare pentru dezvoltarea legislației veterinare a Uniunii, precum și pentru dezvoltarea învățământului sau a formării profesionale în domeniul veterinar.

| (7) | În conformitate cu articolul 53d din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6), s-au obținut elemente de probă de către ordonatorul de credite conform cărora organizațiile internaționale (OIE și FAO), cărora urmează să li se încredințeze punerea în aplicare a bugetului Uniunii prin gestiune în comun, aplică, în materie de contabilitate, audit, control intern și proceduri de achiziții publice, standarde care oferă garanții echivalente standardelor recunoscute la nivel internațional. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 53d din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6), s-au obținut elemente de probă de către ordonatorul de credite conform cărora organizațiile internaționale (OIE și FAO), cărora urmează să li se încredințeze punerea în aplicare a bugetului Uniunii prin gestiune în comun, aplică, în materie de contabilitate, audit, control intern și proceduri de achiziții publice, standarde care oferă garanții echivalente standardelor recunoscute la nivel internațional.

| (8) | A fost finalizat un proiect comun UE-OIE privind studiul referitor la elaborarea unei liste a bolilor prioritare ale animalelor, inclusiv a celor transmisibile la om, și la gruparea lor pe categorii. În cadrul acestui proiect a fost dezvoltat un instrument pentru gruparea pe categorii și ierarhizarea bolilor. În prezent, este necesară o contribuție financiară pentru colectarea informațiilor și ajustarea instrumentului care urmează să fie utilizat, de asemenea, pentru bolile animalelor acvatice, acest lucru fiind necesar pentru elaborarea unei liste a bolilor în cadrul noii legislații a UE în domeniul sănătății animale. |
| --- | --- |

(8)

A fost finalizat un proiect comun UE-OIE privind studiul referitor la elaborarea unei liste a bolilor prioritare ale animalelor, inclusiv a celor transmisibile la om, și la gruparea lor pe categorii. În cadrul acestui proiect a fost dezvoltat un instrument pentru gruparea pe categorii și ierarhizarea bolilor. În prezent, este necesară o contribuție financiară pentru colectarea informațiilor și ajustarea instrumentului care urmează să fie utilizat, de asemenea, pentru bolile animalelor acvatice, acest lucru fiind necesar pentru elaborarea unei liste a bolilor în cadrul noii legislații a UE în domeniul sănătății animale.

| (9) | La 29 noiembrie 2003, Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite au semnat un acord-cadru financiar și administrativ care a stabilit cadrul indispensabil pentru acordul între Comisia Comunităților Europene și Organizația Națiunilor Unite pentru alimentație și agricultură, semnat la 17 iulie 2003. |
| --- | --- |

(9)

La 29 noiembrie 2003, Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite au semnat un acord-cadru financiar și administrativ care a stabilit cadrul indispensabil pentru acordul între Comisia Comunităților Europene și Organizația Națiunilor Unite pentru alimentație și agricultură, semnat la 17 iulie 2003.

| (10) | În conformitate cu Decizia 2009/492/CE a Comisiei din 22 iunie 2009 cu privire la contribuția financiară a Comunității la fondul fiduciar 911100MTF/INT/003/EEC (7) pentru a sprijini campania împotriva febrei aftoase în afara Comunității, Comisia Europeană a încheiat, la data de 1 septembrie 2009, Acordul de implementare MTF/INT/003/EEC privind „activitățile finanțate de către CE în perioada 2009-2013 efectuate de Comisia Europeană pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD) a Organizației pentru alimentație și agricultură (FAO)”. Durata acordului a fost de 48 de luni. Întrucât focare de febră aftoasă și, în anumite cazuri, epidemii grave, continuă să apară în țări terțe vecine cu statele membre, putând amenința starea de sănătate a animalelor sensibile din statele membre, este necesară reînnoirea acordului de punere în aplicare și, respectiv, stabilirea contribuției Uniunii la fondul fiduciar 911100MTF/INT/003/EEC. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu Decizia 2009/492/CE a Comisiei din 22 iunie 2009 cu privire la contribuția financiară a Comunității la fondul fiduciar 911100MTF/INT/003/EEC (7) pentru a sprijini campania împotriva febrei aftoase în afara Comunității, Comisia Europeană a încheiat, la data de 1 septembrie 2009, Acordul de implementare MTF/INT/003/EEC privind „activitățile finanțate de către CE în perioada 2009-2013 efectuate de Comisia Europeană pentru combaterea febrei aftoase (EuFMD) a Organizației pentru alimentație și agricultură (FAO)”. Durata acordului a fost de 48 de luni. Întrucât focare de febră aftoasă și, în anumite cazuri, epidemii grave, continuă să apară în țări terțe vecine cu statele membre, putând amenința starea de sănătate a animalelor sensibile din statele membre, este necesară reînnoirea acordului de punere în aplicare și, respectiv, stabilirea contribuției Uniunii la fondul fiduciar 911100MTF/INT/003/EEC.

| (11) | Este oportun ca contribuția Uniunii să fie fixată la un nivel maxim de 4 000 000 EUR pentru o perioadă de 24 de luni. Bugetul fondului fiduciar pentru 2013 ar trebui constituit din soldul final al resurselor acestuia la 31 august 2013 și dintr-o contribuție a Uniunii care să permită atingerea unei sume în dolari americani echivalentă cu 2 000 000 EUR. Ulterior, cheltuielile vor fi finanțate prin transferuri anuale sau printr-un calendar de plăți specificate într-un nou acord de punere în aplicare, care este încheiat pe baza acordului-cadru financiar și administrativ pentru finanțarea de către Uniune a programelor Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(11)

Este oportun ca contribuția Uniunii să fie fixată la un nivel maxim de 4 000 000 EUR pentru o perioadă de 24 de luni. Bugetul fondului fiduciar pentru 2013 ar trebui constituit din soldul final al resurselor acestuia la 31 august 2013 și dintr-o contribuție a Uniunii care să permită atingerea unei sume în dolari americani echivalentă cu 2 000 000 EUR. Ulterior, cheltuielile vor fi finanțate prin transferuri anuale sau printr-un calendar de plăți specificate într-un nou acord de punere în aplicare, care este încheiat pe baza acordului-cadru financiar și administrativ pentru finanțarea de către Uniune a programelor Organizației Națiunilor Unite.

| (12) | Articolul 19 litera (a) punctul (i) din Decizia 2009/470/CE prevede că Uniunea furnizează o contribuție financiară pentru colectarea și păstrarea tuturor informațiilor cu privire la legislația Uniunii privind sănătatea și bunăstarea animalelor și siguranța alimentară a produselor de origine animală. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 19 litera (a) punctul (i) din Decizia 2009/470/CE prevede că Uniunea furnizează o contribuție financiară pentru colectarea și păstrarea tuturor informațiilor cu privire la legislația Uniunii privind sănătatea și bunăstarea animalelor și siguranța alimentară a produselor de origine animală.

| (13) | O contribuție financiară este necesară pentru a oferi acces la o bază de date interactivă a legislației veterinare, pentru a le permite statelor membre să aibă acces la informațiile relevante de natură veterinară pe o bază anuală. |
| --- | --- |

(13)

O contribuție financiară este necesară pentru a oferi acces la o bază de date interactivă a legislației veterinare, pentru a le permite statelor membre să aibă acces la informațiile relevante de natură veterinară pe o bază anuală.

| (14) | Articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (8) impune Uniunii și statelor membre să respecte pe deplin cerințele de bunăstare a animalelor atunci când formulează și pun în aplicare unele dintre politicile Uniunii. Având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru protecția și bunăstarea animalelor 2012-2015 (9), este oportun să se finanțeze inițiative pentru punerea în aplicare a acestei strategii. |
| --- | --- |

(14)

Articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (8) impune Uniunii și statelor membre să respecte pe deplin cerințele de bunăstare a animalelor atunci când formulează și pun în aplicare unele dintre politicile Uniunii. Având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru protecția și bunăstarea animalelor 2012-2015 (9), este oportun să se finanțeze inițiative pentru punerea în aplicare a acestei strategii.

| (15) | În ultimii ani au fost desfășurate activități de comunicare pentru a promova aspectele legate de sănătatea animalelor și principiile strategiei în materie de sănătate animală în rândul părților interesate, al organizațiilor și al societății în ansamblul ei. Este adecvată continuarea acestor activități de comunicare, inclusiv a celor orizontale, în 2013. |
| --- | --- |

(15)

În ultimii ani au fost desfășurate activități de comunicare pentru a promova aspectele legate de sănătatea animalelor și principiile strategiei în materie de sănătate animală în rândul părților interesate, al organizațiilor și al societății în ansamblul ei. Este adecvată continuarea acestor activități de comunicare, inclusiv a celor orizontale, în 2013.

| (16) | Articolul 27 din Decizia 2009/470/CE prevede contribuția financiară a Uniunii pentru implementarea programelor naționale de eradicare și supraveghere. În conformitate cu același articol, Comisia evaluează aceste programe. Va fi efectuată de către experți externi o evaluare prealabilă a acestor programe depuse pentru 2014. |
| --- | --- |

(16)

Articolul 27 din Decizia 2009/470/CE prevede contribuția financiară a Uniunii pentru implementarea programelor naționale de eradicare și supraveghere. În conformitate cu același articol, Comisia evaluează aceste programe. Va fi efectuată de către experți externi o evaluare prealabilă a acestor programe depuse pentru 2014.

| (17) | Lupta împotriva comerțului cu produse de protecție a plantelor ilegale și contrafăcute este necesară pentru protecția sănătății umane și animale, precum și pentru protecția mediului. În conformitate cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Comisia poate prevedea cheltuieli pentru activitățile care contribuie la atingerea obiectivelor acestui regulament. |
| --- | --- |

(17)

Lupta împotriva comerțului cu produse de protecție a plantelor ilegale și contrafăcute este necesară pentru protecția sănătății umane și animale, precum și pentru protecția mediului. În conformitate cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Comisia poate prevedea cheltuieli pentru activitățile care contribuie la atingerea obiectivelor acestui regulament.

| (18) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 stabilește reguli aplicabile realizării controalelor oficiale menite să verifice respectarea regulilor destinate în special să prevină, să elimine sau să reducă la un nivel acceptabil riscurile pentru om și pentru animale, fie în mod direct, fie prin intermediul mediului și să garanteze practici corecte în domeniul comerțului cu alimente și hrană pentru animale și protejarea intereselor consumatorilor, inclusiv etichetarea acestor alimente și a hranei pentru animale, precum și orice altă formă de informare a consumatorilor. |
| --- | --- |

(18)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 stabilește reguli aplicabile realizării controalelor oficiale menite să verifice respectarea regulilor destinate în special să prevină, să elimine sau să reducă la un nivel acceptabil riscurile pentru om și pentru animale, fie în mod direct, fie prin intermediul mediului și să garanteze practici corecte în domeniul comerțului cu alimente și hrană pentru animale și protejarea intereselor consumatorilor, inclusiv etichetarea acestor alimente și a hranei pentru animale, precum și orice altă formă de informare a consumatorilor.

| (19) | În conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, creditele necesare pentru finanțarea altor măsuri necesare pentru a asigura aplicarea acestui regulament se autorizează în fiecare an în cadrul procedurii bugetare. Măsurile menționate la articolul 66 includ, în special, organizarea de studii, publicarea de informații și organizarea de reuniuni și conferințe. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, creditele necesare pentru finanțarea altor măsuri necesare pentru a asigura aplicarea acestui regulament se autorizează în fiecare an în cadrul procedurii bugetare. Măsurile menționate la articolul 66 includ, în special, organizarea de studii, publicarea de informații și organizarea de reuniuni și conferințe.

| (20) | Un studiu a pus la îndoială validitatea metodei de depistare a CEN EN 1785:2003. Este necesar ca acesta să fie repetat în scopul de a verifica validitatea metodei. |
| --- | --- |

(20)

Un studiu a pus la îndoială validitatea metodei de depistare a CEN EN 1785:2003. Este necesar ca acesta să fie repetat în scopul de a verifica validitatea metodei.

| (21) | Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) este o organizație recunoscută la nivel mondial pentru experiența privind analiza economică și recomandările pentru factorii de decizie politică. Prin urmare, în conformitate cu articolul 134 alineatul (1) litera (b) din normele de aplicare, contractul poate fi atribuit doar OCDE, din motive tehnice. |
| --- | --- |

(21)

Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) este o organizație recunoscută la nivel mondial pentru experiența privind analiza economică și recomandările pentru factorii de decizie politică. Prin urmare, în conformitate cu articolul 134 alineatul (1) litera (b) din normele de aplicare, contractul poate fi atribuit doar OCDE, din motive tehnice.

| (22) | Într-un raport tehnic comun publicat în 2009, intitulat „The bacterial challenge: time to react”, Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) estimau costul anual al rezistenței antimicrobiene la oameni ca fiind de 1,5 miliarde EUR. Ca urmare a acestei estimări a EMA și a ECDC și pentru a evidenția mai bine impactul rezistenței antimicrobiene, este nevoie de o analiză economică corespunzătoare efectuată de un partener recunoscut, cum ar fi OCDE, pentru a fi utilizată în sprijinul propunerilor de politici. |
| --- | --- |

(22)

