# Euroopan unionin C 153E/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2013.153.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 153E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta31. toukokuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2013.153.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 153E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta31. toukokuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 15.–17. marraskuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 59 E, 28.2.2012.HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 15. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/01 | Maksukyvyttömyysmenettelyt EU:n yhtiöoikeuden yhteydessäEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 suosituksista komissiolle maksukyvyttömyysmenettelyistä EU:n yhtiöoikeuden yhteydessä (2011/2006(INI)) | 1 |
| PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Väestörakenteen muutos ja sen vaikutukset koheesiopolitiikkaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 väestörakenteen muutoksesta ja sen vaikutuksista EU:n tulevaan koheesiopolitiikkaan (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiiviEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanosta (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | KuluttajapolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 uudesta kuluttajapoliittisesta strategiasta (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Sähköisesti välitettävät rahapelitEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Mehiläisten terveys ja mehiläishoitoalaEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 mehiläisten terveydestä ja mehiläishoitoalan haasteista (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevat valtiontukisäännötEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistuksesta (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumiEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (2011/2052(INI)) | 57 |
| | Keskiviikko 16. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/09 | AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vuonna 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2010 (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Durbanin ilmastokokousEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Kehitysyhteistyön rahoitusta koskeva vastuuraporttiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 kehitysrahoitusta koskevasta vastuuraportista | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Eurooppalainen elokuva digitaaliajallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2010/2306(INI)) | 102 |
| | Torstai 17. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/13 | EU:n tuki Kansainväliselle rikostuomioistuimelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n tuesta Kansainväliselle rikostuomioistuimelle: vastaukset haasteisiin ja ongelmien ratkaiseminen (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokous 28. marraskuuta 2011Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksesta 28. marraskuuta 2011 | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Avoin internet ja verkon neutraalisuus EuroopassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Rypäleammusten kieltäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 rypäleammusten kieltämisestä | 132 |
| 2013/C 153E/17 | Arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistaminen digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistamisesta digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi | 135 |
| 2013/C 153E/18 | EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvottelutEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvotteluista (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen Euroopan parlamentin toiminnassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Laittoman kalastuksen torjuminen maailmanlaajuisestiEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 laittoman kalastuksen torjumisesta maailmanlaajuisesti – EU:n rooli (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Iran – viimeaikaiset ihmisoikeusloukkauksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Iranin viimeaikaisista ihmisoikeusrikkomuksista | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egypti, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fatahin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Egyptistä, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fattahin tapauksesta | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarveEuroopan parlamentin kannanotto 17. marraskuuta 2011 esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarpeeseen | 165 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 15.–17. marraskuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 59 E, 28.2.2012.HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 15. marraskuuta 2011

2013/C 153E/01

Maksukyvyttömyysmenettelyt EU:n yhtiöoikeuden yhteydessäEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 suosituksista komissiolle maksukyvyttömyysmenettelyistä EU:n yhtiöoikeuden yhteydessä (2011/2006(INI))

1

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

5

2013/C 153E/02

Väestörakenteen muutos ja sen vaikutukset koheesiopolitiikkaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 väestörakenteen muutoksesta ja sen vaikutuksista EU:n tulevaan koheesiopolitiikkaan (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiiviEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanosta (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

KuluttajapolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 uudesta kuluttajapoliittisesta strategiasta (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Sähköisesti välitettävät rahapelitEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Mehiläisten terveys ja mehiläishoitoalaEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 mehiläisten terveydestä ja mehiläishoitoalan haasteista (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevat valtiontukisäännötEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistuksesta (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumiEuroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (2011/2052(INI))

57

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011

2013/C 153E/09

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vuonna 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2010 (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Durbanin ilmastokokousEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17)

83

2013/C 153E/11

Kehitysyhteistyön rahoitusta koskeva vastuuraporttiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 kehitysrahoitusta koskevasta vastuuraportista

97

2013/C 153E/12

Eurooppalainen elokuva digitaaliajallaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2010/2306(INI))

102

Torstai 17. marraskuuta 2011

2013/C 153E/13

EU:n tuki Kansainväliselle rikostuomioistuimelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n tuesta Kansainväliselle rikostuomioistuimelle: vastaukset haasteisiin ja ongelmien ratkaiseminen (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokous 28. marraskuuta 2011Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksesta 28. marraskuuta 2011

124

2013/C 153E/15

Avoin internet ja verkon neutraalisuus EuroopassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa

128

2013/C 153E/16

Rypäleammusten kieltäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 rypäleammusten kieltämisestä

132

2013/C 153E/17

Arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistaminen digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistamisesta digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi

135

2013/C 153E/18

EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvottelutEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvotteluista (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen Euroopan parlamentin toiminnassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Laittoman kalastuksen torjuminen maailmanlaajuisestiEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 laittoman kalastuksen torjumisesta maailmanlaajuisesti – EU:n rooli (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Iran – viimeaikaiset ihmisoikeusloukkauksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Iranin viimeaikaisista ihmisoikeusrikkomuksista

157

2013/C 153E/22

Egypti, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fatahin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Egyptistä, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fattahin tapauksesta

162

2013/C 153E/23

Esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarveEuroopan parlamentin kannanotto 17. marraskuuta 2011 esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarpeeseen

165

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 15. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/24 | Yhtiöiltä vaadittavien takeiden yhteensovittaminen (SEUT-sopimuksen 54 artikla) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (uudelleenlaatiminen) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (Uudelleenlaadittu) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse 10 ja 11 artiklan osalta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan sen 10 ja 11 artiklan osalta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | EU:n ja Jordanian välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen tekemisestä (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | EU:n ja Georgian yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskevan sopimuksen tekemisestä (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäinen suspensio eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspensiosta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (epäsuorat toimet) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Lyhyeksimyynti ja tietyt luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhyeksi myynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueista (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Monivuotisia viljelykasveja koskevat Euroopan tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/109/EY kumoamisesta | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (suorat toimet) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistuminen Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman (2012–2013) epäsuoriin toimiin *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | Keskiviikko 16. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/35 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irlanti) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| LIITE | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Euroopan globalisaatiorahaston käyttöönotto: hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irlanti) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| LIITE | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irlanti) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| LIITE | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich–Oberösterreich, ItävaltaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, Itävalta) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| LIITE | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, KreikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Kreikka) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| LIITE | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Euroopan kulttuuriperintötunnus ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevasta Euroopan unionin toimen perustamisesta (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu) (
  1
  ) | 201 |
| LIITE I | 255 |
| LIITE II | 255 |
| LIITE III | 256 |
| LIITE IV | 257 |
| LIITE V | 260 |
| LIITE VI | 261 |
| LIITE VII | 262 |
| LIITE VIII | 263 |
| LIITE IX | 267 |
| LIITE X | 268 |
| LIITE XI | 269 |
| LIITE XII | 270 |
| | Torstai 17. marraskuuta 2011 |
| 2013/C 153E/42 | Yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta | 275 |
| LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 15. marraskuuta 2011

2013/C 153E/24

Yhtiöiltä vaadittavien takeiden yhteensovittaminen (SEUT-sopimuksen 54 artikla) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (uudelleenlaatiminen) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (Uudelleenlaadittu)

167

2013/C 153E/25

Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse 10 ja 11 artiklan osalta ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan sen 10 ja 11 artiklan osalta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

EU:n ja Jordanian välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen tekemisestä (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

EU:n ja Georgian yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskevan sopimuksen tekemisestä (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäinen suspensio eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspensiosta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (epäsuorat toimet) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Lyhyeksimyynti ja tietyt luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhyeksi myynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueista (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä

177

2013/C 153E/32

Monivuotisia viljelykasveja koskevat Euroopan tilastot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/109/EY kumoamisesta

178

2013/C 153E/33

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (suorat toimet) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistuminen Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman (2012–2013) epäsuoriin toimiin *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011

2013/C 153E/35

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irlanti) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

LIITE

190

2013/C 153E/36

Euroopan globalisaatiorahaston käyttöönotto: hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irlanti) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

LIITE

192

2013/C 153E/37

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, IrlantiEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irlanti) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

LIITE

194

2013/C 153E/38

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich–Oberösterreich, ItävaltaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, Itävalta) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

LIITE

196

2013/C 153E/39

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, KreikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Kreikka) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

LIITE

199

2013/C 153E/40

Euroopan kulttuuriperintötunnus ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevasta Euroopan unionin toimen perustamisesta (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu) (
  1
  )

1

201

LIITE I

255

LIITE II

LIITE II

255

LIITE III

256

LIITE IV

257

LIITE V

LIITE V

260

LIITE VI

261

LIITE VII

262

LIITE VIII

263

LIITE IX

267

LIITE X

268

LIITE XI

269

LIITE XII

270

Torstai 17. marraskuuta 2011

2013/C 153E/42

Yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittäminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta

275

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

275

2013/C 153E/43

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2011–2012 Istunnot 15.–17. marraskuuta 2011 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 59 E, 28.2.2012. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 15. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/1

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Maksukyvyttömyysmenettelyt EU:n yhtiöoikeuden yhteydessä

P7_TA(2011)0484

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 suosituksista komissiolle maksukyvyttömyysmenettelyistä EU:n yhtiöoikeuden yhteydessä (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon maksukyvyttömyysmenettelyistä 29. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1346/2000 (1) (maksukyvyttömyysasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maksukyvyttömyysmenettelyistä 29. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1346/2000 (1) (maksukyvyttömyysasetus),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 2. toukokuuta 2006 (2), 10. syyskuuta 2009 (3) ja 21. tammikuuta 2010 (4) antamat tuomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 2. toukokuuta 2006 (2), 10. syyskuuta 2009 (3) ja 21. tammikuuta 2010 (4) antamat tuomiot,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 42 ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A7-0355/2011),

| A. | ottaa huomioon, että erot kansallisten maksukyvyttömyyslakien välillä aiheuttavat kilpailuetuja tai haittoja ja ongelmia yrityksille, joilla on rajatylittävää toimintaa, ja että nämä erot saattavat estää maksukyvyttömien yritysten onnistuneen tervehdyttämisen; katsoo, että erot kannustavat suotuisimman käsittelypaikan etsimiseen (forum shopping) ja että sisämarkkinat hyötyisivät yhtäläisistä toimintamahdollisuuksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että erot kansallisten maksukyvyttömyyslakien välillä aiheuttavat kilpailuetuja tai haittoja ja ongelmia yrityksille, joilla on rajatylittävää toimintaa, ja että nämä erot saattavat estää maksukyvyttömien yritysten onnistuneen tervehdyttämisen; katsoo, että erot kannustavat suotuisimman käsittelypaikan etsimiseen (forum shopping) ja että sisämarkkinat hyötyisivät yhtäläisistä toimintamahdollisuuksista;

| B. | katsoo, että olisi toteutettava toimia, joilla estetään väärinkäytökset ja suotuisimman käsittelypaikan etsimisen (forum shopping) yleistyminen, ja että vältetään kilpailevia päämenettelyjä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että olisi toteutettava toimia, joilla estetään väärinkäytökset ja suotuisimman käsittelypaikan etsimisen (forum shopping) yleistyminen, ja että vältetään kilpailevia päämenettelyjä;

| C. | ottaa huomioon, että vaikka ei ole mahdollista luoda todellista maksukyvyttömyyslainsäädäntöä EU:n tasolla, tietyillä maksukyvyttömyyslainsäädännön aloilla yhdenmukaistaminen kannattaa ja on mahdollista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vaikka ei ole mahdollista luoda todellista maksukyvyttömyyslainsäädäntöä EU:n tasolla, tietyillä maksukyvyttömyyslainsäädännön aloilla yhdenmukaistaminen kannattaa ja on mahdollista;

| D. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden maksukyvyttömyyslainsäädännöt ovat asteittain lähentymässä toisiaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden maksukyvyttömyyslainsäädännöt ovat asteittain lähentymässä toisiaan;

| E. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetus hyväksyttiin vuonna 2000 ja että se on ollut voimassa yli yhdeksän vuotta; ottaa huomioon, että komission olisi annettava 1. kesäkuuta 2012 mennessä kertomus asetuksen soveltamisesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetus hyväksyttiin vuonna 2000 ja että se on ollut voimassa yli yhdeksän vuotta; ottaa huomioon, että komission olisi annettava 1. kesäkuuta 2012 mennessä kertomus asetuksen soveltamisesta;

| F. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetus oli tulosta erittäin pitkästä neuvotteluprosessista, jonka seurauksena oli, että monet arkaluontoiset kysymykset jätettiin ulkopuolelle ja asetuksen lähestymistapa moniin kysymyksiin oli vanhentunut jo sen hyväksymishetkellä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetus oli tulosta erittäin pitkästä neuvotteluprosessista, jonka seurauksena oli, että monet arkaluontoiset kysymykset jätettiin ulkopuolelle ja asetuksen lähestymistapa moniin kysymyksiin oli vanhentunut jo sen hyväksymishetkellä;

| G. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetuksen voimaantulon jälkeen on tapahtunut monia muutoksia, unioniin on liittynyt 12 uutta jäsenvaltiota ja yritysryhmittymät ovat lisääntyneet valtavasti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysasetuksen voimaantulon jälkeen on tapahtunut monia muutoksia, unioniin on liittynyt 12 uutta jäsenvaltiota ja yritysryhmittymät ovat lisääntyneet valtavasti;

| H. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyydestä koituu haitallisia seurauksia sekä asianomaisille yrityksille että jäsenvaltioiden talouksille, ja katsoo siksi, että on pyrittävä suojaamaan kaikki talouden sidosryhmät, veronmaksajat ja työnantajat maksukyvyttömyyden vaikutuksilta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyydestä koituu haitallisia seurauksia sekä asianomaisille yrityksille että jäsenvaltioiden talouksille, ja katsoo siksi, että on pyrittävä suojaamaan kaikki talouden sidosryhmät, veronmaksajat ja työnantajat maksukyvyttömyyden vaikutuksilta;

| I. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysmenettelyitä koskeva lähestymistapa keskittyy nyt enemmän yrityksen pelastamiseen vaihtoehtona konkurssille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyysmenettelyitä koskeva lähestymistapa keskittyy nyt enemmän yrityksen pelastamiseen vaihtoehtona konkurssille;

| J. | katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelylainsäädännön pitäisi olla unionin tason väline yritysten pelastamiseksi; katsoo, että tällaisen pelastamisen on mahdollisuuksien mukaan oltava edullista velalliselle, velkojille ja työntekijöille; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelylainsäädännön pitäisi olla unionin tason väline yritysten pelastamiseksi; katsoo, että tällaisen pelastamisen on mahdollisuuksien mukaan oltava edullista velalliselle, velkojille ja työntekijöille;

| K. | katsoo, että on estettävä velkojia käyttämästä hyväksi maksukyvyttömyysmenettelyjä siinä tarkoituksessa, että estetään normaali menettely vaateiden läpiviemiseksi, ja että sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön asianmukaiset menettelylliset takeet; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on estettävä velkojia käyttämästä hyväksi maksukyvyttömyysmenettelyjä siinä tarkoituksessa, että estetään normaali menettely vaateiden läpiviemiseksi, ja että sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön asianmukaiset menettelylliset takeet;

| L. | katsoo, että on luotava oikeudellinen kehys, joka on mukautettu paremmin tapauksiin, joissa yritysten maksukyvyttömyys on tilapäistä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että on luotava oikeudellinen kehys, joka on mukautettu paremmin tapauksiin, joissa yritysten maksukyvyttömyys on tilapäistä;

| M. | ottaa huomioon, että 3. maaliskuuta 2010 antamassaan tiedonannossa "Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM (2010)2020) komissio viittasi puuttuviin lenkkeihin ja pullonkauloihin, jotka estävät toteuttamasta sisämarkkinoita 21. vuosisadalla, ja totesi seuraavaa: "Pk-yritysten pääsyä sisämarkkinoille on parannettava. Yrittäjyyttä on kehitettävä konkreettisilla poliittisilla aloitteilla, joihin kuuluu yrityslainsäädännön yksinkertaistaminen (konkurssimenettelyt, yksityisen eurooppayhtiön säännöt jne.) ja aloitteet, jotka mahdollistavat yritystoiminnan aloittamisen uudelleen entisen yrityksen epäonnistuttua"; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 3. maaliskuuta 2010 antamassaan tiedonannossa "Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM (2010)2020) komissio viittasi puuttuviin lenkkeihin ja pullonkauloihin, jotka estävät toteuttamasta sisämarkkinoita 21. vuosisadalla, ja totesi seuraavaa: "Pk-yritysten pääsyä sisämarkkinoille on parannettava. Yrittäjyyttä on kehitettävä konkreettisilla poliittisilla aloitteilla, joihin kuuluu yrityslainsäädännön yksinkertaistaminen (konkurssimenettelyt, yksityisen eurooppayhtiön säännöt jne.) ja aloitteet, jotka mahdollistavat yritystoiminnan aloittamisen uudelleen entisen yrityksen epäonnistuttua";

| N. | ottaa huomioon, että maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi myös vahvistettava säännöt yrityksen likvidaatiolle tavalla, joka tuottaa vähiten haittaa ja eniten hyötyä kaikille osapuolille, kun on todettu, että yrityksen pelastaminen tulee todennäköisesti epäonnistumaan tai on epäonnistunut; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi myös vahvistettava säännöt yrityksen likvidaatiolle tavalla, joka tuottaa vähiten haittaa ja eniten hyötyä kaikille osapuolille, kun on todettu, että yrityksen pelastaminen tulee todennäköisesti epäonnistumaan tai on epäonnistunut;

| O. | katsoo, että kaikissa konkreettisissa tapauksissa on selvitettävä yrityksen maksukyvyttömyyden syyt eli määritettävä, ovatko yrityksen rahoitusvaikeudet vain tilapäisiä vai onko yritys täysin maksukyvytön; toteaa, että pohjimmiltaan kyse on siitä, että määritellään velallisen kaikki omaisuus ja vastuut, jotta voidaan arvioida hänen maksukykyään tai -kyvyttömyyttään; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kaikissa konkreettisissa tapauksissa on selvitettävä yrityksen maksukyvyttömyyden syyt eli määritettävä, ovatko yrityksen rahoitusvaikeudet vain tilapäisiä vai onko yritys täysin maksukyvytön; toteaa, että pohjimmiltaan kyse on siitä, että määritellään velallisen kaikki omaisuus ja vastuut, jotta voidaan arvioida hänen maksukykyään tai -kyvyttömyyttään;

| P. | ottaa huomioon, että konsernit ovat yleisiä, mutta niiden maksukyvyttömyyttä ei ole vielä käsitelty unionin tasolla; ottaa huomioon, että konsernien maksukyvyttömyys johtaa todennäköisesti monien sellaisten erillisten maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamiseen eri tuomioistuimissa, jotka koskevat kutakin maksukyvyttömän konsernin jäsentä; ottaa huomioon, että ellei näitä menettelyjä voida koordinoida, konsernia ei todennäköisesti voida järjestää uudelleen vaan se on pilkottava osiin, ja siten aiheutetaan menetyksiä velkojille, osakkeenomistajille ja työntekijöille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että konsernit ovat yleisiä, mutta niiden maksukyvyttömyyttä ei ole vielä käsitelty unionin tasolla; ottaa huomioon, että konsernien maksukyvyttömyys johtaa todennäköisesti monien sellaisten erillisten maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamiseen eri tuomioistuimissa, jotka koskevat kutakin maksukyvyttömän konsernin jäsentä; ottaa huomioon, että ellei näitä menettelyjä voida koordinoida, konsernia ei todennäköisesti voida järjestää uudelleen vaan se on pilkottava osiin, ja siten aiheutetaan menetyksiä velkojille, osakkeenomistajille ja työntekijöille;

| Q. | katsoo, että konsernien maksukyvyttömyystilanteessa on nykyään vaikea toteuttaa tervehdyttämistä, koska EU:n jäsenvaltioilla on erilaiset säännökset, ja että näin vaarantuu tuhansia työpaikkoja; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että konsernien maksukyvyttömyystilanteessa on nykyään vaikea toteuttaa tervehdyttämistä, koska EU:n jäsenvaltioilla on erilaiset säännökset, ja että näin vaarantuu tuhansia työpaikkoja;

| R. | katsoo, että kansallisten maksukyvyttömyysrekisterien yhteen liittäminen ja siitä seuraava maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan laajan julkisen Euroopan unionin tietokannan luominen antaisi velkojille, osakkeenomistajille, työtekijöille ja tuomioistuimille mahdollisuuden selvittää, onko maksukyvyttömyysmenettely aloitettu toisessa jäsenvaltiossa, ja varmistaa kanteiden esittämisen määräajat ja yksityiskohdat; katsoo, että se edistäisi hallinnon kustannustehokkuutta ja lisäisi avoimuutta samalla kun kunnioitetaan tietosuojaa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että kansallisten maksukyvyttömyysrekisterien yhteen liittäminen ja siitä seuraava maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan laajan julkisen Euroopan unionin tietokannan luominen antaisi velkojille, osakkeenomistajille, työtekijöille ja tuomioistuimille mahdollisuuden selvittää, onko maksukyvyttömyysmenettely aloitettu toisessa jäsenvaltiossa, ja varmistaa kanteiden esittämisen määräajat ja yksityiskohdat; katsoo, että se edistäisi hallinnon kustannustehokkuutta ja lisäisi avoimuutta samalla kun kunnioitetaan tietosuojaa;

| S. | katsoo, että rajatylittävien likvidaatiosuunnitelmien ("living wills") olisi oltava oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia rahoituslaitosten osalta ja että suunnitelmia olisi harkittava kaikille järjestelmän kannalta merkittäville yhtiöille, vaikka ne eivät ole rahoituslaitoksia, mikä olisi merkittävä askel kohti rahoitusalan asianmukaista rajatylittävää maksukyvyttömyysjärjestelmää; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että rajatylittävien likvidaatiosuunnitelmien ("living wills") olisi oltava oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia rahoituslaitosten osalta ja että suunnitelmia olisi harkittava kaikille järjestelmän kannalta merkittäville yhtiöille, vaikka ne eivät ole rahoituslaitoksia, mikä olisi merkittävä askel kohti rahoitusalan asianmukaista rajatylittävää maksukyvyttömyysjärjestelmää;

| T. | katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevissa säännöksissä olisi sallittava erityisjärjestelyt olennaisia palveluja tarjoavien toimintakykyisten yksiköiden erottamiseksi, kuten maksujärjestelmät tai muut likvidaatiosuunnitelmissa määritellyt mekanismit, ja että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden maksukyvyttömyyslainsäädännössä on asianmukaisia säännöksiä, jotka sallivat EU-tason erityisjärjestelyt maksukyvyttömien rajatylittävien konsernien erottamiseksi toimintakykyisiksi yksiköiksi; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevissa säännöksissä olisi sallittava erityisjärjestelyt olennaisia palveluja tarjoavien toimintakykyisten yksiköiden erottamiseksi, kuten maksujärjestelmät tai muut likvidaatiosuunnitelmissa määritellyt mekanismit, ja että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden maksukyvyttömyyslainsäädännössä on asianmukaisia säännöksiä, jotka sallivat EU-tason erityisjärjestelyt maksukyvyttömien rajatylittävien konsernien erottamiseksi toimintakykyisiksi yksiköiksi;

| U. | katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelyissä olisi otettava huomioon konsernin sisäiset siirrot, jotta omaisuus voidaan tarvittaessa saada takaisin yli rajojen tasapuolisen tuloksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että maksukyvyttömyysmenettelyissä olisi otettava huomioon konsernin sisäiset siirrot, jotta omaisuus voidaan tarvittaessa saada takaisin yli rajojen tasapuolisen tuloksen saavuttamiseksi;

| V. | toteaa, ettei tiettyjä sijoitusyhtiöitä eikä etenkään vakuutusyhtiöitä voida purkaa "noin vain", ja pitää välttämättömänä ratkaisua, jonka avulla omaisuus voidaan ajan mittaan osittaa tasapuolisesti; katsoo, että liiketoiminnan siirtämistä, alasajoa tai toiminnan jatkuvuutta ei saisi estää ja että tässä saatetaan tarvita priorisointia; |
| --- | --- |

V.

toteaa, ettei tiettyjä sijoitusyhtiöitä eikä etenkään vakuutusyhtiöitä voida purkaa "noin vain", ja pitää välttämättömänä ratkaisua, jonka avulla omaisuus voidaan ajan mittaan osittaa tasapuolisesti; katsoo, että liiketoiminnan siirtämistä, alasajoa tai toiminnan jatkuvuutta ei saisi estää ja että tässä saatetaan tarvita priorisointia;

| W. | päätös ottaa maksukyvyttömyysmenettelyyn pikemminkin kokonaisia konserneja kuin yksittäisiä yksiköitä olisi tehtävä ratkaisukeskeisesti ja siinä olisi otettava huomioon mahdolliset kerrannaisvaikutukset, kuten muiden ratkaisumallien soveltaminen tai vaikutus vakuusjärjestelmiin, jotka kattavat useita tuotemerkkejä konsernin sisällä; |
| --- | --- |

W.

päätös ottaa maksukyvyttömyysmenettelyyn pikemminkin kokonaisia konserneja kuin yksittäisiä yksiköitä olisi tehtävä ratkaisukeskeisesti ja siinä olisi otettava huomioon mahdolliset kerrannaisvaikutukset, kuten muiden ratkaisumallien soveltaminen tai vaikutus vakuusjärjestelmiin, jotka kattavat useita tuotemerkkejä konsernin sisällä;

| X. | katsoo, että olisi asianmukaista tarkastella yhdenmukaisten bail-in-menettelyjen ja rajatylittäviä konserneja koskevien standardien määrittämistä ja erityisesti myös velan vaihtamista osakkeiksi; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että olisi asianmukaista tarkastella yhdenmukaisten bail-in-menettelyjen ja rajatylittäviä konserneja koskevien standardien määrittämistä ja erityisesti myös velan vaihtamista osakkeiksi;

| Y. | painottaa, että vaikka työlainsäädäntö kuuluukin jäsenvaltioille, maksukyvyttömyyslainsäädännöllä voi olla vaikutuksia työlainsäädäntöön; katsoo, että lisääntyvä globalisaatio ja talouskriisi huomioon ottaen maksukyvyttömyyskysymystä on käsiteltävä työlainsäädännön näkökulmasta, koska jäsenvaltioissa olevien erilaisten "työlle" ja "työntekijälle" annettujen määritelmien ei pitäisi heikentää työntekijöiden oikeuksia maksukyvyttömyyden uhatessa; katsoo kuitenkin, että kaikkien maksukyvyttömyyttä koskevien keskustelujen ei automaattisesti pitäisi johtaa työlainsäädännön säätämiseen unionin tasolla; |
| --- | --- |

Y.

painottaa, että vaikka työlainsäädäntö kuuluukin jäsenvaltioille, maksukyvyttömyyslainsäädännöllä voi olla vaikutuksia työlainsäädäntöön; katsoo, että lisääntyvä globalisaatio ja talouskriisi huomioon ottaen maksukyvyttömyyskysymystä on käsiteltävä työlainsäädännön näkökulmasta, koska jäsenvaltioissa olevien erilaisten "työlle" ja "työntekijälle" annettujen määritelmien ei pitäisi heikentää työntekijöiden oikeuksia maksukyvyttömyyden uhatessa; katsoo kuitenkin, että kaikkien maksukyvyttömyyttä koskevien keskustelujen ei automaattisesti pitäisi johtaa työlainsäädännön säätämiseen unionin tasolla;

| Z. | katsoo, että työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa 22. lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/94/EY (5) tavoitteena on varmistaa työntekijöiden vähimmäissuoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa ja säilyttää samalla riittävä joustavuus jäsenvaltioiden näkökulmasta; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on täytäntöönpanoa koskevia eroja ja että ne olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa 22. lokakuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/94/EY (5) tavoitteena on varmistaa työntekijöiden vähimmäissuoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa ja säilyttää samalla riittävä joustavuus jäsenvaltioiden näkökulmasta; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on täytäntöönpanoa koskevia eroja ja että ne olisi otettava huomioon;

| AA. | ottaa huomioon, että direktiivin 2008/94/EY soveltamisalaan kuuluvat nimenomaisesti osa-aika-, määräaikais- sekä tilapäistyöntekijät; ottaa huomioon, että maksukyvyttömyystapauksissa olisi annettava parempaa suojelua myös epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että direktiivin 2008/94/EY soveltamisalaan kuuluvat nimenomaisesti osa-aika-, määräaikais- sekä tilapäistyöntekijät; ottaa huomioon, että maksukyvyttömyystapauksissa olisi annettava parempaa suojelua myös epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille;

| AB. | ottaa huomioon, että velkojien tärkeysjärjestyksen puuttuva yhdenmukaistaminen vähentää oikeudenkäyntien tulosten ennakoitavuutta; pitää välttämättömänä lisätä työntekijöiden saatavien ensisijaisuutta muiden velkojien saataviin nähden; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että velkojien tärkeysjärjestyksen puuttuva yhdenmukaistaminen vähentää oikeudenkäyntien tulosten ennakoitavuutta; pitää välttämättömänä lisätä työntekijöiden saatavien ensisijaisuutta muiden velkojien saataviin nähden;

| AC. | katsoo, että direktiivin 2008/94/EY soveltamisala erityisesti "maksamatta olevia saatavia" koskevan määritelmän suhteen on liian laaja, sillä monet jäsenvaltiot soveltavat palkkaukseen kapeaa tulkintaa (esimerkiksi irtisanomisajan palkka, bonukset tai palkkiojärjestelyt eivät kuulu siihen), mikä saattaa johtaa huomattavien saatavien maksamatta jättämiseen; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että direktiivin 2008/94/EY soveltamisala erityisesti "maksamatta olevia saatavia" koskevan määritelmän suhteen on liian laaja, sillä monet jäsenvaltiot soveltavat palkkaukseen kapeaa tulkintaa (esimerkiksi irtisanomisajan palkka, bonukset tai palkkiojärjestelyt eivät kuulu siihen), mikä saattaa johtaa huomattavien saatavien maksamatta jättämiseen;

| AD. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia määrittelemään "palkkion" ja "palkan", kunhan ne noudattavat yleisiä työntekijöiden välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita siten, että kaikissa työntekijöitä mahdollisesti haittaavissa maksukyvyttömyystilanteissa heille olisi voitava maksaa korvauksia direktiivin 2008/94/EY sosiaalisen tavoitteen mukaisesti ja siten, että korvausten alaraja määritellään myöhemmin; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia määrittelemään "palkkion" ja "palkan", kunhan ne noudattavat yleisiä työntekijöiden välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita siten, että kaikissa työntekijöitä mahdollisesti haittaavissa maksukyvyttömyystilanteissa heille olisi voitava maksaa korvauksia direktiivin 2008/94/EY sosiaalisen tavoitteen mukaisesti ja siten, että korvausten alaraja määritellään myöhemmin;

| AE. | katsoo, että koska työsopimuksia on monenlaisia paitsi EU:ssa myös jäsenvaltioiden sisällä, on nykyisin mahdotonta määritellä "työntekijää" EU:n tasolla; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että koska työsopimuksia on monenlaisia paitsi EU:ssa myös jäsenvaltioiden sisällä, on nykyisin mahdotonta määritellä "työntekijää" EU:n tasolla;

| AF. | katsoo, että poikkeuksia direktiivin 2008/94/EY soveltamisalaan olisi vältettävä mahdollisimman pitkälle; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että poikkeuksia direktiivin 2008/94/EY soveltamisalaan olisi vältettävä mahdollisimman pitkälle;

| AG. | katsoo, että tässä päätöslauselmassa pyydetyn säädöksen vaikutuksista olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että tässä päätöslauselmassa pyydetyn säädöksen vaikutuksista olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi;

| 1. | pyytää komissiota tekemään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan, 81 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan perusteella yhden tai useampia ehdotuksia säädökseksi EU:n yhtiöiden maksukyvyttömyysjärjestelmästä liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset toimintamahdollisuudet toteuttamiskelpoisista vaihtoehdoista tehtyjen perusteellisten selvitysten pohjalta; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota tekemään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan, 81 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan perusteella yhden tai useampia ehdotuksia säädökseksi EU:n yhtiöiden maksukyvyttömyysjärjestelmästä liitteenä olevien yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa yhtäläiset toimintamahdollisuudet toteuttamiskelpoisista vaihtoehdoista tehtyjen perusteellisten selvitysten pohjalta;

| 2. | toteaa, että suosituksissa kunnioitetaan kansalaisten perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että suosituksissa kunnioitetaan kansalaisten perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta;

| 3. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset olisi katettava asianmukaisista budjettimäärärahoista;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle.

---

(1)  EYVL L 160, 30.6.2000, s. 1.

(2)  Asia C-341/04, Eurofood IFSC Ltd (Kok. 2006, s. I-3813).

(3)  Asia C-97/08 P, Akzo Nobel ja muut v. komissio (Kok. 2009, s. I-8237).

(4)  Asia C-444/07, MG Probud Gdynia sp. z o.o. (Kok. 2010, s. I-417).

(5)  EUVL L 283, 28.10.2008, s. 36.

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SUOSITUKSET

Osa 1:
     
  Suositukset maksukyvyttömyys- ja yhtiölainsäädäntöä koskevien erityisnäkökohtien yhdenmukaistamisesta

1.1.   Suositus maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista koskevien tiettyjen näkökohtien yhdenmukaistamisesta

Euroopan parlamentti ehdottaa, että yhdenmukaistetaan edellytykset, joiden mukaisesti maksukyvyttömyysmenettely voidaan aloittaa. Euroopan parlamentti katsoo, että direktiivillä olisi yhdenmukaistettava menettelyjen aloittamista koskevia näkökohtia niin, että

| — | maksukyvyttömyysmenettely voidaan aloittaa sellaisia velallisia vastaan, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä tai yhdistyksiä; |
| --- | --- |

—

maksukyvyttömyysmenettely voidaan aloittaa sellaisia velallisia vastaan, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä tai yhdistyksiä;

| — | maksukyvyttömyysmenettely aloitetaan ajoissa, jotta vaikeuksissa oleva yritys voidaan pelastaa; |
| --- | --- |

—

maksukyvyttömyysmenettely aloitetaan ajoissa, jotta vaikeuksissa oleva yritys voidaan pelastaa;

| — | maksukyvyttömyysmenettely voi koskea edellä mainittujen velallisten omaisuutta, niiden yhteisöjen omaisuutta, joilla ei ole oikeushenkilöyttä (esimerkiksi Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä), perillisen omaisuutta ja yhteisomistusta; |
| --- | --- |

—

maksukyvyttömyysmenettely voi koskea edellä mainittujen velallisten omaisuutta, niiden yhteisöjen omaisuutta, joilla ei ole oikeushenkilöyttä (esimerkiksi Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä), perillisen omaisuutta ja yhteisomistusta;

| — | jokainen yritys voi tilapäisen maksukyvyttömyyden tapauksessa pyytää maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista oman asemansa suojaamiseksi; |
| --- | --- |

—

jokainen yritys voi tilapäisen maksukyvyttömyyden tapauksessa pyytää maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamista oman asemansa suojaamiseksi;

| — | maksukyvyttömyysmenettely voidaan aloittaa myös oikeushenkilön tai yhteisön, jolla ei ole oikeushenkilöyttä, purkamisen jälkeen, mikäli omaisuutta ei ole vielä jaettu tai omaisuutta on vielä käytettävissä; |
| --- | --- |

—

maksukyvyttömyysmenettely voidaan aloittaa myös oikeushenkilön tai yhteisön, jolla ei ole oikeushenkilöyttä, purkamisen jälkeen, mikäli omaisuutta ei ole vielä jaettu tai omaisuutta on vielä käytettävissä;

| — | maksukyvyttömyysmenettelyn voi aloittaa tuomioistuin tai muu toimivaltainen viranomainen velkojan tai velallisen kirjallisesta pyynnöstä; menettelyn aloittamista koskeva pyyntö voidaan peruuttaa niin kauan kuin menettelyä ei ole aloitettu tai tuomioistuin ei ole torjunut pyyntöä; |
| --- | --- |

—

maksukyvyttömyysmenettelyn voi aloittaa tuomioistuin tai muu toimivaltainen viranomainen velkojan tai velallisen kirjallisesta pyynnöstä; menettelyn aloittamista koskeva pyyntö voidaan peruuttaa niin kauan kuin menettelyä ei ole aloitettu tai tuomioistuin ei ole torjunut pyyntöä;

| — | velkoja voi pyytää menettelyn aloittamista, jos se on hänen laillisten etujensa mukaista ja jos hän osoittaa uskottavasti, että hänellä on saatavia; |
| --- | --- |

—

velkoja voi pyytää menettelyn aloittamista, jos se on hänen laillisten etujensa mukaista ja jos hän osoittaa uskottavasti, että hänellä on saatavia;

| — | menettely voidaan aloittaa, jos velallinen on maksukyvytön eli kykenemätön vastaamaan maksuvelvoitteistaan; jos pyynnön on esittänyt velallinen, menettely voidaan aloittaa myös, jos velallista uhkaa maksukyvyttömyys, eli jos velallinen ei todennäköisesti kykene vastaamaan maksuvelvoitteistaan; |
| --- | --- |

—

menettely voidaan aloittaa, jos velallinen on maksukyvytön eli kykenemätön vastaamaan maksuvelvoitteistaan; jos pyynnön on esittänyt velallinen, menettely voidaan aloittaa myös, jos velallista uhkaa maksukyvyttömyys, eli jos velallinen ei todennäköisesti kykene vastaamaan maksuvelvoitteistaan;

| — | kun on kyse velallisen pakollisesta asettamisesta konkurssiin, menettelyt on aloitettava vähintään yhden kuukauden ja enintään kahden kuukauden kuluttua maksujen keskeytymisestä, ellei tuomioistuin ole jo käynnistänyt alustavaa menettelyä tai muita toimia omaisuuden suojaamiseksi ja edellyttäen, että on käytettävissä riittävät varat kattamaan maksukyvyttömyysmenettelyn kustannukset; |
| --- | --- |

—

kun on kyse velallisen pakollisesta asettamisesta konkurssiin, menettelyt on aloitettava vähintään yhden kuukauden ja enintään kahden kuukauden kuluttua maksujen keskeytymisestä, ellei tuomioistuin ole jo käynnistänyt alustavaa menettelyä tai muita toimia omaisuuden suojaamiseksi ja edellyttäen, että on käytettävissä riittävät varat kattamaan maksukyvyttömyysmenettelyn kustannukset;

| — | jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt, joiden mukaan velallinen asetetaan vastuuseen, jos konkurssista ei ole tehty ilmoitusta tai se on tehty virheellisesti, ja määrättävä tehokaista, oikeasuhteisista ja vaikuttavista pakotteista. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt, joiden mukaan velallinen asetetaan vastuuseen, jos konkurssista ei ole tehty ilmoitusta tai se on tehty virheellisesti, ja määrättävä tehokaista, oikeasuhteisista ja vaikuttavista pakotteista.

1.2.   Suositus saatavien ilmoittamista koskevien tiettyjen näkökohtien yhdenmukaistamisesta

Euroopan parlamentti ehdottaa, että yhdenmukaistetaan edellytykset, joiden mukaisesti saatavista on ilmoitettava maksukyvyttömyysmenettelyjen yhteydessä. Euroopan parlamentti katsoo, että direktiivillä olisi yhdenmukaistettava saatavien ilmoittamista koskevia näkökohtia niin, että:

| — | erääntyneet saatavat määritellään silloin kun työnantajan maksukyvyttömyys todetaan eli silloin kun on tehty päätös maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai silloin, kun menettelyn aloittaminen torjuttiin sillä perusteella, että kustannuksia ei ole katettu; |
| --- | --- |

—

erääntyneet saatavat määritellään silloin kun työnantajan maksukyvyttömyys todetaan eli silloin kun on tehty päätös maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisesta tai silloin, kun menettelyn aloittaminen torjuttiin sillä perusteella, että kustannuksia ei ole katettu;

| — | velkojat ilmoittavat saatavansa selvittäjälle kirjallisesti tietyssä määräajassa; |
| --- | --- |

—

velkojat ilmoittavat saatavansa selvittäjälle kirjallisesti tietyssä määräajassa;

| — | jäsenvaltioilta edellytetään, että ne asettavat edellä mainitut määräajat yhdestä kolmeen kuukauteen konkurssipäätöksen julkaisemisesta; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioilta edellytetään, että ne asettavat edellä mainitut määräajat yhdestä kolmeen kuukauteen konkurssipäätöksen julkaisemisesta;

| — | velkojalta edellytetään saatavia tukevien asiakirjojen esittämistä; |
| --- | --- |

—

velkojalta edellytetään saatavia tukevien asiakirjojen esittämistä;

| — | selvittäjä laatii taulukon kaikista ilmoitetuista saatavista ja taulukko asetetaan nähtäville maksukyvyttömyysasetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetussa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

—

selvittäjä laatii taulukon kaikista ilmoitetuista saatavista ja taulukko asetetaan nähtäville maksukyvyttömyysasetuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetussa toimivaltaisessa tuomioistuimessa;

| — | myöhässä toimitetut ilmoitukset, eli saatavat, joista velkoja ilmoittaa saatavien ilmoittamista koskevan määräajan jälkeen, on tarkastettava, mutta myöhästyminen saattaa aiheuttaa lisäkustannuksia kyseiselle velkojalle. |
| --- | --- |

—

myöhässä toimitetut ilmoitukset, eli saatavat, joista velkoja ilmoittaa saatavien ilmoittamista koskevan määräajan jälkeen, on tarkastettava, mutta myöhästyminen saattaa aiheuttaa lisäkustannuksia kyseiselle velkojalle.

1.3.   Suositus riitauttamistoimia koskevien näkökohtien yhdenmukaistamisesta

Euroopan parlamentti ehdottaa riitauttamistoimia koskevien näkökohtien yhdenmukaistamista niin, että:

| — | jäsenvaltioiden lainsäädännöissä säädetään mahdollisuudesta riitauttaa toimet, jotka on tehty ennen velkojia vahingoittavan menettelyn aloittamista; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden lainsäädännöissä säädetään mahdollisuudesta riitauttaa toimet, jotka on tehty ennen velkojia vahingoittavan menettelyn aloittamista;

| — | toimet, joihin voidaan soveltaa riitauttamistoimia, ovat toimia uhkaavassa maksukyvyttömyystilanteessa, takuiden luominen, toimet asianomistajien kanssa ja toimet, joita toteutetaan velkojien petkuttamiseksi; |
| --- | --- |

—

toimet, joihin voidaan soveltaa riitauttamistoimia, ovat toimia uhkaavassa maksukyvyttömyystilanteessa, takuiden luominen, toimet asianomistajien kanssa ja toimet, joita toteutetaan velkojien petkuttamiseksi;

| — | määräaika, jonka kuluessa toimi voidaan riitauttaa, vaihtelee kyseessä olevan toimen luonteen mukaan; määräajat alkavat menettelyn aloittamispyynnön päivämäärästä; määräaika voi olla kolmesta yhdeksään kuukauteen, kun on kyse toimista, joita toteutetaan uhkaavassa maksukyvyttömyystilanteessa, kuudesta kahteentoista kuukauteen, kun on kyse takuiden luomisesta, yhdestä kahteen vuoteen, kun on kyse toimista asianomistajien kanssa ja kolmesta viiteen vuoteen, kun on kyse toimista, joita toteutetaan velkojien petkuttamiseksi; |
| --- | --- |

—

määräaika, jonka kuluessa toimi voidaan riitauttaa, vaihtelee kyseessä olevan toimen luonteen mukaan; määräajat alkavat menettelyn aloittamispyynnön päivämäärästä; määräaika voi olla kolmesta yhdeksään kuukauteen, kun on kyse toimista, joita toteutetaan uhkaavassa maksukyvyttömyystilanteessa, kuudesta kahteentoista kuukauteen, kun on kyse takuiden luomisesta, yhdestä kahteen vuoteen, kun on kyse toimista asianomistajien kanssa ja kolmesta viiteen vuoteen, kun on kyse toimista, joita toteutetaan velkojien petkuttamiseksi;

| — | todistustaakka sen osoittamiseksi, voidaanko toimi riitauttaa, kuuluu periaatteessa osapuolelle, joka väittää, että toimi voidaan riitauttaa; toimissa asianomistajien kanssa todistustaakka kuuluu asianomistajana olevalle henkilölle. |
| --- | --- |

—

todistustaakka sen osoittamiseksi, voidaanko toimi riitauttaa, kuuluu periaatteessa osapuolelle, joka väittää, että toimi voidaan riitauttaa; toimissa asianomistajien kanssa todistustaakka kuuluu asianomistajana olevalle henkilölle.

1.4.   Suositus selvittäjien pätevyyttä ja työtä koskevien yleisten näkökohtien yhdenmukaistamisesta

| — | selvittäjän on oltava jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tai jäsenvaltion toimivaltaisen tuomioistuimen asettama, hänellä on oltava hyvä maine ja tehtäviensä hoitamiseen tarvittava koulutus; |
| --- | --- |

—

selvittäjän on oltava jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tai jäsenvaltion toimivaltaisen tuomioistuimen asettama, hänellä on oltava hyvä maine ja tehtäviensä hoitamiseen tarvittava koulutus;

| — | selvittäjän on oltava asiantunteva ja pätevä arvioimaan velallisen yhteisön tilannetta ja ottamaan hoidettavakseen yrityksen hallinnolliset tehtävät; |
| --- | --- |

—

selvittäjän on oltava asiantunteva ja pätevä arvioimaan velallisen yhteisön tilannetta ja ottamaan hoidettavakseen yrityksen hallinnolliset tehtävät;

| — | kun käynnistetään pääasiallinen maksukyvyttömyysmenettely, selvittäjälle olisi annettava kuusi kuukautta aikaa julistaa yrityksen omaisuus takautuvasti suojelluksi, jos yritys on siirtänyt pääomia; |
| --- | --- |

—

kun käynnistetään pääasiallinen maksukyvyttömyysmenettely, selvittäjälle olisi annettava kuusi kuukautta aikaa julistaa yrityksen omaisuus takautuvasti suojelluksi, jos yritys on siirtänyt pääomia;

| — | selvittäjän pitää voida käyttää sopivia ensisijaisia menettelyjä yritykselle kuuluvien rahojen saamiseksi takaisin ennen velkojien saatavien täyttämistä ja vaihtoehtona saatavien siirroille; |
| --- | --- |

—

selvittäjän pitää voida käyttää sopivia ensisijaisia menettelyjä yritykselle kuuluvien rahojen saamiseksi takaisin ennen velkojien saatavien täyttämistä ja vaihtoehtona saatavien siirroille;

| — | selvittäjän on oltava riippumaton velkojista ja maksukyvyttömyysmenettelyn muista osapuolista; |
| --- | --- |

—

selvittäjän on oltava riippumaton velkojista ja maksukyvyttömyysmenettelyn muista osapuolista;

| — | eturistiriitatilanteessa selvittäjän on erottava tehtävästään. |
| --- | --- |

—

eturistiriitatilanteessa selvittäjän on erottava tehtävästään.