Într-un raport tehnic comun publicat în 2009, intitulat „The bacterial challenge: time to react”, Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) estimau costul anual al rezistenței antimicrobiene la oameni ca fiind de 1,5 miliarde EUR. Ca urmare a acestei estimări a EMA și a ECDC și pentru a evidenția mai bine impactul rezistenței antimicrobiene, este nevoie de o analiză economică corespunzătoare efectuată de un partener recunoscut, cum ar fi OCDE, pentru a fi utilizată în sprijinul propunerilor de politici.

| (23) | Comunicarea cu privire la controlul alimentelor și al hranei pentru animale nu poate fi legată întotdeauna de un anumit subiect. Prin urmare, este adecvat să se aloce resurse activităților orizontale de comunicare în acest domeniu. |
| --- | --- |

(23)

Comunicarea cu privire la controlul alimentelor și al hranei pentru animale nu poate fi legată întotdeauna de un anumit subiect. Prin urmare, este adecvat să se aloce resurse activităților orizontale de comunicare în acest domeniu.

| (24) | Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV) are un rol important pentru a ajuta la menținerea unui sistem de siguranță alimentară cu un standard înalt în UE și în țările terțe care exportă către UE. Activitatea OAV poate fi privită ca un element-cheie din sistemul UE de siguranță a alimentelor și este important ca informațiile legate de sarcinile de inspecție să fie diseminate. |
| --- | --- |

(24)

Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV) are un rol important pentru a ajuta la menținerea unui sistem de siguranță alimentară cu un standard înalt în UE și în țările terțe care exportă către UE. Activitatea OAV poate fi privită ca un element-cheie din sistemul UE de siguranță a alimentelor și este important ca informațiile legate de sarcinile de inspecție să fie diseminate.

| (25) | În 2012, Comisia a comandat un studiu specific pentru a examina sistemele de etichetare a produselor care nu conțin OMG-uri din UE și pentru a identifica și analiza elementele care trebuie luate în considerare în contextul unei posibile abordări armonizate la nivelul UE privind o astfel de etichetare. Rezultatele acestui studiu vor fi discutate cu statele membre și cu părțile interesate în 2013. În funcție de rezultatele studiului și de discuțiile ulterioare, ar putea fi considerată necesară o armonizare mai aprofundată a acestui domeniu. Prin urmare, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a impactului cuprinzătoare pentru mai multe metode de armonizare, care ar necesita o analiză aprofundată a impactului economic, social, comercial, precum și a impactului asupra consumatorilor și asupra mediului. Ar trebui prevăzute mijloace financiare adecvate în vederea realizării activităților de colectare a datelor și de evaluare a opțiunilor în sprijinul acestei evaluări a impactului. |
| --- | --- |

(25)

În 2012, Comisia a comandat un studiu specific pentru a examina sistemele de etichetare a produselor care nu conțin OMG-uri din UE și pentru a identifica și analiza elementele care trebuie luate în considerare în contextul unei posibile abordări armonizate la nivelul UE privind o astfel de etichetare. Rezultatele acestui studiu vor fi discutate cu statele membre și cu părțile interesate în 2013. În funcție de rezultatele studiului și de discuțiile ulterioare, ar putea fi considerată necesară o armonizare mai aprofundată a acestui domeniu. Prin urmare, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a impactului cuprinzătoare pentru mai multe metode de armonizare, care ar necesita o analiză aprofundată a impactului economic, social, comercial, precum și a impactului asupra consumatorilor și asupra mediului. Ar trebui prevăzute mijloace financiare adecvate în vederea realizării activităților de colectare a datelor și de evaluare a opțiunilor în sprijinul acestei evaluări a impactului.

| (26) | Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (10) și Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aromele și anumite ingrediente cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare (11) necesită adoptarea unei metodologii comune pentru colectarea, de către statele membre, a informațiilor privind consumul și utilizarea aditivilor alimentari și a aromelor în UE. O astfel de metodologie comună este necesară pentru a se asigura că utilizarea acestor substanțe în UE rămâne sigură pentru consumatori. Monitorizarea ar trebui să se concentreze în primul rând asupra nivelurilor tipice și maxime de utilizare a aditivilor și asupra substanțelor nedorite care sunt prezente în aromele naturale sau în anumite ingrediente alimentare. Aceasta va permite Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să efectueze evaluări fiabile ale expunerii și Comisiei să adopte măsuri eficiente și proporționale de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(26)

Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (10) și Regulamentul (CE) nr. 1334/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aromele și anumite ingrediente cu proprietăți aromatizante destinate utilizării în și pe produsele alimentare (11) necesită adoptarea unei metodologii comune pentru colectarea, de către statele membre, a informațiilor privind consumul și utilizarea aditivilor alimentari și a aromelor în UE. O astfel de metodologie comună este necesară pentru a se asigura că utilizarea acestor substanțe în UE rămâne sigură pentru consumatori. Monitorizarea ar trebui să se concentreze în primul rând asupra nivelurilor tipice și maxime de utilizare a aditivilor și asupra substanțelor nedorite care sunt prezente în aromele naturale sau în anumite ingrediente alimentare. Aceasta va permite Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să efectueze evaluări fiabile ale expunerii și Comisiei să adopte măsuri eficiente și proporționale de gestionare a riscurilor.

| (27) | Laboratoarele de referință din UE (LRUE) ar trebui să prezinte programul de lucru pentru 2014 până la sfârșitul lunii septembrie a acestui an. Comisia evaluează aceste programe. O evaluare prealabilă a acestor programe depuse pentru 2014 va fi efectuată de către experți externi. |
| --- | --- |

(27)

Laboratoarele de referință din UE (LRUE) ar trebui să prezinte programul de lucru pentru 2014 până la sfârșitul lunii septembrie a acestui an. Comisia evaluează aceste programe. O evaluare prealabilă a acestor programe depuse pentru 2014 va fi efectuată de către experți externi.

| (28) | Domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 619/2011 al Comisiei de stabilire a metodelor de eșantionare și analiză pentru controlul oficial al furajelor în vederea detectării materialului modificat genetic pentru care o procedură de autorizare este în curs de desfășurare sau a cărui autorizare a expirat (12) vizează prezența materialelor modificate genetic neautorizate (MG) doar în hrana pentru animale. Regulamentul respectiv a inclus o clauză de revizuire care solicită Comisiei să monitorizeze aplicarea sa și impactul său asupra pieței interne, precum și asupra operatorilor din sectorul furajelor și creșterii animalelor, precum și asupra altor operatori și, dacă este necesar, să prezinte propuneri de revizuire a măsurii. Datele inițiale prezentate de părțile interesate și toate noile date ar trebui colectate și analizate și constituie baza care permite Comisiei să sprijine o evaluare a impactului situației actuale față de o extindere a domeniului de aplicare la produsele alimentare. Pentru a sprijini acest studiu ar trebui să fie prevăzute mijloace financiare adecvate. |
| --- | --- |

(28)

Domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 619/2011 al Comisiei de stabilire a metodelor de eșantionare și analiză pentru controlul oficial al furajelor în vederea detectării materialului modificat genetic pentru care o procedură de autorizare este în curs de desfășurare sau a cărui autorizare a expirat (12) vizează prezența materialelor modificate genetic neautorizate (MG) doar în hrana pentru animale. Regulamentul respectiv a inclus o clauză de revizuire care solicită Comisiei să monitorizeze aplicarea sa și impactul său asupra pieței interne, precum și asupra operatorilor din sectorul furajelor și creșterii animalelor, precum și asupra altor operatori și, dacă este necesar, să prezinte propuneri de revizuire a măsurii. Datele inițiale prezentate de părțile interesate și toate noile date ar trebui colectate și analizate și constituie baza care permite Comisiei să sprijine o evaluare a impactului situației actuale față de o extindere a domeniului de aplicare la produsele alimentare. Pentru a sprijini acest studiu ar trebui să fie prevăzute mijloace financiare adecvate.

| (29) | Prezenta decizie de finanțare poate acoperi, de asemenea, plata dobânzilor datorate pentru întârzierea plății, pe baza articolului 92 din Regulamentul financiar și a articolului 111 din normele de aplicare. |
| --- | --- |

(29)

Prezenta decizie de finanțare poate acoperi, de asemenea, plata dobânzilor datorate pentru întârzierea plății, pe baza articolului 92 din Regulamentul financiar și a articolului 111 din normele de aplicare.

| (30) | În scopul aplicării prezentei decizii, este adecvat să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare. |
| --- | --- |

(30)

În scopul aplicării prezentei decizii, este adecvat să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare.

| (31) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(31)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

DECIDE:

TITLUL I

Programul de lucru de punere în aplicare a Deciziei 2009/470/CE a Consiliului

Articolul 1

Se adoptă programul de lucru anual pentru punerea în aplicare a articolelor 16, 19, 20, 21, 23 și 27 din Decizia 2009/470/CE, astfel cum este prevăzut în anexa I.

Articolul 2

Contribuția maximă autorizată prin prezentul titlu pentru implementarea prezentului program este fixată la 6 764 700 EUR și urmează a fi finanțată prin linia bugetară 17 04 02 01 din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2013.

Articolul 3

Execuția bugetară a sarcinilor legate de punctele I.2.1 și I.2.2 din anexa I poate fi încredințată Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) și Organizației Națiunilor Unite pentru alimentație și agricultură (FAO), care aplică standarde ce oferă garanții echivalente standardelor recunoscute la nivel internațional în materie de contabilitate, audit, control intern și proceduri de achiziții publice.

TITLUL II

Programul de lucru de punere în aplicare a legislației fitosanitare

Articolul 4

Se adoptă programul de lucru anual pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 prevăzut în anexa II.

Articolul 5

Contribuția maximă autorizată prin prezentul titlu pentru punerea în aplicare a programului este fixată la 100 000 EUR și urmează a fi finanțată prin linia bugetară 17 04 04 01 din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2013.

TITLUL III

Programul de lucru de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 882/2004

Articolul 6

Se adoptă programul de lucru anual pentru punerea în aplicare a articolului 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, astfel cum este prevăzut în anexa III.

Articolul 7

Contribuția maximă autorizată prin prezentul titlu pentru punerea în aplicare a programului este fixată la 888 582 EUR și urmează a fi finanțată prin linia bugetară 17 04 07 01 din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2013.

TITLUL IV

Dispoziții generale

Articolul 8

Programele de lucru menționate la titlurile I, II și III constituie decizii de finanțare în sensul articolului 84 din Regulamentul financiar.

Articolul 9

(1)   Ordonatorul de credite poate adopta modificări ale fiecărui titlu, care nu se consideră semnificative în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare, în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și ale proporționalității.

(2)   Modificările cumulate ale creditelor alocate acțiunilor din cadrul fiecărui program de lucru care nu depășesc 10 % din contribuția maximă prevăzută la articolele 2, 5 și 7 din prezenta decizie nu sunt considerate semnificative în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare, cu condiția ca acestea să nu afecteze în mod semnificativ natura și obiectivul programelor de lucru.

Articolul 10

Creditele menționate la articolele 2, 5 și 7 pot acoperi, de asemenea, dobânzile de întârziere.

Articolul 11

Prezenta decizie se adresează ordonatorilor de credite delegați.

Adoptată la Bruxelles, 14 iunie 2013.

Pentru Comisie

Tonio BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 155, 18.6.2009, p. 30.

2

(3)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1, astfel cum a fost rectificat prin JO L 191, 28.5.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 362, 31.12.2012, p. 1.

5

(6)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

6

(7)  JO L 164, 26.6.2009, p. 64.

7

(8)  JO C 83, 30.3.2010, p. 47.

8

(9)  COM(2012) 6 final.

9

(10)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

10

(11)  JO L 354, 31.12.2008, p. 34.

11

(12)  JO L 166, 25.6.2011, p. 9.

12

---

ANEXA I

Decizia 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar, în special articolele 16, 19, 20, 21, 23 și 27 – Programul de lucru pentru 2013

I.1.   INTRODUCERE

Prezentul program conține 7 subiecte principale pentru anul 2013. Pe baza obiectivelor stabilite în Decizia 2009/470/CE din 25 mai 2009, alocarea bugetului și principalele acțiuni sunt următoarele:

| (a) | pentru cheltuielile executate în cadrul unei gestiuni comune (punctul I.2):






  (i) | o contribuție în favoarea OIE până la o sumă maximă de 540 000 EUR (punctul I.2.1) pentru organizarea:






  — | unei conferințe mondiale privind biosecuritatea; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

pentru cheltuielile executate în cadrul unei gestiuni comune (punctul I.2):

(i)

o contribuție în favoarea OIE până la o sumă maximă de 540 000 EUR (punctul I.2.1) pentru organizarea:

—

unei conferințe mondiale privind biosecuritatea;

| — | unor seminare regionale privind viața sălbatică, notificarea bolilor animalelor și siguranța alimentelor de origine animală în faza de producție; și |
| --- | --- |

—

unor seminare regionale privind viața sălbatică, notificarea bolilor animalelor și siguranța alimentelor de origine animală în faza de producție; și

| — | unor reuniuni regionale/conferințe privind bunăstarea animalelor, privind planul de luptă progresivă împotriva febrei aftoase și privind Comitetul permanent comun al rețelei mediteraneene de sănătate animală, precum și privind sănătatea animalelor acvatice; |
| --- | --- |

—

unor reuniuni regionale/conferințe privind bunăstarea animalelor, privind planul de luptă progresivă împotriva febrei aftoase și privind Comitetul permanent comun al rețelei mediteraneene de sănătate animală, precum și privind sănătatea animalelor acvatice;

| (ii) | o contribuție în favoarea FAO până la o sumă maximă de 4 000 000 EUR (punctul I.2.2) pentru a oferi asistență în campania împotriva febrei aftoase în afara Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

o contribuție în favoarea FAO până la o sumă maximă de 4 000 000 EUR (punctul I.2.2) pentru a oferi asistență în campania împotriva febrei aftoase în afara Uniunii;

| (b) | pentru achiziții publice (executate în cadrul unei gestiuni centralizate directe) (punctul I.3):






  (i) | utilizarea unei proceduri de ofertare privind o contribuție menită să permită accesul administratorilor din statele membre la o bază de date privind legislația veterinară: 150 000 EUR (punctul I.3.1); |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru achiziții publice (executate în cadrul unei gestiuni centralizate directe) (punctul I.3):

(i)

utilizarea unei proceduri de ofertare privind o contribuție menită să permită accesul administratorilor din statele membre la o bază de date privind legislația veterinară: 150 000 EUR (punctul I.3.1);

| (ii) | o contribuție în favoarea activităților de comunicare orizontale referitoare la sănătatea animală: 112 700 EUR (punctul I.3.2); |
| --- | --- |

(ii)

o contribuție în favoarea activităților de comunicare orizontale referitoare la sănătatea animală: 112 700 EUR (punctul I.3.2);

| (iii) | evenimente în sprijinul politicii actuale privind bunăstarea animalelor și întreținerea instrumentelor de comunicare existente: 782 000 EUR (punctul I.3.3); |
| --- | --- |

(iii)

evenimente în sprijinul politicii actuale privind bunăstarea animalelor și întreținerea instrumentelor de comunicare existente: 782 000 EUR (punctul I.3.3);

| (iv) | publicarea și difuzarea de informații pentru promovarea aspectelor legate de sănătatea animală, a principiilor strategiei în materie de sănătate animală și a bunăstării animalelor: 1 030 000 EUR (punctul I.3.4); |
| --- | --- |

(iv)

publicarea și difuzarea de informații pentru promovarea aspectelor legate de sănătatea animală, a principiilor strategiei în materie de sănătate animală și a bunăstării animalelor: 1 030 000 EUR (punctul I.3.4);

| (v) | evaluarea prealabilă externă a programelor de eradicare/supraveghere pentru 2013: 150 000 EUR (punctul I.3.5). |
| --- | --- |

(v)

evaluarea prealabilă externă a programelor de eradicare/supraveghere pentru 2013: 150 000 EUR (punctul I.3.5).

I.2.   ACȚIUNI ÎN CADRUL UNEI GESTIUNI COMUNE

I.2.1.   ORGANIZAțIA MONDIALĂ PENTRU SĂNĂTATEA ANIMALELOR (OIE)

Conferința mondială privind biosecuritatea; seminarii regionale destinate punctelor focale ale OIE în Europa pentru fauna sălbatică, pentru notificarea bolilor animale și pentru siguranța sanitară a alimentelor de origine animală în faza de producție; reuniuni regionale ale grupului de coordonare a platformei în materie de bunăstare a animalelor pentru Europa; conferința regională privind punerea în aplicare a planului de luptă progresivă împotriva febrei aftoase în Asia Centrală; reuniuni regionale ale Comitetului permanent comun al rețelei mediteraneene de sănătate animală (REMESA); ajustarea instrumentului de clasificare și ierarhizare din cadrul studiului OIE și elaborarea unei liste a bolilor prioritare ale animalelor, inclusiv a celor transmisibile la om și gruparea lor pe categorii, pentru ca acesta să fie utilizat, de asemenea, pentru bolile animalelor acvatice.

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 23 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL ACORDURILOR PREVĂZUTE

Un acord de contribuție pentru perioada 2013-2014

ENTITATEA RESPONSABILĂ DE PUNEREA ÎN APLICARE

Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) este o organizație interguvernamentală responsabilă cu îmbunătățirea sănătății animalelor la nivel mondial. OIE emite, de asemenea, standarde de sănătate animală pentru comerțul internațional cu animale vii și produse derivate din acestea, care sunt recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului ca norme sanitare internaționale de referință.

Pentru:

| — | a îmbunătăți sănătatea animală la nivel mondial și, în consecință, a reduce riscul de boli ale animalelor în UE; |
| --- | --- |

—

a îmbunătăți sănătatea animală la nivel mondial și, în consecință, a reduce riscul de boli ale animalelor în UE;

| — | a promova politica și normele Uniunii privind sănătatea și bunăstarea animalelor; și |
| --- | --- |

—

a promova politica și normele Uniunii privind sănătatea și bunăstarea animalelor; și

| — | a facilita astfel exporturile UE, |
| --- | --- |

—

a facilita astfel exporturile UE,

este important ca abordarea UE în domeniile sănătății animale și bunăstării animalelor să fie comunicată tuturor țărilor membre ale OIE și ca UE să sprijine în mod activ conferințele și seminarele de formare profesională organizate de OIE.

Comisia și OIE au semnat, la 7 iunie 2010, un acord-cadru pe termen lung care stabilește dispozițiile administrative și financiare pentru cooperarea lor (anexate la prezenta decizie), în virtutea cărora „Acordul privind contribuția Uniunii Europene la o organizație internațională” (denumit în continuare „Acordul standard privind contribuția” sau „ASC”) se aplică programelor și acțiunilor la nivel mondial, regional sau național administrate de OIE și finanțate sau cofinanțate de Uniunea Europeană.

O evaluare aprofundată și completă a fost efectuată anterior de către OIE pe baza unei „evaluări pe patru piloni”. Această evaluare a stabilit că OIE a aplicat, în materie de contabilitate, audit, control și proceduri de achiziție, standarde care oferă garanții echivalente standardelor recunoscute la nivel internațional.

OBIECTIVE DE REALIZAT ȘI REZULTATE PREVĂZUTE

Comunicarea strategiei UE privind sănătatea și bunăstarea animalelor și sănătatea publică veterinară către toate țările membre ale OIE prin promovarea politicii și a standardelor Uniunii, cu ocazia conferințelor și seminarelor de formare profesională organizate de OIE. În final, îmbunătățirea sănătății și a bunăstării animalelor, precum și a sănătății publice veterinare la nivel mondial, reducerea riscurilor în UE și facilitarea exporturilor UE.

Finalizarea studiului privind elaborarea unei liste a bolilor prioritare ale animalelor, inclusiv a celor transmisibile la om și ajustarea instrumentului pentru gruparea pe categorii și ierarhizarea bolilor, elaborat în acest cadru, pentru ca acesta să fie utilizat, de asemenea, pentru bolile animalelor acvatice. Această finalizare este necesară pentru elaborarea listei bolilor în cadrul noii legislații a UE în domeniul sănătății animale. Aceasta va duce la o mai bună stabilire a ordinii de prioritate a acțiunilor UE și la o mai bună utilizare a resurselor.

DESCRIEREA ȘI OBIECTIVELE MĂSURII DE PUNERE ÎN APLICARE

O prezentare generală a diferitelor acțiuni care urmează a fi finanțate în temeiul acestui punct poate fi consultată mai jos.

IMPLEMENTARE

Gestiune comună

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU ÎNCHEIEREA ACORDULUI DE CONTRIBUȚIE

Al treilea trimestru al anului 2013

VALOAREA ȘI RATA MAXIMĂ A CONTRIBUȚIEI

540 000 EUR

Rezumat al activităților care urmează a fi organizate de OIE în 2013-2014:

| — | o conferință mondială privind biosecuritatea (100 000 EUR) |
| --- | --- |

—

o conferință mondială privind biosecuritatea (100 000 EUR)

| — | șase conferințe/seminare regionale (360 000 EUR), și |
| --- | --- |

—

șase conferințe/seminare regionale (360 000 EUR), și

| — | un studiu cu privire la gruparea bolilor pe categorii (80 000 EUR). |
| --- | --- |

—

un studiu cu privire la gruparea bolilor pe categorii (80 000 EUR).

I.2.2.   CONTRIBUȚIE FINANCIARĂ LA FONDUL FIDUCIAR 911100MTF/INT/003/CEE ÎN FAVOAREA EUFMD SUB EGIDA ORGANIZAȚIEI PENTRU ALIMENTAȚIE ȘI AGRICULTURĂ (FAO)

Scopul este de a sprijini campania împotriva febrei aftoase (FA) în afara Uniunii. În acest scop, EuFMD a stabilit un plan strategic pentru perioada 2013-2017, compus din patru piloni.

Primul pilon are ca obiectiv îmbunătățirea pregătirii pentru gestionarea unei crize legate de FA în țările membre, inclusiv dezvoltarea unui cadru de experți europeni în domeniul gestionării unei astfel de crize prin formare în timp real, sprijinirea planificării măsurilor de urgență, dezvoltarea de instrumente de sprijinire a procesului de luare a deciziilor pentru administratorii programelor de combatere a bolii, precum și un program pentru dezvoltarea unui sistem de alertă rapidă și de gestionare a bolii în regiunea balcanică.

Al doilea pilon are ca obiectiv reducerea riscurilor pentru țările membre, rezultate din situația febrei aftoase în țările vecine Uniunii Europene, prin lupta progresivă împotriva FA în regiunile învecinate, în principal în zonele limitrofe ale Turciei și Israelului, dar și în țările din nordul Africii.

Al treilea pilon are ca obiectiv promovarea strategiei globale de luptă progresivă împotriva FA prin sprijinul oferit de experți activităților convenite de FAO și OIE.

Al patrulea pilon include un mecanism de intervenție de urgență în cazul unei crize legate de FA în țările vecine Uniunii, care ar putea include furnizarea de vaccinuri de urgență în regiuni care reprezintă un risc pentru țările membre.

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 16 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRIBUȚIEI

Un acord de contribuție pentru perioada 2013-2015 care va fi pus în aplicare în următorul mod:

| 1. | Soldul Fondului fiduciar 911100MTF/INT/003/CEE la 31 august 2013. |
| --- | --- |

1.

Soldul Fondului fiduciar 911100MTF/INT/003/CEE la 31 august 2013.

| 2. | Contribuția financiară a Uniunii la fondul fiduciar se stabilește la o sumă maximă de 4 000 000 EUR pentru o perioadă de 24 de luni, începând cu 1 septembrie 2013. |
| --- | --- |

2.

Contribuția financiară a Uniunii la fondul fiduciar se stabilește la o sumă maximă de 4 000 000 EUR pentru o perioadă de 24 de luni, începând cu 1 septembrie 2013.

| 3. | Prima rată a sumei menționate la alineatul (2) pentru anul 2013 este compusă din următoarele elemente:






  (a) | soldul menționat la alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Prima rată a sumei menționate la alineatul (2) pentru anul 2013 este compusă din următoarele elemente:

(a)

soldul menționat la alineatul (1);

| (b) | o contribuție a Uniunii egală cu suma necesară pentru a atinge un total al fondului fiduciar în dolari SUA echivalent cu 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

o contribuție a Uniunii egală cu suma necesară pentru a atinge un total al fondului fiduciar în dolari SUA echivalent cu 2 000 000 EUR.

| 4. | Cheltuielile efectuate de fondul fiduciar de la 1 septembrie 2013 până la 31 august 2015 vor fi finanțate prin contribuții anuale ale Uniunii de plătit în 2014 și, respectiv, 2015. Cu toate acestea, plata acestor contribuții depinde de disponibilitatea resurselor necesare în bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

4.

Cheltuielile efectuate de fondul fiduciar de la 1 septembrie 2013 până la 31 august 2015 vor fi finanțate prin contribuții anuale ale Uniunii de plătit în 2014 și, respectiv, 2015. Cu toate acestea, plata acestor contribuții depinde de disponibilitatea resurselor necesare în bugetul Uniunii.

| 5. | Contribuțiile anuale ale Uniunii prevăzute la alineatul (4) se bazează pe raportul financiar întocmit de Comisia Europeană pentru Combaterea Febrei Aftoase (EuFMD) fie cu ocazia sesiunii anuale a comitetului executiv, fie cu ocazia sesiunii generale bienale a EuFMD, raport susținut de o documentație detaliată în conformitate cu regulile FAO și cu acordul-cadru financiar și administrativ pentru finanțarea de către Uniune a activităților FAO. |
| --- | --- |

5.

Contribuțiile anuale ale Uniunii prevăzute la alineatul (4) se bazează pe raportul financiar întocmit de Comisia Europeană pentru Combaterea Febrei Aftoase (EuFMD) fie cu ocazia sesiunii anuale a comitetului executiv, fie cu ocazia sesiunii generale bienale a EuFMD, raport susținut de o documentație detaliată în conformitate cu regulile FAO și cu acordul-cadru financiar și administrativ pentru finanțarea de către Uniune a activităților FAO.

| 6. | Se încheie un acord de punere în aplicare privind utilizarea și funcționarea fondului fiduciar între Comisie și FAO pe o perioadă de 24 de luni, începând cu 1 septembrie 2013. |
| --- | --- |

6.

Se încheie un acord de punere în aplicare privind utilizarea și funcționarea fondului fiduciar între Comisie și FAO pe o perioadă de 24 de luni, începând cu 1 septembrie 2013.

| 7. | Fondul fiduciar este gestionat în comun de Comisia Europeană și EuFMD în conformitate cu acordul de punere în aplicare menționat la alineatul (6). |
| --- | --- |

7.