1.5.   Suositus tervehdyttämissuunnitelmaa koskevien näkökohtien yhdenmukaistamisesta

Euroopan parlamentti ehdottaa tervehdyttämissuunnitelman käyttöönottamista, vaikutuksia ja sisältöä koskevien näkökohtien yhdenmukaistamista niin, että:

| — | vaihtoehtona lakisääteisten määräysten noudattamiselle velkojat tai selvittäjät voivat esittää tervehdyttämissuunnitelman; |
| --- | --- |

—

vaihtoehtona lakisääteisten määräysten noudattamiselle velkojat tai selvittäjät voivat esittää tervehdyttämissuunnitelman;

| — | suunnitelmassa on oltava velkojia tyydyttäviä määräyksiä ja määräyksiä velallisen vastuusta maksukyvyttömyysmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen; |
| --- | --- |

—

suunnitelmassa on oltava velkojia tyydyttäviä määräyksiä ja määräyksiä velallisen vastuusta maksukyvyttömyysmenettelyn loppuun saattamisen jälkeen;

| — | suunnitelman on sisällettävä kaikki merkitykselliset tiedot, joiden avulla velkojat voivat päättää, voivatko he hyväksyä suunnitelman; |
| --- | --- |

—

suunnitelman on sisällettävä kaikki merkitykselliset tiedot, joiden avulla velkojat voivat päättää, voivatko he hyväksyä suunnitelman;

| — | suunnitelma on hyväksyttävä tai hylättävä asianmukaisen tuomioistuimen erityisessä menettelyssä; |
| --- | --- |

—

suunnitelma on hyväksyttävä tai hylättävä asianmukaisen tuomioistuimen erityisessä menettelyssä;

| — | velkojat, jotka eivät ole kärsineet vahinkoa, tai osapuolet, joihin suunnitelma ei vaikuta, eivät saisi osallistua suunnitelman hyväksymiseen eivätkä ainakaan estää sen toteuttamista. |
| --- | --- |

—

velkojat, jotka eivät ole kärsineet vahinkoa, tai osapuolet, joihin suunnitelma ei vaikuta, eivät saisi osallistua suunnitelman hyväksymiseen eivätkä ainakaan estää sen toteuttamista.

Osa 2:
     
  Suositukset maksukyvyttömyysmenettelyistä 29. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1346/2000 muuttamisesta

2.1.   Suositus maksukyvyttömyysasetuksen soveltamisalasta

Euroopan parlamentti katsoo, että maksukyvyttömyysasetuksen soveltamisalaa olisi laajennettava sisältämään maksukyvyttömyysmenettelyt, joissa omaisuus säilyy velallisen hallussa tai joissa on nimitetty alustava selvittäjä. Maksukyvyttömyysasetuksen liitettä A olisi muutettava vastaavasti.

2.2.   Suositus "pääintressin keskuksen" määrittelemisestä

Euroopan parlamentti katsoo, että maksukyvyttömyysasetuksen olisi sisällettävä termin "pääintressin keskus" määritelmä, joka on muotoiltu niin, että voidaan estää petollinen suotuisimman käsittelypaikan etsiminen. Euroopan parlamentti ehdottaa, että lisätään virallinen määritelmä, joka nojautuu kolmansien osapuolten tiedonsaantia koskevaan johdanto-osan 13 kappaleeseen.

Euroopan parlamentti katsoo, että määritelmässä olisi huomioitava tunnusmerkkejä, kuten osoitettu pääasiallinen liiketoiminnan harjoittaminen, omaisuuden sijainti, operationaalisen tai tuotannollisen toiminnan keskus, työntekijöiden työskentelypaikka jne.

2.3.   Suositus "toimipaikan" määrittelemisestä sekundäärimenettelyn yhteydessä

Euroopan parlamentti katsoo, että maksukyvyttömyysasetuksen olisi sisällettävä "toimipaikan" määritelmä sellaisena taloudellisen toiminnan paikkana, jossa velallinen harjoittaa muuten kuin tilapäisesti taloudellista toimintaa inhimillisin ja aineellisin voimavaroin ja palveluin.

2.4.   Suositus tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä

Euroopan parlamentti katsoo, että maksukyvyttömyysasetuksen 32 artiklassa olisi säädettävä yksiselitteisestä yhteistyö- ja tietojenantovelvollisuudesta paitsi selvittäjien, myös tuomioistuinten välillä.

Kun aloitetaan pääasiallinen maksukyvyttömyysmenettely ja sekundäärimenettely, näiden menettelyjen käsittelyaikoja olisi yhdenmukaistettava ja lyhennettävä.

2.5.   Suositus riitauttamistoimia koskevista tietyistä näkökohdista

Euroopan parlamentti katsoo, että maksukyvyttömyysasetuksen 13 artiklaa olisi muutettava niin, että se ei kannusta rajatylittäviin riitauttamistoimiin vaan auttaa estämään riitauttamistoimien onnistumisen lainvalintalausekkeiden avulla.

Riitauttamistoimisääntöjen tarkistamisessa olisi huolehdittava siitä, ettei maksukyvyttömän holdingyhtiön terveitä sivuliikkeitä ajeta maksukyvyttömyystilaan riitauttamistoimien takia sen sijaan että ne myytäisiin velkojien edun nimissä.

Osa 3:
     
  Suositukset konsernien maksukyvyttömyydestä

Koska konsernin sisällä saattaa esiintyä yhdentymisen eri tasoja Euroopan parlamentti katsoo, että komission olisi esitettävä joustava ehdotus konsernien maksukyvyttömyyden sääntelemiseksi, kun otetaan huomioon seuraavaa:

| 1. | Toiminta/omistusrakenteen salliessa olisi käytettävä seuraavaa lähestymistapaa:






  A. | Menettely olisi aloitettava siinä jäsenvaltiossa, jossa konsernin toiminnan keskus sijaitsee. Menettelyjen aloittaminen olisi tunnustettava automaattisesti. |
| --- | --- | --- |

1.

Toiminta/omistusrakenteen salliessa olisi käytettävä seuraavaa lähestymistapaa:

A.

Menettely olisi aloitettava siinä jäsenvaltiossa, jossa konsernin toiminnan keskus sijaitsee. Menettelyjen aloittaminen olisi tunnustettava automaattisesti.

| B. | Pääasiallisen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen olisi johdettava konsernin muita jäseniä vastaan muissa jäsenvaltioissa aloitettujen maksukyvyttömyysmenettelyjen lykkäämiseen. |
| --- | --- |

B.

Pääasiallisen maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen olisi johdettava konsernin muita jäseniä vastaan muissa jäsenvaltioissa aloitettujen maksukyvyttömyysmenettelyjen lykkäämiseen.

| C. | Olisi nimitettävä yhteinen pesänhoitaja. |
| --- | --- |

C.

Olisi nimitettävä yhteinen pesänhoitaja.

| D. | Jokaiseen jäsenvaltioon, jossa on aloitettu toissijainen maksukyvyttömyysmenettely, olisi perustettava komitea puolustamaan ja edustamaan paikallisten velkojien ja työntekijöiden etuja. |
| --- | --- |

D.

Jokaiseen jäsenvaltioon, jossa on aloitettu toissijainen maksukyvyttömyysmenettely, olisi perustettava komitea puolustamaan ja edustamaan paikallisten velkojien ja työntekijöiden etuja.

| E. | Jos ei ole mahdollista määrittää, mikä omaisuus kuuluu millekin velalliselle, tai arvioida yritysten välisiä vaateita, voidaan poikkeuksellisesti turvautua omaisuuden koostamiseen. |
| --- | --- |

E.

Jos ei ole mahdollista määrittää, mikä omaisuus kuuluu millekin velalliselle, tai arvioida yritysten välisiä vaateita, voidaan poikkeuksellisesti turvautua omaisuuden koostamiseen.

| 2. | Hajautettujen konsernien maksukyvyttömyysmenettelyjen osalta säädöksessä olisi vahvistettava seuraavat






  A. | Tuomioistuinten välistä, tuomioistuinten ja maksukyvyttömyysedustajien välistä sekä maksukyvyttömyysedustajien välistä pakollista koordinointia ja yhteistyötä koskevat säännöt. |
| --- | --- | --- |

2.

Hajautettujen konsernien maksukyvyttömyysmenettelyjen osalta säädöksessä olisi vahvistettava seuraavat

A.

Tuomioistuinten välistä, tuomioistuinten ja maksukyvyttömyysedustajien välistä sekä maksukyvyttömyysedustajien välistä pakollista koordinointia ja yhteistyötä koskevat säännöt.

| B. | Maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamista, kulkua ja päättämistä koskevien tuomioiden sekä kyseisten menettelyjen yhteydessä annettujen tuomioiden välitöntä hyväksymistä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

B.

Maksukyvyttömyysmenettelyjen aloittamista, kulkua ja päättämistä koskevien tuomioiden sekä kyseisten menettelyjen yhteydessä annettujen tuomioiden välitöntä hyväksymistä koskevat säännöt.

| C. | Säännöt selvittäjien ja velkojien mahdollisuudesta saada asiansa käsiteltäväksi tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

C.

Säännöt selvittäjien ja velkojien mahdollisuudesta saada asiansa käsiteltäväksi tuomioistuimissa.

| D. | Säännöt, joilla helpotetaan ja edistetään tuomioistuinten välisen yhteistyön eri muotojen käyttöä maksukyvyttömyysmenettelyjen koordinoimiseksi ja näihin yhteistyön muotoihin sovellettavat edellytykset ja takeet. Seuraavat seikat vaikuttavat tiedonvaihtoon, toimien koordinointiin ja yhteisten ratkaisujen laatimiseen:






  — | kaikenlainen tiedonvaihto tuomioistuinten välillä, |
| --- | --- | --- |

D.

Säännöt, joilla helpotetaan ja edistetään tuomioistuinten välisen yhteistyön eri muotojen käyttöä maksukyvyttömyysmenettelyjen koordinoimiseksi ja näihin yhteistyön muotoihin sovellettavat edellytykset ja takeet. Seuraavat seikat vaikuttavat tiedonvaihtoon, toimien koordinointiin ja yhteisten ratkaisujen laatimiseen:

—

kaikenlainen tiedonvaihto tuomioistuinten välillä,

| — | velallisen varojen ja liiketoimien hallinnan ja valvonnan koordinointi, |
| --- | --- |

—

velallisen varojen ja liiketoimien hallinnan ja valvonnan koordinointi,

| — | menettelyjen koordinointia koskevien maksukyvyttömyyssopimusten neuvotteleminen, hyväksyminen ja täytäntöönpano, |
| --- | --- |

—

menettelyjen koordinointia koskevien maksukyvyttömyyssopimusten neuvotteleminen, hyväksyminen ja täytäntöönpano,

| — | oikeuskäsittelyjen koordinointi. |
| --- | --- |

—

oikeuskäsittelyjen koordinointi.

| E. | Säännöt, joilla sallitaan yhteisen selvittäjän nimittäminen asiaa käsittelevien tuomioistuimien toimesta, edistetään tätä nimittämistä kaikkia menettelyjä varten ja muodostetaan selvittäjää avustava ohjauskomitea, joka koostuu paikallisista edustajista, sekä säännöt, joissa määrätään ohjauskomitean jäsenten välistä yhteistyötä koskevasta menettelystä. |
| --- | --- |

E.

Säännöt, joilla sallitaan yhteisen selvittäjän nimittäminen asiaa käsittelevien tuomioistuimien toimesta, edistetään tätä nimittämistä kaikkia menettelyjä varten ja muodostetaan selvittäjää avustava ohjauskomitea, joka koostuu paikallisista edustajista, sekä säännöt, joissa määrätään ohjauskomitean jäsenten välistä yhteistyötä koskevasta menettelystä.

| F. | Säännöt, joilla sallitaan rajatylittävät maksukyvyttömyyssopimukset ja edistetään niitä ja joissa käsitellään vastuunjakoa menettelyjen kulkua ja hallintoa koskevista eri näkökohdista asiaa käsittelevien tuomioistuinten ja maksukyvyttömyysedustajien välillä. Näitä näkökohtia ovat muun muassa seuraavat:






  — | vastuunjako sopimuspuolien välillä; |
| --- | --- | --- |

F.

Säännöt, joilla sallitaan rajatylittävät maksukyvyttömyyssopimukset ja edistetään niitä ja joissa käsitellään vastuunjakoa menettelyjen kulkua ja hallintoa koskevista eri näkökohdista asiaa käsittelevien tuomioistuinten ja maksukyvyttömyysedustajien välillä. Näitä näkökohtia ovat muun muassa seuraavat:

—

vastuunjako sopimuspuolien välillä;

| — | avun saatavuus ja koordinointi; |
| --- | --- |

—

avun saatavuus ja koordinointi;

| — | omaisuuden velkojille palauttamisen koordinointi yleisesti; |
| --- | --- |

—

omaisuuden velkojille palauttamisen koordinointi yleisesti;

| — | saatavien ilmoittaminen ja käsittely; |
| --- | --- |

—

saatavien ilmoittaminen ja käsittely;

| — | tiedottamisen menetelmät, mukaan luettuina kieli, toistumistiheys ja keinot; |
| --- | --- |

—

tiedottamisen menetelmät, mukaan luettuina kieli, toistumistiheys ja keinot;

| — | omaisuuden käyttö ja luovuttaminen; |
| --- | --- |

—

omaisuuden käyttö ja luovuttaminen;

| — | tervehdyttämissuunnitelmien koordinointi ja yhdenmukaistamien; |
| --- | --- |

—

tervehdyttämissuunnitelmien koordinointi ja yhdenmukaistamien;

| — | erityisesti sopimukseen liittyvät kysymykset, mukaan luettuna muuttaminen ja päättäminen, tulkinta, voimassaolo ja riitojenratkaisu; |
| --- | --- |

—

erityisesti sopimukseen liittyvät kysymykset, mukaan luettuna muuttaminen ja päättäminen, tulkinta, voimassaolo ja riitojenratkaisu;

| — | menettelyjen hallinta erityisesti menettelyjen lykkäämisen tai osapuolten välisten sellaisten sopimusten osalta, joissa sovitaan, että tiettyjä oikeustoimia ei käytetä; |
| --- | --- |

—

menettelyjen hallinta erityisesti menettelyjen lykkäämisen tai osapuolten välisten sellaisten sopimusten osalta, joissa sovitaan, että tiettyjä oikeustoimia ei käytetä;

| — | takeet; |
| --- | --- |

—

takeet;

| — | kulut ja maksut. |
| --- | --- |

—

kulut ja maksut.

Osa 4:
     
  Suositus EU:n maksukyvyttömyysrekisterin luomisesta

Euroopan parlamentti ehdottaa, että Euroopan oikeusportaalin yhteyteen luodaan EU:n maksukyvyttömyysrekisteri, joka sisältää kunkin rajatylittävän maksukyvyttömyysmenettelyn osalta ainakin seuraavaa:

| — | asiaan liittyvät tuomioistuinten päätökset ja tuomiot; |
| --- | --- |

—

asiaan liittyvät tuomioistuinten päätökset ja tuomiot;

| — | selvittäjän nimitykset ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

—

selvittäjän nimitykset ja yhteystiedot;

| — | saatavien ilmoittamista koskevat määräajat. |
| --- | --- |

—

saatavien ilmoittamista koskevat määräajat.

Näiden tietojen välittäminen EU:n rekisteriin tuomioistuinten toimesta olisi oltava pakollista.

Tiedot olisi esitettävä sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa menettely on aloitettu, ja englanniksi.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/9

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Väestörakenteen muutos ja sen vaikutukset koheesiopolitiikkaan

P7_TA(2011)0485

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 väestörakenteen muutoksesta ja sen vaikutuksista EU:n tulevaan koheesiopolitiikkaan (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aluepolitiikan pääosaston viidennen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ja etenkin sen sivut 230–234, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluepolitiikan pääosaston viidennen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ja etenkin sen sivut 230–234,

| — | ottaa huomioon taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät koheesiopolitiikan tulevaisuudesta (KOM(2010)0642) ja kertomukseen liittyvän asiakirjan päätelmät (SEC(2010)1348), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät koheesiopolitiikan tulevaisuudesta (KOM(2010)0642) ja kertomukseen liittyvän asiakirjan päätelmät (SEC(2010)1348),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2008 esitetyn aluepolitiikan pääosaston työasiakirjan "Regions 2020, An Assessment of Future Challenges for EU Regions" (valmisteluasiakirja komission yksiköiden työasiakirjaa SEC(2008)2868 varten), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2008 esitetyn aluepolitiikan pääosaston työasiakirjan "Regions 2020, An Assessment of Future Challenges for EU Regions" (valmisteluasiakirja komission yksiköiden työasiakirjaa SEC(2008)2868 varten),

| — | ottaa huomioon 11 marraskuu 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11 marraskuu 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (1),

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan väestökehityksestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan väestökehityksestä (2),

| — | ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 esittämän tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen" KOM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. toukokuuta 2007 esittämän tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen" KOM(2007)0244),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman (3) väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman (3) väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon "Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin" (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon "Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin" (KOM(2006)0571),

| — | ottaa huomioon komission 16. maaliskuuta 2005 esittämän vihreän kirjan "Kohti väestörakenteen muutoksia – uusi solidaarisuus sukupolvien välillä" (KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. maaliskuuta 2005 esittämän vihreän kirjan "Kohti väestörakenteen muutoksia – uusi solidaarisuus sukupolvien välillä" (KOM(2005)0094),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0350/2011),

| A. | ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos EU:ssa ja koko maailmassa on tosiasia ja että yksi tulevaisuuden tärkeimmistä kysymyksistä on, miten muutokseen vastataan, ja toteaa, että EU:n väestö on maailman vanhin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos EU:ssa ja koko maailmassa on tosiasia ja että yksi tulevaisuuden tärkeimmistä kysymyksistä on, miten muutokseen vastataan, ja toteaa, että EU:n väestö on maailman vanhin;

| B. | toteaa, että väestökehitystä leimaa väestön ikääntyminen ja se, että muuttovirrat EU:n ulkopuolisista maista ja EU:n sisällä suuntautuvat idästä länteen ja maaseudulta kaupunkeihin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että väestökehitystä leimaa väestön ikääntyminen ja se, että muuttovirrat EU:n ulkopuolisista maista ja EU:n sisällä suuntautuvat idästä länteen ja maaseudulta kaupunkeihin;

| C. | ottaa huomioon, että väestökehitys tuo mukanaan uusia tehtäviä erityisesti tietyille alueille, mutta katsoo, että väestökehitystä olisi pidettävä yksinomaisen uhan sijasta myös mahdollisuutena; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että väestökehitys tuo mukanaan uusia tehtäviä erityisesti tietyille alueille, mutta katsoo, että väestökehitystä olisi pidettävä yksinomaisen uhan sijasta myös mahdollisuutena;

| D. | ottaa huomioon, että komission aluepolitiikan pääosaston laatimassa selvityksessä "Regions 2020" väestökehitystä luonnehditaan keskeiseksi haasteeksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission aluepolitiikan pääosaston laatimassa selvityksessä "Regions 2020" väestökehitystä luonnehditaan keskeiseksi haasteeksi;

| E. | ottaa huomioon, että väestökehitys vaikuttaa yhtä lailla maaseutu- ja kaupunkialueisiin, millä on merkitystä muun muassa asianmukaisten infrastruktuurien ja palveluiden tarjoamisen kannalta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että väestökehitys vaikuttaa yhtä lailla maaseutu- ja kaupunkialueisiin, millä on merkitystä muun muassa asianmukaisten infrastruktuurien ja palveluiden tarjoamisen kannalta;

| F. | katsoo, että moninaisten demografisten haasteiden käsitteleminen on pääasiassa jäsenvaltioiden tehtävä, mutta että alueiden on toimittava aktiivisesti ja että ne tarvitsevat siinä Euroopan tason tukea; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että moninaisten demografisten haasteiden käsitteleminen on pääasiassa jäsenvaltioiden tehtävä, mutta että alueiden on toimittava aktiivisesti ja että ne tarvitsevat siinä Euroopan tason tukea;

| G. | panee merkille, että jäsenvaltiot ovat vuosien 2007–2013 toimintaohjelman yhteydessä suunnitelleet käyttävänsä 30 miljardia euroa rakennevaroja väestörakenteen muutokseen liittyviin toimiin, ja katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa väestörakenteen muutokseen vastaamisessa ja että näin ollen siinä keskeinen EU:n toimintamuoto on aluepolitiikka; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että jäsenvaltiot ovat vuosien 2007–2013 toimintaohjelman yhteydessä suunnitelleet käyttävänsä 30 miljardia euroa rakennevaroja väestörakenteen muutokseen liittyviin toimiin, ja katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa väestörakenteen muutokseen vastaamisessa ja että näin ollen siinä keskeinen EU:n toimintamuoto on aluepolitiikka;

Yleistä

| 1. | katsoo, että elinajanodotteen pidentymistä Euroopassa on pidettävä myönteisenä asiana; katsoo, että julkisessa keskustelussa huomioon otetaan usein vain väestörakenteen muutoksen vaarat mutta ei sen mukanaan tuomia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että elinajanodotteen pidentymistä Euroopassa on pidettävä myönteisenä asiana; katsoo, että julkisessa keskustelussa huomioon otetaan usein vain väestörakenteen muutoksen vaarat mutta ei sen mukanaan tuomia mahdollisuuksia;

| 2. | katsoo, että kaikkia mahdollisuuksia olisi tutkittava huolellisesta ja että ne olisi hyödynnettävä asianmukaisesti myös koheesiopolitiikan välineiden tarjoaman tuen turvin; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kaikkia mahdollisuuksia olisi tutkittava huolellisesta ja että ne olisi hyödynnettävä asianmukaisesti myös koheesiopolitiikan välineiden tarjoaman tuen turvin;

| 3. | katsoo, että väestörakenteen muutos vaikuttaa alueisiin hyvin erilaisilla tavoilla sen mukaan, onko se nopeaa vai hidasta ja onko kyseessä muuttovoittoalue vai väestökatoalue, ja että siksi tarvitaan erilaisia sopeutumisstrategioita ja kaikkien unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisten on toimittava asiassa koordinoidusti; toteaa, että elämänlaatu taantuvilla, enimmäkseen maaseudulla sijaitsevilla alueilla määritellään eri tavalla kuin alueilla, joissa väestö kasvaa, ja katsoo sen vuoksi, että erilaiset tukistrategiat ovat välttämättömiä; katsoo, että työvoiman muuttoliike korostaa väestörakenteen muutosten vaikutuksia ja että väestön ikääntyminen on vain osa kokonaiskuvaa; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että väestörakenteen muutos vaikuttaa alueisiin hyvin erilaisilla tavoilla sen mukaan, onko se nopeaa vai hidasta ja onko kyseessä muuttovoittoalue vai väestökatoalue, ja että siksi tarvitaan erilaisia sopeutumisstrategioita ja kaikkien unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisten on toimittava asiassa koordinoidusti; toteaa, että elämänlaatu taantuvilla, enimmäkseen maaseudulla sijaitsevilla alueilla määritellään eri tavalla kuin alueilla, joissa väestö kasvaa, ja katsoo sen vuoksi, että erilaiset tukistrategiat ovat välttämättömiä; katsoo, että työvoiman muuttoliike korostaa väestörakenteen muutosten vaikutuksia ja että väestön ikääntyminen on vain osa kokonaiskuvaa;

| 4. | katsoo, että Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan sosiaalirahasto voivat osaltaan vastata molempiin EU:n väestörakenteen muutoksen aiheuttamiin haasteisiin eli ikääntyneiden määrän lisääntymiseen ja nuorten vähenemiseen; kannattaa sitä, että Euroopan aluekehitysrahaston varoja käytetään tukemaan asuntojen mukauttamista ikääntyneille sopiviksi ikääntyvän yhteiskunnan hyvän elämänlaadun takaamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston käytettävissä olevia varoja nuorten perheiden tukemiseen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan sosiaalirahasto voivat osaltaan vastata molempiin EU:n väestörakenteen muutoksen aiheuttamiin haasteisiin eli ikääntyneiden määrän lisääntymiseen ja nuorten vähenemiseen; kannattaa sitä, että Euroopan aluekehitysrahaston varoja käytetään tukemaan asuntojen mukauttamista ikääntyneille sopiviksi ikääntyvän yhteiskunnan hyvän elämänlaadun takaamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston käytettävissä olevia varoja nuorten perheiden tukemiseen;

| 5. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvä toimintapoliittinen kehys voi auttaa vastaamaan demografisiin haasteisiin; vaatii siksi, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon kaikkien demografisten kysymysten käsittelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvä toimintapoliittinen kehys voi auttaa vastaamaan demografisiin haasteisiin; vaatii siksi, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon kaikkien demografisten kysymysten käsittelyn yhteydessä;

| 6. | katsoo, että nykyinen huonontuva väestörakenne ainakin joissain jäsenvaltioissa herättää keskustelua eläkejärjestelmien uudistamisesta lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että nykyinen huonontuva väestörakenne ainakin joissain jäsenvaltioissa herättää keskustelua eläkejärjestelmien uudistamisesta lähitulevaisuudessa;

Rakennepolitiikan uudistukset

| 7. | vaatii, että jäsenvaltiot ja alueet ottavat huomioon myös alueiden erilaiset kehitystasot sekä esimerkiksi vanhushuoltosuhteen kaltaiset demografiset indikaattorit EU:n rakennevarojen osoittamisen ja jakamisen yhteydessä sekä vaikutusindikaattoreita asetettaessa; huomauttaa, että ikääntyneiden osuus väestöstä on EU:ssa suurin koko maailmassa; katsoo, että komission pitäisi myös ehdottaa keinoja väestökehitykseen puuttumiseksi koko Euroopan tasolla; katsoo, että sekä infrastruktuurin ja palveluiden käytettävyyden että ympäristönsuojelun näkökulmasta on välttämätöntä, että analysoidaan työvoiman liikkuvuuden ohella myös tarvetta varmistaa sellaiset olosuhteet, jotka saavat kansalaiset pysymään alueillaan, jotta vältetään väestön kasaantuminen tietyille kaupunkialueille; |
| --- | --- |

7.

vaatii, että jäsenvaltiot ja alueet ottavat huomioon myös alueiden erilaiset kehitystasot sekä esimerkiksi vanhushuoltosuhteen kaltaiset demografiset indikaattorit EU:n rakennevarojen osoittamisen ja jakamisen yhteydessä sekä vaikutusindikaattoreita asetettaessa; huomauttaa, että ikääntyneiden osuus väestöstä on EU:ssa suurin koko maailmassa; katsoo, että komission pitäisi myös ehdottaa keinoja väestökehitykseen puuttumiseksi koko Euroopan tasolla; katsoo, että sekä infrastruktuurin ja palveluiden käytettävyyden että ympäristönsuojelun näkökulmasta on välttämätöntä, että analysoidaan työvoiman liikkuvuuden ohella myös tarvetta varmistaa sellaiset olosuhteet, jotka saavat kansalaiset pysymään alueillaan, jotta vältetään väestön kasaantuminen tietyille kaupunkialueille;

| 8. | katsoo, että EU:n politiikkoja soveltamalla voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja ja aikaansaada synergioita myös väestönmuutoksen suhteen; vaatii komissiota pitämään väestörakenteen muutosta tulevan koheesiopolitiikan horisontaalisena tavoitteena; pyytää lisäksi, että komissio vaatii ottamaan tämän asian huomioon, kun se tekee investointikumppanuuksia koskevia sopimuksia jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että EU:n politiikkoja soveltamalla voidaan löytää yhteisiä ratkaisuja ja aikaansaada synergioita myös väestönmuutoksen suhteen; vaatii komissiota pitämään väestörakenteen muutosta tulevan koheesiopolitiikan horisontaalisena tavoitteena; pyytää lisäksi, että komissio vaatii ottamaan tämän asian huomioon, kun se tekee investointikumppanuuksia koskevia sopimuksia jäsenvaltioiden kanssa;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita ottamaan väestörakenteen muutokset ja sen vaikutukset entistä paremmin huomioon ja asettamaan sitä koskevat toimet horisontaaliseksi tavoitteeksi, kun ne laativat kansallisia strategisia puiteohjelmiaan (tai muita vastaavia asiakirjoja) samoin kuin toimintaohjelmissaan; katsoo tässä yhteydessä, että Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeet, muun muassa aktiivisen ja terveen ikääntymisen kumppanuus, voitaisiin yhdistää näissä ohjelmissa suoraan yhteistyökumppanien ensisijaisina pitämiin asioihin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja alueita ottamaan väestörakenteen muutokset ja sen vaikutukset entistä paremmin huomioon ja asettamaan sitä koskevat toimet horisontaaliseksi tavoitteeksi, kun ne laativat kansallisia strategisia puiteohjelmiaan (tai muita vastaavia asiakirjoja) samoin kuin toimintaohjelmissaan; katsoo tässä yhteydessä, että Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeet, muun muassa aktiivisen ja terveen ikääntymisen kumppanuus, voitaisiin yhdistää näissä ohjelmissa suoraan yhteistyökumppanien ensisijaisina pitämiin asioihin;

| 10. | kehottaa ryhtymään ennakoiviin toimenpiteisiin väestörakenteen muutoksen kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja antamaan enemmän teknistä apua poismuutosta ja ikääntymisestä eniten kärsiville alueille, jotta varmistetaan niiden vastaanottokyky ja mahdollisuus hyötyä rakennerahastoista; |
| --- | --- |

10.

kehottaa ryhtymään ennakoiviin toimenpiteisiin väestörakenteen muutoksen kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja antamaan enemmän teknistä apua poismuutosta ja ikääntymisestä eniten kärsiville alueille, jotta varmistetaan niiden vastaanottokyky ja mahdollisuus hyötyä rakennerahastoista;

| 11. | katsoo, että julkisilla ja yksityisillä toimijoilla Euroopassa on mahdollisuus toimia edelläkävijöinä väestönmuutoksen ja ikääntymisen tuomiin haasteisiin vastaamisessa sosiaalisten innovaatioiden keinoin ja muilla keinoin; huomauttaa, että ikääntymisen aiheuttamiin kustannuksiin panostetaan tulevaisuudessa sekä yksityisellä että julkisella puolella yhä enemmän; näkee, että alalla on yhä kasvavaa potentiaalia yritysmaailmalle ja innovaatioille; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että julkisilla ja yksityisillä toimijoilla Euroopassa on mahdollisuus toimia edelläkävijöinä väestönmuutoksen ja ikääntymisen tuomiin haasteisiin vastaamisessa sosiaalisten innovaatioiden keinoin ja muilla keinoin; huomauttaa, että ikääntymisen aiheuttamiin kustannuksiin panostetaan tulevaisuudessa sekä yksityisellä että julkisella puolella yhä enemmän; näkee, että alalla on yhä kasvavaa potentiaalia yritysmaailmalle ja innovaatioille;

| 12. | korostaa, että väestörakenteen muutos ja erityisesti väestön ikääntyminen vaikuttavat selvästi eläkejärjestelmien sekä hoiva- ja hoitopalveluiden ja muiden sosiaalipoliittisten rakenteiden järjestämiseen, kun alueviranomaisten on pystyttävä vastaamaan eri väestöryhmien muuttuviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että väestörakenteen muutos ja erityisesti väestön ikääntyminen vaikuttavat selvästi eläkejärjestelmien sekä hoiva- ja hoitopalveluiden ja muiden sosiaalipoliittisten rakenteiden järjestämiseen, kun alueviranomaisten on pystyttävä vastaamaan eri väestöryhmien muuttuviin tarpeisiin;

| 13. | vaatii, että sosiaalirahaston uusista säännöistä tehdään yksinkertaisempia niin, että ne sallivat pienten järjestöjen hyötyvän enemmän rahastosta sosiaalisten innovaatiohankkeiden suunnittelussa ja toteuttamisessa; kehottaa komissiota lisäämään uuden sosiaalirahaston ylikansallisiin EU-tason sosiaali- ja työllisyysasioita koskeviin kokeiluhankkeisiin tarkoitettuja varoja, jotta helpotetaan innovoivan alueellisen, rajat ylittävän ja makroalueellisen yhteistyön lisäämistä väestörakenteen muutoksesta aiheutuviin yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että sosiaalirahaston uusista säännöistä tehdään yksinkertaisempia niin, että ne sallivat pienten järjestöjen hyötyvän enemmän rahastosta sosiaalisten innovaatiohankkeiden suunnittelussa ja toteuttamisessa; kehottaa komissiota lisäämään uuden sosiaalirahaston ylikansallisiin EU-tason sosiaali- ja työllisyysasioita koskeviin kokeiluhankkeisiin tarkoitettuja varoja, jotta helpotetaan innovoivan alueellisen, rajat ylittävän ja makroalueellisen yhteistyön lisäämistä väestörakenteen muutoksesta aiheutuviin yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi;

Kaupunkikehitys ja infrastruktuuri

| 14. | kehottaa alueita käyttämän rakennerahastoja apuna demografisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sosiaalisten ja hallintopalvelujen saatavuuden parantamiseksi myös pienissä ja syrjäisissä kaupungeissa ja kylissä tukemalla kunkin alueen erityispotentiaalia ja vahvistamalla asukkaita alueella pitäviä tekijöitä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa alueita käyttämän rakennerahastoja apuna demografisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sosiaalisten ja hallintopalvelujen saatavuuden parantamiseksi myös pienissä ja syrjäisissä kaupungeissa ja kylissä tukemalla kunkin alueen erityispotentiaalia ja vahvistamalla asukkaita alueella pitäviä tekijöitä;

| 15. | kehottaa komissiota laatimaan joustavammat ehdot EAKR- ja ESR-varojen ristiinrahoituksen edistämiseksi yhdennettyjen kaupunkikehityssuunnitelmien/-strategioiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota laatimaan joustavammat ehdot EAKR- ja ESR-varojen ristiinrahoituksen edistämiseksi yhdennettyjen kaupunkikehityssuunnitelmien/-strategioiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa;

| 16. | katsoo, että poismuuton estämiseksi on kehitettävä lapsi- ja perheystävällisiä kaupunkeja ja mukautettava niitä vastaamaan vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeita; katsoo, että yksi tällaisen suunnittelun piirteistä on työpaikkojen sekä asuin- ja vapaa-ajanviettoalueiden välisten välimatkojen pitäminen kohtuullisina; vaatii alueita varmistamaan, että kaupunkisuunnittelussa asuinalueet, kaupalliset ja vihreät alueet sijoitetaan vaihtelevasti ja että niitä kehitetään tasapainoisesti ja sopusuhtaisesti ja että yhteyksiä uusiksi asuinalueiksi kaavailtuihin lähiöihin parannetaan; kannustaa kehittämään edelleen myös etätyömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että poismuuton estämiseksi on kehitettävä lapsi- ja perheystävällisiä kaupunkeja ja mukautettava niitä vastaamaan vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden tarpeita; katsoo, että yksi tällaisen suunnittelun piirteistä on työpaikkojen sekä asuin- ja vapaa-ajanviettoalueiden välisten välimatkojen pitäminen kohtuullisina; vaatii alueita varmistamaan, että kaupunkisuunnittelussa asuinalueet, kaupalliset ja vihreät alueet sijoitetaan vaihtelevasti ja että niitä kehitetään tasapainoisesti ja sopusuhtaisesti ja että yhteyksiä uusiksi asuinalueiksi kaavailtuihin lähiöihin parannetaan; kannustaa kehittämään edelleen myös etätyömahdollisuuksia;

| 17. | panee merkille, että ennen kaikkea muuttotappioalueiden pienillä kaupungeilla on tärkeä tehtävä palvelukeskuksina; vaatii ottamaan tämän ankkuritehtävän paremmin huomioon tulevissa rakennerahastoissa erityisesti parantamalla maaseuturahaston koordinointia aluekehitysrahaston ja sosiaalirahaston kanssa; huomauttaa, että maaseutualueiden väestökadolla on kielteisiä seurannaisvaikutuksia kaupunkialueisiin ja että taloudellisesti ja sosiaalisesti elinvoimaiset maaseutualueet ovat julkinen hyödyke, mikä pitäisi tunnustaa ohjaamalla asianmukaisesti varoja maaseudun kehittämisohjelmaan; kehottaa jäsenvaltioita, alueita ja kuntia tarjoamaan kaikenikäisille asukkailleen kattavan ja toimivan palveluverkoston maaseudun autioitumisen ja poismuuton estämiseksi; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että ennen kaikkea muuttotappioalueiden pienillä kaupungeilla on tärkeä tehtävä palvelukeskuksina; vaatii ottamaan tämän ankkuritehtävän paremmin huomioon tulevissa rakennerahastoissa erityisesti parantamalla maaseuturahaston koordinointia aluekehitysrahaston ja sosiaalirahaston kanssa; huomauttaa, että maaseutualueiden väestökadolla on kielteisiä seurannaisvaikutuksia kaupunkialueisiin ja että taloudellisesti ja sosiaalisesti elinvoimaiset maaseutualueet ovat julkinen hyödyke, mikä pitäisi tunnustaa ohjaamalla asianmukaisesti varoja maaseudun kehittämisohjelmaan; kehottaa jäsenvaltioita, alueita ja kuntia tarjoamaan kaikenikäisille asukkailleen kattavan ja toimivan palveluverkoston maaseudun autioitumisen ja poismuuton estämiseksi;

| 18. | toteaa, että Euroopan aluekehitysrahaston varoja voidaan myös käyttää ikääntyneiden sosiaalisen syrjäytymisen estämiseen esimerkiksi luomalla ikääntyneille erityisinfrastruktuuria ja palveluita ja huolehtimalla, että kaikki voivat hyödyntää niitä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että Euroopan aluekehitysrahaston varoja voidaan myös käyttää ikääntyneiden sosiaalisen syrjäytymisen estämiseen esimerkiksi luomalla ikääntyneille erityisinfrastruktuuria ja palveluita ja huolehtimalla, että kaikki voivat hyödyntää niitä;

| 19. | katsoo, että väestökatoalueilla pitäisi tukea rahallisesti sopeuttamisstrategioita; katsoo, että kaupunki- ja aluesuunnittelussa on varauduttava entistä paremmin infrastruktuurin käytön muuttumiseen myös kaupunkikeskustojen elävöittämisen ja uudelleensuunnittelun avulla, ja katsoo, että tässä yhteistyö yksityisten tahojen kanssa on myös tärkeää; toteaa, että kaupunkipolitiikassa tulisi keskittyä muun muassa ikäystävällisten kaupunkien kehittämiseen; kehottaa tunnustamaan kaupunkien matkailupotentiaalin ja perintökohteiden arvon ja kehittämään niitä mahdollisuuksina houkutella uusia asukkaita alueille, joita uhkaa väestökato; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että väestökatoalueilla pitäisi tukea rahallisesti sopeuttamisstrategioita; katsoo, että kaupunki- ja aluesuunnittelussa on varauduttava entistä paremmin infrastruktuurin käytön muuttumiseen myös kaupunkikeskustojen elävöittämisen ja uudelleensuunnittelun avulla, ja katsoo, että tässä yhteistyö yksityisten tahojen kanssa on myös tärkeää; toteaa, että kaupunkipolitiikassa tulisi keskittyä muun muassa ikäystävällisten kaupunkien kehittämiseen; kehottaa tunnustamaan kaupunkien matkailupotentiaalin ja perintökohteiden arvon ja kehittämään niitä mahdollisuuksina houkutella uusia asukkaita alueille, joita uhkaa väestökato;

| 20. | vaatii alueita kehittämään uusia julkisen lähiliikenteen malleja muun muassa vähenevien matkustajamäärien haasteisiin vastaamiseksi erityisesti maaseudulla; kehottaa komissiota tarjoamaan rahoitustukea tällaisten hankkeiden edistämiseksi; |
| --- | --- |

20.

vaatii alueita kehittämään uusia julkisen lähiliikenteen malleja muun muassa vähenevien matkustajamäärien haasteisiin vastaamiseksi erityisesti maaseudulla; kehottaa komissiota tarjoamaan rahoitustukea tällaisten hankkeiden edistämiseksi;

Ikääntyneet, lapset, perheet

| 21. | kannattaa sitä, että EAKR-varoja käytetään ensisijaisesti halpakorkoisiin lainoihin, joiden avulla voidaan tukea asuntojen rakentamista ikääntyneille sopiviksi; ehdottaa mahdollisuutta osoittaa tietyin edellytyksin varoja palvelutaloille ja monen sukupolven taloille, jotta vältetään eläkeikäisten eristyminen ja jotta hyödynnetään senioreiden luovaa potentiaalia ja jotta varmistetaan ikääntyvän yhteiskunnan korkea elämänlaatu; |
| --- | --- |

21.

kannattaa sitä, että EAKR-varoja käytetään ensisijaisesti halpakorkoisiin lainoihin, joiden avulla voidaan tukea asuntojen rakentamista ikääntyneille sopiviksi; ehdottaa mahdollisuutta osoittaa tietyin edellytyksin varoja palvelutaloille ja monen sukupolven taloille, jotta vältetään eläkeikäisten eristyminen ja jotta hyödynnetään senioreiden luovaa potentiaalia ja jotta varmistetaan ikääntyvän yhteiskunnan korkea elämänlaatu;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita kaikkien, etenkin perheiden ja lasten, tarpeiden mukaisesti ja osoittamaan tukivaroja siihen, että ikääntyneet henkilöt saisivat edelleen kotihoitoa ja kattavaa terveydenhoitoa riippumatta heidän tuloistaan, iästään ja sosiaalisesta asemastaan, jotta ei syntyisi poismuuttoa maaseutualueilta ja syrjäisiltä alueilta; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita kaikkien, etenkin perheiden ja lasten, tarpeiden mukaisesti ja osoittamaan tukivaroja siihen, että ikääntyneet henkilöt saisivat edelleen kotihoitoa ja kattavaa terveydenhoitoa riippumatta heidän tuloistaan, iästään ja sosiaalisesta asemastaan, jotta ei syntyisi poismuuttoa maaseutualueilta ja syrjäisiltä alueilta;

| 23. | katsoo, että terveys- ja hoitopalveluihin tehtävät julkiset investoinnit ovat tärkeitä unionin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta; vaatii jäsenvaltioita turvaamaan hyvän terveydenhoidon myös maaseudulla esimerkiksi terveyspalvelujen katoamista estävien liikkuvien alueellisten terveysklinikoiden ja terveyspalveluiden sekä raja-alueilla rajat ylittävän, klinikoiden ja toimijoiden välisen yhteistyön lisäämisen avulla ja harkitsemaan rakennevarojen käyttämistä täydentäviin telelääketieteen ja hoivan toimiin sekä ikääntyneiden aktivoimiseksi; kehottaa komissiota etsimään innovatiivisia rahoitusapuratkaisuja tällaisia toimia varten; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että terveys- ja hoitopalveluihin tehtävät julkiset investoinnit ovat tärkeitä unionin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta; vaatii jäsenvaltioita turvaamaan hyvän terveydenhoidon myös maaseudulla esimerkiksi terveyspalvelujen katoamista estävien liikkuvien alueellisten terveysklinikoiden ja terveyspalveluiden sekä raja-alueilla rajat ylittävän, klinikoiden ja toimijoiden välisen yhteistyön lisäämisen avulla ja harkitsemaan rakennevarojen käyttämistä täydentäviin telelääketieteen ja hoivan toimiin sekä ikääntyneiden aktivoimiseksi; kehottaa komissiota etsimään innovatiivisia rahoitusapuratkaisuja tällaisia toimia varten;

| 24. | varoittaa aluekohtaisista ongelmista yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisessa, etenkin hoitoammattien henkilöstöpulasta eräillä alueilla; katsoo, että tällaisten alueiden pitäisi kehittää aluekohtaisia vastauksia palvelutarjonnan tarpeisiin ja ongelmiin ja käyttää Euroopan sosiaalirahaston varoja hoitohenkilökunnan koulutukseen korkealaatuisen hoidon takaamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi muun muassa työttömien uudelleenkoulutusohjelmien avulla; korostaa, että näin edistetään suoraan Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta luoda lisää työpaikkoja; |
| --- | --- |

24.

varoittaa aluekohtaisista ongelmista yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisessa, etenkin hoitoammattien henkilöstöpulasta eräillä alueilla; katsoo, että tällaisten alueiden pitäisi kehittää aluekohtaisia vastauksia palvelutarjonnan tarpeisiin ja ongelmiin ja käyttää Euroopan sosiaalirahaston varoja hoitohenkilökunnan koulutukseen korkealaatuisen hoidon takaamiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi muun muassa työttömien uudelleenkoulutusohjelmien avulla; korostaa, että näin edistetään suoraan Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta luoda lisää työpaikkoja;

| 25. | korostaa, että on tärkeää luoda edellytykset työn ja perhe- ja yksityiselämän yhdistämiselle ja esimerkiksi tarjota poismuuton estämiseksi mahdollisuuksien mukaan kaikenikäisille lapsille kaikkialla luotettava, maksuton ja laadukas kokopäivähoito, tilat ja mahdollisuudet esikouluopetukseen mukaan luettuina; tunnustaa samalla, että ydinperhettä laajemmalla perheyhteisöllä on tärkeä rooli lastenhoitojärjestelyissä; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tärkeää luoda edellytykset työn ja perhe- ja yksityiselämän yhdistämiselle ja esimerkiksi tarjota poismuuton estämiseksi mahdollisuuksien mukaan kaikenikäisille lapsille kaikkialla luotettava, maksuton ja laadukas kokopäivähoito, tilat ja mahdollisuudet esikouluopetukseen mukaan luettuina; tunnustaa samalla, että ydinperhettä laajemmalla perheyhteisöllä on tärkeä rooli lastenhoitojärjestelyissä;

| 26. | katsoo, että on tärkeää tarjota perheille riittävästi kohtuuhintaista asuintilaa, jotta perheen ja työn yhteensovittamista voidaan parantaa, koska nuorten perheiden tukeminen voi auttaa lisäämään syntyvyyttä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että on tärkeää tarjota perheille riittävästi kohtuuhintaista asuintilaa, jotta perheen ja työn yhteensovittamista voidaan parantaa, koska nuorten perheiden tukeminen voi auttaa lisäämään syntyvyyttä jäsenvaltioissa;