Fondul fiduciar este gestionat în comun de Comisia Europeană și EuFMD în conformitate cu acordul de punere în aplicare menționat la alineatul (6).

VALOAREA ȘI RATA MAXIMĂ A CONTRIBUȚIEI

4 000 000 EUR

I.3.   ACHIZIȚII PUBLICE

Pachetul bugetar global rezervat pentru contractele de achiziții publice în anul 2013 se ridică la 2 224 700 EUR.

I.3.1.   ACCESUL ADMINISTRAȚIILOR STATELOR MEMBRE LA O BAZĂ DE DATE INTERACTIVĂ PRIVIND LEGISLAȚIA VETERINARĂ

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 20 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Un contract de servicii

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Legislația veterinară conține numeroase elemente la care este util ca administratorii din statele membre să aibă acces într-un mod interactiv. O astfel de bază de date ar trebui actualizată în termen de 24 de ore de la publicarea unei noi legislații și ar trebui să conțină versiunile consolidate ale legislației în cauză. Aceasta ar trebui să conțină, de asemenea, prezentări generale ușor de utilizat ale datelor conexe care sunt importante pentru activitatea de zi cu zi a autorităților veterinare din statele membre.

Contribuția prevăzută va permite ca legislația veterinară și datele conexe să fie puse la dispoziția administratorilor din statele membre într-un mod interactiv și ușor accesibil pentru anii 2014 și 2015.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Al treilea trimestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

150 000 EUR

I.3.2.   CONTRIBUȚIA ORIZONTALĂ PENTRU ACTIVITĂȚILE DE COMUNICARE REFERITOARE LA SĂNĂTATEA ANIMALĂ

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 20 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Aproximativ 10 contracte specifice care se bazează pe mai multe contracte-cadru.

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

O contribuție orizontală pentru activitățile de comunicare referitoare la sănătatea animală

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

De-a lungul anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

112 700 EUR

I.3.3.   MANIFESTĂRI ÎN SPRIJINUL POLITICII ACTUALE PRIVIND BUNĂSTAREA ANIMALELOR ȘI ÎNTREȚINEREA INSTRUMENTELOR DE COMUNICARE EXISTENTE

TEMEIUL JURIDIC

Articolele 20 și 23 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

6 contracte specifice care se bazează pe mai multe contracte-cadru.

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

| (a) | Producția de publicații scrise privind bunăstarea animalelor (30 000 EUR) |
| --- | --- |

(a)

Producția de publicații scrise privind bunăstarea animalelor (30 000 EUR)

| (b) | Activități educative de sensibilizare a copiilor cu privire la bunăstarea animalelor (162 000 EUR) |
| --- | --- |

(b)

Activități educative de sensibilizare a copiilor cu privire la bunăstarea animalelor (162 000 EUR)

| (c) | Organizarea a 2 ateliere la nivel regional destinate medicilor veterinari (120 000 EUR) |
| --- | --- |

(c)

Organizarea a 2 ateliere la nivel regional destinate medicilor veterinari (120 000 EUR)

| (d) | Studiu pentru pregătirea unui raport privind impactul activităților legate de bunăstarea animalelor asupra competitivității crescătorilor europeni de animale într-o lume globalizată (100 000 EUR) |
| --- | --- |

(d)

Studiu pentru pregătirea unui raport privind impactul activităților legate de bunăstarea animalelor asupra competitivității crescătorilor europeni de animale într-o lume globalizată (100 000 EUR)

| (e) | Studiu privind bunăstarea câinilor și a pisicilor (incluzând un atelier pe tema comerțului cu aceste animale) (200 000 EUR) |
| --- | --- |

(e)

Studiu privind bunăstarea câinilor și a pisicilor (incluzând un atelier pe tema comerțului cu aceste animale) (200 000 EUR)

| (f) | Organizarea unei formări pentru colectarea de date privind puii de carne (170 000 EUR) |
| --- | --- |

(f)

Organizarea unei formări pentru colectarea de date privind puii de carne (170 000 EUR)

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Între al doilea și al treilea trimestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

782 000 EUR

I.3.4.   PUBLICAȚII ȘI DIFUZARE DE INFORMAȚII PENTRU PROMOVAREA ASPECTELOR LEGATE DE BUNĂSTAREA ANIMALELOR ȘI A PRINCIPIILOR STRATEGIEI ÎN MATERIE DE SĂNĂTATE ANIMALĂ

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 20 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Încheierea a cel puțin 10 contracte de servicii specifice în temeiul unui contract-cadru

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

| (a) | Organizarea unei conferințe veterinare în 2013 la Bruxelles, referitoare la noua lege privind sănătatea animală, în scopul promovării unui cadru legislativ modern, flexibil și simplificat (100 000 EUR) |
| --- | --- |

(a)

Organizarea unei conferințe veterinare în 2013 la Bruxelles, referitoare la noua lege privind sănătatea animală, în scopul promovării unui cadru legislativ modern, flexibil și simplificat (100 000 EUR)

| (b) | Organizarea unui seminar destinat studenților din domeniul veterinar în vederea consolidării mesajului „de la fermă la consumator” (75 000 EUR) |
| --- | --- |

(b)

Organizarea unui seminar destinat studenților din domeniul veterinar în vederea consolidării mesajului „de la fermă la consumator” (75 000 EUR)

| (c) | Participarea la evenimente internaționale pentru a promova abordarea integrată a siguranței alimentare „de la fermă la consumator” prin intermediul a două evenimente majore (300 000 EUR) și a trei evenimente de amploare mai mică (300 000 EUR). Participarea la aceste evenimente va permite unui număr de circa 2 milioane de cetățeni să se convingă de valoarea adăugată și de avantajele politicii noastre pentru viața lor de zi cu zi. |
| --- | --- |

(c)

Participarea la evenimente internaționale pentru a promova abordarea integrată a siguranței alimentare „de la fermă la consumator” prin intermediul a două evenimente majore (300 000 EUR) și a trei evenimente de amploare mai mică (300 000 EUR). Participarea la aceste evenimente va permite unui număr de circa 2 milioane de cetățeni să se convingă de valoarea adăugată și de avantajele politicii noastre pentru viața lor de zi cu zi.

| (d) | Sprijinirea a diverse activități de comunicare legate de sistemul de control al comerțului și de expertiză (TRACES), inclusiv site internet, raport anual, broșură și eveniment mediatic (55 000 EUR) |
| --- | --- |

(d)

Sprijinirea a diverse activități de comunicare legate de sistemul de control al comerțului și de expertiză (TRACES), inclusiv site internet, raport anual, broșură și eveniment mediatic (55 000 EUR)

| (e) | Editarea de publicații și materiale promoționale privind sănătatea animală (200 000 EUR). Acestea vor contribui la consolidarea mesajelor noastre privind avantajele sănătății animalelor pentru cetățeni (fiind legate de siguranța alimentelor, sănătatea umană și economie) și la susținerea activităților de promovare a acestor mesaje la nivel local. |
| --- | --- |

(e)

Editarea de publicații și materiale promoționale privind sănătatea animală (200 000 EUR). Acestea vor contribui la consolidarea mesajelor noastre privind avantajele sănătății animalelor pentru cetățeni (fiind legate de siguranța alimentelor, sănătatea umană și economie) și la susținerea activităților de promovare a acestor mesaje la nivel local.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

De-a lungul anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

1 030 000 EUR

I.3.5.   O EVALUARE PREALABILĂ EXTERNĂ A PROGRAMELOR DE ERADICARE/SUPRAVEGHERE PENTRU 2014

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 27 din Decizia 2009/470/CE

LINIE BUGETARĂ

17 04 02 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Încheierea a cel puțin 30 de contracte cu experți externi care urmează să fie selectați printr-o cerere de exprimare a interesului (Appel à Manifestation d’Intérêt — A.M.I.).

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

În conformitate cu articolul 27 din Decizia 2009/470/CE, Comisia evaluează programele depuse pentru 2014. Pot fi depuse programe pentru 11 boli. Scopul este realizarea unei evaluări prealabile a acestor programe de către doi asistenți tehnici externi pentru fiecare boală.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII

Iunie-iulie 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ A ACȚIUNII

150 000 EUR

---

ANEXA II

Programul de lucru pentru 2013

Legislația privind pesticidele

II.1.   INTRODUCERE

Prezentul program conține o măsură de punere în aplicare pentru anul 2013.

II.2.   ACHIZIȚII PUBLICE

STUDIU PRIVIND PESTICIDELE ILEGALE ȘI CONTRAFĂCUTE CONȚINÂND O EVALUARE GENERALĂ A ACTIVITĂȚILOR DE CONTROL EFECTUATE DE CĂTRE AUTORITĂȚILE STATELOR MEMBRE ȘI A INFORMAȚIILOR PRIVIND COMERȚUL CU PESTICIDE ILEGALE ȘI CONTRAFĂCUTE

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

LINIE BUGETARĂ

17 04 04 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Un contract

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL):

| — | evaluarea măsurilor de control existente aplicate de autoritățile statelor membre pentru produsele de protecție a plantelor și substanțele active, precum și pentru alte substanțe conținute în produsele de protecție a plantelor; |
| --- | --- |

—

evaluarea măsurilor de control existente aplicate de autoritățile statelor membre pentru produsele de protecție a plantelor și substanțele active, precum și pentru alte substanțe conținute în produsele de protecție a plantelor;

| — | colectarea de informații privind comerțul cu pesticide ilegale și contrafăcute; și |
| --- | --- |

—

colectarea de informații privind comerțul cu pesticide ilegale și contrafăcute; și

| — | evaluarea caracterului adecvat al cadrului de reglementare și al măsurilor și formularea de sugestii pentru îmbunătățire/de bune practici. |
| --- | --- |

—

evaluarea caracterului adecvat al cadrului de reglementare și al măsurilor și formularea de sugestii pentru îmbunătățire/de bune practici.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Al treilea trimestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

100 000 EUR

---

ANEXA III

Programul de lucru pentru 2013

Regulamentul (CE) nr. 882/2004

III.1.   INTRODUCERE

Prezentul program conține trei măsuri de punere în aplicare pentru anul 2013. Pe baza articolului 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 referitor la sprijinul financiar al Uniunii pentru măsurile necesare pentru a asigura aplicarea regulamentului, alocarea bugetului și principalele acțiuni sunt următoarele:

Pentru achiziții publice:

| — | verificarea validității metodei de depistare EN 1785:2003 a CEN pentru produsele alimentare tratate prin ionizare: 60 000 EUR (punctul III.2.1); |
| --- | --- |

—

verificarea validității metodei de depistare EN 1785:2003 a CEN pentru produsele alimentare tratate prin ionizare: 60 000 EUR (punctul III.2.1);

| — | studiu economic privind rezistența antimicrobiană, care urmează să fie elaborat de OCDE: 50 000 EUR (punctul III.2.2); |
| --- | --- |

—

studiu economic privind rezistența antimicrobiană, care urmează să fie elaborat de OCDE: 50 000 EUR (punctul III.2.2);

| — | o contribuție orizontală la activitățile de comunicare legate de controlul alimentelor și al hranei pentru animale, în special pentru actualizarea părților relevante ale site-urilor internet, precum și pentru conceperea și crearea materialelor audiovizuale și tipărite: 203 582 EUR (punctul III.2.3); |
| --- | --- |

—

o contribuție orizontală la activitățile de comunicare legate de controlul alimentelor și al hranei pentru animale, în special pentru actualizarea părților relevante ale site-urilor internet, precum și pentru conceperea și crearea materialelor audiovizuale și tipărite: 203 582 EUR (punctul III.2.3);

| — | comunicare privind sarcinile de inspecție ale OAV: 150 000 EUR (punctul III.2.4); |
| --- | --- |

—

comunicare privind sarcinile de inspecție ale OAV: 150 000 EUR (punctul III.2.4);

| — | evaluarea impactului privind necesitatea de a stabili dispoziții ale UE privind sistemele de etichetare facultativă pentru produsele care nu conțin OMG-uri: 100 000 EUR (punctul III.2.5); |
| --- | --- |

—

evaluarea impactului privind necesitatea de a stabili dispoziții ale UE privind sistemele de etichetare facultativă pentru produsele care nu conțin OMG-uri: 100 000 EUR (punctul III.2.5);

| — | dezvoltarea unei metodologii comune pentru colectarea de informații de către statele membre privind consumul și utilizarea aditivilor alimentari și a aromelor în Uniunea Europeană: 150 000 EUR (punctul III.2.6); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei metodologii comune pentru colectarea de informații de către statele membre privind consumul și utilizarea aditivilor alimentari și a aromelor în Uniunea Europeană: 150 000 EUR (punctul III.2.6);

| — | o evaluare prealabilă externă a programelor prezentate de către laboratoarele de referință ale UE: 75 000 EUR (punctul III.2.7); |
| --- | --- |

—

o evaluare prealabilă externă a programelor prezentate de către laboratoarele de referință ale UE: 75 000 EUR (punctul III.2.7);

| — | studiu în vederea colectării de date noi și existente pentru evaluarea impactului punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 619/2011 al Comisiei asupra pieței interne, precum și asupra operatorilor din sectorul furajelor și creșterii animalelor: 100 000 EUR (punctul III.2.8). |
| --- | --- |

—

studiu în vederea colectării de date noi și existente pentru evaluarea impactului punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 619/2011 al Comisiei asupra pieței interne, precum și asupra operatorilor din sectorul furajelor și creșterii animalelor: 100 000 EUR (punctul III.2.8).