Muuttoliike ja kotouttaminen

| 27. | painottaa, että muuttoliike saattaa aiheuttaa tiettyjä kotoutumisongelmia; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että muuttoliike saattaa aiheuttaa tiettyjä kotoutumisongelmia;

| 28. | huomauttaa, että koulutetun työvoiman muuttoliike uusista jäsenvaltioista vanhoihin jäsenvaltioihin on yksi uusien jäsenvaltioiden suurimmista väestörakenteen ongelmista ja vaikuttaa kielteisesti niiden väestön ikärakenteeseen; korostaa myös, että muuttoliike koskee osaa terveydenhuoltohenkilöstöstä ja vaarantaa siten vähemmän kehittyneiden alueiden terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että koulutetun työvoiman muuttoliike uusista jäsenvaltioista vanhoihin jäsenvaltioihin on yksi uusien jäsenvaltioiden suurimmista väestörakenteen ongelmista ja vaikuttaa kielteisesti niiden väestön ikärakenteeseen; korostaa myös, että muuttoliike koskee osaa terveydenhuoltohenkilöstöstä ja vaarantaa siten vähemmän kehittyneiden alueiden terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden;

| 29. | toteaa kuitenkin, että muuttoliike antaa erityisesti muuttotappioalueille mahdollisuuden estää väestörakenteen muutoksen kielteiset vaikutukset, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tunnustamaan maahanmuuttajien kotouttamisen strategisen merkityksen; |
| --- | --- |

29.

toteaa kuitenkin, että muuttoliike antaa erityisesti muuttotappioalueille mahdollisuuden estää väestörakenteen muutoksen kielteiset vaikutukset, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tunnustamaan maahanmuuttajien kotouttamisen strategisen merkityksen;

| 30. | vaatii jäsenvaltioita sopimaan yhteisestä laillista muuttoliikettä koskevasta strategiasta, muun muassa siksi, että Eurooppa on väestörakenteen muutoksen vuoksi erityisesti tietyillä aloilla riippuvainen maahanmuutosta (sekä jäsenvaltioiden välisestä muutosta että kolmansista maista ja erityisesti EU:n naapurimaista EU:hun tulevista työntekijöistä); on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että koulutettu työvoima pysyy maassa, millä voidaan myötävaikuttaa alueiden tasapainoiseen kehitykseen ja lieventää väestörakenteen muutoksen vaikutuksia; |
| --- | --- |

30.

vaatii jäsenvaltioita sopimaan yhteisestä laillista muuttoliikettä koskevasta strategiasta, muun muassa siksi, että Eurooppa on väestörakenteen muutoksen vuoksi erityisesti tietyillä aloilla riippuvainen maahanmuutosta (sekä jäsenvaltioiden välisestä muutosta että kolmansista maista ja erityisesti EU:n naapurimaista EU:hun tulevista työntekijöistä); on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että koulutettu työvoima pysyy maassa, millä voidaan myötävaikuttaa alueiden tasapainoiseen kehitykseen ja lieventää väestörakenteen muutoksen vaikutuksia;

| 31. | ehdottaa, että maahanmuuttajien kotouttamiseen varataan entistä enemmän määrärahoja, joilla voidaan tukea koulutusta ja yhteisiä vaihto-ohjelmia; |
| --- | --- |

31.

ehdottaa, että maahanmuuttajien kotouttamiseen varataan entistä enemmän määrärahoja, joilla voidaan tukea koulutusta ja yhteisiä vaihto-ohjelmia;

Työllisyys

| 32. | vaatii komissiota suuntaamaan Euroopan sosiaalirahaston entistä selvemmin niin, että sillä autetaan ihmisiä kaikissa heidän elämänvaiheissaan, ja varmistamaan, että väestörakenteen muutoksen mukanaan tuomiin haasteisiin vastataan sekä ammatillisen yhteistyön että vapaaehtoistyön avulla; toteaa, että ikääntyneiden kokemusta ja tietämystä olisi hyödynnettävä esimerkiksi coaching-hankkeiden avulla sukupolvien välisen vaihdon helpottamiseksi ja että tähän tarvitaan asianmukaisia ratkaisuja; katsoo, että sukupolvien välinen vuoropuhelu tarjoaa tilaisuuden, joka kannattaa hyödyntää; |
| --- | --- |

32.

vaatii komissiota suuntaamaan Euroopan sosiaalirahaston entistä selvemmin niin, että sillä autetaan ihmisiä kaikissa heidän elämänvaiheissaan, ja varmistamaan, että väestörakenteen muutoksen mukanaan tuomiin haasteisiin vastataan sekä ammatillisen yhteistyön että vapaaehtoistyön avulla; toteaa, että ikääntyneiden kokemusta ja tietämystä olisi hyödynnettävä esimerkiksi coaching-hankkeiden avulla sukupolvien välisen vaihdon helpottamiseksi ja että tähän tarvitaan asianmukaisia ratkaisuja; katsoo, että sukupolvien välinen vuoropuhelu tarjoaa tilaisuuden, joka kannattaa hyödyntää;

| 33. | katsoo, että alueiden olisi käytettävä Euroopan rakennerahaston varoja päättäväisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseen, jotta varmistetaan nuorten sosiaalinen osallisuus ja jotta he voisivat päästä haluamaansa ammattiin; huomauttaa, että tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi tukemalla nuorten koulutusta ja yrittäjyyttä koskevia toimia; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että alueiden olisi käytettävä Euroopan rakennerahaston varoja päättäväisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseen, jotta varmistetaan nuorten sosiaalinen osallisuus ja jotta he voisivat päästä haluamaansa ammattiin; huomauttaa, että tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi tukemalla nuorten koulutusta ja yrittäjyyttä koskevia toimia;

| 34. | katsoo, että työssäkäyvien naisten osuuden kasvattamista on edelleen tuettava; vaatii siksi, että entistä useammat naiset pääsevät ammattitaitoa vaativaan työhön ja elinikäistä oppimista koskeviin ohjelmiin edellyttäen kuitenkin, että hankittu koulutus vastaa työmarkkinoiden tarpeita; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiä, joilla rohkaistaan työntekijöitä osallistumaan erityishankkeisiin, jotka on tarkoitettu työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamiseen; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että työssäkäyvien naisten osuuden kasvattamista on edelleen tuettava; vaatii siksi, että entistä useammat naiset pääsevät ammattitaitoa vaativaan työhön ja elinikäistä oppimista koskeviin ohjelmiin edellyttäen kuitenkin, että hankittu koulutus vastaa työmarkkinoiden tarpeita; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään järjestelmiä, joilla rohkaistaan työntekijöitä osallistumaan erityishankkeisiin, jotka on tarkoitettu työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamiseen;

| 35. | painottaa, että Euroopan alueille, jotka joutuvat kohtaamaan demografisia haasteita, kilpailukykyistä ja innovatiivista yksityissektoria edistävän toimintaympäristön luominen on keskeinen tekijä uusien työllistymismahdollisuuksien luomiseksi kaikille sukupolville; |
| --- | --- |

35.

painottaa, että Euroopan alueille, jotka joutuvat kohtaamaan demografisia haasteita, kilpailukykyistä ja innovatiivista yksityissektoria edistävän toimintaympäristön luominen on keskeinen tekijä uusien työllistymismahdollisuuksien luomiseksi kaikille sukupolville;

Analyysi / parhaat käytännöt

| 36. | katsoo, että tarvitaan tilastotietoja alueiden väestörakenteen muuttumisesta; pyytää komissiota valmistelemaan ehdotuksia väestörakenteen muutosta koskevien paikallisten, alueellisten ja kansallisten tietopankkien vertailun mahdollistamiseksi, jotta tietoja voidaan arvioida koko unionissa ja jotta parhaiden käytäntöjen vaihtoa valtioiden, alueiden ja kuntien välillä voidaan tukea; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että tarvitaan tilastotietoja alueiden väestörakenteen muuttumisesta; pyytää komissiota valmistelemaan ehdotuksia väestörakenteen muutosta koskevien paikallisten, alueellisten ja kansallisten tietopankkien vertailun mahdollistamiseksi, jotta tietoja voidaan arvioida koko unionissa ja jotta parhaiden käytäntöjen vaihtoa valtioiden, alueiden ja kuntien välillä voidaan tukea;

| 37. | pyytää komissiota hiomaan "demografista haavoittuvuutta koskevaa indeksiä" ja esittämään sen viiden vuoden välein sen selvittämiseksi, mihin Euroopan alueisiin väestörakenteen muutos erityisesti vaikuttaa; kehottaa komissiota luomaan pilottikäytänteitä haasteellisimmilla alueilla sovellettujen käytänteiden kartoittamiseksi; |
| --- | --- |

37.

pyytää komissiota hiomaan "demografista haavoittuvuutta koskevaa indeksiä" ja esittämään sen viiden vuoden välein sen selvittämiseksi, mihin Euroopan alueisiin väestörakenteen muutos erityisesti vaikuttaa; kehottaa komissiota luomaan pilottikäytänteitä haasteellisimmilla alueilla sovellettujen käytänteiden kartoittamiseksi;

| 38. | vaatii jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia parantamaan yhteistyötä paikallisten ja alueellisten toimijoiden kanssa demografiseen muutokseen liittyvissä kysymyksissä; on sitä mieltä, että raja-alueilla tehtävässä yhteistyössä on otettava huomioon myös toiveet ja mahdollisuudet osallistua rajat ylittäviin aloitteisiin; ehdottaa alan opetusohjelmien kehittämistä ongelmien tuntemiseksi ja tiedostamiseksi paremmin; kehottaa alueita vaihtamaan parhaita käytänteitä ikääntymiseen liittyvissä haasteissa; |
| --- | --- |

38.

vaatii jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia parantamaan yhteistyötä paikallisten ja alueellisten toimijoiden kanssa demografiseen muutokseen liittyvissä kysymyksissä; on sitä mieltä, että raja-alueilla tehtävässä yhteistyössä on otettava huomioon myös toiveet ja mahdollisuudet osallistua rajat ylittäviin aloitteisiin; ehdottaa alan opetusohjelmien kehittämistä ongelmien tuntemiseksi ja tiedostamiseksi paremmin; kehottaa alueita vaihtamaan parhaita käytänteitä ikääntymiseen liittyvissä haasteissa;

| 39. | ehdottaa komissiolle, että se tukisi osana alueellista yhteistyötä Euroopan laajuisia verkkoja, joissa alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalaistoimijat voivat ottaa oppia toisiltaan väestönmuutoksesta johtuvien ongelmien ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

39.

ehdottaa komissiolle, että se tukisi osana alueellista yhteistyötä Euroopan laajuisia verkkoja, joissa alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalaistoimijat voivat ottaa oppia toisiltaan väestönmuutoksesta johtuvien ongelmien ratkaisemisessa;

| 40. | kehottaa komissiota etsimään keinoja "paikallisten ja alueellisten luottamushenkilöiden Erasmus-ohjelman" ajatuksen esittämiseksi uudelleen sopivassa muodossa ja tutkimaan lähemmin sen esittämää ideaa "kesä- tai talviyliopistosta", jotta Euroopan alueiden edustajat voivat vaihtaa demografisiin kysymyksiin liittyviä hyviä kokemuksia ja ratkaisumalleja; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota etsimään keinoja "paikallisten ja alueellisten luottamushenkilöiden Erasmus-ohjelman" ajatuksen esittämiseksi uudelleen sopivassa muodossa ja tutkimaan lähemmin sen esittämää ideaa "kesä- tai talviyliopistosta", jotta Euroopan alueiden edustajat voivat vaihtaa demografisiin kysymyksiin liittyviä hyviä kokemuksia ja ratkaisumalleja;

| 41. | kehottaa komissiota keräämään hyväksi todettuja menettelyjä, analysoimaan niitä ja soveltamaan niitä yhdessä kulloisenkin jäsenvaltion ja sen alueiden kanssa, jotta ne toimenpiteitä toteuttamalla voivat esikuvallisesti vastata demografisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota keräämään hyväksi todettuja menettelyjä, analysoimaan niitä ja soveltamaan niitä yhdessä kulloisenkin jäsenvaltion ja sen alueiden kanssa, jotta ne toimenpiteitä toteuttamalla voivat esikuvallisesti vastata demografisiin haasteisiin;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita vaihtamaan kokemuksia, parhaita käytäntöjä ja uusia lähestymistapoja väestörakenteen muutoksen kielteisten seurausten ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita ja alueita vaihtamaan kokemuksia, parhaita käytäntöjä ja uusia lähestymistapoja väestörakenteen muutoksen kielteisten seurausten ehkäisemiseksi;

*

* *

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

43.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0400.

(2)  EUVL C 184 E, 6.8.2009, s. 75.

(3)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 131.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/15

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi

P7_TA(2011)0490

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanosta (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman palveluntarjoajien eurooppalaisen ammattikortin luomisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman palveluntarjoajien eurooppalaisen ammattikortin luomisesta (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 19. tammikuuta 2006 antaman tuomion asiassa C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (kokoelma 2006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 19. tammikuuta 2006 antaman tuomion asiassa C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (kokoelma 2006),

| — | ottaa huomioon asiakirjan "Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen" (KOM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan "Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen" (KOM(2010)0603),

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2011 käynnistämän julkisen kuulemisen direktiivistä 2005/36/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2011 käynnistämän julkisen kuulemisen direktiivistä 2005/36/EY,

| — | ottaa huomioon komission 3. maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 3. maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 9. toukokuuta 2010 julkaistun Mario Montin raportin komissiolle uudesta sisämarkkinastrategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. toukokuuta 2010 julkaistun Mario Montin raportin komissiolle uudesta sisämarkkinastrategiasta,

| — | ottaa huomioon kansallisten parlamenttien kuulemistilaisuuden, jonka se piti 26. lokakuuta 2010 direktiivin 2005/36/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten parlamenttien kuulemistilaisuuden, jonka se piti 26. lokakuuta 2010 direktiivin 2005/36/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon teettämänsä tutkimuksen ammattipätevyyden tunnustamisesta (PE447.514), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teettämänsä tutkimuksen ammattipätevyyden tunnustamisesta (PE447.514),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta" (KOM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon SOLVITin vuosikertomuksen vuodelta 2010 SOLVIT-verkoston kehittämisestä ja toiminnasta vuonna 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SOLVITin vuosikertomuksen vuodelta 2010 SOLVIT-verkoston kehittämisestä ja toiminnasta vuonna 2010,

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3) sisämarkkinoista eurooppalaisia varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman (3) sisämarkkinoista eurooppalaisia varten,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimintapaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimintapaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – Yhdessä uuteen kasvuun" (KOM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon komission 22. kesäkuuta 2011 julkaiseman vihreän kirjan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin uudistamisesta (KOM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. kesäkuuta 2011 julkaiseman vihreän kirjan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin uudistamisesta (KOM(2011)0367),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 julkaistun komission työasiakirjan (4) yhteenvedosta julkisessa kuulemistilaisuudessa saaduista vastauksista ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin uudenaikaistamista koskeviin kysymyksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 julkaistun komission työasiakirjan (4) yhteenvedosta julkisessa kuulemistilaisuudessa saaduista vastauksista ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin uudenaikaistamista koskeviin kysymyksiin,

| — | ottaa huomioon komission 5. heinäkuuta 2011 julkaiseman työasiakirjan (5) ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 5. heinäkuuta 2011 julkaiseman työasiakirjan (5) ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin arvioinnista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan ja 119 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A7-0373/2011),

| A. | katsoo, että väestörakenteen muutoksen seurauksena ammattihenkilöiden liikkuvuus Euroopan unionissa lisääntyy huomattavasti; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että väestörakenteen muutoksen seurauksena ammattihenkilöiden liikkuvuus Euroopan unionissa lisääntyy huomattavasti;

| B. | katsoo, että muuttuvat työmarkkinat edellyttävät ammattipätevyyden tunnustamista koskevilta säännöiltä lisää avoimuutta, yksinkertaisuutta ja joustavuutta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että muuttuvat työmarkkinat edellyttävät ammattipätevyyden tunnustamista koskevilta säännöiltä lisää avoimuutta, yksinkertaisuutta ja joustavuutta;

| C. | katsoo, että ammattihenkilöiden liikkuvuus on taloudellisen kehityksen ja talouden kestävän elpymisen kannalta keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ammattihenkilöiden liikkuvuus on taloudellisen kehityksen ja talouden kestävän elpymisen kannalta keskeisessä asemassa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefopin) mukaan korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysynnän odotetaan kasvavan yli 16 miljoonalla työpaikalla Euroopan unionissa vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefopin) mukaan korkeasti koulutettujen työntekijöiden kysynnän odotetaan kasvavan yli 16 miljoonalla työpaikalla Euroopan unionissa vuoteen 2020 mennessä;

| E. | toteaa, että oikeus hankkia töitä ja tarjota palveluja toisessa jäsenvaltiossa on perussopimuksissa määrätty perusoikeus ja konkreettinen esimerkki siitä, mitä hyötyä sisämarkkinoista on kansalaisille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että oikeus hankkia töitä ja tarjota palveluja toisessa jäsenvaltiossa on perussopimuksissa määrätty perusoikeus ja konkreettinen esimerkki siitä, mitä hyötyä sisämarkkinoista on kansalaisille;

| F. | ottaa huomioon, että henkilöiden vapaa liikkuvuus EU:ssa ja oikeus ansioiden ja ammatillisen osaamisen tunnustamiseen toteutuvat vasta, kun nykyiset näkymättömät esteet on minimoitu ja kun on poistettu kansalliset säännöt, joilla rajoitetaan kohtuuttomalla tavalla mahdollisuutta käyttää oikeutta päästä ammattitaitoa vaativiin työpaikkoihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että henkilöiden vapaa liikkuvuus EU:ssa ja oikeus ansioiden ja ammatillisen osaamisen tunnustamiseen toteutuvat vasta, kun nykyiset näkymättömät esteet on minimoitu ja kun on poistettu kansalliset säännöt, joilla rajoitetaan kohtuuttomalla tavalla mahdollisuutta käyttää oikeutta päästä ammattitaitoa vaativiin työpaikkoihin;

| G. | pitää sen varmistamista, että ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmä on suunniteltu parhaalla mahdollisella tavalla, edellytyksenä sille, että jokaisen on mahdollista nauttia kaikilta osin vapaan liikkuvuuden eduista; |
| --- | --- |

G.

pitää sen varmistamista, että ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmä on suunniteltu parhaalla mahdollisella tavalla, edellytyksenä sille, että jokaisen on mahdollista nauttia kaikilta osin vapaan liikkuvuuden eduista;

| H. | toteaa, että sisämarkkinoiden toimintapaketissa korostettiin, että ammattipätevyyden tunnustamista koskevan järjestelmän nykyaikaistaminen on avainasemassa talouden kasvun parantamisessa ja ammattihenkilöiden ja kansalaisten luottamuksen lisäämisessä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että sisämarkkinoiden toimintapaketissa korostettiin, että ammattipätevyyden tunnustamista koskevan järjestelmän nykyaikaistaminen on avainasemassa talouden kasvun parantamisessa ja ammattihenkilöiden ja kansalaisten luottamuksen lisäämisessä;

| I. | ottaa huomioon, että merkittävimpiä akateemisten tutkintojen ja ammattipätevyyksien tunnustamista vaikeuttavia tekijöitä ovat puuttuva luottamus hyväksymisperusteisiin ja alkuperävaltion akateemisiin tutkintotodistuksiin, minkä vuoksi on kiireesti edistettävä automaattista tunnustamista kitkemällä ennakkoluuloja ja poistamalla tunnustamisen muodollisia kansallisia esteitä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että merkittävimpiä akateemisten tutkintojen ja ammattipätevyyksien tunnustamista vaikeuttavia tekijöitä ovat puuttuva luottamus hyväksymisperusteisiin ja alkuperävaltion akateemisiin tutkintotodistuksiin, minkä vuoksi on kiireesti edistettävä automaattista tunnustamista kitkemällä ennakkoluuloja ja poistamalla tunnustamisen muodollisia kansallisia esteitä;

| J. | ottaa huomioon, että direktiivin mukaisesti on tehty noin 100 000 tunnustamispäätöstä vuoden 2007 jälkeen, mikä on mahdollistanut 85 000 ammattihenkilön liikkuvuuden (6); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että direktiivin mukaisesti on tehty noin 100 000 tunnustamispäätöstä vuoden 2007 jälkeen, mikä on mahdollistanut 85 000 ammattihenkilön liikkuvuuden (6);

| K. | ottaa huomioon, että terveydenhoitoalan ammattihenkilöt ovat EU:n liikkuvaisimpia säänneltyjen ammattien edustajia, sillä arviolta 57 200 lääkärin, sairaanhoitajan, hammaslääkärin, proviisorin, kätilön ja eläinlääkärin ammattipätevyys tunnustettiin vuosien 2007 ja 2010 välillä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että terveydenhoitoalan ammattihenkilöt ovat EU:n liikkuvaisimpia säänneltyjen ammattien edustajia, sillä arviolta 57 200 lääkärin, sairaanhoitajan, hammaslääkärin, proviisorin, kätilön ja eläinlääkärin ammattipätevyys tunnustettiin vuosien 2007 ja 2010 välillä;

| L. | toteaa, että kansalaisten odotukset ja todellisuus poikkeavat vieläkin toisistaan ja että 16 prosenttia vuoden 2010 SOLVIT-tapauksista koski ammattipätevyyden tunnustamista (7); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kansalaisten odotukset ja todellisuus poikkeavat vieläkin toisistaan ja että 16 prosenttia vuoden 2010 SOLVIT-tapauksista koski ammattipätevyyden tunnustamista (7);

| M. | katsoo, että on vaikea tietää, mikä viranomainen on vastuussa ammattipätevyyden tunnustamisesta, ja että tunnustamista koskevat menettelyt ovat monimutkaisia; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että on vaikea tietää, mikä viranomainen on vastuussa ammattipätevyyden tunnustamisesta, ja että tunnustamista koskevat menettelyt ovat monimutkaisia;

| N. | ottaa huomioon, että direktiivissä potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhoidossa edellytetään, että hoitojäsenvaltiot varmistavat, että muiden jäsenvaltioiden viranomaiset saavat tiedon hoitovaltioiden alueella pidettävään kansalliseen tai paikalliseen rekisteriin kirjattujen terveydenhuollon ammattihenkilöiden oikeudesta ammatinharjoittamiseen ja että tietojen vaihtaminen tapahtuu sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että direktiivissä potilaiden oikeuksista rajatylittävässä terveydenhoidossa edellytetään, että hoitojäsenvaltiot varmistavat, että muiden jäsenvaltioiden viranomaiset saavat tiedon hoitovaltioiden alueella pidettävään kansalliseen tai paikalliseen rekisteriin kirjattujen terveydenhuollon ammattihenkilöiden oikeudesta ammatinharjoittamiseen ja että tietojen vaihtaminen tapahtuu sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä;

| O. | ottaa huomioon, että ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyviä SOLVIT-tapauksia oli 220 vuonna 2010 ja näistä yli kaksi kolmasosaa keskittyi ainoastaan neljään jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyviä SOLVIT-tapauksia oli 220 vuonna 2010 ja näistä yli kaksi kolmasosaa keskittyi ainoastaan neljään jäsenvaltioon;

| P. | toteaa, että direktiivissä 2005/36/EY on koottu yhteen säännöt, jotka on säädetty aiemmissa, 1960-luvulta alkaen hyväksytyissä 15 direktiivissä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että direktiivissä 2005/36/EY on koottu yhteen säännöt, jotka on säädetty aiemmissa, 1960-luvulta alkaen hyväksytyissä 15 direktiivissä;

| Q. | ottaa huomioon, että kaikki jäsenvaltiot eivät saattaneet direktiiviä 2005/36/EY ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöään, vaan sitä sovellettiin täysimääräisesti vasta kolme vuotta alkuperäisen määräajan jälkeen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kaikki jäsenvaltiot eivät saattaneet direktiiviä 2005/36/EY ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöään, vaan sitä sovellettiin täysimääräisesti vasta kolme vuotta alkuperäisen määräajan jälkeen;

| R. | katsoo, että tämän direktiivin asianmukaisella soveltamisella vahvistetaan sisämarkkinoiden inhimillistä ulottuvuutta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tämän direktiivin asianmukaisella soveltamisella vahvistetaan sisämarkkinoiden inhimillistä ulottuvuutta;

| S. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen ammattikortin käyttöön ottamisella voitaisiin helpottaa ja nopeuttaa ammattipätevyyden tunnustamista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen ammattikortin käyttöön ottamisella voitaisiin helpottaa ja nopeuttaa ammattipätevyyden tunnustamista;

Yksinkertaistaminen kansalaisia varten

| 1. | katsoo, että korkeasti koulutettujen henkilöiden ja työntekijöiden lisääntyvä vapaa liikkuvuus on yksi eurooppalaisen yhteistyön ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden keskeisistä hyödyistä ja että se on tärkeää Euroopan talouksien kehityksen kannalta ja kaikkien Euroopan kansalaisten oikeus; on vahvasti sitä mieltä, että eurooppalaisten työntekijöiden liikkuvuutta olisi edistettävä ja että liikkuvuudelta olisi poistettava epäsuorat esteet edellyttäen, että liikkuvuuden ja ammattipätevyyden tason välille löydetään tasapaino; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että korkeasti koulutettujen henkilöiden ja työntekijöiden lisääntyvä vapaa liikkuvuus on yksi eurooppalaisen yhteistyön ja kilpailukykyisten sisämarkkinoiden keskeisistä hyödyistä ja että se on tärkeää Euroopan talouksien kehityksen kannalta ja kaikkien Euroopan kansalaisten oikeus; on vahvasti sitä mieltä, että eurooppalaisten työntekijöiden liikkuvuutta olisi edistettävä ja että liikkuvuudelta olisi poistettava epäsuorat esteet edellyttäen, että liikkuvuuden ja ammattipätevyyden tason välille löydetään tasapaino;

| 2. | kannattaa kaikkia sellaisia aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa rajat ylittävää liikkuvuutta, joka edistää työmarkkinoiden tehokasta toimintaa ja vahvistaa talouskasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa; myöntää, että direktiiviä 2005/36/EY on ajanmukaistettava, jotta taataan selkeä ja vahva oikeudellinen kehys; |
| --- | --- |

2.

kannattaa kaikkia sellaisia aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa rajat ylittävää liikkuvuutta, joka edistää työmarkkinoiden tehokasta toimintaa ja vahvistaa talouskasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa; myöntää, että direktiiviä 2005/36/EY on ajanmukaistettava, jotta taataan selkeä ja vahva oikeudellinen kehys;

| 3. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan ammattihenkilöitä suurempaan liikkuvuuteen; katsoo, että liikkuvien ammattihenkilöiden suhteellisen alhaisesta määrästä on syytä huolestua, ja ehdottaa, että tämän ongelman ratkaisemiseksi kehitettäisiin strategioita; korostaa tuoreen Eurobarometri-tutkimuksen tuloksia, joiden mukaan yli 50 prosenttia Euroopan nuorista on halukkaita työskentelemään ulkomailla tai ulkomailla työskentely kiinnostaa heitä (8); |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan ammattihenkilöitä suurempaan liikkuvuuteen; katsoo, että liikkuvien ammattihenkilöiden suhteellisen alhaisesta määrästä on syytä huolestua, ja ehdottaa, että tämän ongelman ratkaisemiseksi kehitettäisiin strategioita; korostaa tuoreen Eurobarometri-tutkimuksen tuloksia, joiden mukaan yli 50 prosenttia Euroopan nuorista on halukkaita työskentelemään ulkomailla tai ulkomailla työskentely kiinnostaa heitä (8);

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita tuomaan esille direktiivin kansalaisille ja ammattihenkilöille mukanaan tuomia etuja; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita tuomaan esille direktiivin kansalaisille ja ammattihenkilöille mukanaan tuomia etuja;

| 5. | katsoo, että sidosryhmien välisellä vuoropuhelulla, jolla pyritään ajantasaistamaan säännöllisesti peruskoulutuksen vaatimuksia, kokemuksen tunnustamista ja jatkuvaa ammatillista kehitystä, on erittäin tärkeä rooli koulutuksen yhdenmukaistamisessa; katsoo myös, että kansallisten järjestelmien kuormittaminen "28. järjestelmällä" ei ole keino, jonka avulla voitaisiin selkeällä ja tyydyttävällä tavalla ratkaista koulutuserot; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että sidosryhmien välisellä vuoropuhelulla, jolla pyritään ajantasaistamaan säännöllisesti peruskoulutuksen vaatimuksia, kokemuksen tunnustamista ja jatkuvaa ammatillista kehitystä, on erittäin tärkeä rooli koulutuksen yhdenmukaistamisessa; katsoo myös, että kansallisten järjestelmien kuormittaminen "28. järjestelmällä" ei ole keino, jonka avulla voitaisiin selkeällä ja tyydyttävällä tavalla ratkaista koulutuserot;

| 6. | huomauttaa, että suurin osa komission julkiseen kuulemiseen vastanneista ei kannata periaatetta osittaisesta oikeudesta harjoittaa ammattia ja että sitä olisi vaikea valvoa käytännössä ja sitä on selkiytettävä; katsoo, että periaate osittaisesta oikeudesta harjoittaa ammattia voisi hyödyttää ainoastaan niitä ammatteja, joissa tehtävät on selkeästi eroteltuja; pyytää arvioimaan tämän periaatteen perinpohjaisesti ja kehottaa soveltamaan sitä tapauskohtaisesti mutta jättämään soveltamisen ulkopuolelle säännellyt ammatit, joilla on vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että suurin osa komission julkiseen kuulemiseen vastanneista ei kannata periaatetta osittaisesta oikeudesta harjoittaa ammattia ja että sitä olisi vaikea valvoa käytännössä ja sitä on selkiytettävä; katsoo, että periaate osittaisesta oikeudesta harjoittaa ammattia voisi hyödyttää ainoastaan niitä ammatteja, joissa tehtävät on selkeästi eroteltuja; pyytää arvioimaan tämän periaatteen perinpohjaisesti ja kehottaa soveltamaan sitä tapauskohtaisesti mutta jättämään soveltamisen ulkopuolelle säännellyt ammatit, joilla on vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen;

| 7. | on tyytyväinen siihen, että automaattisen tunnustamisen menettely on kaiken kaikkiaan onnistunut; tähdentää kuitenkin, että ammattikokemukseen perustuvan yleisen järjestelmän mukainen tunnustamisprosessi on liian hankala ja aikaavievä sekä toimivaltaisille viranomaisille että tiettyjä ammatteja harjoittaville; |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen siihen, että automaattisen tunnustamisen menettely on kaiken kaikkiaan onnistunut; tähdentää kuitenkin, että ammattikokemukseen perustuvan yleisen järjestelmän mukainen tunnustamisprosessi on liian hankala ja aikaavievä sekä toimivaltaisille viranomaisille että tiettyjä ammatteja harjoittaville;

| 8. | ymmärtää etukäteisilmoitusjärjestelmän merkityksen mutta toteaa, että komission julkisessa kuulemisessa vuonna 2011 esitettiin lukuisia huolen aiheita, ja katsoo, että ammattihenkilöiden väliaikaisen liikkuvuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden olisi kuuluttava keskeisenä osana ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin tarkistamiseen; vaatii selvittämään paremmin väliaikaisen ja satunnaisen palvelujen tarjoamisen käsitettä ottaen huomioon, että yksi ainoa, kaikki ammatit kattava määritelmä olisi mahdoton laatia ja se vaarantaisi toissijaisuusperiaatteen; |
| --- | --- |

8.

ymmärtää etukäteisilmoitusjärjestelmän merkityksen mutta toteaa, että komission julkisessa kuulemisessa vuonna 2011 esitettiin lukuisia huolen aiheita, ja katsoo, että ammattihenkilöiden väliaikaisen liikkuvuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden olisi kuuluttava keskeisenä osana ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin tarkistamiseen; vaatii selvittämään paremmin väliaikaisen ja satunnaisen palvelujen tarjoamisen käsitettä ottaen huomioon, että yksi ainoa, kaikki ammatit kattava määritelmä olisi mahdoton laatia ja se vaarantaisi toissijaisuusperiaatteen;

| 9. | katsoo, että toimivaltaisilla viranomaisilla on vaikeuksia soveltaa etukäteisilmoitusjärjestelmää, koska käytössä ei ole johdonmukaista linjausta sen arvioimiseksi, onko jokin palvelu luonteeltaan väliaikainen ja satunnainen, ja että palveluntarjoajan toimintaa on erittäin hankalaa valvoa paikalla; kehottaa komissiota arvioimaan direktiivin 7 artiklan nykyisiä säännöksiä ja antamaan lisäselvityksiä käytössä olevasta oikeuskäytännöstä erityisesti sellaisten ammattien osalta, joilla on vaikutuksia kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen; kehottaa komissiota esittämään päätelmänsä parlamentille; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että toimivaltaisilla viranomaisilla on vaikeuksia soveltaa etukäteisilmoitusjärjestelmää, koska käytössä ei ole johdonmukaista linjausta sen arvioimiseksi, onko jokin palvelu luonteeltaan väliaikainen ja satunnainen, ja että palveluntarjoajan toimintaa on erittäin hankalaa valvoa paikalla; kehottaa komissiota arvioimaan direktiivin 7 artiklan nykyisiä säännöksiä ja antamaan lisäselvityksiä käytössä olevasta oikeuskäytännöstä erityisesti sellaisten ammattien osalta, joilla on vaikutuksia kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen; kehottaa komissiota esittämään päätelmänsä parlamentille;

| 10. | tähdentää, että suurin osa sidosryhmistä pitää olennaisena direktiivin 7 artiklan 4 kohtaa, jossa jäsenvaltioille annetaan lupa toteuttaa pätevyyttä koskevia etukäteistarkastuksia sellaisten ammattien osalta, jotka liittyvät terveyteen ja turvallisuuteen ja jotka eivät kuulu automaattisen tunnustamisen piiriin; katsoo kuitenkin, että avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi tarkennettava, millä ammateilla ne katsovat olevan vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että suurin osa sidosryhmistä pitää olennaisena direktiivin 7 artiklan 4 kohtaa, jossa jäsenvaltioille annetaan lupa toteuttaa pätevyyttä koskevia etukäteistarkastuksia sellaisten ammattien osalta, jotka liittyvät terveyteen ja turvallisuuteen ja jotka eivät kuulu automaattisen tunnustamisen piiriin; katsoo kuitenkin, että avoimuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi tarkennettava, millä ammateilla ne katsovat olevan vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen;

| 11. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että määritelmä "säännelty ammatillinen koulutus" on liian rajoittava ja voi vaikuttaa kohtuuttomasti ammattihenkilöiden väliaikaiseen liikkuvuuteen; katsoo, että määritelmän olisi katettava kaikki koulutukset, joiden perusteella henkilö voi harjoittaa ammattia alkuperäjäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

11.

on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että määritelmä "säännelty ammatillinen koulutus" on liian rajoittava ja voi vaikuttaa kohtuuttomasti ammattihenkilöiden väliaikaiseen liikkuvuuteen; katsoo, että määritelmän olisi katettava kaikki koulutukset, joiden perusteella henkilö voi harjoittaa ammattia alkuperäjäsenvaltiossa;

| 12. | kehottaa komissiota tekemään selväksi, että väliaikaista liikkuvuutta koskevan ilmoituksen olisi oltava periaatteessa voimassa kaikkialla jäsenvaltion alueella, ja arvioimaan, onko tarpeen vaatia ilmoitus vuosittain; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota tekemään selväksi, että väliaikaista liikkuvuutta koskevan ilmoituksen olisi oltava periaatteessa voimassa kaikkialla jäsenvaltion alueella, ja arvioimaan, onko tarpeen vaatia ilmoitus vuosittain;

| 13. | kehottaa vapauttamaan 7 artiklan mukaisesta etukäteisilmoitusvaatimuksesta palveluntarjoajat (kuten matkanjohtajat, valmentajat ja urheilijoiden kanssa matkustavan lääketieteellisen henkilöstön), jotka tarjoavat palveluitaan yksinomaan kuluttajille, joita he saattavat toisiin jäsenvaltioihin, ja joilla ei näin ollen ole yhteyttä paikallisiin kuluttajiin vastaanottavassa jäsenvaltiossa; kannattaa tätä kaikkien sellaisten palveluiden osalta, jotka eivät liity kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa vapauttamaan 7 artiklan mukaisesta etukäteisilmoitusvaatimuksesta palveluntarjoajat (kuten matkanjohtajat, valmentajat ja urheilijoiden kanssa matkustavan lääketieteellisen henkilöstön), jotka tarjoavat palveluitaan yksinomaan kuluttajille, joita he saattavat toisiin jäsenvaltioihin, ja joilla ei näin ollen ole yhteyttä paikallisiin kuluttajiin vastaanottavassa jäsenvaltiossa; kannattaa tätä kaikkien sellaisten palveluiden osalta, jotka eivät liity kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen;

| 14. | kehottaa komissiota koordinoimaan ja vakiinnuttamaan nykyisin saatavilla olevat ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät eri tietolähteet, kuten kansalliset yhteyspisteet ja ammatilliset elimet, "Sinun Eurooppasi -portaalin" kanssa, koska se sisältää maininnan palveludirektiivin mukaisesti tällä hetkellä käytettävissä olevista yksittäisistä yhteyspisteistä; katsoo, että näin voidaan tarjota ammattihenkilöille heidän omalla kielellään julkinen käyttöliittymä, josta he voivat tallentaa asiakirjoja, hankkia ja tulostaa ammattikorttinsa ja saada ajantasaista tietoa tunnustamisprosessista sekä hallinnollista tietoa toimivaltaisista viranomaisista, ammatillisista elimistä ja tarvittavista asiakirjoista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota koordinoimaan ja vakiinnuttamaan nykyisin saatavilla olevat ammattipätevyyden tunnustamiseen liittyvät eri tietolähteet, kuten kansalliset yhteyspisteet ja ammatilliset elimet, "Sinun Eurooppasi -portaalin" kanssa, koska se sisältää maininnan palveludirektiivin mukaisesti tällä hetkellä käytettävissä olevista yksittäisistä yhteyspisteistä; katsoo, että näin voidaan tarjota ammattihenkilöille heidän omalla kielellään julkinen käyttöliittymä, josta he voivat tallentaa asiakirjoja, hankkia ja tulostaa ammattikorttinsa ja saada ajantasaista tietoa tunnustamisprosessista sekä hallinnollista tietoa toimivaltaisista viranomaisista, ammatillisista elimistä ja tarvittavista asiakirjoista;

| 15. | katsoo, että kunkin yksittäisen ammatin keskinäistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa on lisättävä ja toimivaltaisten viranomaisten ja kansallisten yhteyspisteiden välistä yhteistyötä parannettava sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä; kehottaa komissiota helpottamaan toimivaltaisten viranomaisten ja ammatillisten elinten verkostojen luomista liikkuvaisimpien ammattien osalta, vaihtamaan yleistä tietoa kansallisista menettelyistä ja koulutusvaatimuksista, levittämään tietoa parhaista käytänteistä ja tutkimaan mahdollisuuksia tiivistää yhteistyötä esimerkiksi vähimmäisvaatimuksien alalla; katsoo, että viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten on käytävä jäsenneltyä keskustelua siitä, kuinka voidaan auttaa nuorten siirtymistä työelämään; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että kunkin yksittäisen ammatin keskinäistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa on lisättävä ja toimivaltaisten viranomaisten ja kansallisten yhteyspisteiden välistä yhteistyötä parannettava sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä; kehottaa komissiota helpottamaan toimivaltaisten viranomaisten ja ammatillisten elinten verkostojen luomista liikkuvaisimpien ammattien osalta, vaihtamaan yleistä tietoa kansallisista menettelyistä ja koulutusvaatimuksista, levittämään tietoa parhaista käytänteistä ja tutkimaan mahdollisuuksia tiivistää yhteistyötä esimerkiksi vähimmäisvaatimuksien alalla; katsoo, että viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten on käytävä jäsenneltyä keskustelua siitä, kuinka voidaan auttaa nuorten siirtymistä työelämään;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan tehokkuutta, jolla viranomaiset tiedottavat työntekijöiden oikeuksista ja ammattipätevyyden tunnustamismenettelystä, ja vähentämään siten lannistavaa byrokratiaa osana liikkuvuutta edistäviä toimia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan tehokkuutta, jolla viranomaiset tiedottavat työntekijöiden oikeuksista ja ammattipätevyyden tunnustamismenettelystä, ja vähentämään siten lannistavaa byrokratiaa osana liikkuvuutta edistäviä toimia;

| 17. | kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita käyttämään nykyaikaista viestintäteknologiaa, tietokannat ja sähköiset rekisteröintimenettelyt mukaan luettuina, jotta voidaan noudattaa yleisen tunnustamisjärjestelmän määräaikoja ja parantaa huomattavasti ammattihenkilöiden tietojensaantia ja menettelyjen tuntemusta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioita käyttämään nykyaikaista viestintäteknologiaa, tietokannat ja sähköiset rekisteröintimenettelyt mukaan luettuina, jotta voidaan noudattaa yleisen tunnustamisjärjestelmän määräaikoja ja parantaa huomattavasti ammattihenkilöiden tietojensaantia ja menettelyjen tuntemusta;

| 18. | kehottaa asettamaan toimivaltaisille viranomaisille pakollisen velvoitteen, jonka mukaisesti niiden on toimitettava ajantasaiset yhteystiedot kaikille muille tietyssä ammatissa toimiville toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

18.

kehottaa asettamaan toimivaltaisille viranomaisille pakollisen velvoitteen, jonka mukaisesti niiden on toimitettava ajantasaiset yhteystiedot kaikille muille tietyssä ammatissa toimiville toimivaltaisille viranomaisille;

| 19. | kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivoja ajanjaksosta, jonka kuluttua henkilön, joka on jättänyt kaikki todistusasiakirjat, pitäisi voida odottaa päätöstä toimivaltaiselta viranomaiselta; katsoo, että tämän ajanjakson lyhentäminen lisäämällä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän käyttöä ja optimoimalla menettelyjä helpottaisi myös liikkuvuutta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävästi voimavaroja, jotta voidaan varmistaa ammatillinen tunnustaminen järkevän aikajakson kuluessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivoja ajanjaksosta, jonka kuluttua henkilön, joka on jättänyt kaikki todistusasiakirjat, pitäisi voida odottaa päätöstä toimivaltaiselta viranomaiselta; katsoo, että tämän ajanjakson lyhentäminen lisäämällä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän käyttöä ja optimoimalla menettelyjä helpottaisi myös liikkuvuutta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävästi voimavaroja, jotta voidaan varmistaa ammatillinen tunnustaminen järkevän aikajakson kuluessa;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita, toimivaltaisia viranomaisia ja komissiota lisäämään avoimuutta, jotta hakija tai asianomainen henkilö voi saada kattavasti tietoonsa syyn, jonka vuoksi hänen tutkintotodistuksena tai ammattipätevyytensä on hänen tapauksessaan hylätty; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita, toimivaltaisia viranomaisia ja komissiota lisäämään avoimuutta, jotta hakija tai asianomainen henkilö voi saada kattavasti tietoonsa syyn, jonka vuoksi hänen tutkintotodistuksena tai ammattipätevyytensä on hänen tapauksessaan hylätty;

| 21. | katsoo, että nykyinen uusia tutkintoja koskeva ilmoitusmenettely on liian monimutkainen; kehottaa komissiota yksinkertaistamaan ilmoittamista uusista tutkinnoista ja ajantasaistamaan ajoissa direktiivin liitettä V; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että nykyinen uusia tutkintoja koskeva ilmoitusmenettely on liian monimutkainen; kehottaa komissiota yksinkertaistamaan ilmoittamista uusista tutkinnoista ja ajantasaistamaan ajoissa direktiivin liitettä V;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita, toimivaltaisia viranomaisia ja komissiota varmistamaan, että tutkintojen ja todistusten tunnustaminen vastaa ammattipätevyyksien tunnustamista, jotta voidaan luoda aidot EU:n ja kansainvälisen tason sisämarkkinat ja välttää säätelemästä sitä, mitä on jo säädelty; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita, toimivaltaisia viranomaisia ja komissiota varmistamaan, että tutkintojen ja todistusten tunnustaminen vastaa ammattipätevyyksien tunnustamista, jotta voidaan luoda aidot EU:n ja kansainvälisen tason sisämarkkinat ja välttää säätelemästä sitä, mitä on jo säädelty;

| 23. | painottaa, että korvaavilla toimenpiteillä mahdollistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä kelpoisuuskokeen tai enintään kolmen vuoden sopeutumisajan, ja niillä on korvaamaton rooli kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden takaamisessa ja niitä on tarkistettava, jotta voidaan arvioida niiden soveltuvuutta ja ratkaista nykyiset ongelmat; vaatii selittämään paremmin ja arvioimaan toimivaltaisten viranomaisten avuksi laadittuja käytännesääntöjä; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että korvaavilla toimenpiteillä mahdollistetaan, että toimivaltaiset viranomaiset voivat määrätä kelpoisuuskokeen tai enintään kolmen vuoden sopeutumisajan, ja niillä on korvaamaton rooli kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden takaamisessa ja niitä on tarkistettava, jotta voidaan arvioida niiden soveltuvuutta ja ratkaista nykyiset ongelmat; vaatii selittämään paremmin ja arvioimaan toimivaltaisten viranomaisten avuksi laadittuja käytännesääntöjä;

| 24. | kehottaa kehittämään yhdessä toimivaltaisten viranomaisten, ammatillisten elinten, jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa ohjeellisia EU:n toimintalinjoja korvaavien toimenpiteiden soveltamisesta; |
| --- | --- |

24.

kehottaa kehittämään yhdessä toimivaltaisten viranomaisten, ammatillisten elinten, jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa ohjeellisia EU:n toimintalinjoja korvaavien toimenpiteiden soveltamisesta;

| 25. | tähdentää, että pätevyystasojen selvittäminen 11 artiklan mukaisesti on viranomaisten kannalta erittäin monimutkaista ja kallista ja kansalaisten kannalta vaikea ymmärtää; katsoo, että 11 artiklan mukaiset viisi pätevyystasoa aiheuttavat usein sekaannusta eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kahdeksan tason kanssa; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että 11 artiklan sekä liitteen II ja III poistaminen merkitsisi sitä, että viranomaisten ei enää tarvitsisi määritellä hakijan soveltuvuutta ennalta määriteltyjen pätevyystasojen mukaisesti vaan he voisivat keskittyä siihen, onko koulutuksessa huomattavia eroja, jotta voidaan päättää, tarvitaanko korvaavia toimenpiteitä; huomauttaa siksi, että pätevyystasojen, myös liitteen II ja III, poistamisella, helpotettaisiin huomattavasti tunnustamisprosessia; |
| --- | --- |