III.2.   ACHIZIȚII PUBLICE

Pachetul bugetar global rezervat pentru contractele de achiziții publice în anul 2013 se ridică la 694 000 EUR.

III.2.1.   VERIFICAREA VALIDITĂȚII METODEI DE DEPISTARE EN 1785:2003 A CEN PENTRU PRODUSELE ALIMENTARE TRATATE PRIN IONIZARE

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Un acord administrativ

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Teste efectuate de către Centrul Comun de Cercetare (JRC) privind robustețea metodelor disponibile pentru detectarea markerilor de iradiere

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Primul semestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

60 000 EUR

III.2.2.   STUDIU ECONOMIC PRIVIND REZISTENȚA ANTIMICROBIANĂ, CARE URMEAZĂ SĂ FIE ELABORAT DE OCDE

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Un contract

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Actuala inițiativă de politică a Comisiei privind rezistența antimicrobiană ar trebui să fie sprijinită de o analiză economică care să pună în evidență impactul rezistenței antimicrobiene.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Al doilea semestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

50 000 EUR

III.2.3.   O CONTRIBUȚIE ORIZONTALĂ LA ACTIVITĂȚILE DE COMUNICARE LEGATE DE CONTROLUL ALIMENTELOR ȘI AL HRANEI PENTRU ANIMALE, ÎN SPECIAL PENTRU ACTUALIZAREA PĂRȚILOR RELEVANTE ALE SITE-URILOR INTERNET, PRECUM ȘI PENTRU CONCEPEREA ȘI CREAREA MATERIALELOR AUDIOVIZUALE ȘI TIPĂRITE

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Aproximativ 10 contracte de servicii care se bazează pe mai multe contracte-cadru

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

O contribuție orizontală la activitățile de comunicare legate de controlul alimentelor și al hranei pentru animale, în special pentru actualizarea părților relevante ale site-urilor internet, precum și pentru conceperea și crearea de materiale audiovizuale și tipărite

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Pe perioada anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

203 582 EUR

III.2.4.   COMUNICARE PRIVIND SARCINILE DE INSPECȚIE ALE OAV

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Aproximativ 5 contracte specifice care se bazează pe mai multe contracte-cadru

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Producerea de publicații și materiale promoționale legate de activitățile de inspecție

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Pe toată durata anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

150 000 EUR

III.2.5.   EVALUAREA IMPACTULUI PRIVIND NECESITATEA DE A STABILI DISPOZIȚII ALE UE PRIVIND SISTEMELE DE ETICHETARE FACULTATIVĂ PENTRU PRODUSELE CARE NU CONȚIN OMG-URI

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Unul sau mai multe contracte, în funcție de rezultatul actualului studiu lansat de către Comisie

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Colectarea datelor și evaluarea opțiunilor în sprijinul evaluării impactului abordărilor UE pentru armonizarea la nivelul UE a normelor de etichetare facultativă pentru produsele care nu conțin OMG-uri.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Al doilea semestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

100 000 EUR

III.2.6.   DEZVOLTAREA UNEI METODOLOGII COMUNE PENTRU COLECTAREA DE INFORMAȚII DE CĂTRE STATELE MEMBRE PRIVIND CONSUMUL ȘI UTILIZAREA ADITIVILOR ALIMENTARI ȘI A AROMELOR ÎN UNIUNEA EUROPEANĂ

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1334/2008

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Unul sau mai multe contracte

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

| — | Colectarea de informații referitoare la actualele sisteme de monitorizare a aditivilor și aromelor alimentare |
| --- | --- |

—

Colectarea de informații referitoare la actualele sisteme de monitorizare a aditivilor și aromelor alimentare

| — | Identificarea nevoilor specifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară |
| --- | --- |

—

Identificarea nevoilor specifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară

| — | Formularea de orientări pentru o abordare la nivelul UE privind monitorizarea în materie de aditivi și arome alimentare |
| --- | --- |

—

Formularea de orientări pentru o abordare la nivelul UE privind monitorizarea în materie de aditivi și arome alimentare

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Al doilea semestru al anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

150 000 EUR

III.2.7.   O EVALUARE PREALABILĂ EXTERNĂ A PROGRAMELOR PREZENTATE PENTRU 2014 DE CĂTRE LABORATOARELE DE REFERINȚĂ ALE UE

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Încheierea a cel puțin 15 contracte cu experți externi care urmează să fie selectați printr-o cerere de exprimare a interesului (Appel à Manifestation d'Intérêt — A.M.I.).

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

LRUE ar trebui să prezinte programul de lucru pentru 2014 până la sfârșitul lunii septembrie 2013. Comisia va evalua aceste programe. Pot fi depuse programe pentru 44 de subiecte. Obiectivul este realizarea unei evaluări prealabile a unor programe de către experți externi.

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII

Toamna anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ A ACȚIUNII

75 000 EUR

III.2.8.   STUDIU ÎN VEDEREA COLECTĂRII DE DATE NOI ȘI EXISTENTE PENTRU EVALUAREA IMPACTULUI PUNERII ÎN APLICARE A REGULAMENTULUI (UE) NR. 619/2011 AL COMISIEI ASUPRA PIEȚEI INTERNE, PRECUM ȘI ASUPRA OPERATORILOR DIN SECTORUL FURAJELOR ȘI CREȘTERII ANIMALELOR

TEMEIUL JURIDIC

Articolul 66 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004

LINIE BUGETARĂ

17 04 07 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Încheierea unui contract specific de servicii

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Colectarea și analiza de date de la toate părțile interesate cu privire la impactul probabil al extinderii sau nu a domeniului de aplicare al Regulamentului (UE) nr. 619/2011 al Comisiei la produsele alimentare, în vederea pregătirii pentru o evaluare a impactului

IMPLEMENTARE

Centralizată directă

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII

Toamna anului 2013

SUMĂ ORIENTATIVĂ A ACȚIUNII

100 000 EUR

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/38

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 10 iunie 2013

privind finanțarea programului de lucru din 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și hranei pentru animale, al sănătății animalelor, al bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, în cadrul programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”

2013/C 170/07

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), în special articolul 84,

având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (2) (denumit în continuare „normele de aplicare”), în special articolul 94,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare (3), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (4), în special articolul 2 alineatul (1) punctul (i),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (5), în special articolul 66 alineatul (1) literele (b) și (c),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede norme generale pentru desfășurarea controalelor oficiale în vederea verificării respectării normelor care vizează, în special, prevenirea, eliminarea sau reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor care ar putea apărea pentru oameni și animale și garantarea practicilor loiale în comerțul cu hrană pentru animale și produse alimentare și protejarea intereselor consumatorilor. În conformitate cu articolul 51 din regulamentul menționat anterior, Comisia poate organiza cursuri de formare pentru personalul autorităților competente din statele membre responsabil pentru controalele oficiale menționate în regulamentul respectiv, iar accesul la aceste cursuri poate fi permis participanților din țări terțe, în special din țări în curs de dezvoltare. Cursurile respective includ, în special, formarea profesională în domeniul legislației Uniunii privind hrana pentru animale și produsele alimentare și al dispozițiilor privind sănătatea și bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede norme generale pentru desfășurarea controalelor oficiale în vederea verificării respectării normelor care vizează, în special, prevenirea, eliminarea sau reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor care ar putea apărea pentru oameni și animale și garantarea practicilor loiale în comerțul cu hrană pentru animale și produse alimentare și protejarea intereselor consumatorilor. În conformitate cu articolul 51 din regulamentul menționat anterior, Comisia poate organiza cursuri de formare pentru personalul autorităților competente din statele membre responsabil pentru controalele oficiale menționate în regulamentul respectiv, iar accesul la aceste cursuri poate fi permis participanților din țări terțe, în special din țări în curs de dezvoltare. Cursurile respective includ, în special, formarea profesională în domeniul legislației Uniunii privind hrana pentru animale și produsele alimentare și al dispozițiilor privind sănătatea și bunăstarea animalelor.

| (2) | Articolul 2 alineatul (1) litera (i) din Directiva 2000/29/CE privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate oferă instrumentul juridic pentru organizarea de cursuri în domeniul sănătății plantelor. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 alineatul (1) litera (i) din Directiva 2000/29/CE privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate oferă instrumentul juridic pentru organizarea de cursuri în domeniul sănătății plantelor.

| (3) | Programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” a fost instituit de Comisie în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2006 privind o formare mai bună pentru o hrană mai sigură (6) analizează opțiunile privind organizarea activităților de formare în viitor. |
| --- | --- |

(3)

Programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” a fost instituit de Comisie în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2006 privind o formare mai bună pentru o hrană mai sigură (6) analizează opțiunile privind organizarea activităților de formare în viitor.

| (4) | Prin urmare, ar trebui adoptat programul de lucru pentru anul 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și a hranei pentru animale, al sănătății și bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, pentru implementarea programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” în statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, ar trebui adoptat programul de lucru pentru anul 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și a hranei pentru animale, al sănătății și bunăstării animalelor și al sănătății plantelor, pentru implementarea programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” în statele membre.

| (5) | Decizia 2008/544/CE a Comisiei din 20 iunie 2008 (7) a transformat „Agenția Executivă pentru Programul de Sănătate Publică” în „Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori” (denumită în continuare „agenția”). Decizia C(2008) 4943 a Comisiei din 9 septembrie 2008 a delegat agenției anumite sarcini privind gestionarea și punerea în aplicare a programului legate de activitățile de formare profesională în domeniul siguranței alimentare desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE. Prin urmare, ar trebui să i se acorde agenției o subvenție pentru 2013 pentru finanțarea cheltuielilor de funcționare a activităților legate de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”. |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2008/544/CE a Comisiei din 20 iunie 2008 (7) a transformat „Agenția Executivă pentru Programul de Sănătate Publică” în „Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori” (denumită în continuare „agenția”). Decizia C(2008) 4943 a Comisiei din 9 septembrie 2008 a delegat agenției anumite sarcini privind gestionarea și punerea în aplicare a programului legate de activitățile de formare profesională în domeniul siguranței alimentare desfășurate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE. Prin urmare, ar trebui să i se acorde agenției o subvenție pentru 2013 pentru finanțarea cheltuielilor de funcționare a activităților legate de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”.

| (6) | În conformitate cu articolul 84 din Regulamentul financiar și cu articolul 94 alineatul (1) din normele de aplicare, angajarea cheltuielilor din bugetul Uniunii Europene este precedată de o decizie de finanțare care stabilește elementele esențiale ale acțiunii care implică cheltuielile și care este adoptată de către instituție sau de către autoritățile împuternicite de aceasta. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 84 din Regulamentul financiar și cu articolul 94 alineatul (1) din normele de aplicare, angajarea cheltuielilor din bugetul Uniunii Europene este precedată de o decizie de finanțare care stabilește elementele esențiale ale acțiunii care implică cheltuielile și care este adoptată de către instituție sau de către autoritățile împuternicite de aceasta.

| (7) | Dat fiind că programul de lucru pentru anul 2013 reprezintă un cadru destul de detaliat, prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 94 alineatele (2) și (3) din normele de aplicare. |
| --- | --- |

(7)

Dat fiind că programul de lucru pentru anul 2013 reprezintă un cadru destul de detaliat, prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 94 alineatele (2) și (3) din normele de aplicare.

| (8) | În scopul aplicării prezentei decizii, este necesar să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare. |
| --- | --- |

(8)

În scopul aplicării prezentei decizii, este necesar să se definească termenul „modificare semnificativă” în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare.

| (9) | În conformitate cu articolul 92 din Regulamentul financiar, lichidarea, ordonanțarea și plata cheltuielilor trebuie să se efectueze în termenele stabilite în normele de aplicare. De asemenea, normele respective trebuie să specifice condițiile în care creditorii plătiți cu întârziere sunt îndreptățiți să primească o dobândă de întârziere contabilizată la linia din care s-a efectuat plata principală. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 92 din Regulamentul financiar, lichidarea, ordonanțarea și plata cheltuielilor trebuie să se efectueze în termenele stabilite în normele de aplicare. De asemenea, normele respective trebuie să specifice condițiile în care creditorii plătiți cu întârziere sunt îndreptățiți să primească o dobândă de întârziere contabilizată la linia din care s-a efectuat plata principală.

| (10) | Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să prevadă norme privind plata dobânzii de întârziere datorate pentru plățile efectuate cu întârziere legate de acțiunile incluse în programul de lucru pentru anul 2013, |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să prevadă norme privind plata dobânzii de întârziere datorate pentru plățile efectuate cu întârziere legate de acțiunile incluse în programul de lucru pentru anul 2013,

DECIDE:

Articolul 1

Se adoptă programul de lucru pentru implementarea în 2013 a programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, conform anexei. Aceasta constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 84 din Regulamentul financiar.

Articolul 2

(1)   Suma totală a contribuției financiare pentru punerea în aplicare a programului de lucru este de 16 170 000 EUR, ea urmând să fie asigurată din următoarele linii bugetare din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2013:

| (a) | linia bugetară 17 04 07 01: 14 200 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

linia bugetară 17 04 07 01: 14 200 000 EUR;

| (b) | linia bugetară 17 04 04 01: 600 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

linia bugetară 17 04 04 01: 600 000 EUR;

| (c) | linia bugetară 17 01 04 05: 200 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

linia bugetară 17 01 04 05: 200 000 EUR;

| (d) | linia bugetară 17 01 04 31: 1 170 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

linia bugetară 17 01 04 31: 1 170 000 EUR.

(2)   Suma prevăzută la alineatul (1) litera (d) se plătește Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori și constituie o subvenție de funcționare.

(3)   Dobânda de penalizare datorată pentru plata cu întârziere poate fi plătită, de asemenea, din liniile bugetare menționate la alineatul (1) literele (a) și (b), în conformitate cu articolul 92 din Regulamentul financiar.

Articolul 3

Modificările cumulate ale alocărilor pentru acțiunile specifice care fac obiectul programului de lucru și care nu depășesc 20 % din contribuția financiară maximă prevăzută la articolul 2 alineatul (1) nu sunt considerate semnificative în sensul articolului 94 alineatul (4) din normele de aplicare, cu condiția să nu afecteze semnificativ natura și obiectivul programului de lucru.

Ordonatorul de credite poate adopta astfel de modificări în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și al proporționalității.

Adoptată la Bruxelles, 10 iunie 2013.

Pentru Comisie

Tonio BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 362, 31.12.2012, p. 1.

2

(3)  JO L 11, 16.1.2003, p. 1.

3

(4)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

4

(5)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

5

(6)  COM(2006) 519 final, 20 septembrie 2006.

6

(7)  JO L 173, 3.7.2008, p. 27.

7

---

ANEXĂ

Programul de lucru pentru anul 2013 privind formarea profesională în domeniul siguranței alimentelor și a hranei pentru animale, al sănătății și bunăstării animalelor și al sănătății plantelor în cadrul programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”

1.1.   Introducere

Prezentul program de lucru conține trei măsuri de punere în aplicare pentru anul 2013. Pe baza obiectivelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și în Directiva 2000/29/CE, alocarea bugetului și principalele acțiuni sunt următoarele:

| 1.2.   Achiziții (puse în aplicare în cadrul gestionării centralizate indirecte): |
| --- |
| 1.2.1. | Formare: Contracte externe pentru executarea programului de formare profesională |

Achiziții (puse în aplicare în cadrul gestionării centralizate indirecte):

1.2.1.

Formare: Contracte externe pentru executarea programului de formare profesională

14 800 000 EUR

| 1.2.2. | Formare: Echipamente, instrumente și asistență IT, materiale promoționale, suporturi pentru informare și comunicare și conferințe |
| --- | --- |

1.2.2.

Formare: Echipamente, instrumente și asistență IT, materiale promoționale, suporturi pentru informare și comunicare și conferințe

200 000 EUR

| 1.3. | Alte acțiuni: Subvenție de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori |
| --- | --- |

1.3.

Alte acțiuni: Subvenție de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori

1 170 000 EUR

TOTAL

16 170 000 EUR

1.2.   Achiziții publice

Pachetul bugetar global rezervat pentru contractele de achiziții publice în anul 2013 se ridică la 15 000 000 EUR.

1.2.1.   Formare: Contract extern pentru executarea programului de formare profesională

TEMEI JURIDIC

Regulamentul (CE) nr. 882/2004, articolul 51 și articolul 66 alineatul (1) litera (b)

Directiva 2000/29/CE, articolul 2 alineatul (1) litera (i)

LINIA BUGETARĂ

Linii bugetare: 17 04 07 01 și 17 04 04 01

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Pentru fiecare dintre chestiunile tehnice menționate mai jos se vor semna unul sau mai multe contracte directe sau contracte-cadru de prestare de servicii. Se estimează că se vor semna aproximativ 15 contracte directe sau specifice de prestare de servicii. Contractanții externi sunt implicați în principal în aspectele organizatorice și logistice ale activităților de formare profesională.

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Pentru 2013, activitatea de formare profesională în statele membre se va referi la următoarele teme:

| Activități | Suma în EUR |
| --- | --- |
| HACCP | 1 930 000 |
| Sănătatea animală (albine și animale exotice) | 1 240 000 |
| Controlul aditivilor alimentari | 1 085 000 |
| Controlul reziduurilor de medicamente de uz veterinar | 855 000 |
| Evaluarea riscurilor | 880 000 |
| Planuri de urgență și controlul bolilor | 1 090 000 |
| Controlului encefalopatiilor spongiforme transmisibile | 515 000 |
| Supravegherea în cazul riscurilor fitosanitare noi și emergente | 600 000 |
| Sprijin pentru auditurile globale ale Uniunii | 855 000 |
| Produsele de protecție a plantelor (autorizare și utilizare durabilă) | 1 165 000 |
| Igiena produselor alimentare și controale la nivelul producției primare | 975 000 |
| Igiena produselor alimentare și flexibilitate | 1 165 000 |
| Noi tehnici de investigație în domeniul produselor alimentare | 615 000 |
| RASFF | 600 000 |
| Controlul producției de material seminal și de embrioni | 640 000 |
| Alte aspecte și studii, conferințe, asistență, instrumente de învățare și evaluări legate de sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și siguranța alimentară | 590 000 |
| TOTAL | 14 800 000 |

Activități

Suma în EUR

HACCP

1 930 000

Sănătatea animală (albine și animale exotice)

1 240 000

Controlul aditivilor alimentari

1 085 000

Controlul reziduurilor de medicamente de uz veterinar

855 000

Evaluarea riscurilor

880 000

Planuri de urgență și controlul bolilor

1 090 000

Controlului encefalopatiilor spongiforme transmisibile

515 000

Supravegherea în cazul riscurilor fitosanitare noi și emergente

600 000

Sprijin pentru auditurile globale ale Uniunii

855 000

Produsele de protecție a plantelor (autorizare și utilizare durabilă)

1 165 000

Igiena produselor alimentare și controale la nivelul producției primare

975 000

Igiena produselor alimentare și flexibilitate

1 165 000

Noi tehnici de investigație în domeniul produselor alimentare

615 000

RASFF

600 000

Controlul producției de material seminal și de embrioni

640 000

Alte aspecte și studii, conferințe, asistență, instrumente de învățare și evaluări legate de sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și siguranța alimentară

590 000

TOTAL

14 800 000

EXECUȚIE

Suma de 14 620 000 EUR [finanțarea măsurilor în domeniul siguranței alimentare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 882/2004 și al Directivei 2000/29/CE] va fi gestionată și executată de către Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (Decizia 2008/544/CE a Comisiei). Suma restantă de 180 000 EUR va fi utilizată de Comisie pentru a finanța studii, conferințe și evaluări.

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Aproximativ între mai și septembrie, astfel încât contractele să poată fi semnate în cursul anului 2013.

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

14 800 000 EUR

1.2.2.   Formare: Echipamente, instrumente și asistență IT, materiale promoționale, suporturi pentru informare și comunicare și conferințe

TEMEI JURIDIC

Regulamentul (CE) nr. 882/2004, articolul 66 alineatul (1) litera (c)

LINIA BUGETARĂ

Linia bugetară: 17 01 04 05

NUMĂRUL ORIENTATIV ȘI TIPUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE

Se estimează că se vor încheia aproximativ 2 contracte specifice bazate pe contracte-cadru existente.

OBIECTUL CONTRACTELOR PREVĂZUTE (DACĂ ESTE POSIBIL)

Din acest buget urmează să se finanțeze acțiuni care urmăresc să organizeze programe de formare profesională, echipamente, instrumente și asistență IT și de învățare electronică (e-learning), materiale promoționale, suporturi pentru informare și comunicare și conferințe.

EXECUȚIE

Această acțiune va fi pusă în aplicare direct de DG Sănătate și Consumatori.

CALENDAR ORIENTATIV PENTRU LANSAREA PROCEDURII DE ACHIZIȚII PUBLICE

Aproximativ între mai și octombrie

SUMĂ ORIENTATIVĂ PENTRU CEREREA DE OFERTE

200 000 EUR

1.3.   Alte acțiuni: Subvenție de funcționare pentru Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori

TEMEI JURIDIC

Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului, în special articolul 12 alineatul (3)

LINIA BUGETARĂ

Linia bugetară: 17 01 04 31

SUMA

1 170 000 EUR

DESCRIEREA ȘI OBIECTIVUL MĂSURII DE PUNERE ÎN APLICARE

Acest buget finanțează subvenția de funcționare a agenției pe anul 2013 pentru programele de la linia bugetară „Perspective financiare rubrica 2”. Linia bugetară 17 01 04 31 finanțează subvenția de funcționare a agenției pe anul 2013 pentru partea legată de programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului, subvenția de funcționare trebuie să provină din alocarea financiară pentru programele Uniunii gestionate de agenție. În bugetul pe 2013 au fost create două linii bugetare separate pentru plata subvenției către agenție, una pentru programele de la rubrica 2 și cealaltă pentru programele de la rubrica 3b din Perspectivele financiare.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/43

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/08

| 1. | La 7 iunie 2013, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care Selena Bidco Limited („Bidco”, Jersey), o societate controlată de KKR & Co. LP („KKR”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra South Staffordshire Plc și societăți asociate („Target”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 7 iunie 2013, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care Selena Bidco Limited („Bidco”, Jersey), o societate controlată de KKR & Co. LP („KKR”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra South Staffordshire Plc și societăți asociate („Target”, Regatul Unit), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii KKR: furnizarea unei game largi de servicii alternative de gestionare a activelor pentru investitori publici și privați și de soluții privind piețele de capital pentru întreprindere, societățile din portofoliul său și clienți; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii KKR: furnizarea unei game largi de servicii alternative de gestionare a activelor pentru investitori publici și privați și de soluții privind piețele de capital pentru întreprindere, societățile din portofoliul său și clienți;

| — | în cazul întreprinderii South Straffordshire Plc: furnizarea de servicii hidrologice în zonele de alimentare cu apă din Sud Staffordshire și Cambridge; furnizarea de servicii hidrologice conexe; furnizarea de sisteme de răcire a apei. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii South Straffordshire Plc: furnizarea de servicii hidrologice în zonele de alimentare cu apă din Sud Staffordshire și Cambridge; furnizarea de servicii hidrologice conexe; furnizarea de sisteme de răcire a apei.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/44

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/09

| 1. | La data de 7 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea BayWa Agri GmbH, filială deținută în totalitate de întreprinderea BayWa AG (Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Germania) prin alte mijloace. |
| --- | --- |

1.

La data de 7 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea BayWa Agri GmbH, filială deținută în totalitate de întreprinderea BayWa AG (Germania), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Germania) prin alte mijloace.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | BayWa AG este o societate de comerț și de servicii activă la nivel mondial pe trei segmente de piață principale: agricultură, energie și construcții. Segmentul agricultură cuprinde următoarele subdiviziuni: comerț cu produse agricole, fructe și tehnică. Întreprinderea este activă, printre altele, în domeniul comerțului cu tehnică agricolă, achiziționează și comercializează produse agricole de origine vegetală și vinde mijloace de producție; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

BayWa AG este o societate de comerț și de servicii activă la nivel mondial pe trei segmente de piață principale: agricultură, energie și construcții. Segmentul agricultură cuprinde următoarele subdiviziuni: comerț cu produse agricole, fructe și tehnică. Întreprinderea este activă, printre altele, în domeniul comerțului cu tehnică agricolă, achiziționează și comercializează produse agricole de origine vegetală și vinde mijloace de producție;

| — | Bohnhorst Agrarhandel GmbH este o întreprindere internațională de comerț agricol care vinde produse agricole și mijloace de producție către agricultori și comercianți. În plus, Bohnhorst oferă servicii legate de furnizarea de mijloace de producție, precum și de achiziționarea, depozitarea, transferul, comercializarea și transportul produselor recoltate. |
| --- | --- |

—

Bohnhorst Agrarhandel GmbH este o întreprindere internațională de comerț agricol care vinde produse agricole și mijloace de producție către agricultori și comercianți. În plus, Bohnhorst oferă servicii legate de furnizarea de mijloace de producție, precum și de achiziționarea, depozitarea, transferul, comercializarea și transportul produselor recoltate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/45

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 170/10

| 1. | La data de 10 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”, Norvegia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Germanischer Lloyd SE (Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 10 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”, Norvegia) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Germanischer Lloyd SE (Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii SDNV: servicii de testare, inspectare, certificare/verificare/clasificare și servicii conexe de consultanță în sectorul maritim, sectorul petrolului și al gazelor naturale, sectorul energetic și sectorul asigurării unei funcționări corecte a întreprinderilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii SDNV: servicii de testare, inspectare, certificare/verificare/clasificare și servicii conexe de consultanță în sectorul maritim, sectorul petrolului și al gazelor naturale, sectorul energetic și sectorul asigurării unei funcționări corecte a întreprinderilor;

| — | în cazul întreprinderii Germanischer Lloyd: servicii de testare, inspectare, certificare/verificare/clasificare și servicii conexe de consultanță în sectorul maritim, sectorul petrolului și al gazelor naturale și sectorul energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Germanischer Lloyd: servicii de testare, inspectare, certificare/verificare/clasificare și servicii conexe de consultanță în sectorul maritim, sectorul petrolului și al gazelor naturale și sectorul energiei din surse regenerabile.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/46

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 170/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„LILIPUTAS”

NR. CE: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Liliputas”

2.   Statul membru sau țara terță

Lituania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Liliputas” este o brânză produsă manual, cu conținut ridicat de grăsime (50 % în substanță uscată), cu consistență semitare și având forma unui cilindru cu capete rotunjite. Înălțimea este cuprinsă între 7,5 cm și 13,0 cm, diametrul între 7,0 cm și 8,5 cm, iar greutatea între 0,4 kg și 0,7 kg. Brânza este produsă în satul Belvederis din lapte de vacă pasteurizat standardizat care este prelucrat după coagulare. Masa brânzei este apoi învelită într-o pânză de bumbac și presată în forme cilindrice tradiționale. Brânza este maturată cel puțin timp de o lună sub acțiunea unei microflore interne și a unei microflore de suprafață, și anume mucegaiul microscopic Penicillium pallidum Smith, care se dezvoltă în mod natural în pivnițele din aria geografică delimitată la punctul 4.