25.

tähdentää, että pätevyystasojen selvittäminen 11 artiklan mukaisesti on viranomaisten kannalta erittäin monimutkaista ja kallista ja kansalaisten kannalta vaikea ymmärtää; katsoo, että 11 artiklan mukaiset viisi pätevyystasoa aiheuttavat usein sekaannusta eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kahdeksan tason kanssa; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että 11 artiklan sekä liitteen II ja III poistaminen merkitsisi sitä, että viranomaisten ei enää tarvitsisi määritellä hakijan soveltuvuutta ennalta määriteltyjen pätevyystasojen mukaisesti vaan he voisivat keskittyä siihen, onko koulutuksessa huomattavia eroja, jotta voidaan päättää, tarvitaanko korvaavia toimenpiteitä; huomauttaa siksi, että pätevyystasojen, myös liitteen II ja III, poistamisella, helpotettaisiin huomattavasti tunnustamisprosessia;

| 26. | korostaa, että jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien välillä on yhä suuria eroja; toteaa siksi, että tiettyihin ammatteihin vaadittavan opiskelun vähimmäiskeston kohdalla on lisäksi otettava huomioon jaksot, jotka suoritetaan yleisesti ammattikouluissa vuorottelukoulutusjärjestelmissä; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien välillä on yhä suuria eroja; toteaa siksi, että tiettyihin ammatteihin vaadittavan opiskelun vähimmäiskeston kohdalla on lisäksi otettava huomioon jaksot, jotka suoritetaan yleisesti ammattikouluissa vuorottelukoulutusjärjestelmissä;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia tekemään komission tuella selvityksiä, joiden avulla pyritään luomaan valmiuksia, pätevyyksiä ja ammatteja koskeva eurooppalainen luokitus, jotta voidaan selvittää, vastaavatko muodolliset pätevyydet ja ammatit samoja taitoja ja pätevyyksiä eri jäsenvaltioissa, ja kehittää analyyttinen eurooppalainen väline; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia tekemään komission tuella selvityksiä, joiden avulla pyritään luomaan valmiuksia, pätevyyksiä ja ammatteja koskeva eurooppalainen luokitus, jotta voidaan selvittää, vastaavatko muodolliset pätevyydet ja ammatit samoja taitoja ja pätevyyksiä eri jäsenvaltioissa, ja kehittää analyyttinen eurooppalainen väline;

| 28. | katsoo, että käytännesääntöjä koskevia tietoja olisi levitettävä laajemmin, jotta voidaan varmistaa direktiivin tehokkaampi täytäntöönpano, koska siten edistetään sen säännösten yhdenmukaista tulkintaa; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että käytännesääntöjä koskevia tietoja olisi levitettävä laajemmin, jotta voidaan varmistaa direktiivin tehokkaampi täytäntöönpano, koska siten edistetään sen säännösten yhdenmukaista tulkintaa;

Nykyisten säännösten päivittäminen

| 29. | kehottaa komissiota ottamaan uudestaan käyttöön jäsenvaltioiden, toimivaltaisten viranomaisten ja ammatillisten elinten väliset vuoropuhelujärjestelmät, joiden avulla pyritään päivittämään mahdollisimman säännöllisesti ja tieteellisen ja teknisen kehityksen mukaisesti alakohtaisiin ammatteihin valmistavaa koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia, jotta niissä otettaisiin huomioon nykyiset ammatilliset käytännöt, sekä päivittämään taloudellisten toimintojen nykyistä, ammattikokemukseen perustuvaa luokittelua ja ottamaan käyttöön yksinkertaisen järjestelmän, jonka avulla voidaan jatkuvasti ajantasaistaa koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien tulevat vaiheet ja kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön taitoihin perustuvan linjauksen siten, että se määrittelee koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset keston lisäksi myös oppimistulosten osalta; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota ottamaan uudestaan käyttöön jäsenvaltioiden, toimivaltaisten viranomaisten ja ammatillisten elinten väliset vuoropuhelujärjestelmät, joiden avulla pyritään päivittämään mahdollisimman säännöllisesti ja tieteellisen ja teknisen kehityksen mukaisesti alakohtaisiin ammatteihin valmistavaa koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia, jotta niissä otettaisiin huomioon nykyiset ammatilliset käytännöt, sekä päivittämään taloudellisten toimintojen nykyistä, ammattikokemukseen perustuvaa luokittelua ja ottamaan käyttöön yksinkertaisen järjestelmän, jonka avulla voidaan jatkuvasti ajantasaistaa koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien tulevat vaiheet ja kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön taitoihin perustuvan linjauksen siten, että se määrittelee koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset keston lisäksi myös oppimistulosten osalta;

| 30. | pyytää, ettei komissio hajota osiin automaattisen tunnustamisen uudistamisprosessia, kuten vihreässä kirjassa on ehdotettu, ja että se varmistaa, että parlamentille annetaan kattavat tiedot direktiiviin tehtävistä merkittävistä muutoksista; |
| --- | --- |

30.

pyytää, ettei komissio hajota osiin automaattisen tunnustamisen uudistamisprosessia, kuten vihreässä kirjassa on ehdotettu, ja että se varmistaa, että parlamentille annetaan kattavat tiedot direktiiviin tehtävistä merkittävistä muutoksista;

| 31. | suhtautuu myönteisesti osana Bolognan prosessia äskettäin toteutettuihin uudistuksiin ja etuihin, joita tämä prosessi tarjoaa eurooppalaisille opiskelijoille liikkuvuuden ja työllistymismahdollisuuksien näkökulmasta; kannustaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän avoimuuden ja vertailtavuuden lisäämisessä, jotta tästä järjestelmästä tulisi keskeinen väline, jolla voidaan helpottaa ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista ja viime kädessä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti osana Bolognan prosessia äskettäin toteutettuihin uudistuksiin ja etuihin, joita tämä prosessi tarjoaa eurooppalaisille opiskelijoille liikkuvuuden ja työllistymismahdollisuuksien näkökulmasta; kannustaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän avoimuuden ja vertailtavuuden lisäämisessä, jotta tästä järjestelmästä tulisi keskeinen väline, jolla voidaan helpottaa ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista ja viime kädessä liikkuvuutta;

| 32. | kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdenmukaistettujen oppimistulosten ja hoitotyössä vaadittujen taitojen merkitystä, kun määritellään koulutuksen vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdenmukaistettujen oppimistulosten ja hoitotyössä vaadittujen taitojen merkitystä, kun määritellään koulutuksen vähimmäisvaatimuksia;

| 33. | kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta laajentaa entisestään automaattisen tunnustamisen soveltamisalaa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta laajentaa entisestään automaattisen tunnustamisen soveltamisalaa tulevaisuudessa;

| 34. | pyytää lisäselvitystä ehdotetusta yleissivistävän koulutuksen pidentämisestä pääsyvaatimuksena sairaanhoitaja- ja kätilökoulutukseen pääsemiselle; |
| --- | --- |

34.

pyytää lisäselvitystä ehdotetusta yleissivistävän koulutuksen pidentämisestä pääsyvaatimuksena sairaanhoitaja- ja kätilökoulutukseen pääsemiselle;

| 35. | pyytää lisäselvitystä ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 21 artiklan 4 kohdan ehdotetusta poistamisesta; |
| --- | --- |

35.

pyytää lisäselvitystä ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 21 artiklan 4 kohdan ehdotetusta poistamisesta;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita vertailemaan koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ja järjestämään säännöllisemmin keskinäistä ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa, jotta koulutuksen vähimmäisvaatimukset saadaan vastaamaan paremmin toisiaan; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita vertailemaan koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ja järjestämään säännöllisemmin keskinäistä ja toimivaltaisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa, jotta koulutuksen vähimmäisvaatimukset saadaan vastaamaan paremmin toisiaan;

| 37. | korostaa, että direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanon arviointi edellyttää, että laaditaan luettelo todistuksista tai muista muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista, jotka tunnustetaan yhdessä tai useassa jäsenvaltiossa mutta ei kaikissa; toteaa, että luetteloon olisi lisäksi sisällytettävä tapaukset, joissa kansalaiset ovat suorittaneet tutkinnon toisen jäsenvaltion yliopistossa mutta sitä ei ole tunnustettu heidän kotimaassaan, kun he palaavat sinne; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpanon arviointi edellyttää, että laaditaan luettelo todistuksista tai muista muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista, jotka tunnustetaan yhdessä tai useassa jäsenvaltiossa mutta ei kaikissa; toteaa, että luetteloon olisi lisäksi sisällytettävä tapaukset, joissa kansalaiset ovat suorittaneet tutkinnon toisen jäsenvaltion yliopistossa mutta sitä ei ole tunnustettu heidän kotimaassaan, kun he palaavat sinne;

| 38. | painottaa säänneltyjen ammattien suurta määrää Euroopan unionissa ja kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan uudestaan tiettyjä ammatteja koskevan luokituksen perusteita, jotta voidaan varmistaa, vastaavatko muodolliset pätevyydet ja ammatit samoja taitoja ja pätevyyksiä eri jäsenvaltioissa; katsoo, että vähentämällä EU:n säänneltyjen ammattien kokonaismäärää helpotettaisiin liikkuvuutta; toteaa, että tämä luokitus saattaa kuitenkin olla perusteltu kuluttajansuojan nojalla, etenkin lääketieteen, oikeuden ja teknisen alan ammattien osalta; |
| --- | --- |

38.

painottaa säänneltyjen ammattien suurta määrää Euroopan unionissa ja kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan uudestaan tiettyjä ammatteja koskevan luokituksen perusteita, jotta voidaan varmistaa, vastaavatko muodolliset pätevyydet ja ammatit samoja taitoja ja pätevyyksiä eri jäsenvaltioissa; katsoo, että vähentämällä EU:n säänneltyjen ammattien kokonaismäärää helpotettaisiin liikkuvuutta; toteaa, että tämä luokitus saattaa kuitenkin olla perusteltu kuluttajansuojan nojalla, etenkin lääketieteen, oikeuden ja teknisen alan ammattien osalta;

| 39. | katsoo, että säänneltyjen ammattien lukumäärän vähentäminen EU:ssa olisi tehokkain tapa tukea ammattihenkilöiden vapaata liikkuvuutta; kehottaa komissiota sisällyttämään tarkistettuun direktiiviin järjestelmän, jonka kautta jäsenvaltiot voivat tarkistaa muita kuin terveydenhoitoalan ammatteja koskevia säännöksiään ja poistaa niitä, mikäli ne eivät ole kohtuullisia; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että säänneltyjen ammattien lukumäärän vähentäminen EU:ssa olisi tehokkain tapa tukea ammattihenkilöiden vapaata liikkuvuutta; kehottaa komissiota sisällyttämään tarkistettuun direktiiviin järjestelmän, jonka kautta jäsenvaltiot voivat tarkistaa muita kuin terveydenhoitoalan ammatteja koskevia säännöksiään ja poistaa niitä, mikäli ne eivät ole kohtuullisia;

Kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden parantaminen

| 40. | katsoo, että kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden suojelu on olennaisen tärkeä tavoite direktiiviä tarkistettaessa ja että direktiivin onnistuminen riippuu pitkälti siitä, että kyetään varmistamaan liikkuvuus ja samalla huolehtimaan turvallisuudesta; kiinnittää huomiota terveydenhoitoalan ammattilaisten erityisasemaan; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden suojelu on olennaisen tärkeä tavoite direktiiviä tarkistettaessa ja että direktiivin onnistuminen riippuu pitkälti siitä, että kyetään varmistamaan liikkuvuus ja samalla huolehtimaan turvallisuudesta; kiinnittää huomiota terveydenhoitoalan ammattilaisten erityisasemaan;

| 41. | toteaa, että vakavia ongelmia on liittynyt ammattihenkilöihin, jotka ovat jatkaneet ammattinsa harjoittamista EU:ssa siitä huolimatta, että heidät on erotettu työstään tai heidän ammatti-oikeutensa on peruttu toistaiseksi tai pysyvästi; |
| --- | --- |

41.

toteaa, että vakavia ongelmia on liittynyt ammattihenkilöihin, jotka ovat jatkaneet ammattinsa harjoittamista EU:ssa siitä huolimatta, että heidät on erotettu työstään tai heidän ammatti-oikeutensa on peruttu toistaiseksi tai pysyvästi;

| 42. | kehottaa perustamaan sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän puitteissa ennaltaehkäisevän varoitusjärjestelmän niitä ammatteja varten, joita palveludirektiivi ei vielä kata, ja toteaa, että tällä varoitusjärjestelmällä tehtäisiin pakolliseksi kaikkien jäsenvaltioiden varoittaminen, kun ammattihenkilöiden rekisteröitymiseen tai palveluntarjoamisoikeuteen kohdistetaan sääntelytoimia; pitää järjestelmän edellytyksenä sitä, että siihen ei sisällytetä muita tietoja ja siinä noudatetaan syyttömyysolettamaa ja nykyisiä tietosuojasääntöjä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa perustamaan sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän puitteissa ennaltaehkäisevän varoitusjärjestelmän niitä ammatteja varten, joita palveludirektiivi ei vielä kata, ja toteaa, että tällä varoitusjärjestelmällä tehtäisiin pakolliseksi kaikkien jäsenvaltioiden varoittaminen, kun ammattihenkilöiden rekisteröitymiseen tai palveluntarjoamisoikeuteen kohdistetaan sääntelytoimia; pitää järjestelmän edellytyksenä sitä, että siihen ei sisällytetä muita tietoja ja siinä noudatetaan syyttömyysolettamaa ja nykyisiä tietosuojasääntöjä;

| 43. | huomauttaa, että potilailla ja yleisöllä on oltava paremmat takeet siitä, että terveydenhoitoalan ammattihenkiöiden, joiden ammattipätevyys on tunnustettu, taidot ja tiedot ovat ajan tasalla; |
| --- | --- |

43.

huomauttaa, että potilailla ja yleisöllä on oltava paremmat takeet siitä, että terveydenhoitoalan ammattihenkiöiden, joiden ammattipätevyys on tunnustettu, taidot ja tiedot ovat ajan tasalla;

| 44. | korostaa sidosryhmien vaatimusta antaa enemmän painoarvoa jatkuvalle ammatilliselle kehitykselle, johon sisältyy myös (elinikäinen) virallinen ja epävirallinen oppiminen sekä arkioppiminen, ja tarpeelle arvioida sitä; toteaa, että maailmanlaajuinen kilpailu sekä suuntautuminen kohti tietopohjaista taloutta luovat taitojen kehittämiseen ja koulutukseen liittyviä uusia haasteita; pyytää sen vuoksi komissiota selvittämään menetelmiä kaiken oppimisen kirjaamiseen esimerkiksi eurooppalaisen osaamispassin ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen sekä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä sekä laatimaan vertailutaulukon eri jäsenvaltioissa käytössä olevista jatkuvan ammatillisen kehityksen järjestelmistä; kehottaa komissiota myös arvioimaan, olisivatko korvaavat toimenpiteet tarkoituksenmukainen ratkaisu kysymykseen terveydenhoitoalan ammattihenkilöiden jatkuvan ammatillisen kehityksen tasoeroista; kannustaa toimivaltaisia viranomaisia tarjoamaan tunnustamisprosessissa tietoa jatkuvasta ammatillisesta kehityksestä ja vaihtamaan alan parhaita käytänteitä sekä vaihtamaan myös tietoa jatkuvasta ammatillisesta kehityksestä erityisesti niillä aloilla ja niissä jäsenvaltioissa, joissa se on pakollista; |
| --- | --- |

44.

korostaa sidosryhmien vaatimusta antaa enemmän painoarvoa jatkuvalle ammatilliselle kehitykselle, johon sisältyy myös (elinikäinen) virallinen ja epävirallinen oppiminen sekä arkioppiminen, ja tarpeelle arvioida sitä; toteaa, että maailmanlaajuinen kilpailu sekä suuntautuminen kohti tietopohjaista taloutta luovat taitojen kehittämiseen ja koulutukseen liittyviä uusia haasteita; pyytää sen vuoksi komissiota selvittämään menetelmiä kaiken oppimisen kirjaamiseen esimerkiksi eurooppalaisen osaamispassin ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen sekä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä sekä laatimaan vertailutaulukon eri jäsenvaltioissa käytössä olevista jatkuvan ammatillisen kehityksen järjestelmistä; kehottaa komissiota myös arvioimaan, olisivatko korvaavat toimenpiteet tarkoituksenmukainen ratkaisu kysymykseen terveydenhoitoalan ammattihenkilöiden jatkuvan ammatillisen kehityksen tasoeroista; kannustaa toimivaltaisia viranomaisia tarjoamaan tunnustamisprosessissa tietoa jatkuvasta ammatillisesta kehityksestä ja vaihtamaan alan parhaita käytänteitä sekä vaihtamaan myös tietoa jatkuvasta ammatillisesta kehityksestä erityisesti niillä aloilla ja niissä jäsenvaltioissa, joissa se on pakollista;

| 45. | korostaa, että jatkuvassa koulutuksessa on keskityttävä kunkin jäsenvaltion työmarkkinoiden tarpeisiin, jotta varmistetaan, että työelämässä olevat voivat hyödyntää paremmin koulutukseen suunnattuja varoja; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että jatkuvassa koulutuksessa on keskityttävä kunkin jäsenvaltion työmarkkinoiden tarpeisiin, jotta varmistetaan, että työelämässä olevat voivat hyödyntää paremmin koulutukseen suunnattuja varoja;

| 46. | tähdentää, että tunnustamismenettelyn laajentaminen siten, että sen piiriin kuuluisi myös kolmansien maiden ammattipätevyyksien tunnustaminen, saattaisi mahdollistaa järjestelmän väärinkäytön suotuisimman käsittelypaikan valitsemisen muodossa ("forum shopping") ja olisi erittäin vaarallista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

46.

tähdentää, että tunnustamismenettelyn laajentaminen siten, että sen piiriin kuuluisi myös kolmansien maiden ammattipätevyyksien tunnustaminen, saattaisi mahdollistaa järjestelmän väärinkäytön suotuisimman käsittelypaikan valitsemisen muodossa ("forum shopping") ja olisi erittäin vaarallista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille;

| 47. | painottaa, että terveydenhoitoalan ammattihenkilöiden kyky viestiä työtovereiden ja potilaiden kanssa on olennaisen tärkeää vaarallisten tai mahdollisesti hengenvaarallisten tilanteiden välttämiseksi; |
| --- | --- |

47.

painottaa, että terveydenhoitoalan ammattihenkilöiden kyky viestiä työtovereiden ja potilaiden kanssa on olennaisen tärkeää vaarallisten tai mahdollisesti hengenvaarallisten tilanteiden välttämiseksi;

| 48. | katsoo, että direktiivin 2005/36/EY kielitaitoa koskevaa 53 artiklaa on selkiytettävä, sillä komissio, unionin tuomioistuin sekä jäsenvaltiot käyvät parhaillaan kiistaa tämän säännöksen tulkinnasta; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan terveydenhoitoalan ammattien kielivaatimuksia suomalla toimivaltaisille viranomaisille tarvittavat joustomahdollisuudet varmistaa ja tarvittaessa testata ammattihenkilöiden tekninen kielitaito ja keskusteluvalmiudet osana tunnustamisprosessia; katsoo, ettei pidä rajoittaa työnantajien mahdollisuutta varmistua ammattihenkilöiden kielitaidosta, kun he rekrytoivat henkilön tiettyyn virkaan, mutta tässä yhteydessä olisi noudatettava tiukasti suhteellisuusperiaatetta, jotta tällaisista testeistä ei muodostu uutta estettä; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että direktiivin 2005/36/EY kielitaitoa koskevaa 53 artiklaa on selkiytettävä, sillä komissio, unionin tuomioistuin sekä jäsenvaltiot käyvät parhaillaan kiistaa tämän säännöksen tulkinnasta; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan terveydenhoitoalan ammattien kielivaatimuksia suomalla toimivaltaisille viranomaisille tarvittavat joustomahdollisuudet varmistaa ja tarvittaessa testata ammattihenkilöiden tekninen kielitaito ja keskusteluvalmiudet osana tunnustamisprosessia; katsoo, ettei pidä rajoittaa työnantajien mahdollisuutta varmistua ammattihenkilöiden kielitaidosta, kun he rekrytoivat henkilön tiettyyn virkaan, mutta tässä yhteydessä olisi noudatettava tiukasti suhteellisuusperiaatetta, jotta tällaisista testeistä ei muodostu uutta estettä;

| 49. | katsoo, että kielitaito on olennaisen tärkeää ammattihenkilön sopeutumisessa toiseen maahan ja se varmistaa tarjotun palvelun laadun ja kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden suojelun; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että kielitaito on olennaisen tärkeää ammattihenkilön sopeutumisessa toiseen maahan ja se varmistaa tarjotun palvelun laadun ja kuluttajien ja potilaiden turvallisuuden suojelun;

| 50. | korostaa, että potilaiden suojelemiseksi sähköisiä terveyspalveluja tarjoavien lääkäreiden olisi noudatettava muita kuin sähköisiä terveyspalveluja vastaavia laatu- ja turvallisuusstandardeja; katsoo, että tästä syystä olisi tehtävä selväksi, että tämän direktiivin vaatimuksia ja tarvittaessa lisävaatimuksia sovelletaan myös sähköisiä terveyspalveluja tarjoaviin toimijoihin; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että potilaiden suojelemiseksi sähköisiä terveyspalveluja tarjoavien lääkäreiden olisi noudatettava muita kuin sähköisiä terveyspalveluja vastaavia laatu- ja turvallisuusstandardeja; katsoo, että tästä syystä olisi tehtävä selväksi, että tämän direktiivin vaatimuksia ja tarvittaessa lisävaatimuksia sovelletaan myös sähköisiä terveyspalveluja tarjoaviin toimijoihin;

| 51. | toteaa, että sähköisten terveyspalvelujen ja etäterveydenhuoltojärjestelmän kehittyminen edellyttää, että koulutuksen jälkeen sairaanhoitajat ja lääkärit kykenevät hoitamaan eri kansalaisuuksia edustavia potilaita ja että siksi on edistettävä eri maiden koulutuskeskusten, sairaaloiden ja yliopistojen välistä yhteistyötä niiden ammattihenkilöiden ja loppututkinnon suorittaneiden osalta, joiden on hoidettava potilaita näiden välineiden avulla; |
| --- | --- |

51.

toteaa, että sähköisten terveyspalvelujen ja etäterveydenhuoltojärjestelmän kehittyminen edellyttää, että koulutuksen jälkeen sairaanhoitajat ja lääkärit kykenevät hoitamaan eri kansalaisuuksia edustavia potilaita ja että siksi on edistettävä eri maiden koulutuskeskusten, sairaaloiden ja yliopistojen välistä yhteistyötä niiden ammattihenkilöiden ja loppututkinnon suorittaneiden osalta, joiden on hoidettava potilaita näiden välineiden avulla;

Ammattihenkilöiden sopeutuminen ja järjestelmän lujittaminen

| 52. | ilmaisee tyytyväisyytensä tuloksiin, joita on saatu ammattikortteja koskevista pilottihankkeista, joista ilmoitettiin Krakovassa pidetyssä sisämarkkinafoorumissa; katsoo, että kaikkien ammattikorttien on oltava vapaaehtoisia, niiden on osoitettava hankittu akateeminen ja ammatillinen pätevyys ja oltava yhteydessä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään; katsoo, että ammattikortti voisi olla hyödyllinen väline pyrittäessä helpottamaan tiettyjen ammattien liikkuvuutta, yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja lisäämään turvallisuutta; kehottaa komissiota ennen kortin käyttöönottoa osoittamaan, että tunnustamisprosessille koituu mahdollista lisäarvoa; painottaa, että kaikkien korttien käyttöönoton on täytettävä erityiset turvallisuus- ja tietosuojaedellytykset, ja painottaa, että on luotava tarvittavat suojatoimet väärinkäytösten ja petosten varalta; |
| --- | --- |

52.

ilmaisee tyytyväisyytensä tuloksiin, joita on saatu ammattikortteja koskevista pilottihankkeista, joista ilmoitettiin Krakovassa pidetyssä sisämarkkinafoorumissa; katsoo, että kaikkien ammattikorttien on oltava vapaaehtoisia, niiden on osoitettava hankittu akateeminen ja ammatillinen pätevyys ja oltava yhteydessä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään; katsoo, että ammattikortti voisi olla hyödyllinen väline pyrittäessä helpottamaan tiettyjen ammattien liikkuvuutta, yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja lisäämään turvallisuutta; kehottaa komissiota ennen kortin käyttöönottoa osoittamaan, että tunnustamisprosessille koituu mahdollista lisäarvoa; painottaa, että kaikkien korttien käyttöönoton on täytettävä erityiset turvallisuus- ja tietosuojaedellytykset, ja painottaa, että on luotava tarvittavat suojatoimet väärinkäytösten ja petosten varalta;

| 53. | toistaa, että jos EU on aikeissa vähentää ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY epätasaista täytäntöönpanoa ja voimaansaattamista koko 27 jäsenvaltion EU:ssa, kaikilla jäsenvaltioilla on oltava enemmän luottamusta ja uskoa toistensa järjestelmiin; |
| --- | --- |

53.

toistaa, että jos EU on aikeissa vähentää ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY epätasaista täytäntöönpanoa ja voimaansaattamista koko 27 jäsenvaltion EU:ssa, kaikilla jäsenvaltioilla on oltava enemmän luottamusta ja uskoa toistensa järjestelmiin;

| 54. | kannattaa ajatusta sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän laajentamisesta kattamaan ammatit, jotka eivät vielä kuulu tähän tietojenvaihtojärjestelmään siten, kuin se on esitetty ehdotuksessa asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (9) (IMI-asetus), ja ammatit, jotka eivät kuulu direktiivin 2005/36/EY soveltamisalaan; |
| --- | --- |

54.

kannattaa ajatusta sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän laajentamisesta kattamaan ammatit, jotka eivät vielä kuulu tähän tietojenvaihtojärjestelmään siten, kuin se on esitetty ehdotuksessa asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (9) (IMI-asetus), ja ammatit, jotka eivät kuulu direktiivin 2005/36/EY soveltamisalaan;

| 55. | vaatii, että toimivaltaisten viranomaisten on otettava sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä käyttöön ennakoivan hallinnollisen yhteistyön helpottamiseksi ja tunnustamismenettelyjen yksinkertaistamiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää voitaisiin tehostaa entisestään laajentamalla käytössä olevia toimintoja, joiden avulla voitaisiin helpottaa kansallisten viranomaisten työtä; pyytää komissiota ottamaan käyttöön koulutuksen ja teknisen tuen täydentäviä toimia, jotta varmistetaan, että järjestelmän tarjoamat tehokkuusedut saadaan kaikilta osin hyödynnetyksi; |
| --- | --- |

55.

vaatii, että toimivaltaisten viranomaisten on otettava sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä käyttöön ennakoivan hallinnollisen yhteistyön helpottamiseksi ja tunnustamismenettelyjen yksinkertaistamiseksi; katsoo, että sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää voitaisiin tehostaa entisestään laajentamalla käytössä olevia toimintoja, joiden avulla voitaisiin helpottaa kansallisten viranomaisten työtä; pyytää komissiota ottamaan käyttöön koulutuksen ja teknisen tuen täydentäviä toimia, jotta varmistetaan, että järjestelmän tarjoamat tehokkuusedut saadaan kaikilta osin hyödynnetyksi;

| 56. | kehottaa lisäämään tutkinnon suorittaneiden liikkuvuutta ja noudattamaan Morgenbesser-asiassa (10) annettua tuomiota; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava toisista jäsenvaltioista tulevia tutkinnon suorittaneita pyrkimään palkalliseen valvottuun harjoitteluun, jos ne tarjoavat tämän mahdollisuuden myös omille kansalaisilleen; korostaa myös, että valvotun harjoittelun aikana saatu ammattikokemus olisi tunnustettava kotijäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

56.

kehottaa lisäämään tutkinnon suorittaneiden liikkuvuutta ja noudattamaan Morgenbesser-asiassa (10) annettua tuomiota; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava toisista jäsenvaltioista tulevia tutkinnon suorittaneita pyrkimään palkalliseen valvottuun harjoitteluun, jos ne tarjoavat tämän mahdollisuuden myös omille kansalaisilleen; korostaa myös, että valvotun harjoittelun aikana saatu ammattikokemus olisi tunnustettava kotijäsenvaltiossa;

| 57. | painottaa, että direktiivin 15 artiklassa tarkoitettu yhteisten vähimmäisvaatimusten käsite ei ole toiminut, sillä näitä vähimmäisvaatimuksia ei tällä hetkellä ole; katsoo, että niistä voi kehittyä hyödyllisiä välineitä, joilla helpotetaan liikkuvuutta, ja että ammattihenkilöiden itsensä olisi määriteltävä ne ja valvottava niitä; pitää myönteisenä komission aikomusta parantaa kyseistä käsitettä tarkistamalla artiklaa; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille tarvittavaa joustoa, jotta ne voivat valita, osallistuvatko ne yhteisten vähimmäisvaatimusten soveltamiseen vai eivät, ja alentamaan jäsenvaltioiden osallistumiskynnystä; |
| --- | --- |

57.

painottaa, että direktiivin 15 artiklassa tarkoitettu yhteisten vähimmäisvaatimusten käsite ei ole toiminut, sillä näitä vähimmäisvaatimuksia ei tällä hetkellä ole; katsoo, että niistä voi kehittyä hyödyllisiä välineitä, joilla helpotetaan liikkuvuutta, ja että ammattihenkilöiden itsensä olisi määriteltävä ne ja valvottava niitä; pitää myönteisenä komission aikomusta parantaa kyseistä käsitettä tarkistamalla artiklaa; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille tarvittavaa joustoa, jotta ne voivat valita, osallistuvatko ne yhteisten vähimmäisvaatimusten soveltamiseen vai eivät, ja alentamaan jäsenvaltioiden osallistumiskynnystä;

| 58. | katsoo, että yhteisten vähimmäisvaatimusten käyttöönoton olisi perustuttava sisämarkkinatestiin ja se olisi toteutettava parlamentin valvonnassa; |
| --- | --- |

58.

katsoo, että yhteisten vähimmäisvaatimusten käyttöönoton olisi perustuttava sisämarkkinatestiin ja se olisi toteutettava parlamentin valvonnassa;

| 59. | korostaa, että tähän direktiiviin olisi sisällytettävä tietosuoja direktiivin 95/46/EY mukaisesti ja tätä direktiiviä tarkistettaessa siihen olisi sisällytettävä tietosuojasäännösten alalla tapahtunut kehitys; katsoo, että tietojenhallinnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen olisi toimitettava ajantasaiset yhteystiedot, ja katsoo, että ammattihenkilöitä koskevien tietojen tallennuksesta ja käytöstä olisi oltava selkeät periaatteet sekä niin ikään suuntaviivat virheellisten tietojen korjaamista varten; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että tähän direktiiviin olisi sisällytettävä tietosuoja direktiivin 95/46/EY mukaisesti ja tätä direktiiviä tarkistettaessa siihen olisi sisällytettävä tietosuojasäännösten alalla tapahtunut kehitys; katsoo, että tietojenhallinnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen olisi toimitettava ajantasaiset yhteystiedot, ja katsoo, että ammattihenkilöitä koskevien tietojen tallennuksesta ja käytöstä olisi oltava selkeät periaatteet sekä niin ikään suuntaviivat virheellisten tietojen korjaamista varten;

| 60. | toteaa, että EU:n ja Sveitsin väliset neuvottelut ovat johtaneet Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välisen henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liitteen III tarkistamiseen siten, että siihen sisällytetään direktiivi 2005/36/EY; toteaa, että sopimuksessa määrätään lähes koko direktiivin väliaikaisesta soveltamisesta lukuun ottamatta sen II osastoa, jossa edellytetään Sveitsin osalta mukautuksia, ja että neuvoston päätös edellä mainitusta sopimuksesta raukeaa, jos Sveitsi ei ilmoita päätöksen soveltamista koskevien sisäisten menettelyjen loppuun saattamisesta 24 kuukauden kuluessa päätöksen hyväksymisestä; on sitoutunut seuraamaan tiiviisti tämän asian edistymistä; |
| --- | --- |

60.

toteaa, että EU:n ja Sveitsin väliset neuvottelut ovat johtaneet Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välisen henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen liitteen III tarkistamiseen siten, että siihen sisällytetään direktiivi 2005/36/EY; toteaa, että sopimuksessa määrätään lähes koko direktiivin väliaikaisesta soveltamisesta lukuun ottamatta sen II osastoa, jossa edellytetään Sveitsin osalta mukautuksia, ja että neuvoston päätös edellä mainitusta sopimuksesta raukeaa, jos Sveitsi ei ilmoita päätöksen soveltamista koskevien sisäisten menettelyjen loppuun saattamisesta 24 kuukauden kuluessa päätöksen hyväksymisestä; on sitoutunut seuraamaan tiiviisti tämän asian edistymistä;

| 61. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tarkistettu direktiivi saatetaan asetetussa määräajassa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä; vaatii jäsenvaltioita antamaan direktiiville asianmukaisen etusijan; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota varmistamaan, että tarkistettu direktiivi saatetaan asetetussa määräajassa osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä; vaatii jäsenvaltioita antamaan direktiiville asianmukaisen etusijan;

*

* *

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

62.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

(2)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 42.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Komission työasiakirja ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin arvioinnista, julkaistu 5. heinäkuuta 2011 Brysselissä.

(7)  Euroopan komissio, sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto, "SOLVIT 2010 Report: Development and performance of the SOLVIT network in 2010", (2011).

(8)  Komissio – Flash Eurobarometri -tutkimus, nuorten liikkuvuutta käsittelevä selvitys "Youth on the Move: Analytical Report", toukokuu 2011.

(9)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (IMI-asetus) (KOM(2011)0522).

(10)  Euroopan unionin tuomioistuimen 13. marraskuuta 2003 antama tuomio asiassa C-313/01, Morgenbesser, Kok. I-13467.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/25

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Kuluttajapolitiikka

P7_TA(2011)0491

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 uudesta kuluttajapoliittisesta strategiasta (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, joka on sisällytetty perussopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, joka on sisällytetty perussopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklalla,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 26 artiklan, jossa määrätään, että "sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten määräysten mukaisesti", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 26 artiklan, jossa määrätään, että "sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten määräysten mukaisesti",

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohdan, jonka mukaan unionin pyrkimyksenä on "täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohdan, jonka mukaan unionin pyrkimyksenä on "täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen",

| — | ottaa huomioon SEUT:n 9 artiklan, jossa määrätään, että "unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 9 artiklan, jossa määrätään, että "unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset",

| — | ottaa huomioon SEUT:n 11 artiklan, jossa määrätään, että "ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä unionin politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 11 artiklan, jossa määrätään, että "ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä unionin politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi",

| — | ottaa huomioon SEUT:n 12 artiklan, jossa määrätään, että "kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset otetaan huomioon unionin muita politiikkoja ja muuta toimintaa määriteltäessä ja toteutettaessa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 12 artiklan, jossa määrätään, että "kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset otetaan huomioon unionin muita politiikkoja ja muuta toimintaa määriteltäessä ja toteutettaessa",

| — | ottaa huomioon SEUT:n 14 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 26 yleistä (taloudellista) etua koskevista palveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 14 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 26 yleistä (taloudellista) etua koskevista palveluista,

| — | ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle antaman tiedonannon aiheesta "Eurooppa 2020, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle antaman tiedonannon aiheesta "Eurooppa 2020, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä direktiivien 87/250/ETY, 90/496/ETY, 1999/10/EY, 2000/13/EY, 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä direktiivien 87/250/ETY, 90/496/ETY, 1999/10/EY, 2000/13/EY, 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajan oikeuksista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kuluttajan oikeuksista (2),

| — | ottaa huomioon EU-kuluttajaneuvontakeskusten verkon vuotuisen kertomuksen 2010 (Euroopan unionin virallisten julkaisujen toimisto, 2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU-kuluttajaneuvontakeskusten verkon vuotuisen kertomuksen 2010 (Euroopan unionin virallisten julkaisujen toimisto, 2011),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 hyväksytyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kuluttajien vaikutusmahdollisuuksista (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 hyväksytyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kuluttajien vaikutusmahdollisuuksista (SEC(2011)0469),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2011 julkaistun kuluttajien sopeutumista sisämarkkinoihin käsittelevän komission tiedonannon "Consumers at home in the single market", viides kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2011 julkaistun kuluttajien sopeutumista sisämarkkinoihin käsittelevän komission tiedonannon "Consumers at home in the single market", viides kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (SEC(2011)0299),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2010 julkaistun markkinoiden toimintaa kuluttajia hyödyttävällä tavalla käsittelevän komission tiedonannon "Making Markets Work For Consumers", neljäs kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2010 julkaistun markkinoiden toimintaa kuluttajia hyödyttävällä tavalla käsittelevän komission tiedonannon "Making Markets Work For Consumers", neljäs kuluttajamarkkinoiden tulostaulu (SEC(2010)1257),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisi: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö)" (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisi: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö)" (3),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden täydentämisestä sähköistä kaupankäyntiä ajatellen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman sisämarkkinoiden täydentämisestä sähköistä kaupankäyntiä ajatellen (4),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman kaupan ja jakelun alan tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämisestä (5),

| — | ottaa huomioon professori Mario Montin komission puheenjohtajalle 9. toukokuuta 2010 antaman selonteon uudesta sisämarkkinastrategiasta "A New Strategy For The Single Market", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon professori Mario Montin komission puheenjohtajalle 9. toukokuuta 2010 antaman selonteon uudesta sisämarkkinastrategiasta "A New Strategy For The Single Market",

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajansuojasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuluttajansuojasta (7),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ("asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä") soveltamisesta (KOM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ("asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä") soveltamisesta (KOM(2009)0336),

| — | ottaa huomioon tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisestä rajatylittävästä sähköisestä kaupankäynnistä EU:ssa (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisestä rajatylittävästä sähköisestä kaupankäynnistä EU:ssa (KOM(2009)0557),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yhdenmukaisesta menetelmästä kuluttajavalitusten luokittelua ja ilmoittamista varten (KOM(2009)0346) ja asiaa koskevan komission suositusluonnoksen (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle yhdenmukaisesta menetelmästä kuluttajavalitusten luokittelua ja ilmoittamista varten (KOM(2009)0346) ja asiaa koskevan komission suositusluonnoksen (SEC(2009)0949),

| — | ottaa huomioon kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon (KOM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon (KOM(2009)0330),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2009 annetun komission suosituksen yhtenäismarkkinoiden toiminnan parannustoimista (8) ja 12. heinäkuuta 2004 annetun komission suosituksen sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2009 annetun komission suosituksen yhtenäismarkkinoiden toiminnan parannustoimista (8) ja 12. heinäkuuta 2004 annetun komission suosituksen sisämarkkinoihin vaikuttavien direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (9),

| — | ottaa huomioon lelujen turvallisuudesta 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/48/EY (leluturvallisuusdirektiivi) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lelujen turvallisuudesta 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/48/EY (leluturvallisuusdirektiivi) (10),

| — | ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista 9. heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (11), jossa pyritään vahvistamaan yhteiset puitteet akkreditointia ja valvontaa koskevia sääntöjä varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista 9. heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2008 (11), jossa pyritään vahvistamaan yhteiset puitteet akkreditointia ja valvontaa koskevia sääntöjä varten,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle aiheesta "EU:n kuluttajapoliittinen strategia vuosiksi 2007–2013 – Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, hyvinvoinnin parantaminen ja tehokas suojaaminen" (COM(2007)0099) sekä 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle aiheesta "EU:n kuluttajapoliittinen strategia vuosiksi 2007–2013 – Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, hyvinvoinnin parantaminen ja tehokas suojaaminen" (COM(2007)0099) sekä 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2007–2013 (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean erityisjaoston "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" sisämarkkinoiden esteitä käsittelevän kertomuksen "Obstacles to the European Single Market 2008" (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean erityisjaoston "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" sisämarkkinoiden esteitä käsittelevän kertomuksen "Obstacles to the European Single Market 2008" (13),

| — | ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ("asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä") (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ("asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä") (14),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2006 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2006 vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (15),

| — | ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (16),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (17),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0369/2011),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on kuluttajina tärkeä tehtävä Eurooppa 2020 -strategian älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, sillä kuluttajien menot muodostavat yli puolet EU:n BKT:stä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla on kuluttajina tärkeä tehtävä Eurooppa 2020 -strategian älykästä, osallistavaa ja kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, sillä kuluttajien menot muodostavat yli puolet EU:n BKT:stä;

| B. | ottaa huomioon, että aineellista puutetta kuvaavan indeksin mukaan köyhyysriski koskettaa 16,3 prosenttia EU:n väestöstä ja naisilla tämä osuus on 17,1 prosenttia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että aineellista puutetta kuvaavan indeksin mukaan köyhyysriski koskettaa 16,3 prosenttia EU:n väestöstä ja naisilla tämä osuus on 17,1 prosenttia;

| C. | ottaa huomioon, kuten huhtikuussa 2011 julkaistu kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia käsittelevä Erityiseurobarometri 342 osoitti, että suurin osa kuluttajista tuntee luottamusta ja kokee olevansa asioista perillä mutta samanaikaisesti huomattavalla osalla on puutteita kuluttajansuojalainsäädäntöä koskevissa tiedoissaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, kuten huhtikuussa 2011 julkaistu kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia käsittelevä Erityiseurobarometri 342 osoitti, että suurin osa kuluttajista tuntee luottamusta ja kokee olevansa asioista perillä mutta samanaikaisesti huomattavalla osalla on puutteita kuluttajansuojalainsäädäntöä koskevissa tiedoissaan;

| D. | ottaa huomioon, että kuluttajat eivät muodosta yhtä yhtenäistä ryhmää, vaan heidän asiantuntemuksessaan, lainsäädännön tuntemuksessaan, itsevarmuudessaan ja halukkuudessaan hakea oikaisua on huomattavia eroja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kuluttajat eivät muodosta yhtä yhtenäistä ryhmää, vaan heidän asiantuntemuksessaan, lainsäädännön tuntemuksessaan, itsevarmuudessaan ja halukkuudessaan hakea oikaisua on huomattavia eroja;

| E. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2011 julkaistun kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia käsittelevän Erityiseurobarometri 342:n mukaan naiset kuluttavat enemmän aikaa (3,7 tuntia viikossa) ostoksilla käyntiin kuin miehet (2,8 tuntia); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2011 julkaistun kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia käsittelevän Erityiseurobarometri 342:n mukaan naiset kuluttavat enemmän aikaa (3,7 tuntia viikossa) ostoksilla käyntiin kuin miehet (2,8 tuntia);

| F. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 julkaistun viidennen kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan kuluttajat ovat edelleen hyvin eri asemassa eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 julkaistun viidennen kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan kuluttajat ovat edelleen hyvin eri asemassa eri jäsenvaltioissa;

| G. | toteaa, että kuluttajien tyytymättömyys rahoituspalveluiden toimintaan johtuu osittain kuluttajien saamista huonoista neuvoista ja että kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan suurin osa kuluttajista ei tunne rahoituspalveluja koskevia oikeuksiaan ja 98 prosenttia ei kykene valitsemaan heille sopivinta sijoitusvaihtoehtoa, mistä aiheutuvat kustannukset ovat 0,4 prosenttia EU:n BKT:stä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kuluttajien tyytymättömyys rahoituspalveluiden toimintaan johtuu osittain kuluttajien saamista huonoista neuvoista ja että kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan suurin osa kuluttajista ei tunne rahoituspalveluja koskevia oikeuksiaan ja 98 prosenttia ei kykene valitsemaan heille sopivinta sijoitusvaihtoehtoa, mistä aiheutuvat kustannukset ovat 0,4 prosenttia EU:n BKT:stä;

| H. | toteaa, että tietojen antaminen kuluttajille on sekä tarpeen että tärkeää kaikilla rahoituspalvelujen aloilla; katsoo, että strategiassa on tunnustettava, että kilpailukykyisten markkinoiden luominen ei yksinään riitä, jotta kuluttajat voisivat tehdä etujensa mukaisia päätöksiä; toteaa, että mikäli tietojen antamista on tarkoitus tehostaa, on tärkeää, että tiedot toimitetaan EU:n ja alueiden virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että tietojen antaminen kuluttajille on sekä tarpeen että tärkeää kaikilla rahoituspalvelujen aloilla; katsoo, että strategiassa on tunnustettava, että kilpailukykyisten markkinoiden luominen ei yksinään riitä, jotta kuluttajat voisivat tehdä etujensa mukaisia päätöksiä; toteaa, että mikäli tietojen antamista on tarkoitus tehostaa, on tärkeää, että tiedot toimitetaan EU:n ja alueiden virallisilla kielillä;

| I. | katsoo, että erityisesti on suojeltava henkilöitä, jotka ovat psyykkisen tai fyysisen vamman, iän tai herkkäuskoisuuden takia muita haavoittuvampia, esimerkiksi lapsia, nuoria ja ikääntyneitä henkilöitä, tai jotka ovat muita heikommassa asemassa sosiaalisen ja taloudellisen tilanteensa vuoksi (esimerkiksi ylivelkaantuneet); |
| --- | --- |

I.