Brânza este denumită „Liliputas” datorită dimensiunii sale, iar proprietățile sale organoleptice derivă din maturarea sa în forme rotunde în prezența mucegaiului microscopic Penicillium pallidum Smith.

Tabelul 1

Indicatori organoleptici ai brânzei „Liliputas”

| Indicator | Descriere |
| --- | --- |
| Aspect | Coaja este netedă, fără strat gros dedesubt, și este acoperită de un amestec de parafină/polimer sau alt înveliș compozit. Poate prezenta amprente ale pânzei și ale formei. |
| Gust și aromă | Gust și aromă proaspătă de acid lactic, caracteristice acestei brânze fermentate. Gustul poate fi ușor picant și sărat. |
| Consistență | Omogenă, relativ fermă, elastică, rezistentă la masticație. |
| Secțiune transversală | Secțiunea prezintă uneori mici găuri repartizate neuniform, de formă ovală, angulară sau ușor aplatizată. |
| Culoare | De la gălbui la galben, uniformă în toată masa. |

Indicator

Descriere

Aspect

Coaja este netedă, fără strat gros dedesubt, și este acoperită de un amestec de parafină/polimer sau alt înveliș compozit. Poate prezenta amprente ale pânzei și ale formei.

Gust și aromă

Gust și aromă proaspătă de acid lactic, caracteristice acestei brânze fermentate. Gustul poate fi ușor picant și sărat.

Consistență

Omogenă, relativ fermă, elastică, rezistentă la masticație.

Secțiune transversală

Secțiunea prezintă uneori mici găuri repartizate neuniform, de formă ovală, angulară sau ușor aplatizată.

Culoare

De la gălbui la galben, uniformă în toată masa.

Tabelul 2

Proprietăți fizico-chimice ale brânzei „Liliputas”

| Indicator | Conținut (%) |
| --- | --- |
| Conținut de grăsime în substanță uscată | 50,0 ± 1,6 |
| Conținut minim de substanță uscată | 56,0 |
| Conținut de sare de bucătărie | 2,0-3,0 |

Indicator

Conținut (%)

Conținut de grăsime în substanță uscată

50,0 ± 1,6

Conținut minim de substanță uscată

56,0

Conținut de sare de bucătărie

2,0-3,0

Tabelul 3

Valoare nutrițională medie per 100 g de brânză „Liliputas”

| Lipide (g) | Proteine (g) | Glucide (g) | Valoare energetică |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Lipide (g)

Proteine (g)

Glucide (g)

Valoare energetică

Kcal

KJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

| — | lapte de vacă; |
| --- | --- |

—

lapte de vacă;

| — | acid lactic și culturi de bacterii aromatice; |
| --- | --- |

—

acid lactic și culturi de bacterii aromatice;

| — | enzime de coagulare a laptelui; |
| --- | --- |

—

enzime de coagulare a laptelui;

| — | sare. |
| --- | --- |

—

sare.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Nu există cerințe de calitate și nici restricții speciale în ceea ce privește locul de origine.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

| — | Prepararea și coagularea enzimatică a laptelui. Laptele destinat producției de brânză se pasteurizează și se standardizează astfel încât conținutul de grăsimi în substanță uscată al brânzei maturate să respecte cerințele de la punctul 3.2. Laptele se coagulează prin adăugarea de enzime, fermenți și clorură de calciu. |
| --- | --- |

—

Prepararea și coagularea enzimatică a laptelui. Laptele destinat producției de brânză se pasteurizează și se standardizează astfel încât conținutul de grăsimi în substanță uscată al brânzei maturate să respecte cerințele de la punctul 3.2. Laptele se coagulează prin adăugarea de enzime, fermenți și clorură de calciu.

| — | Prelucrarea laptelui coagulat și a granulelor de coagul. Laptele coagulat se prelucrează mecanic până când granulele de coagul ating dimensiunea cerută, apoi se amestecă. În timpul formării granulelor de coagul se scurge o treime din zer, după care granulele de coagul se încălzesc. Granulele de coagul sunt apoi amestecate până ajung la dimensiunea de 4-5 mm, nu mai sunt lipicioase și devin uscate și solide. Conținutul de umiditate al brânzei nu poate depăși 44 %. |
| --- | --- |

—

Prelucrarea laptelui coagulat și a granulelor de coagul. Laptele coagulat se prelucrează mecanic până când granulele de coagul ating dimensiunea cerută, apoi se amestecă. În timpul formării granulelor de coagul se scurge o treime din zer, după care granulele de coagul se încălzesc. Granulele de coagul sunt apoi amestecate până ajung la dimensiunea de 4-5 mm, nu mai sunt lipicioase și devin uscate și solide. Conținutul de umiditate al brânzei nu poate depăși 44 %.

| — | Mularea și presarea brânzei. Brânza se mulează pornind de la stratul de coagul. Procesul durează între 20 și 25 de minute, după care stratul de coagul se taie în bucăți care se pun manual în forme cilindrice unde se comprimă sub propria greutate. În timpul presării, brânza se întoarce de două-trei ori în forme. Această „auto-presare” durează între 20 și 25 de minute.
  După auto-presare, brânza se scoate din forme, se învelește în pânză umedă pentru a permite formarea unei cruste și se pune înapoi în forme, care se închid cu ajutorul unor capace. Formele care conțin brânza se introduc în prese și se presează între o oră și jumătate și două ore. După presare, brânza se scoate din forme, pânza se îndepărtează, iar eventualele cruste formate între formă și capac se taie. |
| --- | --- |

—

Mularea și presarea brânzei. Brânza se mulează pornind de la stratul de coagul. Procesul durează între 20 și 25 de minute, după care stratul de coagul se taie în bucăți care se pun manual în forme cilindrice unde se comprimă sub propria greutate. În timpul presării, brânza se întoarce de două-trei ori în forme. Această „auto-presare” durează între 20 și 25 de minute.

După auto-presare, brânza se scoate din forme, se învelește în pânză umedă pentru a permite formarea unei cruste și se pune înapoi în forme, care se închid cu ajutorul unor capace. Formele care conțin brânza se introduc în prese și se presează între o oră și jumătate și două ore. După presare, brânza se scoate din forme, pânza se îndepărtează, iar eventualele cruste formate între formă și capac se taie.

| — | Sărarea brânzei. Brânza se cântărește și se pune în saramură. După 48 de ore, brânza se scoate din saramură, se pune pe rafturi, se usucă timp de 24 de ore și se depozitează pe rafturi de maturare în pivnițe, care sunt menținute la o temperatură cuprinsă între 10 și 14 °C și o umiditate de 93 % sau 94 %, condiții propice dezvoltării naturale a Penicillium pallidum Smith. |
| --- | --- |

—

Sărarea brânzei. Brânza se cântărește și se pune în saramură. După 48 de ore, brânza se scoate din saramură, se pune pe rafturi, se usucă timp de 24 de ore și se depozitează pe rafturi de maturare în pivnițe, care sunt menținute la o temperatură cuprinsă între 10 și 14 °C și o umiditate de 93 % sau 94 %, condiții propice dezvoltării naturale a Penicillium pallidum Smith.

| — | Maturarea brânzei. Brânza de pe rafturi se întoarce o dată la cinci zile, procedură descrisă de primii producători de brânză, pentru ca brânza să nu se sprijine pe marginile sale și să-și păstreze forma. După câteva zile, suprafața brânzei se acoperă cu un strat de mucegaiuri microscopice, care se spală după 15 zile. Brânza se usucă și se pune din nou pe rafturi pentru continuarea maturării. După 30 de zile, când procesul de maturare este încheiat, noul strat de mucegaiuri microscopice care acoperă suprafața brânzei se spală, iar brânza se usucă și se acoperă cu un strat de ceară. |
| --- | --- |

—

Maturarea brânzei. Brânza de pe rafturi se întoarce o dată la cinci zile, procedură descrisă de primii producători de brânză, pentru ca brânza să nu se sprijine pe marginile sale și să-și păstreze forma. După câteva zile, suprafața brânzei se acoperă cu un strat de mucegaiuri microscopice, care se spală după 15 zile. Brânza se usucă și se pune din nou pe rafturi pentru continuarea maturării. După 30 de zile, când procesul de maturare este încheiat, noul strat de mucegaiuri microscopice care acoperă suprafața brânzei se spală, iar brânza se usucă și se acoperă cu un strat de ceară.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Brânza se ambalează în cutii de carton. Pentru conservarea proprietăților unice ale brânzei, pentru împiedicarea uscării în cazul deteriorării stratului de protecție de parafină și datorită dimensiunii sale mici (între 0,4 și 0,7 kg), brânza se vinde numai la bucată.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Eticheta trebuie să indice în mod clar numele produsului, și anume „Liliputas”, numele producătorului, textul „indicație geografică protejată” și/sau simbolul UE.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Brânza „Liliputas” este produsă în satul Belvederis, un sat mic din municipalitatea districtului Jurbarkas, situat în parcul regional Panemunė, pe malul drept al râului Niémen, la 1 km vest de Seredžius.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Belvederis reprezintă leagănul istoric al produselor lactate în Lituania. În 1921 a fost fondată o școală de agronomie în conacul din sat. Producția de produse lactate era una dintre materiile predate. După câțiva ani, această instituție a fost reorganizată și recunoscută ca școală superioară a industriei laptelui și, în 1944, ca facultate tehnică a industriei laptelui. Această școală a menținut o lungă perioadă de timp tradiția lituaniană de învățământ în domeniul industriei laptelui. În cursul celor 34 de ani de existență, școala superioară/facultatea tehnică a instruit peste 800 de specialiști în produse lactate, majoritatea acestora câștigând experiență în cea mai veche unitate producătoare de brânză din Lituania, fondată în 1928, care produce „Liliputas”. Laptele utilizat pentru producerea brânzei era încălzit într-un ceaun la foc cu lemne. Centrifuga era manuală, iar formele erau de lemn. Brânza era spălată manual cu ajutorul unor perii, în pivnițe pe timpul iernii și afară pe timpul verii. Unitatea producătoare de brânză era situată în aproprierea unui depozit de gheață, care era utilizat pentru depozitarea blocurilor de gheață aduse din localitatea Niémen. Gheața era utilizată pentru răcirea pivnițelor de maturare. Inițial, unitatea producătoare de brânză din Belvederis producea roți de brânză semitare de dimensiuni mai mari (2,5-3,0 kg), însă începând cu anul 1958, când unitatea producătoare de brânză a fost mărită, aceasta a început să producă brânză de dimensiuni mici, între 0,4 și 0,7 kg, de unde și numele de „Liliputas”, care a devenit popular în scurt timp. Maestrul brânzar Jonas Jarušaitis a fost primul care s-a specializat în producția acestui tip de brânză. În primul an de producție au fost maturate numai 8 tone de brânză, însă 40 de ani mai târziu producția a crescut la 130 de tone. Vechile forme de lemn au fost conservate pentru posteritate în cadrul unității din Belvederis, alături de cutii de carton ca suvenir și o carte poștală de la mijlocul secolului XX care prezintă spălarea brânzei într-un butoi și care reprezintă o invitație la un banchet regal pentru degustarea brânzei din Belvederis produsă manual, precum și a altor specialități.

Astăzi, brânza „Liliputas” se produce în continuare utilizând tehnica unică și autentică din 1958. Cunoștințele și experiența transmise din generație în generație de către lucrătorii unității producătoare de brânză au permis păstrarea dimensiunii, proprietăților organoleptice și calității produsului.

5.2.   Specificitatea produsului

Brânza „Liliputas” se caracterizează prin dimensiunea sa mică (între 0,4 și 0,7 kg) și prin stratul său protector de ceară. Gustul și aroma proaspătă de acid lactic al brânzei „Liliputas” se datorează maturării sale în forme rotunde într-o pivniță răcoroasă și umedă, învelite în sporii mucegaiurilor microscopice de Penicillium pallidum Smith. Pe pereții, rafturile și plafonul pivniței nu sunt vizibile urme de mucegai microscopic, însă la câteva zile după ce brânza „Liliputas” a fost sărată și pusă pe rafturi, aceasta începe să fie asemănătoare unor gogoși de viermi de mătase. Pătrunderea mucegaiurilor microscopice în brânză în timpul maturării sale este împiedicată, deoarece aceasta este protejată de crusta formată în timpul presării. Pentru a se forma această crustă, brânza se scoate din formele cilindrice după auto-presare, iar apoi se învelește în pânze de bumbac. Brânza se reintroduce în forme cilindrice și se comprimă cu ajutorul unor prese.