katsoo, että erityisesti on suojeltava henkilöitä, jotka ovat psyykkisen tai fyysisen vamman, iän tai herkkäuskoisuuden takia muita haavoittuvampia, esimerkiksi lapsia, nuoria ja ikääntyneitä henkilöitä, tai jotka ovat muita heikommassa asemassa sosiaalisen ja taloudellisen tilanteensa vuoksi (esimerkiksi ylivelkaantuneet);

| J. | ottaa huomioon, että EU on asettanut hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteita ja kehottanut omaksumaan kestävämpiä kulutustottumuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU on asettanut hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteita ja kehottanut omaksumaan kestävämpiä kulutustottumuksia;

| K. | katsoo, että hyvin toimivilla sisämarkkinoilla olisi tarjottava kuluttajille laajempaa ja laadukkaampaa tuote- ja palveluvalikoimaa kilpailukykyisin hinnoin ja huolehdittava samalla korkeatasoisesta kuluttajan- ja ympäristönsuojelusta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että hyvin toimivilla sisämarkkinoilla olisi tarjottava kuluttajille laajempaa ja laadukkaampaa tuote- ja palveluvalikoimaa kilpailukykyisin hinnoin ja huolehdittava samalla korkeatasoisesta kuluttajan- ja ympäristönsuojelusta;

| L. | toteaa, että sisämarkkinoiden kasvun on oltava sellaista, että se ei vaaranna kuluttajansuojaa ja että samalla taataan palvelujen vapaa liikkuvuus ja varmistetaan, että työntekijöiden suojeluun kiinnitetään asianmukaista huomiota; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että sisämarkkinoiden kasvun on oltava sellaista, että se ei vaaranna kuluttajansuojaa ja että samalla taataan palvelujen vapaa liikkuvuus ja varmistetaan, että työntekijöiden suojeluun kiinnitetään asianmukaista huomiota;

| M. | ottaa huomioon, että kuluttajat, joilla on mahdollisuuksia vaikuttaa, tunnistavat paremmin edullisimmat hinnat sekä parhaat myyntiehdot ja parhaan laadun ja edistävät näin kilpailua ja innovointia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kuluttajat, joilla on mahdollisuuksia vaikuttaa, tunnistavat paremmin edullisimmat hinnat sekä parhaat myyntiehdot ja parhaan laadun ja edistävät näin kilpailua ja innovointia;

| N. | muistuttaa, että täysin yhdentyneistä sisämarkkinoista koituu EU:n kuluttajille moninkertaisia suotuisia vaikutuksia, kuten edullisemmat hinnat ja suurempi tuote- ja palveluvalikoima; |
| --- | --- |

N.

muistuttaa, että täysin yhdentyneistä sisämarkkinoista koituu EU:n kuluttajille moninkertaisia suotuisia vaikutuksia, kuten edullisemmat hinnat ja suurempi tuote- ja palveluvalikoima;

| O. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 julkaistu kuluttajamarkkinoiden tulostaulu osoitti, että vähittäiskauppiailla on huomattavia puutteita tiedoissaan EU:n kuluttajien perusoikeuksista, mikä voi vaikuttaa haitallisesti kuluttajien asemaan mutta myös vähittäiskauppiaiden halukkuuteen käydä kauppaa yli valtioiden rajojen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011 julkaistu kuluttajamarkkinoiden tulostaulu osoitti, että vähittäiskauppiailla on huomattavia puutteita tiedoissaan EU:n kuluttajien perusoikeuksista, mikä voi vaikuttaa haitallisesti kuluttajien asemaan mutta myös vähittäiskauppiaiden halukkuuteen käydä kauppaa yli valtioiden rajojen;

| P. | katsoo, että kaikkien sidosryhmien (myös komission, kansallisten lainvalvontaviranomaisten, kuluttajajärjestöjen ja yksityisen sektorin) on tehostettava toimiaan, jotta saavutetaan kuluttajansuojan korkean tason ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tavoite, sillä julkisen markkinavalvonnan tehokkuus ja toteuttaminen ovat äärimmäisen tärkeitä, jotta laittomat ja vaaralliset tuotteet eivät pääse EU:n markkinoille tai jotta ne voidaan poistaa markkinoilta; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että kaikkien sidosryhmien (myös komission, kansallisten lainvalvontaviranomaisten, kuluttajajärjestöjen ja yksityisen sektorin) on tehostettava toimiaan, jotta saavutetaan kuluttajansuojan korkean tason ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen tavoite, sillä julkisen markkinavalvonnan tehokkuus ja toteuttaminen ovat äärimmäisen tärkeitä, jotta laittomat ja vaaralliset tuotteet eivät pääse EU:n markkinoille tai jotta ne voidaan poistaa markkinoilta;

| Q. | katsoo, että meneillään oleva taloustaantuma on tehnyt vahvasta ja johdonmukaisesta täytäntöönpanon valvonnasta entistä tärkeämpää, sillä kriisi vaikuttaa kuluttajien valintoihin; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että meneillään oleva taloustaantuma on tehnyt vahvasta ja johdonmukaisesta täytäntöönpanon valvonnasta entistä tärkeämpää, sillä kriisi vaikuttaa kuluttajien valintoihin;

| R. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on edistettävä kuluttajansuojalainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa jatkamalla tiivistä keskinäistä yhteistyötään; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on edistettävä kuluttajansuojalainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa jatkamalla tiivistä keskinäistä yhteistyötään;

| S. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien olisi suojeltava EU:n kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien olisi suojeltava EU:n kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia;

Keskeiset tavoitteet

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen käynnistää kuluttaja-asioita koskeva toimintaohjelma ja korostaa, että komission on ehdotettava ennakoivaa politiikkaa, jolla määriteltäisiin järkevää sääntelyä, jonka tavoitteena olisi johdonmukaisen säädöskehyksen aikaansaaminen; vaatii myös, että kaikkien tulevien kuluttajapoliittisten toimenpiteiden on perustuttava kokonaisvaltaiseen linjaukseen, jossa kuluttajat on asetettu sisämarkkinoiden keskiöön; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen käynnistää kuluttaja-asioita koskeva toimintaohjelma ja korostaa, että komission on ehdotettava ennakoivaa politiikkaa, jolla määriteltäisiin järkevää sääntelyä, jonka tavoitteena olisi johdonmukaisen säädöskehyksen aikaansaaminen; vaatii myös, että kaikkien tulevien kuluttajapoliittisten toimenpiteiden on perustuttava kokonaisvaltaiseen linjaukseen, jossa kuluttajat on asetettu sisämarkkinoiden keskiöön;

| 2. | korostaa, että ensisijaiset toimintalinjat olisi kytkettävä kuluttajamarkkinoiden tulostaulun tilastoihin ja niiden laadinnassa olisi tukeuduttava näihin tilastoihin; kehottaa komissiota ottamaan kuluttajapoliittisessa strategiassaan huomioon kansalaisten ja yritysten 20 suurinta sisämarkkinoihin liittyvää huolenaihetta, jotka julkaistiin äskettäin; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että ensisijaiset toimintalinjat olisi kytkettävä kuluttajamarkkinoiden tulostaulun tilastoihin ja niiden laadinnassa olisi tukeuduttava näihin tilastoihin; kehottaa komissiota ottamaan kuluttajapoliittisessa strategiassaan huomioon kansalaisten ja yritysten 20 suurinta sisämarkkinoihin liittyvää huolenaihetta, jotka julkaistiin äskettäin;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille komission vuoden 2012 työohjelmassa esittämät ehdotukset tarkistaa kuluttajapolitiikkaa ja lainsäädännöllistä strategiaansa yhdistämällä kaikkien asiasta vastaavien yksiköidensä aloitteet; panee erityisesti merkille, että on varmistettava, että kuluttajat kaikkialla EU:ssa voivat hyödyntää täysimääräisesti lainsäädännön keskeisten osien – kuten sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ja kuluttajaluottodirektiivin – tarjoaman turvan; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille komission vuoden 2012 työohjelmassa esittämät ehdotukset tarkistaa kuluttajapolitiikkaa ja lainsäädännöllistä strategiaansa yhdistämällä kaikkien asiasta vastaavien yksiköidensä aloitteet; panee erityisesti merkille, että on varmistettava, että kuluttajat kaikkialla EU:ssa voivat hyödyntää täysimääräisesti lainsäädännön keskeisten osien – kuten sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ja kuluttajaluottodirektiivin – tarjoaman turvan;

| 4. | on tyytyväinen kuluttajansuojakysymyksissä omaksuttuun strategiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään vuosien 2007–2013 strategiasta saatuja kokemuksia; korostaa, että osana Eurooppa 2020 -strategiaa tarvitaan kuluttajapolitiikan sekä sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden välistä parempaa koordinaatiota; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen kuluttajansuojakysymyksissä omaksuttuun strategiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään vuosien 2007–2013 strategiasta saatuja kokemuksia; korostaa, että osana Eurooppa 2020 -strategiaa tarvitaan kuluttajapolitiikan sekä sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden välistä parempaa koordinaatiota;

| 5. | tähdentää nykyisen lainsäädännön ja etenkin viimeisimmän kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin asianmukaisen voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon tärkeyttä yhdistettynä asianmukaiseen tiedottamiseen kaikkia osapuolia koskevista oikeuksista ja velvollisuuksista; tähdentää lisäksi, että nykyistä säännöstöä on käsiteltävä kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin hyväksymisen jälkeen ja suunniteltuja uusia aloitteita silmälläpitäen; |
| --- | --- |

5.

tähdentää nykyisen lainsäädännön ja etenkin viimeisimmän kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin asianmukaisen voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon tärkeyttä yhdistettynä asianmukaiseen tiedottamiseen kaikkia osapuolia koskevista oikeuksista ja velvollisuuksista; tähdentää lisäksi, että nykyistä säännöstöä on käsiteltävä kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin hyväksymisen jälkeen ja suunniteltuja uusia aloitteita silmälläpitäen;

| 6. | korostaa, että kuluttajansuojapolitiikan täytäntöönpanon on oltava yhdenmukaista, ja ehdottaa tässä yhteydessä, että ryhdyttäisiin tarkastelemaan uudestaan tämän salkun jakoa komissiossa; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kuluttajansuojapolitiikan täytäntöönpanon on oltava yhdenmukaista, ja ehdottaa tässä yhteydessä, että ryhdyttäisiin tarkastelemaan uudestaan tämän salkun jakoa komissiossa;

| 7. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sen toimintapolitiikat, joilla on vaikutusta kuluttajiin, sovitetaan paremmin yhteen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota varmistamaan, että sen toimintapolitiikat, joilla on vaikutusta kuluttajiin, sovitetaan paremmin yhteen;

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kuluttajansuojan alalla kansainvälistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan kuluttajansuojan alalla kansainvälistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa;

| 9. | korostaa toimintaohjelmaan liittyviä lukuisia haasteita, joita ovat kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja kuluttajien keskinäisen epätasa-arvon vähentäminen, kestävän kulutuksen edistäminen, kuluttajien vaarallisille tuotteille altistumisen vähentäminen sekä kuluttajien ja etenkin lapsien suojeleminen harhaanjohtavalta mainonnalta; kehottaa poliittisia päätöksentekijöitä pohtimaan perusteellisesti keinoja suunnitella järkevämpiä toimintalinjoja, joilla voidaan tarjota kuluttajille tiedot, joita he tarvitsevat ja joita he voivat hyödyntää käytännössä, ja välttää samalla ylimääräisten rasitteiden luominen yrityksille; |
| --- | --- |

9.

korostaa toimintaohjelmaan liittyviä lukuisia haasteita, joita ovat kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja kuluttajien keskinäisen epätasa-arvon vähentäminen, kestävän kulutuksen edistäminen, kuluttajien vaarallisille tuotteille altistumisen vähentäminen sekä kuluttajien ja etenkin lapsien suojeleminen harhaanjohtavalta mainonnalta; kehottaa poliittisia päätöksentekijöitä pohtimaan perusteellisesti keinoja suunnitella järkevämpiä toimintalinjoja, joilla voidaan tarjota kuluttajille tiedot, joita he tarvitsevat ja joita he voivat hyödyntää käytännössä, ja välttää samalla ylimääräisten rasitteiden luominen yrityksille;

| 10. | kehottaa komissiota takaamaan sellaisten kuluttajaryhmien erityisen suojelun, jotka ovat psyykkisen tai fyysisen vamman, iän tai herkkäuskoisuuden takia erityisen haavoittuvaisia; tukee komission behavioristista taloustiedettä koskevaa työtä, sillä se on oleellista sen varmistamiseksi, että kuluttajansuojatoimet ovat tehokkaita käytännössä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota takaamaan sellaisten kuluttajaryhmien erityisen suojelun, jotka ovat psyykkisen tai fyysisen vamman, iän tai herkkäuskoisuuden takia erityisen haavoittuvaisia; tukee komission behavioristista taloustiedettä koskevaa työtä, sillä se on oleellista sen varmistamiseksi, että kuluttajansuojatoimet ovat tehokkaita käytännössä;

| 11. | kehottaa komissiota parantamaan kriteereitä ja järjestelyjä nykyistä useampien vaikutustenarviointien toteuttamiseksi ja tarvittaessa tarkistamaan sellaista EU:n lainsäädäntöä, jolla on vaikutusta kuluttajapolitiikkaan, sekä määrittämään parhaita käytäntöjä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat panna nykyisen lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota parantamaan kriteereitä ja järjestelyjä nykyistä useampien vaikutustenarviointien toteuttamiseksi ja tarvittaessa tarkistamaan sellaista EU:n lainsäädäntöä, jolla on vaikutusta kuluttajapolitiikkaan, sekä määrittämään parhaita käytäntöjä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat panna nykyisen lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön;

Kuluttajien vaikutusmahdollisuudet

| 12. | panee merkille huomattavan kasvun sähköisessä kaupankäynnissä, jolla on nyt kuluttajien kannalta suuri merkitys, sillä 40 prosenttia EU:n kansalaisista tekee ostoksia sähköisesti; korostaa, että kuluttajien ja vähittäiskauppiaiden luottamusta erityisesti rajatylittävään sähköiseen kaupankäyntiin on kasvatettava takaamalla heidän oikeutensa ja velvollisuutensa internetissä; |
| --- | --- |

12.

panee merkille huomattavan kasvun sähköisessä kaupankäynnissä, jolla on nyt kuluttajien kannalta suuri merkitys, sillä 40 prosenttia EU:n kansalaisista tekee ostoksia sähköisesti; korostaa, että kuluttajien ja vähittäiskauppiaiden luottamusta erityisesti rajatylittävään sähköiseen kaupankäyntiin on kasvatettava takaamalla heidän oikeutensa ja velvollisuutensa internetissä;

| 13. | pitää valitettavana kotimaisen ja rajatylittävän verkkovähittäiskaupan välistä suurta eroa; huomauttaa, että kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan 44 prosenttia kuluttajista katsoo, että epävarmuus heille kuuluvista oikeuksista vähentää heidän kiinnostustaan ostaa tavaroita muista jäsenvaltioista ja että myöhästyneet tai saamatta jääneet tavarantoimitukset sekä petokset ovat suurimpia syitä, jotka estävät rajatylittävää kauppaa pääsemästä vauhtiin; kehottaa sen vuoksi tukemaan EU:n kuluttajapoliittisessa strategiassa vähittäiskaupan alan kasvua ja innovointia ja etenkin digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista, jotta EU:n kuluttajia voidaan auttaa tekemään rajatylittäviä ostoksia; |
| --- | --- |

13.

pitää valitettavana kotimaisen ja rajatylittävän verkkovähittäiskaupan välistä suurta eroa; huomauttaa, että kuluttajamarkkinoiden tulostaulun mukaan 44 prosenttia kuluttajista katsoo, että epävarmuus heille kuuluvista oikeuksista vähentää heidän kiinnostustaan ostaa tavaroita muista jäsenvaltioista ja että myöhästyneet tai saamatta jääneet tavarantoimitukset sekä petokset ovat suurimpia syitä, jotka estävät rajatylittävää kauppaa pääsemästä vauhtiin; kehottaa sen vuoksi tukemaan EU:n kuluttajapoliittisessa strategiassa vähittäiskaupan alan kasvua ja innovointia ja etenkin digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista, jotta EU:n kuluttajia voidaan auttaa tekemään rajatylittäviä ostoksia;

| 14. | muistuttaa, että kuluttajien luottamus on taloutta edistävä voima sekä kotimaisessa että rajatylittävässä sähköisessä ja muussa kaupassa; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että kuluttajien luottamus on taloutta edistävä voima sekä kotimaisessa että rajatylittävässä sähköisessä ja muussa kaupassa;

| 15. | painottaa, että kuluttajille on kerrottava heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja varmistettava, että kuluttajien internetin käyttöön ja henkisen omaisuuden suojelemiseen liittyviä oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti ja että samalla on varmistettava henkilötietojen ja yksityisyyden suoja; |
| --- | --- |

15.

painottaa, että kuluttajille on kerrottava heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja varmistettava, että kuluttajien internetin käyttöön ja henkisen omaisuuden suojelemiseen liittyviä oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti ja että samalla on varmistettava henkilötietojen ja yksityisyyden suoja;

| 16. | painottaa, että kuluttajien henkilötiedoilla, kuten tietopankkeihin sisältyvillä kohdistetun mainonnan yhteydessä hyödynnettävillä henkilöprofiileilla, on huomattava taloudellinen merkitys; toteaa, että käyttäjät eivät useimmiten ole tietoisia yrityksille vapaaehtoisesti luovuttamiensa tietojen arvosta; pyytää komissiota varmistamaan, että verkkomainonnan ja hakukoneiden markkinoilla on riittävästi kilpailua, sekä valvomaan sitä, miten asianomaiset yritykset käyttävät tietoja ja noudattavatko ne tässä tietosuojavaatimuksia; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että kuluttajien henkilötiedoilla, kuten tietopankkeihin sisältyvillä kohdistetun mainonnan yhteydessä hyödynnettävillä henkilöprofiileilla, on huomattava taloudellinen merkitys; toteaa, että käyttäjät eivät useimmiten ole tietoisia yrityksille vapaaehtoisesti luovuttamiensa tietojen arvosta; pyytää komissiota varmistamaan, että verkkomainonnan ja hakukoneiden markkinoilla on riittävästi kilpailua, sekä valvomaan sitä, miten asianomaiset yritykset käyttävät tietoja ja noudattavatko ne tässä tietosuojavaatimuksia;

| 17. | tähdentää, että kuluttajille ja kauppiaille on annettava selkeämpää ja verrattavissa olevaa tietoa esimerkiksi yksikköhintojen ilmoittamisen sekä internetissä olevien selkeiden hintavertailusivustojen avulla ja että tuotemerkintöjen on oltava mielekkäämpiä ja tehokkaampia; |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että kuluttajille ja kauppiaille on annettava selkeämpää ja verrattavissa olevaa tietoa esimerkiksi yksikköhintojen ilmoittamisen sekä internetissä olevien selkeiden hintavertailusivustojen avulla ja että tuotemerkintöjen on oltava mielekkäämpiä ja tehokkaampia;

| 18. | korostaa pakkausmerkintöjen tärkeyttä ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan huomioon kuluttajien kasvavat erityisvaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi reilua kauppaa, hiilijalanjälkeä, kierrätysmahdollisuuksia ja -tyyppiä sekä alkuperämerkintää; |
| --- | --- |

18.

korostaa pakkausmerkintöjen tärkeyttä ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan huomioon kuluttajien kasvavat erityisvaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi reilua kauppaa, hiilijalanjälkeä, kierrätysmahdollisuuksia ja -tyyppiä sekä alkuperämerkintää;

| 19. | korostaa, että on taattava mahdollisuus laajakaista- ja televiestintäverkon käyttöön sekä tavaroiden ja palvelujen laaja sähköinen saatavuus myös siten, että poistetaan jakelua koskevia rajoitteita, torjutaan maantieteellistä segmentoitumista ja kehitetään sähköisiä maksupalveluja; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on taattava mahdollisuus laajakaista- ja televiestintäverkon käyttöön sekä tavaroiden ja palvelujen laaja sähköinen saatavuus myös siten, että poistetaan jakelua koskevia rajoitteita, torjutaan maantieteellistä segmentoitumista ja kehitetään sähköisiä maksupalveluja;

| 20. | korostaa, että kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa on selvitettävä digitaalisten tuotteiden, kuten sähköisten kirjojen, sisältöä koskevia markkinoita; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa on selvitettävä digitaalisten tuotteiden, kuten sähköisten kirjojen, sisältöä koskevia markkinoita;

| 21. | korostaa, että kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia on lisättävä tarjoamalla heille hyödyllistä, kohdennettua ja helppotajuista tietoa; korostaa, että EU:n ja kansallisten viranomaisten sekä kuluttajajärjestöjen ja yritysten on tehostettava toimiaan kuluttajavalistuksen parantamiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan kuluttajaystävällistä sisämarkkinalainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että kuluttajan edut otetaan täysimääräisesti huomioon sisämarkkinoiden toiminnassa; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia on lisättävä tarjoamalla heille hyödyllistä, kohdennettua ja helppotajuista tietoa; korostaa, että EU:n ja kansallisten viranomaisten sekä kuluttajajärjestöjen ja yritysten on tehostettava toimiaan kuluttajavalistuksen parantamiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan kuluttajaystävällistä sisämarkkinalainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että kuluttajan edut otetaan täysimääräisesti huomioon sisämarkkinoiden toiminnassa;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan riittävää tukea ja valmiuksia kunkin jäsenvaltion kuluttajajärjestöille niiden aseman ja resurssien vahvistamiseksi ja parantamaan tällä tavoin kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan riittävää tukea ja valmiuksia kunkin jäsenvaltion kuluttajajärjestöille niiden aseman ja resurssien vahvistamiseksi ja parantamaan tällä tavoin kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia;

| 23. | korostaa, että kuluttajia on varhaisesta iästä alkaen valistettava, jotta he pystyvät ymmärtämään ja hyödyntämään tuotteissa esiintyvää tietoa; kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaisten logojen tunnistettavuutta ja välitöntä oivallettavuutta, sillä niiden tunnistaminen ei ole edelleenkään tyydyttävää (erityisesti sellaiset logot kuin CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä, EU:n ympäristömerkintä, Möbius-kierrätysmerkintä tai aineiden vaarallisuutta koskevat merkinnät); |
| --- | --- |

23.

korostaa, että kuluttajia on varhaisesta iästä alkaen valistettava, jotta he pystyvät ymmärtämään ja hyödyntämään tuotteissa esiintyvää tietoa; kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaisten logojen tunnistettavuutta ja välitöntä oivallettavuutta, sillä niiden tunnistaminen ei ole edelleenkään tyydyttävää (erityisesti sellaiset logot kuin CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä, EU:n ympäristömerkintä, Möbius-kierrätysmerkintä tai aineiden vaarallisuutta koskevat merkinnät);

| 24. | kehottaa komissiota toteuttamaan kaikissa jäsenvaltioissa tiedotuskampanjoita yhteisön CE-merkinnästä ja sen merkityksestä ja antamaan kuluttajille selkeän kuvan siitä, mitä kyseinen merkintä tarkoittaa (tai ei tarkoita), ja tarjoamaan kuluttajille perusteellisempaa tietoa ja pyrkimään samalla lisäämään ammattilaisten tuoteturvallisuuden tuntemusta; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota toteuttamaan kaikissa jäsenvaltioissa tiedotuskampanjoita yhteisön CE-merkinnästä ja sen merkityksestä ja antamaan kuluttajille selkeän kuvan siitä, mitä kyseinen merkintä tarkoittaa (tai ei tarkoita), ja tarjoamaan kuluttajille perusteellisempaa tietoa ja pyrkimään samalla lisäämään ammattilaisten tuoteturvallisuuden tuntemusta;

| 25. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan yhdessä kuluttajajärjestöjen ja yritysten kanssa olisi käytettävä entistä enemmän innovatiivisia ratkaisuja sisämarkkinoita koskevan tiedon levittämiseen, jotta ihmiset voivat hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia kaikilta osin; tähdentää kansalaisyhteiskunnan tärkeää merkitystä pk-yritysten ja kuluttajien ja etenkin niiden auttamisessa, jotka ovat heikoimmassa asemassa, kuten nuoret tai ne, joilla ei ole verkkoyhteyttä, jotta nämä voisivat ylittää nykyiset kielelliset, tekniset ja hallinnolliset esteet ja rajoitteet jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnan yhdessä kuluttajajärjestöjen ja yritysten kanssa olisi käytettävä entistä enemmän innovatiivisia ratkaisuja sisämarkkinoita koskevan tiedon levittämiseen, jotta ihmiset voivat hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia kaikilta osin; tähdentää kansalaisyhteiskunnan tärkeää merkitystä pk-yritysten ja kuluttajien ja etenkin niiden auttamisessa, jotka ovat heikoimmassa asemassa, kuten nuoret tai ne, joilla ei ole verkkoyhteyttä, jotta nämä voisivat ylittää nykyiset kielelliset, tekniset ja hallinnolliset esteet ja rajoitteet jäsenvaltioissa;

| 26. | pitää valitettavana, että palveluntarjoajan tai tariffien vaihtaminen on edelleen vaikeaa joillakin aloilla, mikä rajoittaa kuluttajien valinnanvapautta ja vahingoittaa kilpailua; kehottaa komissiota tarkastelemaan lähemmin tätä asiaa, jotta voidaan varmistaa, että kuluttajat voivat hyödyntää kaikki sisämarkkinoiden tarjoamat edut; |
| --- | --- |

26.

pitää valitettavana, että palveluntarjoajan tai tariffien vaihtaminen on edelleen vaikeaa joillakin aloilla, mikä rajoittaa kuluttajien valinnanvapautta ja vahingoittaa kilpailua; kehottaa komissiota tarkastelemaan lähemmin tätä asiaa, jotta voidaan varmistaa, että kuluttajat voivat hyödyntää kaikki sisämarkkinoiden tarjoamat edut;

| 27. | kehottaa komissiota tarkastelemaan esteitä, jotka edelleen hankaloittavat sitä, että kuluttajat voisivat halutessaan vaihtaa pankkiaan, ja pohtimaan näiden esteiden poistamiskeinoja, kuten EU:n laajuisen tilinumeroiden siirtojärjestelmän käyttöön ottamista; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota tarkastelemaan esteitä, jotka edelleen hankaloittavat sitä, että kuluttajat voisivat halutessaan vaihtaa pankkiaan, ja pohtimaan näiden esteiden poistamiskeinoja, kuten EU:n laajuisen tilinumeroiden siirtojärjestelmän käyttöön ottamista;

| 28. | toteaa, että pankkitileihin liittyvien pankkimaksujen avoimuus, nopeammat siirtotapahtumat sekä yksinkertaisemmat pankkitilin vaihtamismenettelyt ovat kuluttajien kannalta tärkeitä; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että pankkitileihin liittyvien pankkimaksujen avoimuus, nopeammat siirtotapahtumat sekä yksinkertaisemmat pankkitilin vaihtamismenettelyt ovat kuluttajien kannalta tärkeitä;

| 29. | panee merkille, että arviolta 30 miljoonalla EU:n kansalaisella ei ole mahdollisuutta käyttää peruspankkipalveluja, ja kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, kuten se ilmoitti tekevänsä osana sisämarkkinoiden toimenpidepakettia sekä vuoden 2011 työohjelmaansa; |
| --- | --- |

29.

panee merkille, että arviolta 30 miljoonalla EU:n kansalaisella ei ole mahdollisuutta käyttää peruspankkipalveluja, ja kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, kuten se ilmoitti tekevänsä osana sisämarkkinoiden toimenpidepakettia sekä vuoden 2011 työohjelmaansa;

Kuluttajansuoja ja tuoteturvallisuus

| 30. | painottaa, että on suunniteltava kuluttajapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon muita heikommassa asemassa olevien kuluttajaryhmien erityispiirteet; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että on suunniteltava kuluttajapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon muita heikommassa asemassa olevien kuluttajaryhmien erityispiirteet;

| 31. | kehottaa luomaan selvät yhteydet strategian ja kilpailupolitiikan ohjelman välille yhteisten toimien avulla, jotta kuluttajat voivat hyötyä palveluista, jotka on paremmin sovitettu heidän tarpeisiinsa ja toimitetaan paremmin ehdoin; |
| --- | --- |

31.

kehottaa luomaan selvät yhteydet strategian ja kilpailupolitiikan ohjelman välille yhteisten toimien avulla, jotta kuluttajat voivat hyötyä palveluista, jotka on paremmin sovitettu heidän tarpeisiinsa ja toimitetaan paremmin ehdoin;

| 32. | painottaa, että kulutustavaroiden yleistä turvallisuustasoa on parannettava kiireellisesti EU:ssa, etenkin yleistä tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tulevan tarkistamisen yhteydessä; kehottaa komissiota yhteistyössä asiasta vastaavien EU:n virastojen kanssa tarkastelemaan lähemmin kemikaalien vaikutuksia kuluttajien terveyteen sekä antibioottiresistenssiin ja nanoteknologiaan liittyviä kysymyksiä EU:n kyseisiä asioita koskevan lainsäädännön pohjalta; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että kulutustavaroiden yleistä turvallisuustasoa on parannettava kiireellisesti EU:ssa, etenkin yleistä tuoteturvallisuutta koskevan direktiivin tulevan tarkistamisen yhteydessä; kehottaa komissiota yhteistyössä asiasta vastaavien EU:n virastojen kanssa tarkastelemaan lähemmin kemikaalien vaikutuksia kuluttajien terveyteen sekä antibioottiresistenssiin ja nanoteknologiaan liittyviä kysymyksiä EU:n kyseisiä asioita koskevan lainsäädännön pohjalta;

| 33. | korostaa myös, että lelujen turvallisuusvaatimuksia on tiukennettava, ja kehottaa jäsenvaltioita kiireesti saattamaan uuden leluturvallisuusdirektiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

33.

korostaa myös, että lelujen turvallisuusvaatimuksia on tiukennettava, ja kehottaa jäsenvaltioita kiireesti saattamaan uuden leluturvallisuusdirektiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen kaikilta osin täytäntöön;

| 34. | kehottaa komissiota kehittämään tuotteen koko elinkaareen perustuvan yhteisen arviointi- ja merkintäjärjestelmän, kuten parlamentti vaati yrityksiä ja kasvua koskevista yhtenäismarkkinoista antamassaan päätöslauselmassa, ja katsoo, että tämä on tarpeen etenkin järjestelmien yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, pirstoutumisesta yrityksille ja kuluttajille aiheutuvien kulujen poistamiseksi sekä harhaanjohtavan mainonnan estämiseksi; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota kehittämään tuotteen koko elinkaareen perustuvan yhteisen arviointi- ja merkintäjärjestelmän, kuten parlamentti vaati yrityksiä ja kasvua koskevista yhtenäismarkkinoista antamassaan päätöslauselmassa, ja katsoo, että tämä on tarpeen etenkin järjestelmien yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, pirstoutumisesta yrityksille ja kuluttajille aiheutuvien kulujen poistamiseksi sekä harhaanjohtavan mainonnan estämiseksi;

| 35. | kehottaa parantamaan tuoteturvallisuustakeita erityisesti sisämarkkinoiden sähköisessä kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa parantamaan tuoteturvallisuustakeita erityisesti sisämarkkinoiden sähköisessä kaupankäynnissä;

| 36. | kehottaa vahvistamaan tuoteturvallisuuden nopeaa hälytysjärjestelmää ja tekemään siitä kuluttajien kannalta tehokkaamman ja selkeämmän, jotta voidaan parantaa yleistä tietämystä tiettyihin kulutustavaroihin liittyvistä riskeistä ja jotta yritykset ja tulliviranomaiset voivat ryhtyä nopeasti asianmukaisiin toimiin; |
| --- | --- |

36.

kehottaa vahvistamaan tuoteturvallisuuden nopeaa hälytysjärjestelmää ja tekemään siitä kuluttajien kannalta tehokkaamman ja selkeämmän, jotta voidaan parantaa yleistä tietämystä tiettyihin kulutustavaroihin liittyvistä riskeistä ja jotta yritykset ja tulliviranomaiset voivat ryhtyä nopeasti asianmukaisiin toimiin;

| 37. | korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää luoda avoimet ja luotettavat markkinat, parantaa ammattistandardeja ja välttää eturistiriitoja rahoituspalvelujen tarjoamisessa kuluttajille, sekä korostaa talousvalistuksen ratkaisevaa merkitystä; |
| --- | --- |

37.

korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää luoda avoimet ja luotettavat markkinat, parantaa ammattistandardeja ja välttää eturistiriitoja rahoituspalvelujen tarjoamisessa kuluttajille, sekä korostaa talousvalistuksen ratkaisevaa merkitystä;

| 38. | korostaa, että on tärkeää varmistaa rahoitusalan koulutuksen ja neuvonnan saatavuus, ja kehottaa sääntelemään rahoitusneuvontapalveluja paremmin; |
| --- | --- |

38.

korostaa, että on tärkeää varmistaa rahoitusalan koulutuksen ja neuvonnan saatavuus, ja kehottaa sääntelemään rahoitusneuvontapalveluja paremmin;

| 39. | korostaa, että uusilla Euroopan valvontaviranomaisilla on selkeät kuluttajansuojaan liittyvät toimivaltuudet ja velvollisuudet rahoituspalvelujen alalla, ja odottaa, että strategiassa tuodaan ne esiin ja tehostetaan Euroopan valvontaviranomaisten kuluttajasuojaa koskevia valmiuksia siten, että hyödynnetään kansallisten viranomaisten jo käytössä olevia parhaita käytänteitä ja varmistetaan eri osapuolten, erityisesti kuluttajien edustajien, riittävä osallistuminen; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että uusilla Euroopan valvontaviranomaisilla on selkeät kuluttajansuojaan liittyvät toimivaltuudet ja velvollisuudet rahoituspalvelujen alalla, ja odottaa, että strategiassa tuodaan ne esiin ja tehostetaan Euroopan valvontaviranomaisten kuluttajasuojaa koskevia valmiuksia siten, että hyödynnetään kansallisten viranomaisten jo käytössä olevia parhaita käytänteitä ja varmistetaan eri osapuolten, erityisesti kuluttajien edustajien, riittävä osallistuminen;

| 40. | kehottaa takaamaan korkeatasoisen kuluttajansuojan kaikkialla EU:ssa, jotta rahoituspalvelujen sisämarkkinoita voidaan vahvistaa edelleen ja torjua protektionistisia toimia; |
| --- | --- |

40.

kehottaa takaamaan korkeatasoisen kuluttajansuojan kaikkialla EU:ssa, jotta rahoituspalvelujen sisämarkkinoita voidaan vahvistaa edelleen ja torjua protektionistisia toimia;

| 41. | kehottaa antamaan kohdennettua rahoitusta kuluttajia ja erityisesti kuluttajakäyttäytymistä ja tietojen keräämistä koskeviin tutkimushankkeisiin, joiden avulla voidaan laatia kuluttajien tarpeisiin vastaavaa politiikkaa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa antamaan kohdennettua rahoitusta kuluttajia ja erityisesti kuluttajakäyttäytymistä ja tietojen keräämistä koskeviin tutkimushankkeisiin, joiden avulla voidaan laatia kuluttajien tarpeisiin vastaavaa politiikkaa;

| 42. | ehdottaa, että olisi lisättävä unionin tukea ympäristöystävällisen ja eettisen kuluttamisen ja muiden tulevaisuuden alojen tutkimukselle sekä peruskulutushyödykkeiden (autojen, polkupyörien, kodinkoneiden jne.) yhteiskäytön edistämiselle; |
| --- | --- |

42.

ehdottaa, että olisi lisättävä unionin tukea ympäristöystävällisen ja eettisen kuluttamisen ja muiden tulevaisuuden alojen tutkimukselle sekä peruskulutushyödykkeiden (autojen, polkupyörien, kodinkoneiden jne.) yhteiskäytön edistämiselle;

| 43. | kehottaa komissiota jatkamaan tavaroiden myyntiin sekä kohtuuttomiin sopimusehtoihin liittyvää työtään, tarkastelemaan uudelleen sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevia määräyksiä, kulutusluottodirektiiviä, harhaanjohtavaa mainontaa koskevaa direktiiviä sekä laajempaa kysymystä siitä, onko sopimattomista kaupallisista menettelyistä annettuja säädöksiä sovellettava yritysten välisiin suhteisiin; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin ja moitteettomasti täytäntöön sisämarkkinoita koskevat säännöt ja lainsäädännön, erityisesti kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin, sähköistä kauppaa koskevan direktiivin sekä elintarviketietojen antamista kuluttajille koskevan asetuksen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota jatkamaan tavaroiden myyntiin sekä kohtuuttomiin sopimusehtoihin liittyvää työtään, tarkastelemaan uudelleen sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevia määräyksiä, kulutusluottodirektiiviä, harhaanjohtavaa mainontaa koskevaa direktiiviä sekä laajempaa kysymystä siitä, onko sopimattomista kaupallisista menettelyistä annettuja säädöksiä sovellettava yritysten välisiin suhteisiin; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin ja moitteettomasti täytäntöön sisämarkkinoita koskevat säännöt ja lainsäädännön, erityisesti kuluttajien oikeuksia koskevan direktiivin, sähköistä kauppaa koskevan direktiivin sekä elintarviketietojen antamista kuluttajille koskevan asetuksen;

| 44. | kehottaa komissiota selvittämään kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa standardisoinnin merkitystä esimerkiksi palveluiden alan monimutkaisten prosessien ja kuluttajille tarjottavan monimutkaisen tiedon yksinkertaistamisessa ja varmistamaan, että sekä kuluttajajärjestöt että kansalliset viranomaiset voivat osallistua tähän tärkeään työhön; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota selvittämään kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa standardisoinnin merkitystä esimerkiksi palveluiden alan monimutkaisten prosessien ja kuluttajille tarjottavan monimutkaisen tiedon yksinkertaistamisessa ja varmistamaan, että sekä kuluttajajärjestöt että kansalliset viranomaiset voivat osallistua tähän tärkeään työhön;

Sosiaalisempi ja kestävämpi EU:n kuluttajapolitiikka

| 45. | kehottaa komissiota sisällyttämään kuluttajia koskevaan toimintaohjelmaan kohdan, jossa käsitellään saavutettavuutta kuluttajien kannalta, jotta muita heikommassa asemassa olevilla väestöryhmillä on mahdollisuus saada tarvitsemiaan keskeisiä tuotteita ja palveluja; huomauttaa, että tämä osoittaa selkeästi kuluttajapolitiikan yhteiskunnallisen ulottuvuuden; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota sisällyttämään kuluttajia koskevaan toimintaohjelmaan kohdan, jossa käsitellään saavutettavuutta kuluttajien kannalta, jotta muita heikommassa asemassa olevilla väestöryhmillä on mahdollisuus saada tarvitsemiaan keskeisiä tuotteita ja palveluja; huomauttaa, että tämä osoittaa selkeästi kuluttajapolitiikan yhteiskunnallisen ulottuvuuden;

| 46. | huomauttaa, että iäkkäät ja vammaiset henkilöt joutuvat edelleen kohtaamaan kaikille tarkoitettuihin tuotteisiin ja palveluihin liittyviä turvallisuus- ja saavutettavuusongelmia; huomauttaa, että tässä standardeja voidaan käyttää menestyksekkäästi siihen, että mahdollisimman monet kuluttajat iästä tai fyysisestä toimintakyvystä riippumatta pystyisivät käyttämään tuotteita ja palveluja; |
| --- | --- |

46.

huomauttaa, että iäkkäät ja vammaiset henkilöt joutuvat edelleen kohtaamaan kaikille tarkoitettuihin tuotteisiin ja palveluihin liittyviä turvallisuus- ja saavutettavuusongelmia; huomauttaa, että tässä standardeja voidaan käyttää menestyksekkäästi siihen, että mahdollisimman monet kuluttajat iästä tai fyysisestä toimintakyvystä riippumatta pystyisivät käyttämään tuotteita ja palveluja;

| 47. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon tasa-arvonäkökohdan kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa ja noudattamaan sitoumustaan, jonka mukaan tasa-arvoperiaatteen toteuttaminen kuuluu erottamattomasti sen politiikantekoon; kehottaa komissiota varmistamaan, että kuluttaja-asioita koskevalla toimintaohjelmalla pyritään torjumaan kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää tavaroiden ja palvelujen käytössä ja toimittamisessa; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon tasa-arvonäkökohdan kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa ja noudattamaan sitoumustaan, jonka mukaan tasa-arvoperiaatteen toteuttaminen kuuluu erottamattomasti sen politiikantekoon; kehottaa komissiota varmistamaan, että kuluttaja-asioita koskevalla toimintaohjelmalla pyritään torjumaan kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää tavaroiden ja palvelujen käytössä ja toimittamisessa;

| 48. | kehottaa komissiota tarkastelemaan sitä, miten yksityisestä kuluttamisesta voidaan tehdä kestävämpää innovoinnin, talouskasvun ja vähähiilisen talouden edistämiseksi Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen mukaisesti; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä älykkäisiin energiajärjestelmiin; katsoo, että uusien tekniikoiden avulla kaikilla verkon käyttäjillä olisi oltava mahdollisuus osallistua energian sisämarkkinoihin, jotta energiaa voidaan säästää ja vähentää energiakustannuksia siten, että samalla turvataan haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien energiansaanti; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota tarkastelemaan sitä, miten yksityisestä kuluttamisesta voidaan tehdä kestävämpää innovoinnin, talouskasvun ja vähähiilisen talouden edistämiseksi Eurooppa 2020 -strategiassa asetetun tavoitteen mukaisesti; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä älykkäisiin energiajärjestelmiin; katsoo, että uusien tekniikoiden avulla kaikilla verkon käyttäjillä olisi oltava mahdollisuus osallistua energian sisämarkkinoihin, jotta energiaa voidaan säästää ja vähentää energiakustannuksia siten, että samalla turvataan haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien energiansaanti;

| 49. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä koordinoimaan toimiaan, joiden avulla ne voivat paremmin valistaa kuluttajia tehokkaammista elintarvikkeiden osto- ja kulutustavoista elintarvikkeiden haaskauksen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja sidosryhmiä koordinoimaan toimiaan, joiden avulla ne voivat paremmin valistaa kuluttajia tehokkaammista elintarvikkeiden osto- ja kulutustavoista elintarvikkeiden haaskauksen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| 50. | korostaa, että olisi arvioitava tämän alan vapauttamisen vaikutuksia kuluttajatyytyväisyyteen, ja kehottaa tässä yhteydessä arvioimaan energiamarkkinoiden toimintaa; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että olisi arvioitava tämän alan vapauttamisen vaikutuksia kuluttajatyytyväisyyteen, ja kehottaa tässä yhteydessä arvioimaan energiamarkkinoiden toimintaa;

Kuluttajien oikeuksien täytäntöönpano ja muutoksenhaku

| 51. | kannustaa komissiota entistä enemmän tukemaan Euroopan kuluttajakeskusten verkoston (ECC-Net) tehtäviä ja tuomaan niitä esille, sillä verkostolla olisi oltava keskeinen asema kuluttajien oikeuksista tiedottamisessa ja kuluttajien tukemisessa valitustapauksissa; korostaa, että rajatylittävällä täytäntöönpanolla sekä kuluttajansuojaa koskevalla yhteistyöverkostolla on tärkeä rooli kuluttajansuojalakien moitteettomassa voimaan saattamisessa ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteistyön vaalimisessa; |
| --- | --- |

51.

kannustaa komissiota entistä enemmän tukemaan Euroopan kuluttajakeskusten verkoston (ECC-Net) tehtäviä ja tuomaan niitä esille, sillä verkostolla olisi oltava keskeinen asema kuluttajien oikeuksista tiedottamisessa ja kuluttajien tukemisessa valitustapauksissa; korostaa, että rajatylittävällä täytäntöönpanolla sekä kuluttajansuojaa koskevalla yhteistyöverkostolla on tärkeä rooli kuluttajansuojalakien moitteettomassa voimaan saattamisessa ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteistyön vaalimisessa;

| 52. | kehottaa komissiota käyttämään kaikkia perussopimusten mukaisia toimivaltuuksiaan parantaakseen kaiken kuluttajia koskevan EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen soveltamista ja toteuttamista; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan tämän lainsäädännön täysimääräiseksi ja asianmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota käyttämään kaikkia perussopimusten mukaisia toimivaltuuksiaan parantaakseen kaiken kuluttajia koskevan EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen soveltamista ja toteuttamista; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan tämän lainsäädännön täysimääräiseksi ja asianmukaiseksi täytäntöönpanemiseksi;

| 53. | kehottaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ottamaan käyttöön koko EU:n alueella helposti hyödynnettäviä ja tehokkaita muutoksenhakujärjestelmiä, kuten vaihtoehtoinen riidanratkaisumenetelmä, ryhmäkanne ja verkkovälitteinen riidanratkaisu; panee huolestuneena merkille, että nykyinen korvauksetta jääminen on huomattava aukko oikeusjärjestelmässä, sillä se antaa vähittäismyyjille mahdollisuuden pitää itsellään laittomasti saamansa voiton; |
| --- | --- |

53.

kehottaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ottamaan käyttöön koko EU:n alueella helposti hyödynnettäviä ja tehokkaita muutoksenhakujärjestelmiä, kuten vaihtoehtoinen riidanratkaisumenetelmä, ryhmäkanne ja verkkovälitteinen riidanratkaisu; panee huolestuneena merkille, että nykyinen korvauksetta jääminen on huomattava aukko oikeusjärjestelmässä, sillä se antaa vähittäismyyjille mahdollisuuden pitää itsellään laittomasti saamansa voiton;

| 54. | kehottaa luomaan EU:n kuluttajille suunnattuja helposti hyödynnettäviä ja tehokkaita muutoksenhakujärjestelmiä sisämarkkinoiden ja erityisesti verkkokaupan esteiden poistamiseksi ja kehottaa komissiota esittämään yhden tai useamman ehdotuksen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja tällä tavalla parlamentin asianmukaisen osallistumisen varmistaen; |
| --- | --- |

54.

kehottaa luomaan EU:n kuluttajille suunnattuja helposti hyödynnettäviä ja tehokkaita muutoksenhakujärjestelmiä sisämarkkinoiden ja erityisesti verkkokaupan esteiden poistamiseksi ja kehottaa komissiota esittämään yhden tai useamman ehdotuksen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja tällä tavalla parlamentin asianmukaisen osallistumisen varmistaen;

| 55. | suhtautuu myönteisesti meneillään oleviin toimiin, joilla pyritään kehittämään eurooppalainen vaihtoehtoinen riidanratkaisujärjestelmä siten, että voimassa olevien kansallisten ja liiketoiminnan järjestelmien avulla yhdistetään toisiinsa korkeatasoinen kuluttajansuoja ja yrittäjien kannalta oikeudenmukaiset kaupankäyntiedellytykset; |
| --- | --- |

55.

suhtautuu myönteisesti meneillään oleviin toimiin, joilla pyritään kehittämään eurooppalainen vaihtoehtoinen riidanratkaisujärjestelmä siten, että voimassa olevien kansallisten ja liiketoiminnan järjestelmien avulla yhdistetään toisiinsa korkeatasoinen kuluttajansuoja ja yrittäjien kannalta oikeudenmukaiset kaupankäyntiedellytykset;

| 56. | kehottaa komissiota hyödyntämään jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä, kuten pohjoismaista kuluttaja-asiamiesmallia, ja harkitsemaan mahdollisuutta antaa Euroopan kuluttajakeskuksen verkostolle oikeudellinen toimivalta kuluttajien riita-asioiden ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota hyödyntämään jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä, kuten pohjoismaista kuluttaja-asiamiesmallia, ja harkitsemaan mahdollisuutta antaa Euroopan kuluttajakeskuksen verkostolle oikeudellinen toimivalta kuluttajien riita-asioiden ratkaisemiseen;

| 57. | katsoo, että tällaisella järjestelmällä vahvistetaan sisämarkkinoita ja tarjotaan kuluttajille oikeudenmukainen muutoksenhakujärjestelmä rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemiseksi ja luodaan näin luottamusta kuluttajan ja yritysten välille, minkä lisäksi sekä yritykset että kuluttajat välttyvät kalliilta oikeusmenettelyiltä; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että tällaisella järjestelmällä vahvistetaan sisämarkkinoita ja tarjotaan kuluttajille oikeudenmukainen muutoksenhakujärjestelmä rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemiseksi ja luodaan näin luottamusta kuluttajan ja yritysten välille, minkä lisäksi sekä yritykset että kuluttajat välttyvät kalliilta oikeusmenettelyiltä;

| 58. | kehottaa komissiota käynnistämään toimielintenvälisen keskustelun siitä, miten on edettävä, jotta kuluttajien liiketoimien oikeussuojaa voidaan parantaa asianmukaisella tavalla siten, että otetaan huomioon kuluttajien oikeuksia koskevassa direktiivissä vahvistettu linjaus; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota käynnistämään toimielintenvälisen keskustelun siitä, miten on edettävä, jotta kuluttajien liiketoimien oikeussuojaa voidaan parantaa asianmukaisella tavalla siten, että otetaan huomioon kuluttajien oikeuksia koskevassa direktiivissä vahvistettu linjaus;

| 59. | korostaa, että tulevaan vuoden 2013 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen on sisällytettävä asianmukaiset varat tässä mietinnössä asetettujen ja tulevassa kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa asetettavien tavoitteiden toteuttamiseksi; katsoo, että tarvitaan riittävää ja turvattua EU:n rahoitusta, jotta kuluttajajärjestöt pystyvät huolehtimaan kuluttajien eduista EU:n kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että tulevaan vuoden 2013 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen on sisällytettävä asianmukaiset varat tässä mietinnössä asetettujen ja tulevassa kuluttaja-asioita koskevassa toimintaohjelmassa asetettavien tavoitteiden toteuttamiseksi; katsoo, että tarvitaan riittävää ja turvattua EU:n rahoitusta, jotta kuluttajajärjestöt pystyvät huolehtimaan kuluttajien eduista EU:n kaikissa jäsenvaltioissa;

*

* *

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

60.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0324.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0293.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0376.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0320.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0307.

(6)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(7)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 1.

(8)  EUVL L 176, 7.7.2009, s. 17.

(9)  EUVL L 98, 16.4.2005, s. 47.

(10)  EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1.

(11)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.

(12)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 17.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1.

(15)  EUVL C 317 E, 23.12.2006, s. 61.

(16)  EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22.

(17)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/35

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Sähköisesti välitettävät rahapelit

P7_TA(2011)0492

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vihreä kirja sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla" (KOM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vihreä kirja sähköisesti välitettävistä rahapeleistä sisämarkkinoilla" (KOM(2011)0128),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 51, 52 ja 56 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 51, 52 ja 56 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asian kannalta merkityksellisen oikeuskäytännön (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asian kannalta merkityksellisen oikeuskäytännön (1),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ja neuvoston puheenjohtajavaltioiden Ranskan, Ruotsin, Espanjan ja Unkarin edistymiskertomukset uhkapelejä ja vedonlyöntiä koskevista puitteista Euroopan unionin jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät ja neuvoston puheenjohtajavaltioiden Ranskan, Ruotsin, Espanjan ja Unkarin edistymiskertomukset uhkapelejä ja vedonlyöntiä koskevista puitteista Euroopan unionin jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman online-rahapelien yhtenäisyydestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman online-rahapelien yhtenäisyydestä (2),

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman urheilua koskevasta valkoisesta kirjasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman urheilua koskevasta valkoisesta kirjasta (3),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (4),

| — | ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (5),

| — | ottaa huomioon kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20. toukokuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20. toukokuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY (6),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26. lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen 26. lokakuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY (7),

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Korruption torjunta EU:ssa" (KOM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Korruption torjunta EU:ssa" (KOM(2011)0308),

| — | ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (8),

| — | ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (9),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen" (KOM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen" (KOM(2011)0012),

| — | ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (10),

| — | ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (11),

| — | ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A7-0342/2011),

| A. | ottaa huomioon, että sähköisesti välitettävien rahapelien ala on jatkuvassa kasvussa ja osittain niiden kansallisten hallituksien valvonnan ulkopuolella, joiden kansalaisille pelejä tarjotaan, ja että ala ei muodosta muiden alojen kaltaisia markkinoita, mikä johtuu kuluttajien suojelemiseen ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvistä riskeistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sähköisesti välitettävien rahapelien ala on jatkuvassa kasvussa ja osittain niiden kansallisten hallituksien valvonnan ulkopuolella, joiden kansalaisille pelejä tarjotaan, ja että ala ei muodosta muiden alojen kaltaisia markkinoita, mikä johtuu kuluttajien suojelemiseen ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvistä riskeistä;

| B. | ottaa huomioon, että sähköisesti välitettävien rahapelien sääntelylle ei Euroopan unionissa ole toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olemassa erityisiä säädöksiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sähköisesti välitettävien rahapelien sääntelylle ei Euroopan unionissa ole toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olemassa erityisiä säädöksiä;

| C. | ottaa huomioon, että pelipalveluja säännellään useissa EU:n säädöksissä, kuten audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä, sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä, etämyyntidirektiivissä, rahanpesun torjuntaa koskevassa direktiivissä, tietosuojadirektiivissä, sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä ja yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevassa direktiivissä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pelipalveluja säännellään useissa EU:n säädöksissä, kuten audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä, sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä, etämyyntidirektiivissä, rahanpesun torjuntaa koskevassa direktiivissä, tietosuojadirektiivissä, sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä ja yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevassa direktiivissä;

| D. | toteaa, että rahapelialaa säännellään eri tavoin eri jäsenvaltioissa, mikä vaikeuttaa paitsi säänneltyjen rahapelioperaattoreiden laillista rahapelitarjontaa yli rajojen myös lainsäätäjien toimia kuluttajien suojelemiseksi sekä laittomien sähköisesti välitettävien rahapelien ja laittomiin rahapeleihin mahdollisesti liittyvän rikollisuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rahapelialaa säännellään eri tavoin eri jäsenvaltioissa, mikä vaikeuttaa paitsi säänneltyjen rahapelioperaattoreiden laillista rahapelitarjontaa yli rajojen myös lainsäätäjien toimia kuluttajien suojelemiseksi sekä laittomien sähköisesti välitettävien rahapelien ja laittomiin rahapeleihin mahdollisesti liittyvän rikollisuuden torjumiseksi;

| E. | toteaa, että unionin laajuinen lähestymistapa tuo huomattavaa lisäarvoa torjuttaessa rikollisuutta ja petoksia erityisesti urheilun rehellisyyden sekä pelaajien ja kuluttajien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unionin laajuinen lähestymistapa tuo huomattavaa lisäarvoa torjuttaessa rikollisuutta ja petoksia erityisesti urheilun rehellisyyden sekä pelaajien ja kuluttajien suojelemiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 artikla takaa palvelujen tarjoamisen vapauden mutta sähköisesti välitettävät rahapelit jätettiin niiden erityisluonteen vuoksi sähköistä kaupankäyntiä, palveluja ja kuluttajien oikeuksia koskevien direktiivien ulkopuolelle; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 56 artikla takaa palvelujen tarjoamisen vapauden mutta sähköisesti välitettävät rahapelit jätettiin niiden erityisluonteen vuoksi sähköistä kaupankäyntiä, palveluja ja kuluttajien oikeuksia koskevien direktiivien ulkopuolelle;

| G. | katsoo, että vaikka Euroopan unionin tuomioistuin on selvittänyt useita tärkeitä oikeudellisia kysymyksiä, jotka koskevat sähköisesti välitettäviä rahapelejä EU:ssa, oikeudellista epävarmuutta liittyy yhä useisiin muihin kysymyksiin, jotka voidaan ratkaista vain poliittisesti; ottaa huomioon, että oikeudellinen epävarmuus on lisännyt merkittävästi rahapelien laitonta tarjontaa ja niihin liittyviä suuria riskejä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vaikka Euroopan unionin tuomioistuin on selvittänyt useita tärkeitä oikeudellisia kysymyksiä, jotka koskevat sähköisesti välitettäviä rahapelejä EU:ssa, oikeudellista epävarmuutta liittyy yhä useisiin muihin kysymyksiin, jotka voidaan ratkaista vain poliittisesti; ottaa huomioon, että oikeudellinen epävarmuus on lisännyt merkittävästi rahapelien laitonta tarjontaa ja niihin liittyviä suuria riskejä;

| H. | ottaa huomioon, että jollei sähköisesti välitettäviä rahapelejä säännellä asianmukaisesti, niihin voi liittyä muun muassa niiden käytön helppouden ja sosiaalisen kontrollin puuttumisen vuoksi suurempi riippuvuusriski kuin perinteisiin reaaliympäristössä pelattaviin rahapeleihin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jollei sähköisesti välitettäviä rahapelejä säännellä asianmukaisesti, niihin voi liittyä muun muassa niiden käytön helppouden ja sosiaalisen kontrollin puuttumisen vuoksi suurempi riippuvuusriski kuin perinteisiin reaaliympäristössä pelattaviin rahapeleihin;

| I. | katsoo, että kuluttajia on valistettava sähköisesti välitettävien rahapelien mahdollisista haitoista ja suojeltava alaan liittyviltä vaaroilta, erityisesti riippuvuudelta, petoksilta ja huijauksilta, sekä estettävä alaikäisten pelaaminen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kuluttajia on valistettava sähköisesti välitettävien rahapelien mahdollisista haitoista ja suojeltava alaan liittyviltä vaaroilta, erityisesti riippuvuudelta, petoksilta ja huijauksilta, sekä estettävä alaikäisten pelaaminen;

| J. | ottaa huomioon, että rahapelit ovat huomattavia tulolähteitä, joista saatavia tuloja jäsenvaltiot voivat kohdistaa urheilun kaltaisiin yleishyödyllisiin tarkoituksiin tai hyväntekeväisyystarkoituksiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että rahapelit ovat huomattavia tulolähteitä, joista saatavia tuloja jäsenvaltiot voivat kohdistaa urheilun kaltaisiin yleishyödyllisiin tarkoituksiin tai hyväntekeväisyystarkoituksiin;

| K. | ottaa huomioon, että urheilun rehellisyys on ehdottomasti turvattava vahvistamalla lahjonnan ja sopupeli-ilmiön torjuntaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että urheilun rehellisyys on ehdottomasti turvattava vahvistamalla lahjonnan ja sopupeli-ilmiön torjuntaa;

| L. | katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on välttämätöntä ottaa käyttöön urheilukilpailujen ja rahavirtojen valvontamekanismeja sekä Euroopan unionissa käytettäviä yhteisiä valvontamekanismeja; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on välttämätöntä ottaa käyttöön urheilukilpailujen ja rahavirtojen valvontamekanismeja sekä Euroopan unionissa käytettäviä yhteisiä valvontamekanismeja;

| M. | katsoo, että kansainvälinen yhteistyö, johon osallistuvat kaikki osapuolet (instituutiot, urheiluseurat, vedonlyöntioperaattorit), on myös ensisijaisen tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kansainvälinen yhteistyö, johon osallistuvat kaikki osapuolet (instituutiot, urheiluseurat, vedonlyöntioperaattorit), on myös ensisijaisen tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi;

| 1. | pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt aloitteen sähköisesti välitettävistä rahapeleistä annettua vihreää kirjaa koskevan julkisen kuulemisen käynnistämiseksi, sillä näin on mahdollista tarkastella alan tulevaisuutta unionissa käytännönläheisesti ja realistisesti; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt aloitteen sähköisesti välitettävistä rahapeleistä annettua vihreää kirjaa koskevan julkisen kuulemisen käynnistämiseksi, sillä näin on mahdollista tarkastella alan tulevaisuutta unionissa käytännönläheisesti ja realistisesti;

| 2. | pitää myönteisenä komission selvennystä, että vihreän kirjan myötä käynnistetyn poliittisen prosessin tavoitteena ei ole purkaa sähköisesti välitettäviä rahapelejä koskevaa sääntelyä tai vapauttaa niitä; |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä komission selvennystä, että vihreän kirjan myötä käynnistetyn poliittisen prosessin tavoitteena ei ole purkaa sähköisesti välitettäviä rahapelejä koskevaa sääntelyä tai vapauttaa niitä;

| 3. | muistuttaa sähköisesti välitettävien rahapelien alan kasvavasta taloudellisesta merkityksestä, sillä vuonna 2008 sen vuosituotto oli yli kuusi miljardia euroa, mikä on 45 prosenttia maailmanmarkkinoista; katsoo Euroopan unionin tuomioistuimen tavoin, että kyse on erityisluonteisesta taloudellisesta toiminnasta; muistuttaa, että taloudellisen merkityksen kasvu tuo mukanaan myös suuremmat sosiaaliset kustannukset, jotka johtuvat ongelmapelaamisesta ja laittomista käytännöistä; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa sähköisesti välitettävien rahapelien alan kasvavasta taloudellisesta merkityksestä, sillä vuonna 2008 sen vuosituotto oli yli kuusi miljardia euroa, mikä on 45 prosenttia maailmanmarkkinoista; katsoo Euroopan unionin tuomioistuimen tavoin, että kyse on erityisluonteisesta taloudellisesta toiminnasta; muistuttaa, että taloudellisen merkityksen kasvu tuo mukanaan myös suuremmat sosiaaliset kustannukset, jotka johtuvat ongelmapelaamisesta ja laittomista käytännöistä;

| 4. | katsoo, että sähköisesti välitettävien rahapelien tehokkaalla sääntelyllä olisi






  (a) | ohjattava ihmisten luontaista pelihalua, |
| --- | --- | --- |

4.

katsoo, että sähköisesti välitettävien rahapelien tehokkaalla sääntelyllä olisi

(a)

ohjattava ihmisten luontaista pelihalua,

| (b) | torjuttava laittomia rahapelejä, |
| --- | --- |

(b)

torjuttava laittomia rahapelejä,

| (c) | suojeltava tehokkaasti pelaajia kiinnittäen erityistä huomiota muita alttiimpiin ryhmiin, kuten nuoriin, |
| --- | --- |

(c)

suojeltava tehokkaasti pelaajia kiinnittäen erityistä huomiota muita alttiimpiin ryhmiin, kuten nuoriin,

| (d) | ehkäistävä vaaraa tulla riippuvaiseksi rahapeleistä, |
| --- | --- |

(d)

ehkäistävä vaaraa tulla riippuvaiseksi rahapeleistä,

| (e) | varmistettava, että rahapelitoimintaa harjoitetaan asianmukaisesti, oikeudenmukaisesti, vastuullisesti ja avoimesti, |
| --- | --- |

(e)

varmistettava, että rahapelitoimintaa harjoitetaan asianmukaisesti, oikeudenmukaisesti, vastuullisesti ja avoimesti,

| (f) | varmistettava, että edistetään konkreettisia toimia urheilukilpailujen rehellisyyden takaamiseksi, |
| --- | --- |

(f)

varmistettava, että edistetään konkreettisia toimia urheilukilpailujen rehellisyyden takaamiseksi,

| (g) | taattava, että huomattava osa rahapelitoiminnasta saatavista julkisista tuloista käytetään julkisiin yleishyödyllisiin tarkoituksiin ja hyväntekeväisyyteen ja |
| --- | --- |

(g)

taattava, että huomattava osa rahapelitoiminnasta saatavista julkisista tuloista käytetään julkisiin yleishyödyllisiin tarkoituksiin ja hyväntekeväisyyteen ja

| (h) | taattava, että rahapelien pelaamiseen ei liity rikoksia, petoksia tai minkäänlaista rahanpesua; |
| --- | --- |

(h)

taattava, että rahapelien pelaamiseen ei liity rikoksia, petoksia tai minkäänlaista rahanpesua;

| 5. | katsoo, että sääntelyn avulla olisi mahdollista varmistaa, että urheilukilpailut ovat kuluttajien ja yleisön kannalta houkuttelevia, ja taata jatkossa urheilutulosten luotettavuus ja urheilukilpailujen arvovaltaisuus; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että sääntelyn avulla olisi mahdollista varmistaa, että urheilukilpailut ovat kuluttajien ja yleisön kannalta houkuttelevia, ja taata jatkossa urheilutulosten luotettavuus ja urheilukilpailujen arvovaltaisuus;

| 6. | korostaa Euroopan unionin tuomioistuimen näkemystä (13), että internet on vain väylä rahapelien tarjoamiselle ja että siihen liittyvää edistyksellistä tekniikkaa voidaan hyödyntää kuluttajien suojelemiseksi ja yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi, vaikka tällä ei olekaan vaikutusta siihen, että jäsenvaltiot voivat päättää, miten ne sääntelevät sähköisesti välitettäviä rahapelejä, ja rajoittaa tiettyjä kuluttajille tarjottavia palveluja tai estää niiden tarjoamisen; |
| --- | --- |

6.

korostaa Euroopan unionin tuomioistuimen näkemystä (13), että internet on vain väylä rahapelien tarjoamiselle ja että siihen liittyvää edistyksellistä tekniikkaa voidaan hyödyntää kuluttajien suojelemiseksi ja yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi, vaikka tällä ei olekaan vaikutusta siihen, että jäsenvaltiot voivat päättää, miten ne sääntelevät sähköisesti välitettäviä rahapelejä, ja rajoittaa tiettyjä kuluttajille tarjottavia palveluja tai estää niiden tarjoamisen;

Toissijaisuusperiaate ja eurooppalainen lisäarvo

| 7. | korostaa, että jäsenvaltioiden erilaisten perinteiden ja kulttuurien vuoksi rahapelialalla on sovellettava toissijaisuusperiaatetta ja että toissijaisuusperiaatteen on oltava kaiken alaa koskevan sääntelyn perustana, ja korostaa myös, että kyseessä on "aktiivinen toissijaisuus", jonka puitteissa kansalliset hallinnot voivat tehdä yhteistyötä; katsoo kuitenkin, että periaatteen soveltaminen edellyttää sisämarkkinasääntöjen noudattamista siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että jäsenvaltioiden erilaisten perinteiden ja kulttuurien vuoksi rahapelialalla on sovellettava toissijaisuusperiaatetta ja että toissijaisuusperiaatteen on oltava kaiken alaa koskevan sääntelyn perustana, ja korostaa myös, että kyseessä on "aktiivinen toissijaisuus", jonka puitteissa kansalliset hallinnot voivat tehdä yhteistyötä; katsoo kuitenkin, että periaatteen soveltaminen edellyttää sisämarkkinasääntöjen noudattamista siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksen mukaisesti;

| 8. | katsoo, että sekä internetin että perinteisten fyysisten jakelukanavien välityksellä pelattavien rahapelien houkuttelevalla ja laillisella luvanvaraisella tarjonnalla varmistetaan, että kuluttajat eivät käytä sellaisten operaattoreiden palveluja, jotka eivät täytä kansallisia lupavaatimuksia; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että sekä internetin että perinteisten fyysisten jakelukanavien välityksellä pelattavien rahapelien houkuttelevalla ja laillisella luvanvaraisella tarjonnalla varmistetaan, että kuluttajat eivät käytä sellaisten operaattoreiden palveluja, jotka eivät täytä kansallisia lupavaatimuksia;

| 9. | vastustaa siksi sellaisia unionin säädöksiä, joilla säännellään yhtenäisesti koko rahapelialaa, mutta katsoo kuitenkin, että sähköisesti välitettävien rahapelien rajatylittävän luonteen vuoksi koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa kansallisen sääntelyn ohella toisi monilla aloilla selvää lisäarvoa; |
| --- | --- |

9.

vastustaa siksi sellaisia unionin säädöksiä, joilla säännellään yhtenäisesti koko rahapelialaa, mutta katsoo kuitenkin, että sähköisesti välitettävien rahapelien rajatylittävän luonteen vuoksi koordinoitu eurooppalainen lähestymistapa kansallisen sääntelyn ohella toisi monilla aloilla selvää lisäarvoa;

| 10. | tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden organisoida rahapelien ja vedonlyöntipelien pelaamisen haluamallaan tavalla, mutta niin, että ne noudattavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisia syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteita; kunnioittaa joidenkin jäsenvaltioiden Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaista päätöstä kaikkien tai tietyntyyppisten sähköisesti välitettävien rahapelien kieltämisestä tai monopolin ylläpitämisestä alalla, kunhan ne omaksuvat tässä johdonmukaisen lähestymistavan; |
| --- | --- |

10.

tunnustaa jäsenvaltioiden oikeuden organisoida rahapelien ja vedonlyöntipelien pelaamisen haluamallaan tavalla, mutta niin, että ne noudattavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisia syrjimättömyys- ja suhteellisuusperiaatteita; kunnioittaa joidenkin jäsenvaltioiden Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaista päätöstä kaikkien tai tietyntyyppisten sähköisesti välitettävien rahapelien kieltämisestä tai monopolin ylläpitämisestä alalla, kunhan ne omaksuvat tässä johdonmukaisen lähestymistavan;

| 11. | muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuin on todennut useasti, että myöntämällä yksinoikeudet toimijalle, jota julkinen valta valvoo tiiviisti, on mahdollista tehostaa kuluttajien suojelemista petoksia vastaan ja sähköisesti välitettäviin rahapeleihin liittyvän rikollisuuden torjumista; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuin on todennut useasti, että myöntämällä yksinoikeudet toimijalle, jota julkinen valta valvoo tiiviisti, on mahdollista tehostaa kuluttajien suojelemista petoksia vastaan ja sähköisesti välitettäviin rahapeleihin liittyvän rikollisuuden torjumista;

| 12. | huomauttaa, että sähköisesti välitettävissä rahapeleissä on kyse erityislaatuisesta taloudellisesta toiminnasta, johon voidaan soveltaa vain rajoitetusti sisämarkkinasääntöjä, kuten sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta; tunnustaa kuitenkin Euroopan unionin tuomioistuimen johdonmukaisen oikeuskäytännön, jossa korostetaan, että kansallista valvontaa olisi toteutettava yhdenmukaisesti, oikeasuhteisesti ja syrjimättömästi; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että sähköisesti välitettävissä rahapeleissä on kyse erityislaatuisesta taloudellisesta toiminnasta, johon voidaan soveltaa vain rajoitetusti sisämarkkinasääntöjä, kuten sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta; tunnustaa kuitenkin Euroopan unionin tuomioistuimen johdonmukaisen oikeuskäytännön, jossa korostetaan, että kansallista valvontaa olisi toteutettava yhdenmukaisesti, oikeasuhteisesti ja syrjimättömästi;

| 13. | korostaa, että yhtäältä sähköisesti välitettävien rahapelien tarjoajien on aina noudatettava niiden maiden kansallista lainsäädäntöä, joissa kyseiset pelit toimivat, ja toisaalta kyseisillä jäsenvaltioilla on oikeus määrätä toimenpiteistä sähköisesti välitettävien laittomien rahapelien torjumiseksi, jotta kansallinen lainsäädäntö voitaisiin panna täytäntöön ja estää laittomien palveluntarjoajien pääsy markkinoille; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että yhtäältä sähköisesti välitettävien rahapelien tarjoajien on aina noudatettava niiden maiden kansallista lainsäädäntöä, joissa kyseiset pelit toimivat, ja toisaalta kyseisillä jäsenvaltioilla on oikeus määrätä toimenpiteistä sähköisesti välitettävien laittomien rahapelien torjumiseksi, jotta kansallinen lainsäädäntö voitaisiin panna täytäntöön ja estää laittomien palveluntarjoajien pääsy markkinoille;

| 14. | katsoo, että lupien vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ei voida soveltaa rahapelimarkkinoilla mutta että sähköisten rahapelien markkinat kaikenlaisille tai tietyntyyppisille sähköisille rahapeleille avaavien jäsenvaltioiden olisi kuitenkin sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti varmistettava avoimuus ja mahdollistettava ilman syrjintää tapahtuva kilpailu; kehottaa tässä tapauksessa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lupamallin, jonka ansiosta kulloisenkin vastaanottavan jäsenvaltion asettamat ehdot täyttävät eurooppalaiset rahapelien tarjoajat voivat anoa lupaa; katsoo, että luvanhakumenetelmiä, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta välttämällä tarpeetonta päällekkäisyyttä eri jäsenvaltioiden vaatimusten ja valvonnan välillä, voitaisiin luoda sellaisiin jäsenvaltioihin, joilla on lupajärjestelmä käytössä, ja taata sen jäsenvaltion sääntelyviranomaisten ensisijainen asema, jossa lupaa on haettu; katsoo näin ollen, että on tarpeen vahvistaa kansallisten sääntelyviranomaisten keskinäistä luottamusta tehostamalla hallinnollista yhteistyötä; kunnioittaa lisäksi joidenkin jäsenvaltioiden päätöstä määrätä operaattoreiden määrästä, tarjolla olevista pelityypeistä ja niiden määrästä kuluttajien suojelemiseksi ja rikoksien ehkäisemiseksi sillä edellytyksellä, että rajoitukset ovat oikeasuhteisia ja että niillä pyritään rajoittamaan toimia rahapelialalla johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että lupien vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ei voida soveltaa rahapelimarkkinoilla mutta että sähköisten rahapelien markkinat kaikenlaisille tai tietyntyyppisille sähköisille rahapeleille avaavien jäsenvaltioiden olisi kuitenkin sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti varmistettava avoimuus ja mahdollistettava ilman syrjintää tapahtuva kilpailu; kehottaa tässä tapauksessa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lupamallin, jonka ansiosta kulloisenkin vastaanottavan jäsenvaltion asettamat ehdot täyttävät eurooppalaiset rahapelien tarjoajat voivat anoa lupaa; katsoo, että luvanhakumenetelmiä, joilla vähennetään hallinnollista rasitetta välttämällä tarpeetonta päällekkäisyyttä eri jäsenvaltioiden vaatimusten ja valvonnan välillä, voitaisiin luoda sellaisiin jäsenvaltioihin, joilla on lupajärjestelmä käytössä, ja taata sen jäsenvaltion sääntelyviranomaisten ensisijainen asema, jossa lupaa on haettu; katsoo näin ollen, että on tarpeen vahvistaa kansallisten sääntelyviranomaisten keskinäistä luottamusta tehostamalla hallinnollista yhteistyötä; kunnioittaa lisäksi joidenkin jäsenvaltioiden päätöstä määrätä operaattoreiden määrästä, tarjolla olevista pelityypeistä ja niiden määrästä kuluttajien suojelemiseksi ja rikoksien ehkäisemiseksi sillä edellytyksellä, että rajoitukset ovat oikeasuhteisia ja että niillä pyritään rajoittamaan toimia rahapelialalla johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla;

| 15. | kehottaa komissiota tarkastelemaan "aktiivisen toissijaisuuden" periaatteen puitteissa kaikkia mahdollisia EU:n tason välineitä tai toimia, joiden avulla rahapelialalla suojellaan pelaamiselle alttiita kuluttajia, ehkäistään peliriippuvuutta ja torjutaan laittomia operaattoreita muun muassa kansallisten sääntelijöiden virallisen yhteistyön, operaattoreille asetettavien yhteisten normien tai puitedirektiivin avulla; katsoo, että sääntelijöiden ja operaattoreiden yhdessä sopima Euroopan laajuinen menettelysäännöstö sähköisesti välitettäville rahapeleille voisi olla hyvä alku; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota tarkastelemaan "aktiivisen toissijaisuuden" periaatteen puitteissa kaikkia mahdollisia EU:n tason välineitä tai toimia, joiden avulla rahapelialalla suojellaan pelaamiselle alttiita kuluttajia, ehkäistään peliriippuvuutta ja torjutaan laittomia operaattoreita muun muassa kansallisten sääntelijöiden virallisen yhteistyön, operaattoreille asetettavien yhteisten normien tai puitedirektiivin avulla; katsoo, että sääntelijöiden ja operaattoreiden yhdessä sopima Euroopan laajuinen menettelysäännöstö sähköisesti välitettäville rahapeleille voisi olla hyvä alku;

| 16. | katsoo, että laadittaessa Euroopan laajuista menettelysäännöstöä sähköisesti välitettäville rahapeleille olisi otettava huomioon sekä palvelun tuottajan että kuluttajan oikeudet ja velvoitteet; katsoo, että menettelysäännöstön avulla olisi varmistettava vastuullinen pelaaminen, erityisesti alaikäisten ja muiden alttiissa asemassa olevien pelaajien korkeatasoinen suojelu, tukimekanismien käyttöönotto niin EU:ssa kuin jäsenvaltioissa tietoverkkorikollisuuden, petosten ja harhaanjohtavan mainonnan torjumiseksi sekä viime kädessä laadittava sellainen periaate- ja sääntökehys, jolla taataan kuluttajien samantasoinen suojelu kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että laadittaessa Euroopan laajuista menettelysäännöstöä sähköisesti välitettäville rahapeleille olisi otettava huomioon sekä palvelun tuottajan että kuluttajan oikeudet ja velvoitteet; katsoo, että menettelysäännöstön avulla olisi varmistettava vastuullinen pelaaminen, erityisesti alaikäisten ja muiden alttiissa asemassa olevien pelaajien korkeatasoinen suojelu, tukimekanismien käyttöönotto niin EU:ssa kuin jäsenvaltioissa tietoverkkorikollisuuden, petosten ja harhaanjohtavan mainonnan torjumiseksi sekä viime kädessä laadittava sellainen periaate- ja sääntökehys, jolla taataan kuluttajien samantasoinen suojelu kaikkialla EU:ssa;

| 17. | painottaa, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava lisätoimia, jotta estetään laittomien rahapelien tarjoajia tarjoamasta palvelujaan sähköisesti, esimerkiksi siten, että laaditaan musta lista laittomista rahapelien tarjoajista; kehottaa komissiota tarkastelemaan, olisiko mahdollista ehdottaa oikeudellisesti sitovia välineitä, joilla EU:ssa olevat pankit, luottokorttiyhtiöt ja muut maksujärjestelmän toimijat velvoitetaan estämään kansallisten mustien listojen perusteella tilisiirrot asiakkaidensa ja sellaisten rahapelioperaattoreiden välillä, joilla ei ole rahapelilupaa lainkäyttöalueella, jolla ne toimivat, mutta niin, että laillisia siirtoja ei estetä; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava lisätoimia, jotta estetään laittomien rahapelien tarjoajia tarjoamasta palvelujaan sähköisesti, esimerkiksi siten, että laaditaan musta lista laittomista rahapelien tarjoajista; kehottaa komissiota tarkastelemaan, olisiko mahdollista ehdottaa oikeudellisesti sitovia välineitä, joilla EU:ssa olevat pankit, luottokorttiyhtiöt ja muut maksujärjestelmän toimijat velvoitetaan estämään kansallisten mustien listojen perusteella tilisiirrot asiakkaidensa ja sellaisten rahapelioperaattoreiden välillä, joilla ei ole rahapelilupaa lainkäyttöalueella, jolla ne toimivat, mutta niin, että laillisia siirtoja ei estetä;

| 18. | kunnioittaa jäsenvaltioiden oikeutta turvautua useisiin erilaisiin rajoittaviin toimiin sähköisesti välitettävien rahapelien laittoman tarjonnan torjumiseksi; kannattaa sähköisesti välitettävien rahapelien laittoman tarjonnan torjumisen tehostamiseksi sellaisen sääntelyperiaatteen käyttöönottoa, jonka myötä rahapeliyritys voi toimia (tai hakea vaadittua kansallista toimilupaa) yhdessä jäsenvaltiossa, vain siinä tapauksessa, että se ei riko toiminnallaan minkään muun EU:n jäsenvaltion lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

18.

kunnioittaa jäsenvaltioiden oikeutta turvautua useisiin erilaisiin rajoittaviin toimiin sähköisesti välitettävien rahapelien laittoman tarjonnan torjumiseksi; kannattaa sähköisesti välitettävien rahapelien laittoman tarjonnan torjumisen tehostamiseksi sellaisen sääntelyperiaatteen käyttöönottoa, jonka myötä rahapeliyritys voi toimia (tai hakea vaadittua kansallista toimilupaa) yhdessä jäsenvaltiossa, vain siinä tapauksessa, että se ei riko toiminnallaan minkään muun EU:n jäsenvaltion lainsäädäntöä;

| 19. | kehottaa komissiota perussopimuksien vartijana sekä jäsenvaltioita valvomaan edelleen tehokkaasti EU:n lainsäädännön noudattamista; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota perussopimuksien vartijana sekä jäsenvaltioita valvomaan edelleen tehokkaasti EU:n lainsäädännön noudattamista;

| 20. | toteaa, että vireillä olevissa rikkomustapauksissa ei ole edistytty sitten vuoden 2008 ja ettei yhtäkään jäsenvaltiota vastaan ole nostettu kannetta Euroopan unionin tuomioistuimessa; kehottaa komissiota jatkamaan tutkimuksiaan, joissa tarkastellaan jäsenvaltioiden (sekä sähköisessä että reaaliympäristössä pelattavia rahapelejä koskevien) rahapelilainsäädäntöjen mahdollisia epäjohdonmukaisuuksia Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen nähden ja tarvittaessa johdonmukaisuuden varmistamiseksi jatkamaan rikkomismenettelyjä, jotka ovat olleet vireillä vuodesta 2008 lähtien; muistuttaa komissiota, että se on perussopimusten valvojana velvollinen toimimaan nopeasti, kun se vastaanottaa valituksia perussopimuksissa vahvistettujen vapauksien loukkauksista; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että vireillä olevissa rikkomustapauksissa ei ole edistytty sitten vuoden 2008 ja ettei yhtäkään jäsenvaltiota vastaan ole nostettu kannetta Euroopan unionin tuomioistuimessa; kehottaa komissiota jatkamaan tutkimuksiaan, joissa tarkastellaan jäsenvaltioiden (sekä sähköisessä että reaaliympäristössä pelattavia rahapelejä koskevien) rahapelilainsäädäntöjen mahdollisia epäjohdonmukaisuuksia Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen nähden ja tarvittaessa johdonmukaisuuden varmistamiseksi jatkamaan rikkomismenettelyjä, jotka ovat olleet vireillä vuodesta 2008 lähtien; muistuttaa komissiota, että se on perussopimusten valvojana velvollinen toimimaan nopeasti, kun se vastaanottaa valituksia perussopimuksissa vahvistettujen vapauksien loukkauksista;

Sääntelyelinten yhteistyö

| 21. | kehottaa lisäämään huomattavasti yhteistyötä kansallisten sääntelyelinten välillä ja antamaan niille tarpeeksi toimivaltuuksia, komission toimiessa koordinaattorina, kehittää yhteisiä vaatimuksia ja ryhtymään yhteisiin toimiin sähköisessä ympäristössä ilman vaadittavaa kansallista toimilupaa toimivia rahapelioperaattoreita vastaan; katsoo, että jäsenvaltioiden yksittäiset ratkaisut eivät tuota tulosta varsinkaan silloin, kun halutaan tunnistaa mustalla listalla olevia pelaajat, torjua rahanpesua ja vedonlyöntipetoksia ja muuta järjestäytynyttä rikollisuutta; tässä yhteydessä katsoo, että sääntelyalan yhteistyön parantamiseksi kuhunkin jäsenvaltioon on tarpeen perustaa sääntelyviranomainen, jolle annetaan riittävät toimivaltuudet; toteaa, että sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä voisi toimia kansallisten sääntelyelimien tehokkaamman yhteistyön perustana; panee merkille kansallisten sääntelyviranomaisten, kuten European Regulatory Platform (ERP) -pohdintaryhmän ja GREF-verkoston, aloitteet tiiviimmästä keskinäisestä yhteistyöstä; vaatii tiiviimpää yhteistyötä ja koordinaation parantamista EU:n jäsenvaltioiden, Europolin ja Eurojustin välillä torjuttaessa laittomia rahapelejä, petoksia, rahanpesua ja muita talousrikoksia sähköisesti välitettävien rahapelien alalla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa lisäämään huomattavasti yhteistyötä kansallisten sääntelyelinten välillä ja antamaan niille tarpeeksi toimivaltuuksia, komission toimiessa koordinaattorina, kehittää yhteisiä vaatimuksia ja ryhtymään yhteisiin toimiin sähköisessä ympäristössä ilman vaadittavaa kansallista toimilupaa toimivia rahapelioperaattoreita vastaan; katsoo, että jäsenvaltioiden yksittäiset ratkaisut eivät tuota tulosta varsinkaan silloin, kun halutaan tunnistaa mustalla listalla olevia pelaajat, torjua rahanpesua ja vedonlyöntipetoksia ja muuta järjestäytynyttä rikollisuutta; tässä yhteydessä katsoo, että sääntelyalan yhteistyön parantamiseksi kuhunkin jäsenvaltioon on tarpeen perustaa sääntelyviranomainen, jolle annetaan riittävät toimivaltuudet; toteaa, että sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä voisi toimia kansallisten sääntelyelimien tehokkaamman yhteistyön perustana; panee merkille kansallisten sääntelyviranomaisten, kuten European Regulatory Platform (ERP) -pohdintaryhmän ja GREF-verkoston, aloitteet tiiviimmästä keskinäisestä yhteistyöstä; vaatii tiiviimpää yhteistyötä ja koordinaation parantamista EU:n jäsenvaltioiden, Europolin ja Eurojustin välillä torjuttaessa laittomia rahapelejä, petoksia, rahanpesua ja muita talousrikoksia sähköisesti välitettävien rahapelien alalla;

| 22. | katsoo, että online-pelaamisen eri muodot, kuten nopeat, sekuntien tapahtumavälillä pelattavat vuorovaikutteiset uhkapelit, vedonlyönti tai viikoittain arvottavat lottopelit, ovat erilaisia ja vaativat siksi erilaisia ratkaisuja, sillä joissakin pelimuodoissa väärinkäytösten mahdollisuus on suurempi kuin toisissa; huomauttaa erityisesti, että rahanpesun mahdollisuus riippuu tunnistamisen luotettavuudesta, pelimuodosta ja käytetyistä maksuvälineistä, mikä vaatii toisissa pelimuodoissa pelitapahtumien seurantaa reaaliajassa ja tiukempaa kontrollia kuin toisissa; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että online-pelaamisen eri muodot, kuten nopeat, sekuntien tapahtumavälillä pelattavat vuorovaikutteiset uhkapelit, vedonlyönti tai viikoittain arvottavat lottopelit, ovat erilaisia ja vaativat siksi erilaisia ratkaisuja, sillä joissakin pelimuodoissa väärinkäytösten mahdollisuus on suurempi kuin toisissa; huomauttaa erityisesti, että rahanpesun mahdollisuus riippuu tunnistamisen luotettavuudesta, pelimuodosta ja käytetyistä maksuvälineistä, mikä vaatii toisissa pelimuodoissa pelitapahtumien seurantaa reaaliajassa ja tiukempaa kontrollia kuin toisissa;

| 23. | korostaa, että rahapelien yhteydessä avattuja kuluttajien tilejä on suojeltava palveluntarjoajan maksukyvyttömyystapauksissa; ehdottaa siksi, että lainsäädännöllä pyrittäisiin jatkossa turvaamaan tileille siirretyt rahasummat silloin, kun sivustoille langetetaan sakkoja tai niitä vastaan käynnistetään oikeustoimia; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että rahapelien yhteydessä avattuja kuluttajien tilejä on suojeltava palveluntarjoajan maksukyvyttömyystapauksissa; ehdottaa siksi, että lainsäädännöllä pyrittäisiin jatkossa turvaamaan tileille siirretyt rahasummat silloin, kun sivustoille langetetaan sakkoja tai niitä vastaan käynnistetään oikeustoimia;

| 24. | pyytää komissiota auttamaan kuluttajia, jotka ovat joutuneet laittomien käytäntöjen uhreiksi, ja tarjoamaan heille oikeusapua; |
| --- | --- |

24.

pyytää komissiota auttamaan kuluttajia, jotka ovat joutuneet laittomien käytäntöjen uhreiksi, ja tarjoamaan heille oikeusapua;

| 25. | kehottaa ottamaan käyttöön Euroopan laajuiset yhtenäiset vähimmäisvaatimukset sähköiselle tunnistamiselle; katsoo, että rekisteröitymisessä pelaajan henkilöllisyys on tunnistettava ja varmistettava samalla, että pelaajalla on käytössään enintään yksi pelitili peliyhtiötä kohden; korostaa, että luotettavat rekisteröinti- ja todentamisjärjestelyt ovat keskeisiä välineitä, joilla voidaan ehkäistä sähköisesti välitettävien rahapelien väärinkäyttöä, kuten rahanpesua; |
| --- | --- |

25.

kehottaa ottamaan käyttöön Euroopan laajuiset yhtenäiset vähimmäisvaatimukset sähköiselle tunnistamiselle; katsoo, että rekisteröitymisessä pelaajan henkilöllisyys on tunnistettava ja varmistettava samalla, että pelaajalla on käytössään enintään yksi pelitili peliyhtiötä kohden; korostaa, että luotettavat rekisteröinti- ja todentamisjärjestelyt ovat keskeisiä välineitä, joilla voidaan ehkäistä sähköisesti välitettävien rahapelien väärinkäyttöä, kuten rahanpesua;

| 26. | katsoo, että kuluttajien, etenkin nuorten ja muita alttiimmassa asemassa olevien pelaajien tehokkaaksi suojelemiseksi sähköisesti välitettävien rahapelien kielteisiltä vaikutuksilta EU:n on hyväksyttävä yhteiset kuluttajansuojanormit; korostaa tässä yhteydessä, että valvonnan ja suojelun on oltava valmiina ennen rahapelitoiminnan alkamista ja että ne voisivat pitää sisällään muun muassa iän tarkastamisen, sähköisten maksujen ja rahapelitilien välisten varojen siirtojen rajoituksia ja operaattoreille asetettavan vaatimuksen ilmoittaa sähköisillä rahapelisivustoilla pelaamiseen lakisääteisesti vaadittavan ikärajan sekä välittämään tietoa riskialttiista käyttäytymisestä ja peliriippuvuudesta sekä kansallisista yhteyspisteistä; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että kuluttajien, etenkin nuorten ja muita alttiimmassa asemassa olevien pelaajien tehokkaaksi suojelemiseksi sähköisesti välitettävien rahapelien kielteisiltä vaikutuksilta EU:n on hyväksyttävä yhteiset kuluttajansuojanormit; korostaa tässä yhteydessä, että valvonnan ja suojelun on oltava valmiina ennen rahapelitoiminnan alkamista ja että ne voisivat pitää sisällään muun muassa iän tarkastamisen, sähköisten maksujen ja rahapelitilien välisten varojen siirtojen rajoituksia ja operaattoreille asetettavan vaatimuksen ilmoittaa sähköisillä rahapelisivustoilla pelaamiseen lakisääteisesti vaadittavan ikärajan sekä välittämään tietoa riskialttiista käyttäytymisestä ja peliriippuvuudesta sekä kansallisista yhteyspisteistä;

| 27. | vaatii puuttumaan ongelmapelaamiseen tehokkain keinoin muun muassa pelikielloin sekä pakollisten, mutta asiakkaan itsensä määrittelemien, tiettyyn aikaväliin sidottujen kulutusrajojen avulla; painottaa, että mahdolliseen kulutusrajan nostamiseen on lisäksi asetettava aikamääräinen viive; |
| --- | --- |

27.

vaatii puuttumaan ongelmapelaamiseen tehokkain keinoin muun muassa pelikielloin sekä pakollisten, mutta asiakkaan itsensä määrittelemien, tiettyyn aikaväliin sidottujen kulutusrajojen avulla; painottaa, että mahdolliseen kulutusrajan nostamiseen on lisäksi asetettava aikamääräinen viive;

| 28. | korostaa, että pakonomainen pelaaminen on tosiasiassa käyttäytymishäiriö, joka eräissä maissa voi koskettaa jopa 2:ta prosenttia väestöstä; kehottaa siksi kartoittamaan ongelman laajuutta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa tehtävällä tutkimuksella, joka toimisi perustana yhtenäiselle strategialle, jolla pyritään suojaamaan kuluttajia tältä riippuvuuden muodolta; katsoo, että heti pelitilin luomisen yhteydessä on oltava tarjolla kattavaa ja totuudenmukaista informaatiota peleistä, vastuullisesta pelaamisesta ja peliriippuvuuden hoitomahdollisuuksista; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että pakonomainen pelaaminen on tosiasiassa käyttäytymishäiriö, joka eräissä maissa voi koskettaa jopa 2:ta prosenttia väestöstä; kehottaa siksi kartoittamaan ongelman laajuutta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa tehtävällä tutkimuksella, joka toimisi perustana yhtenäiselle strategialle, jolla pyritään suojaamaan kuluttajia tältä riippuvuuden muodolta; katsoo, että heti pelitilin luomisen yhteydessä on oltava tarjolla kattavaa ja totuudenmukaista informaatiota peleistä, vastuullisesta pelaamisesta ja peliriippuvuuden hoitomahdollisuuksista;

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon alalla jo tehdyt tutkimukset, keskittymään tutkimuksiin, joissa tutkitaan peliriippuvuuden esiintyvyyttä, syntyä ja hoitoa, sekä keräämään tilastotietoja rahapelialan kaikista kanavista (sähköinen ja reaaliympäristö) ja peliriippuvuudesta ja julkaisemaan tiedot, jotta saadaan kattavaa tietoa rahapelialasta EU:ssa; painottaa tarvetta kerätä riippumattomista lähteistä erityisesti peliriippuvuutta koskevia tilastotietoja; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon alalla jo tehdyt tutkimukset, keskittymään tutkimuksiin, joissa tutkitaan peliriippuvuuden esiintyvyyttä, syntyä ja hoitoa, sekä keräämään tilastotietoja rahapelialan kaikista kanavista (sähköinen ja reaaliympäristö) ja peliriippuvuudesta ja julkaisemaan tiedot, jotta saadaan kattavaa tietoa rahapelialasta EU:ssa; painottaa tarvetta kerätä riippumattomista lähteistä erityisesti peliriippuvuutta koskevia tilastotietoja;

| 30. | kehottaa komissiota antamaan alkusysäyksen verkoston muodostamiseksi kansallisille peliriippuvaisia hoitaville järjestöille, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviksi havaittuja käytäntöjä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota antamaan alkusysäyksen verkoston muodostamiseksi kansallisille peliriippuvaisia hoitaville järjestöille, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviksi havaittuja käytäntöjä;

| 31. | toteaa, että hiljattain julkaistun tutkimuksen mukaan (14) rahapelisektorilta puuttuu erittäin usein vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely; ehdottaa siksi, että kansalliset sääntelyelimet voisivat perustaa vaihtoehtoisia riitojenratkaisumenettelyjä sähköisesti välitettävien rahapelien alalle; |
| --- | --- |