Brânza se produce în mod tradițional, aproape în totalitate manual. Stratul de coagul se decupează și se introduce în forme manual, iar brânza se învelește în pânză, se întoarce, se spală, se șterge și se învelește cu ceară tot manual. În cursul procesului, fiecare brânză se manipulează de peste 50 de ori.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Cererea de înregistrare a indicației geografice protejate se bazează pe tradiție, specificitatea metodei de producție și renume.

Publicul asociază în mod automat localitatea Belvederis, leagănul industriei laptelui din Lituania, cu brânza „Liliputas”, care nu are echivalent și care se produce după aceeași metodă din 1958. În prezent, unitatea din Belvederis este singurul producător al acestei brânze unice, fabricată manual.

Gustul și aroma specifică a brânzei „Liliputas” se datorează maturării sale în forme mici rotunde cu ajutorul unei microflore interne și a mucegaiurilor microscopice de Penicillium pallidum Smith, care se dezvoltă în pivnițele din aria geografică delimitată la punctul 4 atunci când acestea sunt menținute la o temperatură cuprinsă între 10 și 14 °C și la o umiditate de 93 % sau 94 %.

Brânza „Liliputas” a participat la numeroase saloane, atât în Lituania, cât și în străinătate. Aceasta a avut un succes deosebit în cadrul expozițiilor organizate la Leipzig, Poznań, Zagreb, Londra, Paris, Copenhaga, Viena și în alte părți. „Liliputas” a câștigat medalia de aur la târgul „Agra-76” din fosta Republică Democrată Germană. În 1984 a primit o diplomă clasa întâi la concursul-anchetă privind calitatea brânzei de la Uglici (URSS) și a câștigat medalia de aur la concursul „Produsul lituanian al anului 2002” organizat de Confederația industriei lituaniene. În cadrul salonului internațional al produselor alimentare „World Food Moscow 2005”, a câștigat medalia de bronz, iar la salonul internațional al industriei agroalimentare „Zolotaya osen 2008”, care a avut loc tot la Moscova, „Liliputas” a fost prezentă la standul național al Lituaniei organizat de ministerul lituanian al agriculturii. În cadrul „AgroBalt 2010”, salonul internațional al industriei agricole, alimentare și a ambalajelor, „Liliputas” a câștigat un premiu pentru calitățile sale naturale și ecologice. Presa lituaniană a mediatizat în numeroase rânduri brânza „Liliputas” și producătorii săi devotați (1999-2003).

Deși costă de două ori mai mult decât o brânză produsă într-o unitate automatizată, „Liliputas” poate conta pe clienți fideli care apreciază calitatea sa, caracterul său natural și modul de producție manual. Volumul de producție a rămas constant de-a lungul anilor.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/51

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 170/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„COZZA DI SCARDOVARI”

NR. CE: IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Cozza di Scardovari”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.7. | Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate |
| --- | --- |

Clasa 1.7.

Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Midia „Cozza di Scardovari”, aparținând speciei Mytilus galloprovincialis, este o moluscă bivalvă cu formă alungită, dotată cu o cochilie de culoare negru-violaceu. Valvele sunt bombate, identice, cu formă aproape triunghiulară și prezintă striații concentrice subțiri. Din cochilie ies filamente brune foarte robuste, numite „bisso” (byssus), cu ajutorul cărora animalul se fixează de plase, numite „reste” (funii), sau de alte structuri de sprijin.

Midia „Cozza di Scardovari” este caracterizată de următorii parametri fizici și organoleptici:

| — | carnea lucioasă care umple bine cavitatea valvară (procentaj de carne din greutatea totală a moluștei – indice corporal de peste 25 %); |
| --- | --- |

—

carnea lucioasă care umple bine cavitatea valvară (procentaj de carne din greutatea totală a moluștei – indice corporal de peste 25 %);

| — | gustul deosebit de dulce al cărnii (conținut de sodiu de sub 210 mg/100 g); |
| --- | --- |

—

gustul deosebit de dulce al cărnii (conținut de sodiu de sub 210 mg/100 g);

| — | carnea deosebit de moale și fondantă, deosebit de plăcută la consum. |
| --- | --- |

—

carnea deosebit de moale și fondantă, deosebit de plăcută la consum.

La momentul comercializării, „Cozza di Scardovari” trebuie să prezinte o cochilie închisă la culoare și rezistentă la lovire; midia este comercializată vie, în ambalaje închise din plasă, în vid sau în atmosferă protectoare, sau congelată rapid, cu sau fără cochilie.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Sursa de hrană a midiilor „Cozza di Scardovari” este constituită din cantități mari de particule organice și anorganice și de producția considerabilă de fitoplancton și zooplancton, aspecte caracteristice pentru Sacca di Scardovari.

Mai exact, nutrimentele organice și anorganice sunt favorizate de fluxurile abundente de apă dulce din ramificațiile fluviului Pad, iar dezvoltarea unei populații bogate de fitoplancton și zooplancton este favorizată de adâncimea redusă a apelor, de temperatură și de conținutul de oxigen care caracterizează Sacca di Scardovari. Midiilor nu le este furnizată hrană suplimentară sau integrantă.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etapele de însămânțare, creștere și recoltare a midiilor „Cozza di Scardovari” trebuie să se desfășoare doar în crescătorii din interiorul Sacca di Scardovari. Deoarece necesită apă curată din Sacca di Scardovari, etapele de epurare, spălare și selecționare a produsului trebuie să se desfășoare în instalații aflate pe teritoriile așezărilor Scardovari, Ca’ Mello și Santa Giulia, din comuna Porto Tolle.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Produsul trebuie ambalat în aria prevăzută la punctul 4, în cadrul lanțului de producție, imediat după ieșirea din bazinele de epurare, pentru a se garanta vitalitatea, prospețimea și caracteristicile igienico-sanitare ale produsului, precum și pentru a se asigura controlul, evitându-se fraudele legate de amestecarea cu midii provenite din alte arii de producție.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe ambalaje trebuie să fie aplicat sigiliul de siguranță, astfel încât deschiderea ambalajului să implice ruperea sigiliului. Pe etichetă trebuie să figureze următoarele mențiuni: „Cozza di Scardovari” și „Denominazione d’Origine Protetta”, aceasta din urmă putând fi, eventual, înlocuită cu acronimul „DOP”. În plus, pe ambalaj trebuie reprodus logoul denumirii „Cozza di Scardovari DOP”, precum și simbolul grafic al Uniunii Europene pentru produse DOP.

Image

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție este formată din Sacca di Scardovari și din teritoriile așezărilor Scardovari, Ca’ Mello și Santa Giulia, din comuna Porto Tolle, aflată în provincia Rovigo.

Termenul „Sacca” indică un intrând marin format prin închiderea parțială a unei porțiuni de mare, care comunică în continuare cu largul mării printr-o „gură lagunară”.

Sacca di Scardovari se află în partea de sud a deltei fluviului Pad, între ramificațiile Po di Tolle spre nord-est și Po di Gnocca spre sud-vest, și este delimitată la sud de următoarele coordonate geografice Gauss-Boaga tip fus vest, care identifică cele două puncte exterioare ce delimitează Sacca de Marea Adriatică:

| — | 4971445,99 N – 1773953,45 E; |
| --- | --- |

—

4971445,99 N – 1773953,45 E;

| — | 4967536,31 N – 1770965,25 E. |
| --- | --- |

—

4967536,31 N – 1770965,25 E.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Sacca di Scardovari este un mediu ale cărui caracteristici sunt generate de întâlnirea curenților de apă dulce ai fluviului Pad, bogați în nutrimente și particule în suspensie, cu apele sărate ale mării, supuse ciclurilor mareei.

Caracteristicile de mediu ale lagunei Sacca di Scardovari sunt evidențiate prin salinitatea redusă a apelor, deoarece apele mării, cu o salinitate de aproximativ 35 %, unindu-se cu apele dulci ale fluviului, permit menținerea în zonă a unei concentrații de sare cu valori care variază între 10 % și 30 %, cu o medie de aproximativ 20 %. În plus, apele fluviului garantează un aport semnificativ de nutrimente și un conținut ridicat de particule organice în suspensie.

Fundalurile puțin profunde ale lagunei, cu o adâncime maximă de 3 m, permit o bună răspândire a luminii de-a lungul întregii coloane de apă, creând condiții ideale de temperatură (mai ridicată, în medie, decât cea a zonelor marine), precum și o productivitate crescută a fitoplanctonului. În plus, schimburile de ape, datorate ciclurilor mareei, permit crearea unor condiții hidrodinamice ideale și o bună oxigenare a apelor, rezultatul fiind un mediu propice pentru creșterea moluștelor.

Prima cooperativă de pescari locali în Sacca di Scardovari datează din 1936. Transformarea teritoriului în ultimul secol a fost foarte rapidă, atât datorită acțiunilor oamenilor, cât și ca urmare a unor factori antropici și naturali, iar la configurația actuală a lagunei Sacca di Scardovari s-a ajuns după inundația din 1966. Începând de atunci, s-au început experimentele legate de cultivarea midiilor în mici crescătorii în interiorul lagunei, ca alternativă la pescuitul în mare, fapt atestat și de raportul Consiliului de administrație al cooperativei de pescari referitor la instalația de epurare a midiilor de la Scardovari din anii ’80. De asemenea, calitatea produsului se datorează și priceperii operatorilor care, începând din anii ’60, au început să experimenteze cultivarea midiilor în mici crescătorii în interiorul lagunei, ca alternativă la pescuitul în mare. Activitatea de creștere a midiilor, cu caracter familial sau prin asociere, presupune o tehnică tradițională de pregătire a crescătoriilor și de prelucrare a produsului, bazată mai ales pe munca manuală, operațiunile desfășurate fiind cele de separare și distanțare a midiilor, de eliminare a paraziților și de selectare a midiilor, acestea trebuind separate în funcție de dimensiune în diversele „reste”, pentru a permite o creștere mai eficace.

5.2.   Specificitatea produsului

„Cozza di Scardovari” se caracterizează printr-un conținut redus de sodiu în carne (sub 210 mg/100 g de produs), semnificativ mai puțin decât în cazul midiilor cultivate în largul mării, iar acest lucru face ca produsul să fie deosebit de plăcut și cu gust delicat, carnea fiind dulce.

În plus, midia prezintă un indice corporal crescut, de peste 25 %, care înseamnă umplerea cochiliei cu carne, date fiind metabolismul accelerat și dezvoltarea semnificativă a părții comestibile. Această dezvoltare a moluștei, de-a lungul a doar opt-nouă luni de la însămânțare, permite productivitatea crescută tipică pentru „Cozza di Scardovari”.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Caracteristicile calitative, fizice și organoleptice ale midiilor „Cozza di Scardovari” sunt rezultatul caracteristicilor ambientale deosebite ale lagunei de la care își primesc numele. În special, salinitatea redusă a apelor din laguna în care sunt produse midiile de Scardovari influențează prezența unui conținut de sodiu redus al cărnii midiilor – de mai puțin de 210 mg/100 g de produs, o caracteristică ce contribuie la a conferi cărnii un gust plăcut, delicat și dulce.

Bogăția în particule organice în suspensie și productivitatea ridicată în ceea ce privește fitoplanctonul în apele puțin adânci ale lagunei determină metabolismul accelerat al moluștei și dezvoltarea semnificativă a părții comestibile, cu indice corporal de peste 25 %, precum și rapiditatea de creștere tipică pentru midiile „Cozza di Scardovari”.

Caracteristicile geografice și morfologice ale lagunei Sacca di Scardovari (nivel redus al apei, schimburi constante ale apei datorate ciclurilor mareei, condițiile ideale de temperatură, oxigenare și hidrodinamică), îmbinate cu profesionalismul operatorilor, care utilizează tehnici de producție și creștere tradiționale, influențează în mod direct bunăstarea midiilor, permițând dezvoltarea lor la dimensiuni mai mari și mai uniforme, precum și controlarea calității midiilor.

Reputația denumirii produsului este documentată de fotografiile realizate la sărbătoarea midiei de Scardovari (Festa della Cozza di Scardovari) din anii ’80. În prezent, producția de midii în laguna Scardovari este o industrie importantă, care implică numeroși operatori și multe întreprinderi familiale, iar produsul este cunoscut de consumatori atât în Italia, cât și în alte țări europene.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

Administrația actuală a deschis procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de recunoaștere a denumirii de origine protejate „Cozza di Scardovari” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 271 din 21 noiembrie 2011.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului internet al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (http://www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità e sicurezza” (în partea superioară dreaptă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---

Rectificări

| 15.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 170/55

---

Rectificare la Cererea de exprimare a interesului pentru a deveni membru al grupurilor științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (Parma, Italia) – Ref.: EFSA/E/2013/001

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 107 din 13 aprilie 2013
  )

2013/C 170/13

La pagina 16, punctul 11, „Data-limită de depunere a candidaturilor”, primul paragraf:

în loc de:

„... 17 iunie 2013 la miezul nopții ...”,

se va citi:

„... 1 iulie 2013 la miezul nopții ...”.

---