31.

toteaa, että hiljattain julkaistun tutkimuksen mukaan (14) rahapelisektorilta puuttuu erittäin usein vaihtoehtoinen riitojenratkaisumenettely; ehdottaa siksi, että kansalliset sääntelyelimet voisivat perustaa vaihtoehtoisia riitojenratkaisumenettelyjä sähköisesti välitettävien rahapelien alalle;

Rahapelit ja urheilu: tarve taata rehellisyys

| 32. | toteaa, että vaikka urheilukilpailuihin on aina liittynyt petoksien riski, se on kasvanut sen jälkeen, kun sähköinen urheiluvedonlyönti aloitettiin, ja että tämä vaarantaa urheilun rehellisyyden; katsoo siksi, että olisi laadittava urheilupetoksia ja -huijauksia koskeva yhteinen määritelmä ja että vedonlyöntipetoksien olisi oltava rikosoikeudellisesti rangaistavia koko Euroopassa; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että vaikka urheilukilpailuihin on aina liittynyt petoksien riski, se on kasvanut sen jälkeen, kun sähköinen urheiluvedonlyönti aloitettiin, ja että tämä vaarantaa urheilun rehellisyyden; katsoo siksi, että olisi laadittava urheilupetoksia ja -huijauksia koskeva yhteinen määritelmä ja että vedonlyöntipetoksien olisi oltava rikosoikeudellisesti rangaistavia koko Euroopassa;

| 33. | kehottaa luomaan välineitä, joilla lisätään poliisi- ja oikeusalan sellaista rajat ylittävää yhteistyötä, johon osallistuvat kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset urheiluvedonlyöntiin liittyvien sopupelien estämiseksi, paljastamiseksi ja tutkimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita tältä osin harkitsemaan sellaisten syyttäjäviranomaisten perustamista, joiden ensisijaisena tehtävänä olisi tutkia sopupelitapauksia; kehottaa harkitsemaan puitteiden luomista urheilukilpailujen järjestäjien kanssa tehtävälle yhteistyölle, jotta helpotetaan tietojenvaihtoa urheilualan ja julkisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten kanssa, esimerkiksi siten, että perustetaan verkostoja ja kansallisia yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on tarkastella erityisesti sopupeliepäilyjä; katsoo, että tämä olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä yhteistyössä rahapelioperaattoreiden kanssa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa luomaan välineitä, joilla lisätään poliisi- ja oikeusalan sellaista rajat ylittävää yhteistyötä, johon osallistuvat kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset urheiluvedonlyöntiin liittyvien sopupelien estämiseksi, paljastamiseksi ja tutkimiseksi; kehottaa jäsenvaltioita tältä osin harkitsemaan sellaisten syyttäjäviranomaisten perustamista, joiden ensisijaisena tehtävänä olisi tutkia sopupelitapauksia; kehottaa harkitsemaan puitteiden luomista urheilukilpailujen järjestäjien kanssa tehtävälle yhteistyölle, jotta helpotetaan tietojenvaihtoa urheilualan ja julkisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten kanssa, esimerkiksi siten, että perustetaan verkostoja ja kansallisia yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on tarkastella erityisesti sopupeliepäilyjä; katsoo, että tämä olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä yhteistyössä rahapelioperaattoreiden kanssa;

| 34. | katsoo näin ollen, että urheilupetokset on määriteltävä unionissa yhteisesti ja sisällytettävä kaikkien jäsenvaltioiden rikosoikeuteen; |
| --- | --- |

34.

katsoo näin ollen, että urheilupetokset on määriteltävä unionissa yhteisesti ja sisällytettävä kaikkien jäsenvaltioiden rikosoikeuteen;

| 35. | on huolestunut siitä, että rikollisjärjestöjen ja sopupelien järjestämisen välillä on yhteyksiä sähköisen vedonlyönnin alalla ja että tästä saatavalla tuotolla edistetään muuta rikollista toimintaa; |
| --- | --- |

35.

on huolestunut siitä, että rikollisjärjestöjen ja sopupelien järjestämisen välillä on yhteyksiä sähköisen vedonlyönnin alalla ja että tästä saatavalla tuotolla edistetään muuta rikollista toimintaa;

| 36. | panee merkille, että useissa Euroopan maissa on jo hyväksytty tiukkaa lainsäädäntöä urheiluvedonlyönnin välityksellä tapahtuvaa rahanpesua ja urheilupetoksia (jotka luokitellaan erityiseksi ja rikolliseksi toiminnaksi) vastaan ja että niissä säännellään ankarasti vedonlyöntioperaattoreiden ja urheiluseurojen ja -joukkueiden tai yleisurheilijoiden välisiä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

36.

panee merkille, että useissa Euroopan maissa on jo hyväksytty tiukkaa lainsäädäntöä urheiluvedonlyönnin välityksellä tapahtuvaa rahanpesua ja urheilupetoksia (jotka luokitellaan erityiseksi ja rikolliseksi toiminnaksi) vastaan ja että niissä säännellään ankarasti vedonlyöntioperaattoreiden ja urheiluseurojen ja -joukkueiden tai yleisurheilijoiden välisiä eturistiriitoja;

| 37. | panee merkille, että EU:ssa toimiluvan saaneet verkossa toimivat operaattorit osallistuvat jo nyt urheiluun liittyvien mahdollisten lahjontatapauksien tunnistamiseen; |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että EU:ssa toimiluvan saaneet verkossa toimivat operaattorit osallistuvat jo nyt urheiluun liittyvien mahdollisten lahjontatapauksien tunnistamiseen;

| 38. | korostaa valistuksen merkitystä urheilun rehellisyyden suojelussa; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja urheiluseuroja tarjoamaan urheilijoille ja kuluttajille asianmukaista tietoa ja valistusta jo varhaisesta iästä lähtien ja kaikilla tasoilla (sekä amatööri- että ammattilaistasolla); |
| --- | --- |

38.

korostaa valistuksen merkitystä urheilun rehellisyyden suojelussa; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja urheiluseuroja tarjoamaan urheilijoille ja kuluttajille asianmukaista tietoa ja valistusta jo varhaisesta iästä lähtien ja kaikilla tasoilla (sekä amatööri- että ammattilaistasolla);

| 39. | on tietoinen, että rahapelituloista saatava tuki on merkittävässä asemassa jäsenvaltioiden ammattilais- ja amatööriurheilun rahoittamisessa kaikilla tasoilla, mukaan lukien urheilukilpailujen rehellisyyden suojeleminen vedonlyöntimanipulaatioilta; kehottaa komissiota tarkastelemaan jäsenvaltioiden käytäntöjä kunnioittaen vaihtoehtoisia rahoitusjärjestelyjä, joiden avulla urheiluvedonlyönnistä saatavia tuloja voitaisiin rutiininomaisesti hyödyntää urheilukilpailujen rehellisyyden suojelemiseksi vedonlyöntimanipulaatioilta, ja huolehtimaan, että rahoitusjärjestelyt eivät johda tilanteeseen, joka hyödyttäisi vain harvoja runsaasti televisioaikaa saavia ammattilaistason urheilulajeja, kun taas muiden lajien ja erityisesti ruohonjuuritason urheilun kohdalla urheiluvedonlyönnistä saatava rahoitus vähenisi; |
| --- | --- |

39.

on tietoinen, että rahapelituloista saatava tuki on merkittävässä asemassa jäsenvaltioiden ammattilais- ja amatööriurheilun rahoittamisessa kaikilla tasoilla, mukaan lukien urheilukilpailujen rehellisyyden suojeleminen vedonlyöntimanipulaatioilta; kehottaa komissiota tarkastelemaan jäsenvaltioiden käytäntöjä kunnioittaen vaihtoehtoisia rahoitusjärjestelyjä, joiden avulla urheiluvedonlyönnistä saatavia tuloja voitaisiin rutiininomaisesti hyödyntää urheilukilpailujen rehellisyyden suojelemiseksi vedonlyöntimanipulaatioilta, ja huolehtimaan, että rahoitusjärjestelyt eivät johda tilanteeseen, joka hyödyttäisi vain harvoja runsaasti televisioaikaa saavia ammattilaistason urheilulajeja, kun taas muiden lajien ja erityisesti ruohonjuuritason urheilun kohdalla urheiluvedonlyönnistä saatava rahoitus vähenisi;

| 40. | toistaa kantansa siitä, että urheiluvedonlyönti on urheilukilpailujen kaupallisen hyödyntämisen yksi muoto; suosittaa, että urheilukilpailuja suojataan kaikelta luvattomalta kaupalliselta käytöltä erityisesti tunnustamalla urheilutapahtumien järjestäjien omistusoikeudet paitsi kaikentasoista ammatti- ja amatööriurheilua hyödyttävän kohtuullisen tuoton turvaamiseksi myös urheilupetoksien ja erityisesti sopupelien torjumiseksi; |
| --- | --- |

40.

toistaa kantansa siitä, että urheiluvedonlyönti on urheilukilpailujen kaupallisen hyödyntämisen yksi muoto; suosittaa, että urheilukilpailuja suojataan kaikelta luvattomalta kaupalliselta käytöltä erityisesti tunnustamalla urheilutapahtumien järjestäjien omistusoikeudet paitsi kaikentasoista ammatti- ja amatööriurheilua hyödyttävän kohtuullisen tuoton turvaamiseksi myös urheilupetoksien ja erityisesti sopupelien torjumiseksi;

| 41. | korostaa, että oikeudellisesti velvoittavien sopimuksien tekeminen urheilukilpailujen järjestäjien ja sähköisessä ympäristössä toimivien rahapelioperaattoreiden välillä takaisi kyseisten osapuolien välisen tasapainoisemman suhteen; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että oikeudellisesti velvoittavien sopimuksien tekeminen urheilukilpailujen järjestäjien ja sähköisessä ympäristössä toimivien rahapelioperaattoreiden välillä takaisi kyseisten osapuolien välisen tasapainoisemman suhteen;

| 42. | korostaa, että sähköisen rahapelialan avoimuus on tärkeää; kiinnittää erityisesti huomiota velvoitteeseen laatia vuosiraportti, jonka avulla saataisiin muun muassa tietää, mitä yleisen edun mukaista toimintaa ja urheilutapahtumia rahoitetaan tai tuetaan rahapelien tuotolla; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta velvoittaa laatimaan vuosiraportti; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että sähköisen rahapelialan avoimuus on tärkeää; kiinnittää erityisesti huomiota velvoitteeseen laatia vuosiraportti, jonka avulla saataisiin muun muassa tietää, mitä yleisen edun mukaista toimintaa ja urheilutapahtumia rahoitetaan tai tuetaan rahapelien tuotolla; pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta velvoittaa laatimaan vuosiraportti;

| 43. | korostaa, että laittomalle rahapelitarjonnalle on tarjottava luotettava vaihtoehto; painottaa käytännöllisten ratkaisujen tarpeellisuutta sähköisessä ympäristössä toimivien rahapelioperaattoreiden toteuttamassa urheilutapahtumien mainonnassa ja sponsoroinnissa; katsoo, että on löydettävä yhteisiä mainonnan normeja, jotka suojelevat alttiissa asemassa olevia kuluttajia tarpeeksi mutta jotka samalla mahdollistavat kansainvälisten urheilutapahtumien sponsoroinnin; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että laittomalle rahapelitarjonnalle on tarjottava luotettava vaihtoehto; painottaa käytännöllisten ratkaisujen tarpeellisuutta sähköisessä ympäristössä toimivien rahapelioperaattoreiden toteuttamassa urheilutapahtumien mainonnassa ja sponsoroinnissa; katsoo, että on löydettävä yhteisiä mainonnan normeja, jotka suojelevat alttiissa asemassa olevia kuluttajia tarpeeksi mutta jotka samalla mahdollistavat kansainvälisten urheilutapahtumien sponsoroinnin;

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kaikkien urheilualan sidosryhmien kanssa määritelläkseen asianmukaiset mekanismit, joiden avulla urheilun rehellisyys ja ruohonjuuritason urheilun rahoitus voidaan turvata; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kaikkien urheilualan sidosryhmien kanssa määritelläkseen asianmukaiset mekanismit, joiden avulla urheilun rehellisyys ja ruohonjuuritason urheilun rahoitus voidaan turvata;

*

* *

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

45.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  ja etenkin tuomiot asioissa Schindler 1994 (C-275/92), Gebhard 1995 (C-55/94), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Fixtures Marketing Ltd v. OPAP 2004 (C-444/02), Fixtures Marketing Ltd v. Svenska Spel AB 2004 (C-338/02), Fixtures Marketing Ltd v. Oy Veikkaus Ab 2005 (C-46/02), Stauffer 2006 (C-386/04), Unibet 2007 (C-432/05), Placanica ja muut 2007 (C-338/04, C-359/04 ja C-360/04), kommissio v. Italia 2007 (C-206/04), Liga Portuguesa de Futebol Profissional 2009 (C-42/07), Ladbrokes 2010 (C-258/08), Sporting Exchange 2010 (C-203/08), Sjöberg ja Gerdin 2010 (C-447/08 ja C-448/08), Markus Stoß ja muut 2010 (C-316/07, C-358/07, C359/07, C-360/07, C-409/07 ja C-410/07), Carmen Media 2010 (C-46/08) ja Engelmann 2010 (C-64/08).

(2)  EUVL C 87 E, 1.4.2010, s. 30.

(3)  EUVL C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

(4)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(5)  EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22.

(6)  EYVL L 144, 4.6.1997, s. 19.

(7)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

(8)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

(9)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(10)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

(11)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(12)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

(13)  Carmen Media 2010 (C-46/08).

(14)  Tukimus aiheesta "Cross-Border Alternative Dispute Resolution in the European Union", 2011, http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/43

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Mehiläisten terveys ja mehiläishoitoala

P7_TA(2011)0493

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 mehiläisten terveydestä ja mehiläishoitoalan haasteista (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman mehiläishoitoalan tilanteesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman mehiläishoitoalan tilanteesta (1),

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon mehiläisten terveydestä (KOM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon mehiläisten terveydestä (KOM(2010)0714),

| — | ottaa huomioon neuvoston 17. toukokuuta 2011 antamat päätelmät mehiläisten terveydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 17. toukokuuta 2011 antamat päätelmät mehiläisten terveydestä,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Luonnonpääoma elämämme turvaajana: Luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020" (KOM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Luonnonpääoma elämämme turvaajana: Luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020" (KOM(2011)0244),

| — | ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22. lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (2), jossa on Euroopan unionin mehiläishoitoa koskevia erityissäännöksiä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22. lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (2), jossa on Euroopan unionin mehiläishoitoa koskevia erityissäännöksiä,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 11. elokuuta 2008 julkaiseman tieteellisen raportin sekä sen teettämän ja 3. joulukuuta 2009 hyväksymän tieteellisen raportin Euroopan mehiläiskuolleisuudesta ja mehiläisten seurannasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 11. elokuuta 2008 julkaiseman tieteellisen raportin sekä sen teettämän ja 3. joulukuuta 2009 hyväksymän tieteellisen raportin Euroopan mehiläiskuolleisuudesta ja mehiläisten seurannasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-442/09 (3) antaman tuomion muuntogeenisiä ainesosia sisältävän hunajan merkinnöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-442/09 (3) antaman tuomion muuntogeenisiä ainesosia sisältävän hunajan merkinnöistä,

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (4),

| — | ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin N:o 2009/128/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin N:o 2009/128/EY (5),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan? (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A7-0359/2011),

| A. | ottaa huomioon, että mehiläishoidolla on taloudellisena ja sosiaalisena toimintana tärkeä osa maaseudun kestävässä kehityksessä, että se luo työpaikkoja ja että pölytys on tärkeä ekosysteemipalvelu, sillä se myötävaikuttaa luonnon monimuotoisuuden parantamiseen säilyttämällä kasvien geneettisen monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mehiläishoidolla on taloudellisena ja sosiaalisena toimintana tärkeä osa maaseudun kestävässä kehityksessä, että se luo työpaikkoja ja että pölytys on tärkeä ekosysteemipalvelu, sillä se myötävaikuttaa luonnon monimuotoisuuden parantamiseen säilyttämällä kasvien geneettisen monimuotoisuuden;

| B. | ottaa huomioon, että mehiläishoito ja biologinen monimuotoisuus ovat riippuvaisia toisistaan; ottaa huomioon, että pölytyksen kautta mehiläisyhdyskunnat tuottavat merkittäviä ympäristöllisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia julkishyödykkeitä ja varmistavat siten elintarviketurvan ja pitävät yllä biologista monimuotoisuutta, ja että mehiläishoitajat mehiläisyhdyskuntiaan hoitaessaan tekevät ensiarvoisen tärkeän palveluksen ympäristölle ja samalla säilyttävät kestävän tuotannon mallin maaseutualueilla; ottaa huomioon, että "mehiläisniityiltä" ja monilta muilta ruuanhankinta-alueilta sekä tietystä sadosta (rypsi, auringonkukka jne.) mehiläiset saavat arvokasta ravintoa, joka vahvistaa niiden immuunipuolustusta ja pitää ne terveinä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että mehiläishoito ja biologinen monimuotoisuus ovat riippuvaisia toisistaan; ottaa huomioon, että pölytyksen kautta mehiläisyhdyskunnat tuottavat merkittäviä ympäristöllisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia julkishyödykkeitä ja varmistavat siten elintarviketurvan ja pitävät yllä biologista monimuotoisuutta, ja että mehiläishoitajat mehiläisyhdyskuntiaan hoitaessaan tekevät ensiarvoisen tärkeän palveluksen ympäristölle ja samalla säilyttävät kestävän tuotannon mallin maaseutualueilla; ottaa huomioon, että "mehiläisniityiltä" ja monilta muilta ruuanhankinta-alueilta sekä tietystä sadosta (rypsi, auringonkukka jne.) mehiläiset saavat arvokasta ravintoa, joka vahvistaa niiden immuunipuolustusta ja pitää ne terveinä;

| C. | ottaa huomioon, että on ilmaistu huoli siitä, että entistä harvemmat ryhtyvät harjoittamaan mehiläishoitoa, koska alan yrityksen perustaminen on varsin kallista, minkä seurauksena elintärkeiden viljelykasvien pölyttämiseen tarvittavista mehiläispesistä on pulaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on ilmaistu huoli siitä, että entistä harvemmat ryhtyvät harjoittamaan mehiläishoitoa, koska alan yrityksen perustaminen on varsin kallista, minkä seurauksena elintärkeiden viljelykasvien pölyttämiseen tarvittavista mehiläispesistä on pulaa;

| D. | ottaa huomioon, että EU:ssa ja muualla maailmassa on raportoitu mehiläisyhdyskuntien määrän pienentyneen; ottaa huomioon, että pölyttäjälajit, jotka myötävaikuttavat maatalouden tuottavuuteen, ovat hupenemassa; ottaa huomioon, että jos tämä suuntaus jatkuu, viljelijät EU:ssa ja muualla maailmassa saattavat joutua turvautumaan ihmisavusteiseen pölyttämiseen, mikä merkitsisi pölyttämisen kustannusten kaksinkertaistumista; ottaa huomioon, että tiede ja eläinlääketieteen menetelmät eivät nykyisin juurikaan kykene tehokkaalla tavalla estämään tai torjumaan tiettyjä tuholaisia ja tauteja, koska uusia mehiläisille tarkoitettuja lääkkeitä ei ole tutkittu ja kehitetty riittävästi viime vuosikymmeninä, mikä johtuu markkinoiden pienestä koosta ja siitä johtuvasta lääkeyhtiöiden vähäisestä mielenkiinnosta; ottaa huomioon, että varroapunkin torjumiseen käytettävissä olevat harvat lääkkeet eivät monissa tapauksissa enää tehoa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:ssa ja muualla maailmassa on raportoitu mehiläisyhdyskuntien määrän pienentyneen; ottaa huomioon, että pölyttäjälajit, jotka myötävaikuttavat maatalouden tuottavuuteen, ovat hupenemassa; ottaa huomioon, että jos tämä suuntaus jatkuu, viljelijät EU:ssa ja muualla maailmassa saattavat joutua turvautumaan ihmisavusteiseen pölyttämiseen, mikä merkitsisi pölyttämisen kustannusten kaksinkertaistumista; ottaa huomioon, että tiede ja eläinlääketieteen menetelmät eivät nykyisin juurikaan kykene tehokkaalla tavalla estämään tai torjumaan tiettyjä tuholaisia ja tauteja, koska uusia mehiläisille tarkoitettuja lääkkeitä ei ole tutkittu ja kehitetty riittävästi viime vuosikymmeninä, mikä johtuu markkinoiden pienestä koosta ja siitä johtuvasta lääkeyhtiöiden vähäisestä mielenkiinnosta; ottaa huomioon, että varroapunkin torjumiseen käytettävissä olevat harvat lääkkeet eivät monissa tapauksissa enää tehoa;

| E. | ottaa huomioon, että yksittäisten mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyttä uhkaavat monet tappavat ja subletaalit tekijät, joista monet liittyvät toisiinsa; ottaa huomioon, että varroapunkin (Varroa destructor) torjumiseen käytettävissä olevat harvat lääkkeet eivät monissa tapauksissa enää tehoa riittävän hyvin resistenssin kehittymisen vuoksi; ottaa huomioon, että torjunta-aineiden käyttö, muuttuvat ilmasto- ja ympäristöolot, kasvien biologisen monimuotoisuuden väheneminen, maankäytön muuttuminen, huonosti hoidetut mehiläishoidon käytännöt ja haitallisten tulokaslajien esiintyminen voivat heikentää yhdyskuntien immuunijärjestelmiä ja lisätä mahdollisuuksia tautien leviämiseen; ottaa huomioon, että mehiläiset voivat altistua kasvinsuojeluaineille suoraan tai välillisesti esimerkiksi tuulen, pintaveden, pisaroinnin, meden ja siitepölyn kautta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yksittäisten mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyttä uhkaavat monet tappavat ja subletaalit tekijät, joista monet liittyvät toisiinsa; ottaa huomioon, että varroapunkin (Varroa destructor) torjumiseen käytettävissä olevat harvat lääkkeet eivät monissa tapauksissa enää tehoa riittävän hyvin resistenssin kehittymisen vuoksi; ottaa huomioon, että torjunta-aineiden käyttö, muuttuvat ilmasto- ja ympäristöolot, kasvien biologisen monimuotoisuuden väheneminen, maankäytön muuttuminen, huonosti hoidetut mehiläishoidon käytännöt ja haitallisten tulokaslajien esiintyminen voivat heikentää yhdyskuntien immuunijärjestelmiä ja lisätä mahdollisuuksia tautien leviämiseen; ottaa huomioon, että mehiläiset voivat altistua kasvinsuojeluaineille suoraan tai välillisesti esimerkiksi tuulen, pintaveden, pisaroinnin, meden ja siitepölyn kautta;

| F. | ottaa huomioon, että mehiläishoitajat voivat osaltaan edistää mehiläistensä terveyttä ja hyvinvointia ja niiden ylläpitämistä, vaikkakin ympäristön laadulla on suuri merkitys tässä onnistumiselle, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että mehiläishoitajat voivat osaltaan edistää mehiläistensä terveyttä ja hyvinvointia ja niiden ylläpitämistä, vaikkakin ympäristön laadulla on suuri merkitys tässä onnistumiselle,

| G. | ottaa huomioon, että eläinlääkintätuotteiden ja aktiivisten ainesosien mahdollisimman vähäistä käyttöä ja mehiläisyhdyskuntien immuunijärjestelmien ylläpitämistä suositellaan, mutta että resistenssiongelmia on edelleen olemassa; ottaa niin ikään huomioon, että tehoaineet ja lääkkeet eivät hajoa mehiläisen aineenvaihdunnassa ja että Euroopan tuottajat luottavat siihen, että hunaja on puhdasta, jäänteetöntä ja korkealaatuista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että eläinlääkintätuotteiden ja aktiivisten ainesosien mahdollisimman vähäistä käyttöä ja mehiläisyhdyskuntien immuunijärjestelmien ylläpitämistä suositellaan, mutta että resistenssiongelmia on edelleen olemassa; ottaa niin ikään huomioon, että tehoaineet ja lääkkeet eivät hajoa mehiläisen aineenvaihdunnassa ja että Euroopan tuottajat luottavat siihen, että hunaja on puhdasta, jäänteetöntä ja korkealaatuista;

| H. | ottaa huomioon, että suuri osa EU:n mehiläishoitajista on harrastelijoita eikä ammattilaisia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että suuri osa EU:n mehiläishoitajista on harrastelijoita eikä ammattilaisia;

Tieteellinen tutkimus ja tieteellisen tiedon levittäminen

| 1. | kehottaa komissiota lisäämään uudessa rahoituskehyksessä (FP8) tukea mehiläisten terveyteen liittyvään tutkimukseen ja keskittymään teknologisen kehityksen sekä tautien estämisen ja valvonnan tutkimiseen, erityisesti ympäristötekijöiden vaikutuksia mehiläisyhdyskuntien immuunijärjestelmiin sekä niiden ja taudinaiheuttajien vuorovaikutusta koskevaan tutkimukseen, määrittelemään kestäviä maatalouden toimintatapoja, edistämään muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja (ts. ennalta ehkäiseviä maatalouskäytäntöjä, kuten viljelykierto ja biologinen valvonta) ja kannustamaan integroidun tuholaistorjunnan tekniikoiden käyttöön ja kehittämään eläinlääkintätuotteita, joilla voidaan torjua nykyisiä EU:n mehiläisille tauteja aiheuttavia tekijöitä ja erityisesti varroapunkkia, sillä se on merkittävin taudinaiheuttaja, jonka torjumiseen sen suuren vastustuskyvyn vuoksi tarvitaan useita eri tehoaineita, sekä sisäloisia ja muita opportunistisia tauteja vastaan; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota lisäämään uudessa rahoituskehyksessä (FP8) tukea mehiläisten terveyteen liittyvään tutkimukseen ja keskittymään teknologisen kehityksen sekä tautien estämisen ja valvonnan tutkimiseen, erityisesti ympäristötekijöiden vaikutuksia mehiläisyhdyskuntien immuunijärjestelmiin sekä niiden ja taudinaiheuttajien vuorovaikutusta koskevaan tutkimukseen, määrittelemään kestäviä maatalouden toimintatapoja, edistämään muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja (ts. ennalta ehkäiseviä maatalouskäytäntöjä, kuten viljelykierto ja biologinen valvonta) ja kannustamaan integroidun tuholaistorjunnan tekniikoiden käyttöön ja kehittämään eläinlääkintätuotteita, joilla voidaan torjua nykyisiä EU:n mehiläisille tauteja aiheuttavia tekijöitä ja erityisesti varroapunkkia, sillä se on merkittävin taudinaiheuttaja, jonka torjumiseen sen suuren vastustuskyvyn vuoksi tarvitaan useita eri tehoaineita, sekä sisäloisia ja muita opportunistisia tauteja vastaan;

| 2. | katsoo, että on tärkeää ryhtyä kiireesti toimiin mehiläisten terveyden suojelemiseksi ja ottaa tässä yhteydessä huomioon mehiläishoidon erityispiirteet, mukana olevien toimijoiden moninaisuus sekä suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että on tärkeää ryhtyä kiireesti toimiin mehiläisten terveyden suojelemiseksi ja ottaa tässä yhteydessä huomioon mehiläishoidon erityispiirteet, mukana olevien toimijoiden moninaisuus sekä suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet;

| 3. | toistaa olevansa huolissaan siitä, että mehiläisten ja luonnonvaraisten pölyttäjien lisääntynyt kuolleisuus Euroopassa saattaa vaikuttaa erittäin kielteisesti maatalouteen, elintarviketuotantoon ja -turvaan, luonnon monimuotoisuuteen, ekologisesti kestävään kehitykseen ja ekosysteemeihin, jos siihen ei puututa; |
| --- | --- |

3.

toistaa olevansa huolissaan siitä, että mehiläisten ja luonnonvaraisten pölyttäjien lisääntynyt kuolleisuus Euroopassa saattaa vaikuttaa erittäin kielteisesti maatalouteen, elintarviketuotantoon ja -turvaan, luonnon monimuotoisuuteen, ekologisesti kestävään kehitykseen ja ekosysteemeihin, jos siihen ei puututa;

| 4. | kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa edistämään asianmukaisten kansallisten valvontajärjestelmien perustamista ja kehittämään EU:n tasolla yhdenmukaisia normeja, jotka auttavat tekemään vertailuja; korostaa, että mehiläispesät olisi voitava tunnistaa ja rekisteröidä yhtenäisellä tavalla kansallisella tasolla ja että tiedot olisi tarkistettava ja ajantasaistettava vuosittain; vaatii, ettei tunnistamista ja rekisteröimistä rahoiteta hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseen (neuvoston asetus (EY) N:o 1221/97 (7)) tarkoitetuista nykyisistä ohjelmista; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa edistämään asianmukaisten kansallisten valvontajärjestelmien perustamista ja kehittämään EU:n tasolla yhdenmukaisia normeja, jotka auttavat tekemään vertailuja; korostaa, että mehiläispesät olisi voitava tunnistaa ja rekisteröidä yhtenäisellä tavalla kansallisella tasolla ja että tiedot olisi tarkistettava ja ajantasaistettava vuosittain; vaatii, ettei tunnistamista ja rekisteröimistä rahoiteta hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen kehittämiseen (neuvoston asetus (EY) N:o 1221/97 (7)) tarkoitetuista nykyisistä ohjelmista;

| 5. | kehottaa komissiota tukemaan "vertailumehiläispesien" eurooppalaisen verkoston perustamista, jonka avulla voidaan seurata ympäristöolojen sekä mehiläishoito- ja maatalouskäytäntöjen vaikutusta mehiläisten terveyteen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota tukemaan "vertailumehiläispesien" eurooppalaisen verkoston perustamista, jonka avulla voidaan seurata ympäristöolojen sekä mehiläishoito- ja maatalouskäytäntöjen vaikutusta mehiläisten terveyteen;

| 6. | kehottaa komissiota laatimaan kolmivuotisia ohjelmia, jotka perustuvat arviointien sijasta kaikkien jäsenvaltioiden tekemään ilmoitukseen tosiasiassa rekisteröityjen mehiläispesien lukumäärästä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota laatimaan kolmivuotisia ohjelmia, jotka perustuvat arviointien sijasta kaikkien jäsenvaltioiden tekemään ilmoitukseen tosiasiassa rekisteröityjen mehiläispesien lukumäärästä;

| 7. | pitää ilahduttavana, että on perustettu mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio, jonka olisi keskitettävä huomionsa toimiin, joita nykyiset asiantuntijaverkostot ja kansalliset laboratoriot eivät kata, ja koottava yhteen niiden tutkimustieto; |
| --- | --- |

7.

pitää ilahduttavana, että on perustettu mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio, jonka olisi keskitettävä huomionsa toimiin, joita nykyiset asiantuntijaverkostot ja kansalliset laboratoriot eivät kata, ja koottava yhteen niiden tutkimustieto;

| 8. | korostaa, että olisi tuettava taudinmäärityslaboratorioita ja kenttäkokeita kansallisella tasolla ja korostaa, että olisi vältettävä rahoituksen päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että olisi tuettava taudinmäärityslaboratorioita ja kenttäkokeita kansallisella tasolla ja korostaa, että olisi vältettävä rahoituksen päällekkäisyyttä;

| 9. | kehottaa komissiota perustamaan yhdessä mehiläishoitoalan edustajien kanssa ohjauskomitean, joka avustaa komissiota EU:n vertailulaboratorion vuotuisen työohjelman laatimisessa; pitää valitettavana, että EU:n vertailulaboratorion ensimmäinen vuosittainen työohjelma esiteltiin ilman, että eri osapuolia oli kuultu; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota perustamaan yhdessä mehiläishoitoalan edustajien kanssa ohjauskomitean, joka avustaa komissiota EU:n vertailulaboratorion vuotuisen työohjelman laatimisessa; pitää valitettavana, että EU:n vertailulaboratorion ensimmäinen vuosittainen työohjelma esiteltiin ilman, että eri osapuolia oli kuultu;

| 10. | kehottaa komissiota vastedeskin tukemaan mehiläisten terveyttä koskevaa tutkimusta, hyödyntämään tässä yhteydessä COLOSS COST -toimesta sekä BeeDoc- ja STEP-aloitteista kertyneitä hyviä kokemuksia ja kannustamaan jäsenvaltioita tukemaan tieteellistä tutkimusta tällä alalla; korostaa kuitenkin, että on vahvistettava suhteita mehiläishoitajiin ja mehiläishoitajien järjestöihin; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota vastedeskin tukemaan mehiläisten terveyttä koskevaa tutkimusta, hyödyntämään tässä yhteydessä COLOSS COST -toimesta sekä BeeDoc- ja STEP-aloitteista kertyneitä hyviä kokemuksia ja kannustamaan jäsenvaltioita tukemaan tieteellistä tutkimusta tällä alalla; korostaa kuitenkin, että on vahvistettava suhteita mehiläishoitajiin ja mehiläishoitajien järjestöihin;

| 11. | kehottaa komissiota estämään päällekkäisyydet varojen käytössä, jotta niiden käyttöä voidaan tehostaa ja siten taata taloudellisen ja ekologisen lisäarvon syntyminen sekä mehiläishoitajille että viljelijöille; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita lisäämään tutkimusmäärärahoja; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota estämään päällekkäisyydet varojen käytössä, jotta niiden käyttöä voidaan tehostaa ja siten taata taloudellisen ja ekologisen lisäarvon syntyminen sekä mehiläishoitajille että viljelijöille; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita lisäämään tutkimusmäärärahoja;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kansallisten hunajakasvien fenologian seurantaverkostojen perustamiseen ja valvomaan sitä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kansallisten hunajakasvien fenologian seurantaverkostojen perustamiseen ja valvomaan sitä;

| 13. | kehottaa komissiota aktiivisesti kannustamaan lisäämään mehiläisten terveyteen vaikuttavien ekotoksisia tutkimuksia koskevien tietojen jakamista jäsenvaltioiden, laboratorioiden, mehiläishoitajien, viljelijöiden, teollisuuden ja tutkijoiden kesken, jotta tietoon perustuva ja riippumaton tieteellinen valvonta olisi mahdollista; kehottaa komissiota tukemaan tätä prosessia siten, että se asettaa saataville asiaa koskevan verkkosivuston kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota aktiivisesti kannustamaan lisäämään mehiläisten terveyteen vaikuttavien ekotoksisia tutkimuksia koskevien tietojen jakamista jäsenvaltioiden, laboratorioiden, mehiläishoitajien, viljelijöiden, teollisuuden ja tutkijoiden kesken, jotta tietoon perustuva ja riippumaton tieteellinen valvonta olisi mahdollista; kehottaa komissiota tukemaan tätä prosessia siten, että se asettaa saataville asiaa koskevan verkkosivuston kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden virallisilla kielillä;

| 14. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen "Koulutuksen parantaminen elintarviketurvallisuuden lisäämiseksi", mutta kehottaa jatkamaan toimia vuoden 2011 jälkeen ja lisäämään kansallisten viranomaisten osallistujamäärää; |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen "Koulutuksen parantaminen elintarviketurvallisuuden lisäämiseksi", mutta kehottaa jatkamaan toimia vuoden 2011 jälkeen ja lisäämään kansallisten viranomaisten osallistujamäärää;

| 15. | kehottaa tukemaan mehiläishoitajille tarkoitettuja tautien ehkäisyä ja valvontaa koskevia koulutusohjelmia sekä viljelijöille ja metsänhoitajille tarkoitettuja kasvitieteellistä tietoa, mehiläisiä vahingoittamatonta kasvinsuojeluaineiden käyttöä, torjunta-aineiden vaikutuksia ja rikkakasvien torjumiseen tarkoitettuja muita kuin kemiallisia maatalouskäytänteitä koskevia koulutusohjelmia; kehottaa komissiota ehdottamaan yhteistyössä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa suuntaviivoja mehiläispesien eläinlääkinnälliselle hoidolle; |
| --- | --- |

15.

kehottaa tukemaan mehiläishoitajille tarkoitettuja tautien ehkäisyä ja valvontaa koskevia koulutusohjelmia sekä viljelijöille ja metsänhoitajille tarkoitettuja kasvitieteellistä tietoa, mehiläisiä vahingoittamatonta kasvinsuojeluaineiden käyttöä, torjunta-aineiden vaikutuksia ja rikkakasvien torjumiseen tarkoitettuja muita kuin kemiallisia maatalouskäytänteitä koskevia koulutusohjelmia; kehottaa komissiota ehdottamaan yhteistyössä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa suuntaviivoja mehiläispesien eläinlääkinnälliselle hoidolle;

| 16. | kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia ja alaa edustavia järjestöjä tukemaan mehiläisten terveyttä koskevan tieteellisen ja teknisen tiedon levittämistä mehiläishoitajille; korostaa, että mehiläishoitajien, viljelijöiden ja asianomaisten viranomaisten on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua; |
| --- | --- |

16.

kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia ja alaa edustavia järjestöjä tukemaan mehiläisten terveyttä koskevan tieteellisen ja teknisen tiedon levittämistä mehiläishoitajille; korostaa, että mehiläishoitajien, viljelijöiden ja asianomaisten viranomaisten on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua;

| 17. | korostaa, että olisi turvattava eläinlääkärien riittävä koulutus sekä annettava mehiläishoitajille mahdollisuus konsultoida eläinlääkäreitä ja osallistettava mehiläishoidon asiantuntijat kansallisten eläinlääkintäviranomaisten työhön; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että olisi turvattava eläinlääkärien riittävä koulutus sekä annettava mehiläishoitajille mahdollisuus konsultoida eläinlääkäreitä ja osallistettava mehiläishoidon asiantuntijat kansallisten eläinlääkintäviranomaisten työhön;

Eläinlääkintätuotteet

| 18. | toteaa, että on erittäin tärkeää kehittää innovatiivisia ja tehokkaita varroapunkin torjuntamenetelmiä, sillä se aiheuttaa vuosittain noin 10 prosentin tappiot; katsoo, että virallistettuun eläinlääkinnälliseen hoitoon annettavaa tukea on lisättävä, jotta tautien ja tuholaisten kielteisiä vaikutuksia voidaan vähentää; pyytää komissiota ottamaan käyttöön yhteisiä suuntaviivoja alalla toteutettavaa eläinlääkinnällistä hoitoa varten ja korostamaan tässä yhteydessä hoidon asianmukaista käyttöä; kehottaa ottamaan käyttöön suuntaviivoja molekyylien ja/tai orgaanisiin happoihin ja eteerisiin öljyihin perustuvien ainesekoitusten sekä muiden biologisessa tuholaistorjunnassa sallittujen aineiden käytöstä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että on erittäin tärkeää kehittää innovatiivisia ja tehokkaita varroapunkin torjuntamenetelmiä, sillä se aiheuttaa vuosittain noin 10 prosentin tappiot; katsoo, että virallistettuun eläinlääkinnälliseen hoitoon annettavaa tukea on lisättävä, jotta tautien ja tuholaisten kielteisiä vaikutuksia voidaan vähentää; pyytää komissiota ottamaan käyttöön yhteisiä suuntaviivoja alalla toteutettavaa eläinlääkinnällistä hoitoa varten ja korostamaan tässä yhteydessä hoidon asianmukaista käyttöä; kehottaa ottamaan käyttöön suuntaviivoja molekyylien ja/tai orgaanisiin happoihin ja eteerisiin öljyihin perustuvien ainesekoitusten sekä muiden biologisessa tuholaistorjunnassa sallittujen aineiden käytöstä;

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan taloudellista tukea mehiläisten terveyttä koskevien uusien lääketuotteiden tutkimukseen, kehittämiseen ja kenttäkokeisiin erityisesti pk-yrityksissä, kun otetaan huomioon mehiläishoitoalan panos biologiseen monimuotoisuuteen ja sen merkitys julkisena hyödykkeenä, jollainen pölyttäminen on, ja mehiläishoitajien eläinlääkinnällisestä hoidosta nykyisin maksamat kulut, jotka ovat suuret muiden kotieläintuotannon alojen terveydenhuoltokuluihin verrattuina; |
| --- | --- |

19.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan taloudellista tukea mehiläisten terveyttä koskevien uusien lääketuotteiden tutkimukseen, kehittämiseen ja kenttäkokeisiin erityisesti pk-yrityksissä, kun otetaan huomioon mehiläishoitoalan panos biologiseen monimuotoisuuteen ja sen merkitys julkisena hyödykkeenä, jollainen pölyttäminen on, ja mehiläishoitajien eläinlääkinnällisestä hoidosta nykyisin maksamat kulut, jotka ovat suuret muiden kotieläintuotannon alojen terveydenhuoltokuluihin verrattuina;

| 20. | korostaa, että lääketeollisuudelle on tarjottava kannustimia kehittää uusia lääkkeitä mehiläisten sairauksien torjumiseksi; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että lääketeollisuudelle on tarjottava kannustimia kehittää uusia lääkkeitä mehiläisten sairauksien torjumiseksi;

| 21. | kehottaa komissiota laatimaan joustavampia sääntöjä mehiläisille tarkoitettujen eläinlääketuotteiden, luonnosta peräisin olevat lääkkeet mukaan luettuina, ja sellaisten lääkkeiden hyväksymiselle ja saatavuudelle, jotka eivät vahingoita hyönteisiä; pitää ilahduttavana komission esitystä eläinlääkintätuotedirektiivin tarkistamisesta, mutta toteaa, ettei tällaisten tuotteiden nykyistä rajallista saatavuutta pitäisi käyttää perusteluna antibioottien rekisteröinnille ja/tai markkinoinnille ja niiden käyttämiselle mehiläisyhdyskunnissa esiintyvien muiden opportunististen tautien hoitamiseen, koska niiden käyttö vaikuttaa mehiläishoidosta saatavien tuotteiden laatuun sekä vastustuskykyyn; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota laatimaan joustavampia sääntöjä mehiläisille tarkoitettujen eläinlääketuotteiden, luonnosta peräisin olevat lääkkeet mukaan luettuina, ja sellaisten lääkkeiden hyväksymiselle ja saatavuudelle, jotka eivät vahingoita hyönteisiä; pitää ilahduttavana komission esitystä eläinlääkintätuotedirektiivin tarkistamisesta, mutta toteaa, ettei tällaisten tuotteiden nykyistä rajallista saatavuutta pitäisi käyttää perusteluna antibioottien rekisteröinnille ja/tai markkinoinnille ja niiden käyttämiselle mehiläisyhdyskunnissa esiintyvien muiden opportunististen tautien hoitamiseen, koska niiden käyttö vaikuttaa mehiläishoidosta saatavien tuotteiden laatuun sekä vastustuskykyyn;

| 22. | panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen ottaa käyttöön lääkejäämien enimmäismäärät niin sanotun cascade-menettelyn avulla, jotta saadaan poistettua nykyinen oikeudellinen epävarmuus, joka estää sairaiden mehiläisten hoitamisen; |
| --- | --- |

22.

panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen ottaa käyttöön lääkejäämien enimmäismäärät niin sanotun cascade-menettelyn avulla, jotta saadaan poistettua nykyinen oikeudellinen epävarmuus, joka estää sairaiden mehiläisten hoitamisen;

| 23. | kehottaa muuttamaan sääntely-ympäristöä niin, että Euroopan lääkevirasto voi tekijänoikeuksien suojelun nojalla varmistaa innovatiivisiin mehiläisille tarkoitettuihin eläinlääkintätuotteisiin sisältyvien uusien tehoaineiden valmistamisen ja markkinoinnin yksinoikeuksilla tietyn siirtymäkauden ajan; |
| --- | --- |

23.

kehottaa muuttamaan sääntely-ympäristöä niin, että Euroopan lääkevirasto voi tekijänoikeuksien suojelun nojalla varmistaa innovatiivisiin mehiläisille tarkoitettuihin eläinlääkintätuotteisiin sisältyvien uusien tehoaineiden valmistamisen ja markkinoinnin yksinoikeuksilla tietyn siirtymäkauden ajan;

| 24. | pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa Euroopan unionin eläinlääkintärahastoa kattamaan myös mehiläisten sairaudet, kun rahastoa seuraavan kerran tarkistetaan; |
| --- | --- |

24.

pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa Euroopan unionin eläinlääkintärahastoa kattamaan myös mehiläisten sairaudet, kun rahastoa seuraavan kerran tarkistetaan;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää kattavan eläinten terveyttä koskevan säädöksen; kehottaa komissiota mukauttamaan eurooppalaisen eläinlääkintäpolitiikan soveltamisalaa ja rahoitusta mehiläisten ja mehiläishoidon erityisluonteen huomioonottamiseksi, jotta mehiläistauteja voidaan torjua tehokkaammin kaikissa jäsenvaltioissa riittävästi saatavilla olevin yhdenmukaisin ja tehokkain lääkkein sekä rahoittamalla mehiläisten terveyttä edistäviä toimia Euroopan eläinlääkintäpolitiikan puitteissa; kehottaa komissiota varmistamaan säännösten laajemman yhdenmukaistamisen jäsenvaltioissa ja keskittymään varroapunkin aiheuttamien tautien torjuntaan ja seurantaan EU:ssa; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää kattavan eläinten terveyttä koskevan säädöksen; kehottaa komissiota mukauttamaan eurooppalaisen eläinlääkintäpolitiikan soveltamisalaa ja rahoitusta mehiläisten ja mehiläishoidon erityisluonteen huomioonottamiseksi, jotta mehiläistauteja voidaan torjua tehokkaammin kaikissa jäsenvaltioissa riittävästi saatavilla olevin yhdenmukaisin ja tehokkain lääkkein sekä rahoittamalla mehiläisten terveyttä edistäviä toimia Euroopan eläinlääkintäpolitiikan puitteissa; kehottaa komissiota varmistamaan säännösten laajemman yhdenmukaistamisen jäsenvaltioissa ja keskittymään varroapunkin aiheuttamien tautien torjuntaan ja seurantaan EU:ssa;

| 26. | kannattaa jalostusohjelmia, joissa keskitytään mehiläisten kykyyn vastustaa sairauksia ja loisia, erityisesti varroapunkkia; |
| --- | --- |

26.

kannattaa jalostusohjelmia, joissa keskitytään mehiläisten kykyyn vastustaa sairauksia ja loisia, erityisesti varroapunkkia;

Nykyaikaisen maatalouden vaikutus mehiläisiin

| 27. | korostaa, että Euroopan unioni on vasta nyt, parlamentin aktiivisen osallistumisen tuella, vahvistanut uudet, tiukemmat kasvinsuojeluaineiden hyväksymistä ja niiden kestävää käyttöä koskevat säännöt, joilla pyritään varmistamaan niiden turvallisuus ihmisille ja ympäristölle; toteaa, että näihin sääntöihin sisältyy uusia mehiläisten turvallisuutta koskevia kriteerejä; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille uusien sääntöjen onnistuneesta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että Euroopan unioni on vasta nyt, parlamentin aktiivisen osallistumisen tuella, vahvistanut uudet, tiukemmat kasvinsuojeluaineiden hyväksymistä ja niiden kestävää käyttöä koskevat säännöt, joilla pyritään varmistamaan niiden turvallisuus ihmisille ja ympäristölle; toteaa, että näihin sääntöihin sisältyy uusia mehiläisten turvallisuutta koskevia kriteerejä; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille uusien sääntöjen onnistuneesta täytäntöönpanosta;

| 28. | kehottaa komissiota parantamaan torjunta-aineiden riskien arviointimenetelmiä mehiläisyhdyskuntien terveyden ja mehiläiskannan kehittymisen suojelemiseksi sekä varmistamaan mahdollisuuden saada tietoa lupa-asiakirjoihin sisältyvien ekotoksisuutta koskevien tutkimusten tuloksista ja menetelmistä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota parantamaan torjunta-aineiden riskien arviointimenetelmiä mehiläisyhdyskuntien terveyden ja mehiläiskannan kehittymisen suojelemiseksi sekä varmistamaan mahdollisuuden saada tietoa lupa-asiakirjoihin sisältyvien ekotoksisuutta koskevien tutkimusten tuloksista ja menetelmistä;

| 29. | korostaa kestävän viljelyn tärkeyttä ja kehottaa jäsenvaltiota saattamaan torjunta-aineiden kestävästä käytöstä annetun direktiivin 2009/128/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään mahdollisimman pian ja panemaan sen täytäntöön kaikilta osin, erityisesti 14 artiklan, jossa korostetaan, että kaikki viljelijät velvoitetaan käyttämään integroitua tuholaistorjuntaa vuodesta 2014 alkaen ja kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten torjunta-aineiden käyttöön, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyteen; |
| --- | --- |

29.

korostaa kestävän viljelyn tärkeyttä ja kehottaa jäsenvaltiota saattamaan torjunta-aineiden kestävästä käytöstä annetun direktiivin 2009/128/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään mahdollisimman pian ja panemaan sen täytäntöön kaikilta osin, erityisesti 14 artiklan, jossa korostetaan, että kaikki viljelijät velvoitetaan käyttämään integroitua tuholaistorjuntaa vuodesta 2014 alkaen ja kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten torjunta-aineiden käyttöön, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyteen;

| 30. | kehottaa komissiota todellisissa käytännön olosuhteissa tehtyjen luotettavien ja toimivien kokeiden ja niistä laadittujen harmonisoitujen pöytäkirjojen pohjalta ottamaan huomioon kroonisen, toukkien aiheuttaman ja subletaalisen toksisuuden torjunta-aineiden riskien arvioinnissa 14. kesäkuuta 2011 lähtien sovelletun kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti; kehottaa lisäksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten torjunta-aineiden käyttöön, joilla on tietyissä olosuhteissa ollut haitallisia vaikutuksia mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyteen; kehottaa komissiota myös lisäämään toisaalta aineiden ja taudinaiheuttajien ja toisaalta eri aineiden keskinäisiä vaikutuksia koskevaa tutkimusta; katsoo, että olisi tarkasteltava myös kaikkia käyttömenetelmiä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota todellisissa käytännön olosuhteissa tehtyjen luotettavien ja toimivien kokeiden ja niistä laadittujen harmonisoitujen pöytäkirjojen pohjalta ottamaan huomioon kroonisen, toukkien aiheuttaman ja subletaalisen toksisuuden torjunta-aineiden riskien arvioinnissa 14. kesäkuuta 2011 lähtien sovelletun kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti; kehottaa lisäksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota sellaisten torjunta-aineiden käyttöön, joilla on tietyissä olosuhteissa ollut haitallisia vaikutuksia mehiläisten ja mehiläisyhdyskuntien terveyteen; kehottaa komissiota myös lisäämään toisaalta aineiden ja taudinaiheuttajien ja toisaalta eri aineiden keskinäisiä vaikutuksia koskevaa tutkimusta; katsoo, että olisi tarkasteltava myös kaikkia käyttömenetelmiä;

| 31. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen asiantuntijat tekevät riippumattoman arvion teollisuudelle asetettavista, torjunta-aineita koskevien tietojen ilmoittamista koskevista vaatimuksista; |
| --- | --- |

31.

panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen asiantuntijat tekevät riippumattoman arvion teollisuudelle asetettavista, torjunta-aineita koskevien tietojen ilmoittamista koskevista vaatimuksista;

| 32. | kehottaa luomaan mehiläishoitajien ja maatalouden eturyhmien kanssa vuoropuhelua käyden järjestelmän, jossa mehiläishoitajia kaikissa jäsenvaltioissa kannustetaan ilmoittamaan etukäteen torjunta-aineiden levittämisestä ja varsinkin ilmasta käsin tapahtuvasta hyönteistentorjunta-aineiden levittämisestä (esimerkiksi hyttysten torjunta), ja järjestelmän, josta pyynnöstä saataisiin tietoja pesien sijainnista tällaisia toimia toteutettaessa; kehottaa lisäksi parantamaan Internet-pohjaisen tietokannan avulla tietojen välittämistä mehiläishoitajien ja viljelijöiden välillä, kun on kyse esimerkiksi pesien sijoittamisesta peltojen läheisyyteen; |
| --- | --- |

32.

kehottaa luomaan mehiläishoitajien ja maatalouden eturyhmien kanssa vuoropuhelua käyden järjestelmän, jossa mehiläishoitajia kaikissa jäsenvaltioissa kannustetaan ilmoittamaan etukäteen torjunta-aineiden levittämisestä ja varsinkin ilmasta käsin tapahtuvasta hyönteistentorjunta-aineiden levittämisestä (esimerkiksi hyttysten torjunta), ja järjestelmän, josta pyynnöstä saataisiin tietoja pesien sijainnista tällaisia toimia toteutettaessa; kehottaa lisäksi parantamaan Internet-pohjaisen tietokannan avulla tietojen välittämistä mehiläishoitajien ja viljelijöiden välillä, kun on kyse esimerkiksi pesien sijoittamisesta peltojen läheisyyteen;

| 33. | pyytää jäsenvaltioita tutkimaan, onko tarkoituksenmukaista sisällyttää mehiläishoito ja mehiläisten terveys maanviljelijöiden koulutukseen; |
| --- | --- |

33.

pyytää jäsenvaltioita tutkimaan, onko tarkoituksenmukaista sisällyttää mehiläishoito ja mehiläisten terveys maanviljelijöiden koulutukseen;

| 34. | ottaa erityisesti huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2009 teettämän tutkimuksen Euroopan mehiläiskuolleisuudesta ja mehiläisten seurannasta ja kehottaa komissiota tekemään objektiivisen tutkimuksen muuntogeenisten viljelykasvien ja monokulttuurien mahdollisista kielteisistä vaikutuksista mehiläisten terveyteen; |
| --- | --- |

34.

ottaa erityisesti huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen vuonna 2009 teettämän tutkimuksen Euroopan mehiläiskuolleisuudesta ja mehiläisten seurannasta ja kehottaa komissiota tekemään objektiivisen tutkimuksen muuntogeenisten viljelykasvien ja monokulttuurien mahdollisista kielteisistä vaikutuksista mehiläisten terveyteen;

Tuotantoa ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat näkökohdat, alkuperäsuoja

| 35. | kehottaa komissiota jatkuvasti seuraamaan eläinten terveystilannetta lähdemaissa, soveltamaan erittäin tiukkoja eläinten turvallisuutta koskevia vaatimuksia ja luomaan asianmukaisen seurantajärjestelmän kolmansista maista tulevaa lisäysaineistoa varten, jotta voidaan välttää eksoottisten mehiläistautien/loisten, kuten Aethina tumida -kuoriaisten ja Tropilaelaps -punkkien saapuminen Euroopan unionin alueelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa parantamaan tiedonsaantia rajoilla tehtävien turvatarkastusten tiheydestä, lukumäärästä, yksityiskohdista ja etenkin niiden tuloksista; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota jatkuvasti seuraamaan eläinten terveystilannetta lähdemaissa, soveltamaan erittäin tiukkoja eläinten turvallisuutta koskevia vaatimuksia ja luomaan asianmukaisen seurantajärjestelmän kolmansista maista tulevaa lisäysaineistoa varten, jotta voidaan välttää eksoottisten mehiläistautien/loisten, kuten Aethina tumida -kuoriaisten ja Tropilaelaps -punkkien saapuminen Euroopan unionin alueelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä mehiläishoitajien järjestöjen kanssa parantamaan tiedonsaantia rajoilla tehtävien turvatarkastusten tiheydestä, lukumäärästä, yksityiskohdista ja etenkin niiden tuloksista;

| 36. | kehottaa vahvistamaan Euroopan unionissa sallittujen eläinlääkintätuotteiden väliaikaiseksi kynnysarvoksi (toiminnan viitearvoksi) 10 ppb:tä, koska eri jäsenvaltioissa sovelletaan erilaisia analysointimenetelmiä; |
| --- | --- |

36.

kehottaa vahvistamaan Euroopan unionissa sallittujen eläinlääkintätuotteiden väliaikaiseksi kynnysarvoksi (toiminnan viitearvoksi) 10 ppb:tä, koska eri jäsenvaltioissa sovelletaan erilaisia analysointimenetelmiä;

| 37. | kehottaa komissiota sisällyttämään hunajassa ja mehiläishoitolan tuotteissa käytetyille aineille, joita ei voida hyväksyä Euroopan mehiläishoitolalla, toimia edellyttämättömät tasot, toiminnan viitearvot ja jäämien enimmäispitoisuudet, sekä yhdenmukaistamaan eläinlääketieteelliset rajatarkastukset ja tarkastukset sisämarkkinoilla, sillä huonolaatuiset tuontituotteet, hunajan väärennökset ja korvikkeet vääristävät markkinoita ja aiheuttavat hintojen nousupainetta ja vaikuttavat tuotteen lopulliseen laatuun EU:n sisämarkkinoilla, ja koska EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden tuotteilla ja tuottajilla on oltava yhtäläiset kilpailuedellytykset; toteaa, että jäämien enimmäismäärissä on otettava huomioon jäämät hyvistä eläinlääketieteen toimintatavoista; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota sisällyttämään hunajassa ja mehiläishoitolan tuotteissa käytetyille aineille, joita ei voida hyväksyä Euroopan mehiläishoitolalla, toimia edellyttämättömät tasot, toiminnan viitearvot ja jäämien enimmäispitoisuudet, sekä yhdenmukaistamaan eläinlääketieteelliset rajatarkastukset ja tarkastukset sisämarkkinoilla, sillä huonolaatuiset tuontituotteet, hunajan väärennökset ja korvikkeet vääristävät markkinoita ja aiheuttavat hintojen nousupainetta ja vaikuttavat tuotteen lopulliseen laatuun EU:n sisämarkkinoilla, ja koska EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden tuotteilla ja tuottajilla on oltava yhtäläiset kilpailuedellytykset; toteaa, että jäämien enimmäismäärissä on otettava huomioon jäämät hyvistä eläinlääketieteen toimintatavoista;

| 38. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön neuvoston direktiivin 2001/110/EY (8) (hunajadirektiivi) liitteet tai muuttamaan niitä, jotta voidaan parantaa EU:n tuotannon standardeja, ja vahvistamaan selkeät oikeudelliset määritelmät mehiläishoitoalan tuotteille, mukaan luettuina hunajatyypit, ja määrittelemään keskeiset hunajan laatua koskevat parametrit, kuten proliinin ja sakkaroosin määrän, alhaisen hydroksymetyyli-furfuraalin (HMF) ja kosteuden tason, hunajan siitepölyspektrin ja aromin sekä sokeripitoisuuden; kehottaa tukemaan tutkimusta hunajaväärennösten tunnistamiseen tarkoitettujen tehokkaiden menetelmien kehittämiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalaisten tuotteiden hunajan luontaisia ominaisuuksia koskevia tarkastuksia sovelletaan myös EU:n ulkopuolisten maiden tuotteisiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön neuvoston direktiivin 2001/110/EY (8) (hunajadirektiivi) liitteet tai muuttamaan niitä, jotta voidaan parantaa EU:n tuotannon standardeja, ja vahvistamaan selkeät oikeudelliset määritelmät mehiläishoitoalan tuotteille, mukaan luettuina hunajatyypit, ja määrittelemään keskeiset hunajan laatua koskevat parametrit, kuten proliinin ja sakkaroosin määrän, alhaisen hydroksymetyyli-furfuraalin (HMF) ja kosteuden tason, hunajan siitepölyspektrin ja aromin sekä sokeripitoisuuden; kehottaa tukemaan tutkimusta hunajaväärennösten tunnistamiseen tarkoitettujen tehokkaiden menetelmien kehittämiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalaisten tuotteiden hunajan luontaisia ominaisuuksia koskevia tarkastuksia sovelletaan myös EU:n ulkopuolisten maiden tuotteisiin;

| 39. | kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan merkintöjä koskevat säännöt maatalouden laatujärjestelmiä koskevan asetuksen mukaisesti ja ottamaan käyttöön pakollisen alkuperämaan merkinnän tuoduille ja EU:ssa tuotetuille mehiläishoitoalan tuotteille, ja jos on kyse eri alkuperästä tulevien tuotteiden sekoituksesta, kaikkien alkuperämaiden pakollisen merkinnän; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan merkintöjä koskevat säännöt maatalouden laatujärjestelmiä koskevan asetuksen mukaisesti ja ottamaan käyttöön pakollisen alkuperämaan merkinnän tuoduille ja EU:ssa tuotetuille mehiläishoitoalan tuotteille, ja jos on kyse eri alkuperästä tulevien tuotteiden sekoituksesta, kaikkien alkuperämaiden pakollisen merkinnän;

| 40. | kehottaa EU:n uuden laatupolitiikan mukaisesti mehiläishoitajia, heitä edustavia järjestöjä ja kaupallisia yrityksiä käyttämään paremmin hyväksi EU:n alkuperämerkintäjärjestelmiä (PDO ja PGI) mehiläishoitoalan tuotteissa; katsoo, että se voisi auttaa parantamaan mehiläishoidon kannattavuutta, ja kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä mehiläishoitajien yhdistysten kanssa ehdottamaan mehiläistuotteille laatunimityksiä ja edistämään niiden suoraa myyntiä paikallisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

40.

kehottaa EU:n uuden laatupolitiikan mukaisesti mehiläishoitajia, heitä edustavia järjestöjä ja kaupallisia yrityksiä käyttämään paremmin hyväksi EU:n alkuperämerkintäjärjestelmiä (PDO ja PGI) mehiläishoitoalan tuotteissa; katsoo, että se voisi auttaa parantamaan mehiläishoidon kannattavuutta, ja kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä mehiläishoitajien yhdistysten kanssa ehdottamaan mehiläistuotteille laatunimityksiä ja edistämään niiden suoraa myyntiä paikallisilla markkinoilla;

| 41. | kehottaa toimiin eurooppalaisen hunajan ja mehiläistuotteiden kulutuksen lisäämiseksi muun muassa edistämällä sellaisen hunajan menekkiä, jolla on erityisiä tietylle lajille ja maantieteelliselle alueelle tyypillisiä ominaisuuksia; |
| --- | --- |

41.

kehottaa toimiin eurooppalaisen hunajan ja mehiläistuotteiden kulutuksen lisäämiseksi muun muassa edistämällä sellaisen hunajan menekkiä, jolla on erityisiä tietylle lajille ja maantieteelliselle alueelle tyypillisiä ominaisuuksia;

Luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja yhteisen maatalouspolitiikan tulevaan uudistukseen liittyvät toimet

| 42. | korostaa, että EU:n ja kansallisten viranomaisten on kuultava mehiläishoitajia laatiessaan mehiläishoito-ohjelmia ja asiaa koskevaa lainsäädäntöä näiden ohjelmien tehokkuuden ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; kehottaa komissiota lisäämään huomattavasti lisäämään taloudellisia resursseja kasvattamalla mehiläishoitoalalle kohdistettuja tukia vuoden 2013 jälkeisessä maatalouspolitiikassa ja takaamalla mehiläishoitoalan säilymisen ja sitä koskevien nykyisten tukiohjelmien (asetus (EY) N:o 1221/97) parantamisen ja kannustamaan kehittämään yhteisiä hankkeita, ja kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä apua mehiläishoitoalalle; kehottaa komissioita varmistamaan, että yhteisrahoitusjärjestelmä ei ole ristiriidassa yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin suorien tukien (yhteisen maatalouspolitiikan nykyisen 68 artiklan vapaa-ehtoinen täytäntöönpano) kanssa, jotka jotkut valtiot voivat katsoa tarpeelliseksi ottaa käyttöön; korostaa myös, että nuoria mehiläishoitajia on kannustettava ryhtymään harjoittamaan mehiläishoitoa; kehottaa komissiota tarjoamaan turvaverkoston tai yhteisen vakuutusjärjestelmän mehiläishoitoa varten, jotta voidaan lieventää kriisitilanteiden vaikutusta mehiläishoitajiin; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että EU:n ja kansallisten viranomaisten on kuultava mehiläishoitajia laatiessaan mehiläishoito-ohjelmia ja asiaa koskevaa lainsäädäntöä näiden ohjelmien tehokkuuden ja oikea-aikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; kehottaa komissiota lisäämään huomattavasti lisäämään taloudellisia resursseja kasvattamalla mehiläishoitoalalle kohdistettuja tukia vuoden 2013 jälkeisessä maatalouspolitiikassa ja takaamalla mehiläishoitoalan säilymisen ja sitä koskevien nykyisten tukiohjelmien (asetus (EY) N:o 1221/97) parantamisen ja kannustamaan kehittämään yhteisiä hankkeita, ja kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä apua mehiläishoitoalalle; kehottaa komissioita varmistamaan, että yhteisrahoitusjärjestelmä ei ole ristiriidassa yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin suorien tukien (yhteisen maatalouspolitiikan nykyisen 68 artiklan vapaa-ehtoinen täytäntöönpano) kanssa, jotka jotkut valtiot voivat katsoa tarpeelliseksi ottaa käyttöön; korostaa myös, että nuoria mehiläishoitajia on kannustettava ryhtymään harjoittamaan mehiläishoitoa; kehottaa komissiota tarjoamaan turvaverkoston tai yhteisen vakuutusjärjestelmän mehiläishoitoa varten, jotta voidaan lieventää kriisitilanteiden vaikutusta mehiläishoitajiin;

| 43. | kehottaa komissiota asettamaan EU:n uudessa biologista monimuotoisuutta koskevassa strategiassa ensisijaiseksi ja/tai korkeammalle sijalle rahoitusvarojen osoittamisen mehiläishoidolle kaikissa yhteisen maatalouspolitiikan hankkeissa ja toimissa, joissa käsitellään ainoastaan kulloisenkin alueen mehiläisten (Apis mellifera) paikallisia alalajeja ja ekotyyppejä; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota asettamaan EU:n uudessa biologista monimuotoisuutta koskevassa strategiassa ensisijaiseksi ja/tai korkeammalle sijalle rahoitusvarojen osoittamisen mehiläishoidolle kaikissa yhteisen maatalouspolitiikan hankkeissa ja toimissa, joissa käsitellään ainoastaan kulloisenkin alueen mehiläisten (Apis mellifera) paikallisia alalajeja ja ekotyyppejä;

| 44. | kehottaa komissiota selventämään tulevassa yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa Euroopan mehiläishoitoalalle osoitettavia tukitoimia ja tukea ja ottamaan huomioon mehiläisyhdyskuntien pölytyksen kautta tuottaman yhteisen hyvän ympäristölle ja yhteiskunnalle sekä mehiläishoitajien mehiläisyhdyskuntiensa hoidolla ympäristölle tekemän palveluksen; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota selventämään tulevassa yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa Euroopan mehiläishoitoalalle osoitettavia tukitoimia ja tukea ja ottamaan huomioon mehiläisyhdyskuntien pölytyksen kautta tuottaman yhteisen hyvän ympäristölle ja yhteiskunnalle sekä mehiläishoitajien mehiläisyhdyskuntiensa hoidolla ympäristölle tekemän palveluksen;

| 45. | toteaa, että 28. toukokuuta 2010 julkaistun komission kertomuksen mukaan EU:n mehiläishoitajien määrä on hieman kasvanut verrattuna vuoteen 2004; huomauttaa, että kertomuksen mukaan mehiläishoitajien määrän lisääntyminen johtuu ainoastaan siitä, että Bulgaria ja Romania ovat liittyneet EU:hun, ja mikäli näiden maiden mehiläishoitajia ei olisi otettu lukuun, EU:n mehiläishoitajien lukumäärän olisi havaittu vähentyneen huomattavasti; pitää tätä osoituksena EU:n mehiläishoitoalan tilanteen vakavuudesta ja siitä, että alaa on tuettava ja että on toteutettava konkreettisia toimia, jotta mehiläishoitajat pysyisivät alalla; |
| --- | --- |

45.

toteaa, että 28. toukokuuta 2010 julkaistun komission kertomuksen mukaan EU:n mehiläishoitajien määrä on hieman kasvanut verrattuna vuoteen 2004; huomauttaa, että kertomuksen mukaan mehiläishoitajien määrän lisääntyminen johtuu ainoastaan siitä, että Bulgaria ja Romania ovat liittyneet EU:hun, ja mikäli näiden maiden mehiläishoitajia ei olisi otettu lukuun, EU:n mehiläishoitajien lukumäärän olisi havaittu vähentyneen huomattavasti; pitää tätä osoituksena EU:n mehiläishoitoalan tilanteen vakavuudesta ja siitä, että alaa on tuettava ja että on toteutettava konkreettisia toimia, jotta mehiläishoitajat pysyisivät alalla;

| 46. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta luoda suoran tuen järjestelmän yhteyteen esimerkiksi mehiläisyhdyskuntamaksujen avulla mehiläishoitajien tukemiseen tarkoitettu erityisjärjestelmä, jolla turvataan EU:n mehiläishoitoalan säilyminen, pidetään mehiläishoitajat alalla, rohkaistaan nuoria ryhtymään mehiläishoitajiksi ja varmistetaan, että mehiläiset jatkavat pölyttämistä; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta luoda suoran tuen järjestelmän yhteyteen esimerkiksi mehiläisyhdyskuntamaksujen avulla mehiläishoitajien tukemiseen tarkoitettu erityisjärjestelmä, jolla turvataan EU:n mehiläishoitoalan säilyminen, pidetään mehiläishoitajat alalla, rohkaistaan nuoria ryhtymään mehiläishoitajiksi ja varmistetaan, että mehiläiset jatkavat pölyttämistä;

| 47. | kehottaa komissiota edistämään yhteisessä maatalouspolitiikassa kestäviä maatalouden toimintatapoja, kannustamaan kaikkia viljelijöitä soveltamaan yksinkertaisia maatalouskäytäntöjä direktiivin 2009/128/EY mukaisesti ja tehostamaan erityisesti mehiläishoitoalaa koskevia maatalouden ympäristötoimia biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään maaseudun kehittämisohjelmiinsa mehiläishoitoalaa koskevia ympäristötoimia ja kannustamaan viljelijöitä osallistumaan ympäristötoimiin, joilla tuetaan mehiläisille suotuisan kasvuston kasvattamista peltojen reunoilla, ja soveltamaan suuremaassa määrin yhdennettyä tuotantoa ja harjoittamaan viljelyä kokonaisvaltaisesti sekä käyttämään mahdollisuuksien mukaan biologista torjuntaa; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota edistämään yhteisessä maatalouspolitiikassa kestäviä maatalouden toimintatapoja, kannustamaan kaikkia viljelijöitä soveltamaan yksinkertaisia maatalouskäytäntöjä direktiivin 2009/128/EY mukaisesti ja tehostamaan erityisesti mehiläishoitoalaa koskevia maatalouden ympäristötoimia biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään maaseudun kehittämisohjelmiinsa mehiläishoitoalaa koskevia ympäristötoimia ja kannustamaan viljelijöitä osallistumaan ympäristötoimiin, joilla tuetaan mehiläisille suotuisan kasvuston kasvattamista peltojen reunoilla, ja soveltamaan suuremaassa määrin yhdennettyä tuotantoa ja harjoittamaan viljelyä kokonaisvaltaisesti sekä käyttämään mahdollisuuksien mukaan biologista torjuntaa;

| 48. | vahvistaa, että komissio katsoo mehiläisen kuuluvan kesyihin lajeihin ja näin myös mehiläistenhoidon kuuluvan kotieläintuotannon alaan, mikä helpottaa mehiläisten terveyteen, hyvinvointiin ja suojeluun (9) tähtääviä toimenpiteitä ja edistää luonnonvaraisten pölyttäjien suojelua koskevan tiedon levittämistä; pyytää siksi luomaan strategian mehiläisten terveyden suojelemiseksi ja sisällyttämään mehiläishoitoalan maatalous- ja eläinlääkintäalan lainsäädäntöön siten, että otetaan huomioon sen erityispiirteet, varsinkin kun on kyse mehiläiskannan menettämisen korvaamisesta mehiläishoitajille; |
| --- | --- |

48.

vahvistaa, että komissio katsoo mehiläisen kuuluvan kesyihin lajeihin ja näin myös mehiläistenhoidon kuuluvan kotieläintuotannon alaan, mikä helpottaa mehiläisten terveyteen, hyvinvointiin ja suojeluun (9) tähtääviä toimenpiteitä ja edistää luonnonvaraisten pölyttäjien suojelua koskevan tiedon levittämistä; pyytää siksi luomaan strategian mehiläisten terveyden suojelemiseksi ja sisällyttämään mehiläishoitoalan maatalous- ja eläinlääkintäalan lainsäädäntöön siten, että otetaan huomioon sen erityispiirteet, varsinkin kun on kyse mehiläiskannan menettämisen korvaamisesta mehiläishoitajille;

| 49. | kehottaa kaikkia mehiläishoitoalan eturyhmiä hyödyntämään nykyisen yhteisen maatalouspolitiikan ja sen tulevan tarkistuksen tarjoamia mahdollisuuksia, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tuottajajärjestöt kaikilla maatalouden sektoreilla; |
| --- | --- |

49.

kehottaa kaikkia mehiläishoitoalan eturyhmiä hyödyntämään nykyisen yhteisen maatalouspolitiikan ja sen tulevan tarkistuksen tarjoamia mahdollisuuksia, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tuottajajärjestöt kaikilla maatalouden sektoreilla;

Biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen

| 50. | vaatii komissiota määrittelemään neuvoston direktiivin 92/43/ETY (10) (elinympäristödirektiivi) rajoissa Apis mellifera -lajin suojelun tason ja tarvittaessa sisällyttämään sen direktiivin liitteisiin; koska tarvitaan pikaisia toimia Apis mellifera -lajin ja sen Euroopan unionissa esiintyvien eri alalajien säilyttämiseksi, kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuudet laatia Life+ -rahoitusvälineen yhteydessä erityisen ohjelman tai säännöt, jotka mahdollistavat yleiseurooppalaisen hankkeen toteuttamisen tämän lajin luonnonvaraisten kantojen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

50.

vaatii komissiota määrittelemään neuvoston direktiivin 92/43/ETY (10) (elinympäristödirektiivi) rajoissa Apis mellifera -lajin suojelun tason ja tarvittaessa sisällyttämään sen direktiivin liitteisiin; koska tarvitaan pikaisia toimia Apis mellifera -lajin ja sen Euroopan unionissa esiintyvien eri alalajien säilyttämiseksi, kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuudet laatia Life+ -rahoitusvälineen yhteydessä erityisen ohjelman tai säännöt, jotka mahdollistavat yleiseurooppalaisen hankkeen toteuttamisen tämän lajin luonnonvaraisten kantojen säilyttämiseksi;

| 51. | vaatii komissiota neuvoston direktiivin 92/65/ETY (11) rajoissa ainakin tilapäisesti kieltämään elävien mehiläisten ja kimalaisten tuonnin kolmansista maista erityisesti eksoottisten mehiläistautien EU:hun kulkeutumisen välttämiseksi, ottaen erityisesti huomioon, että EU:sta ei puutu geenivaroja mehiläishoitoa varten ja pitäen mielessä pääasialliset alalajit, joista nykyisin käytettävät lajit ja alalajit on jalostettu; |
| --- | --- |

51.

vaatii komissiota neuvoston direktiivin 92/65/ETY (11) rajoissa ainakin tilapäisesti kieltämään elävien mehiläisten ja kimalaisten tuonnin kolmansista maista erityisesti eksoottisten mehiläistautien EU:hun kulkeutumisen välttämiseksi, ottaen erityisesti huomioon, että EU:sta ei puutu geenivaroja mehiläishoitoa varten ja pitäen mielessä pääasialliset alalajit, joista nykyisin käytettävät lajit ja alalajit on jalostettu;

| 52. | muistuttaa, että toimet luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi ovat maatalouden lisäksi välttämättömiä myös muilla aloilla; katsoo, että maanteiden ja rautateiden piennarkasvillisuus, energian siirtoverkkojen raivatut metsäaukeat sekä julkiset ja yksityiset puutarhat muodostavat huomattavan pinta-alan, jonka mehiläisten tai muiden pölyttävien hyönteisten hyödynnettäväksi tarjoamia siitepöly- ja mesiresursseja voidaan huomattavasti kasvattaa harkituilla hoitokäytännöillä; katsoo, että tämä on tehtävä tasapainoisen maankäytön yhteydessä ja etenkin niin, että taataan liikenneturvallisuus; |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että toimet luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi ovat maatalouden lisäksi välttämättömiä myös muilla aloilla; katsoo, että maanteiden ja rautateiden piennarkasvillisuus, energian siirtoverkkojen raivatut metsäaukeat sekä julkiset ja yksityiset puutarhat muodostavat huomattavan pinta-alan, jonka mehiläisten tai muiden pölyttävien hyönteisten hyödynnettäväksi tarjoamia siitepöly- ja mesiresursseja voidaan huomattavasti kasvattaa harkituilla hoitokäytännöillä; katsoo, että tämä on tehtävä tasapainoisen maankäytön yhteydessä ja etenkin niin, että taataan liikenneturvallisuus;

*

* *

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0440.

(2)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

(3)  EUVL C 24, 30.1.2010, s. 28.

(4)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(5)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0084.

(7)  EUVL L 173, 1.7.1997, s. 1.

(8)  EUVL L 10, 12.1.2002, s. 47.

(9)  EU:n uuden eläinten terveyttä koskevan strategian (2007–2013) kaltaisilla aloitteilla edistetään yhden selkeän eläinten terveyttä koskevan sääntelykehyksen tarjoamista, parannetaan koordinointia ja Euroopan unionin asianomaisten virastojen toteuttamaa resurssien käyttöä ja painotetaan taudinmääritysvalmiuden säilyttämisen ja parantamisen tärkeyttä.

(10)  EUVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(11)  EUVL L 268, 14.9.1992, s. 54.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/51

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevat valtiontukisäännöt

P7_TA(2011)0494

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistuksesta (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 ja 106 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 26, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 ja 106 artiklan ja sen pöytäkirjan N:o 26,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (KOM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (KOM(2011)0146),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2011 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisesta vuodesta 2005 ja julkisen kuulemisen tuloksista (SEC(2011)0397), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2011 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisesta vuodesta 2005 ja julkisen kuulemisen tuloksista (SEC(2011)0397),

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2010 järjestämän julkisen kuulemisen yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevista valtiontukisäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2010 järjestämän julkisen kuulemisen yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevista valtiontukisäännöistä,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 julkaistun oppaan valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 julkaistun oppaan valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin (SEC(2010)1545),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16. marraskuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/111/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16. marraskuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/111/EY (1),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28. marraskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/842/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28. marraskuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/842/EY (2),

| — | ottaa huomioon julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet (3),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2001 annetun komission tiedonannon yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2001 annetun komission tiedonannon yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (4),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 1996 annetun komission tiedonannon yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 1996 annetun komission tiedonannon yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (5),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 1. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon aiheesta "Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 1. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon aiheesta "Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. kesäkuuta 2011 antaman lausunnon aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. kesäkuuta 2011 antaman lausunnon aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus" (7),

| — | ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 24. heinäkuuta 2003 antaman tuomion asiassa Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 24. heinäkuuta 2003 antaman tuomion asiassa Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vastaan Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta (9), 14. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista Euroopan unionissa (10), 27. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisiä palveluja koskevasta komission valkoisesta kirjasta (11), 14. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yleishyödyllisistä palveluista (12), 13. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (13) ja 17. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta (9), 14. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista Euroopan unionissa (10), 27. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisiä palveluja koskevasta komission valkoisesta kirjasta (11), 14. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yleishyödyllisistä palveluista (12), 13. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (13) ja 17. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta yleishyödyllisistä palveluista Euroopassa (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A7-0371/2011),

| A. | katsoo, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut kuuluvat unionin tärkeimpiin yhteisiin arvoihin ja ne edistävät perusoikeuksia sekä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja ovat näin ratkaisevan tärkeitä yhteiskunnallisen epätasa-arvon torjumisessa ja yhä tärkeämpiä myös kestävän kehityksen edistämisessä; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut kuuluvat unionin tärkeimpiin yhteisiin arvoihin ja ne edistävät perusoikeuksia sekä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja ovat näin ratkaisevan tärkeitä yhteiskunnallisen epätasa-arvon torjumisessa ja yhä tärkeämpiä myös kestävän kehityksen edistämisessä;

| B. | katsoo, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden talouden suorituskykyyn ja kilpailukykyyn ja auttavat siten estämään talouskriisejä ja selviämään niistä sekä edistävät yleistä taloudellista hyvinvointia; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden talouden suorituskykyyn ja kilpailukykyyn ja auttavat siten estämään talouskriisejä ja selviämään niistä sekä edistävät yleistä taloudellista hyvinvointia;

| C. | ottaa huomioon, että yleishyödyllisillä taloudellisilla palveluilla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian menestyksekästä täytäntöönpanoa ja että näillä palveluilla voidaan edesauttaa erityisesti työllisyyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen integraatioon liittyvien kasvutavoitteiden saavuttamista siten, että tuottavuuden, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkealle asetettu tavoitetaso voidaan lopulta saavuttaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yleishyödyllisillä taloudellisilla palveluilla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian menestyksekästä täytäntöönpanoa ja että näillä palveluilla voidaan edesauttaa erityisesti työllisyyteen, koulutukseen ja sosiaaliseen integraatioon liittyvien kasvutavoitteiden saavuttamista siten, että tuottavuuden, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkealle asetettu tavoitetaso voidaan lopulta saavuttaa;

| D. | katsoo, että kilpailevien yksityisten yritysten kustannustehokkaat ratkaisut ovat tarpeellisia kansalaisten edun vuoksi ja välttämättömiä talousarviotilanteen vuoksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kilpailevien yksityisten yritysten kustannustehokkaat ratkaisut ovat tarpeellisia kansalaisten edun vuoksi ja välttämättömiä talousarviotilanteen vuoksi;

| E. | toteaa, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut ovat palveluja, joita ei aina voida tarjota tai joita ei voida tarjota riittävässä määrin ilman valtion toimia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yleishyödylliset taloudelliset palvelut ovat palveluja, joita ei aina voida tarjota tai joita ei voida tarjota riittävässä määrin ilman valtion toimia;

| F. | katsoo, että yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla on tärkeä asema perusoikeuksien turvaamisessa ja että niillä edistetään merkittävästi yhdenvertaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla on tärkeä asema perusoikeuksien turvaamisessa ja että niillä edistetään merkittävästi yhdenvertaisia mahdollisuuksia;

| G. | ottaa huomioon, että sairaalat ja sosiaalinen asuntotarjonta eli sosiaalisiin perustarpeisiin vastaavat yleishyödylliset taloudelliset palvelut on voimassa olevassa EU:n lainsäädännössä vapautettu ilmoittamisvelvollisuudesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sairaalat ja sosiaalinen asuntotarjonta eli sosiaalisiin perustarpeisiin vastaavat yleishyödylliset taloudelliset palvelut on voimassa olevassa EU:n lainsäädännössä vapautettu ilmoittamisvelvollisuudesta;

| H. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 106 ja 107 artikla muodostavat oikeusperustan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien valtiontukisääntöjen uudistukselle ja että SEUT-sopimuksen 14 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat määritellä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetulla asetuksella yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen toimintaa koskevat periaatteet ja edellytykset, etenkin taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 106 ja 107 artikla muodostavat oikeusperustan yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien valtiontukisääntöjen uudistukselle ja että SEUT-sopimuksen 14 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat määritellä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetulla asetuksella yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen toimintaa koskevat periaatteet ja edellytykset, etenkin taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa;

| I. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 26 edellytetään yleishyödyllisiltä taloudellisilta palveluilta korkeaa laadun ja turvallisuuden tasoa sekä kohtuuhintaisuutta, yhdenvertaista kohtelua sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistämistä ja että siinä nimenomaisesti tunnustetaan niiden keskeinen asema; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 26 edellytetään yleishyödyllisiltä taloudellisilta palveluilta korkeaa laadun ja turvallisuuden tasoa sekä kohtuuhintaisuutta, yhdenvertaista kohtelua sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistämistä ja että siinä nimenomaisesti tunnustetaan niiden keskeinen asema;

| J. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ja niiden viranomaisilla on parhaat edellytykset palvella kansalaisia asianmukaisesti ja ne ovat siten vastuussa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarkan laajuuden ja niiden tarjoamistavan määrittämisestä ja että Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 1 artiklassa nimenomaisesti tunnustetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten laaja harkintavalta tarjota, tilata ja järjestää näitä palveluja; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ja niiden viranomaisilla on parhaat edellytykset palvella kansalaisia asianmukaisesti ja ne ovat siten vastuussa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarkan laajuuden ja niiden tarjoamistavan määrittämisestä ja että Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 1 artiklassa nimenomaisesti tunnustetaan kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten laaja harkintavalta tarjota, tilata ja järjestää näitä palveluja;

| K. | ottaa huomioon, että korvauksiin sisältyvät kaikki valtion myöntämät tai valtion varoista missä muodossa tahansa myönnetyt edut; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että korvauksiin sisältyvät kaikki valtion myöntämät tai valtion varoista missä muodossa tahansa myönnetyt edut;

| 1. | panee merkille, että komissio pyrkii ehdottamallaan uudistuksella selkeyttämään yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tukisääntöjen soveltamista ottaen huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen moninaisuuden; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että komissio pyrkii ehdottamallaan uudistuksella selkeyttämään yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tukisääntöjen soveltamista ottaen huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen moninaisuuden;

| 2. | vaatii komissiota selventämään sisämarkkinasääntöjen ja julkisten palvelujen tuottamisen välistä suhdetta ja varmistamaan toissijaisuusperiaatteen soveltamisen julkisten palvelujen määrittämisessä, järjestämisessä ja rahoittamisessa; |
| --- | --- |

2.

vaatii komissiota selventämään sisämarkkinasääntöjen ja julkisten palvelujen tuottamisen välistä suhdetta ja varmistamaan toissijaisuusperiaatteen soveltamisen julkisten palvelujen määrittämisessä, järjestämisessä ja rahoittamisessa;

| 3. | korostaa soveltamisen ja ymmärrettävyyden osalta tehtyjä parannuksia, jotka on ollut mahdollista toteuttaa vuonna 2005 toteutettujen Altmark-pakettina tunnettujen toimenpiteiden ansiosta; huomauttaa, että julkisten kuulemisten perusteella on kuitenkin käynyt ilmi, että oikeudellisten välineiden on oltava vielä selkeämpiä, yksinkertaisempia, oikeasuhteisempia ja tehokkaampia; |
| --- | --- |

3.

korostaa soveltamisen ja ymmärrettävyyden osalta tehtyjä parannuksia, jotka on ollut mahdollista toteuttaa vuonna 2005 toteutettujen Altmark-pakettina tunnettujen toimenpiteiden ansiosta; huomauttaa, että julkisten kuulemisten perusteella on kuitenkin käynyt ilmi, että oikeudellisten välineiden on oltava vielä selkeämpiä, yksinkertaisempia, oikeasuhteisempia ja tehokkaampia;

| 4. | korostaa, että julkisen kuulemisen tulokset viittaavat myös siihen, että hallinnollisen rasituksen ohella yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien valtiontukisääntöjen soveltamatta jättämiseen ovat saattaneet vaikuttaa myös epävarmuus ja väärinkäsitykset etenkin sääntöjä koskevien avainkäsitteiden suhteen (kuten toimeksiantoasiakirja, kohtuullinen tuotto, yritys, taloudellinen ja muu kuin taloudellinen palvelu tai merkitys sisämarkkinoiden kannalta); |
| --- | --- |

4.

korostaa, että julkisen kuulemisen tulokset viittaavat myös siihen, että hallinnollisen rasituksen ohella yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien valtiontukisääntöjen soveltamatta jättämiseen ovat saattaneet vaikuttaa myös epävarmuus ja väärinkäsitykset etenkin sääntöjä koskevien avainkäsitteiden suhteen (kuten toimeksiantoasiakirja, kohtuullinen tuotto, yritys, taloudellinen ja muu kuin taloudellinen palvelu tai merkitys sisämarkkinoiden kannalta);

| 5. | pitää myönteisenä komission aikomusta selkeyttää vielä taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan eroa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen yhteydessä, jotta lisättäisiin yleistä oikeusvarmuutta ja voitaisiin välttää kanteet unionin tuomioistuimessa ja komission käynnistämät rikkomismenettelyt; kehottaa komissiota selventämään vielä unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa esittämää neljättä kriteeriä ja varmistamaan, että kohtuullisen tuoton laskentamenetelmä on riittävän selkeä ja siinä otetaan huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen moninaisuus; kehottaa komissiota siksi välttämään tyhjentävää luetteloa; ehdottaa, että komissio ei tällöin tyytyisi vain toistamaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä vaan että se esittäisi määrittämisperusteita, jotka helpottavat käytettyjen käsitteiden ymmärtämistä ja soveltamista; pyytää komissiota selittämään tarkemmin, mitä se ymmärtää aidolla yleishyödyllisellä taloudellisella palvelulla; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä komission aikomusta selkeyttää vielä taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan eroa yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen yhteydessä, jotta lisättäisiin yleistä oikeusvarmuutta ja voitaisiin välttää kanteet unionin tuomioistuimessa ja komission käynnistämät rikkomismenettelyt; kehottaa komissiota selventämään vielä unionin tuomioistuimen Altmark-tuomiossa esittämää neljättä kriteeriä ja varmistamaan, että kohtuullisen tuoton laskentamenetelmä on riittävän selkeä ja siinä otetaan huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen moninaisuus; kehottaa komissiota siksi välttämään tyhjentävää luetteloa; ehdottaa, että komissio ei tällöin tyytyisi vain toistamaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä vaan että se esittäisi määrittämisperusteita, jotka helpottavat käytettyjen käsitteiden ymmärtämistä ja soveltamista; pyytää komissiota selittämään tarkemmin, mitä se ymmärtää aidolla yleishyödyllisellä taloudellisella palvelulla;

| 6. | on huolissaan lisävaatimuksista, jotka komissio haluaa ottaa käyttöön varmistaakseen, että kaupan kehitykseen ei vaikuteta tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa, ja katsoo tämän johtavan oikeudelliseen epävarmuuteen; |
| --- | --- |

6.

on huolissaan lisävaatimuksista, jotka komissio haluaa ottaa käyttöön varmistaakseen, että kaupan kehitykseen ei vaikuteta tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa, ja katsoo tämän johtavan oikeudelliseen epävarmuuteen;

| 7. | painottaa, että "toimeksiantoasiakirja" on avoimuuden tae, joka on säilytettävä, jotta voidaan lisätä näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa, mutta toimeksiannon soveltamisalaa on laajennettava etenkin siten, että sääntöjen soveltamisesta tehdään joustavampaa; katsoo, että hanketta, jota varten on laadittu "tavoitesopimus", olisi pidettävä hyväksyttävänä toimeksiantoasiakirjana; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että "toimeksiantoasiakirja" on avoimuuden tae, joka on säilytettävä, jotta voidaan lisätä näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa, mutta toimeksiannon soveltamisalaa on laajennettava etenkin siten, että sääntöjen soveltamisesta tehdään joustavampaa; katsoo, että hanketta, jota varten on laadittu "tavoitesopimus", olisi pidettävä hyväksyttävänä toimeksiantoasiakirjana;

| 8. | korostaa, että EU:n valtiontukisääntöjen uudistus voidaan toteuttaa ainoastaan ottamalla huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityistehtävä ja noudattamalla tiukasti toissijaisuusperiaatetta, koska näiden palvelujen tilaamisesta, tarjoamisesta, rahoittamisesta ja järjestämisestä ovat Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ensisijaisesti vastuussa jäsenvaltiot ja niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, joilla on laaja harkintavalta ja valinnanvapaus; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että EU:n valtiontukisääntöjen uudistus voidaan toteuttaa ainoastaan ottamalla huomioon yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityistehtävä ja noudattamalla tiukasti toissijaisuusperiaatetta, koska näiden palvelujen tilaamisesta, tarjoamisesta, rahoittamisesta ja järjestämisestä ovat Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 mukaisesti ensisijaisesti vastuussa jäsenvaltiot ja niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, joilla on laaja harkintavalta ja valinnanvapaus;

| 9. | korostaa, että sääntöjä tarkistettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että käytettävät yhteisön käsitteet ja termit sovitetaan selkeästi julkisten palvelujen luonteeseen ja mukana olevien organisaatiomuotojen ja sidosryhmien moninaisuuteen ja että säännöissä otetaan asianmukaisesti huomioon, että niillä saattaa olla todellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että sääntöjä tarkistettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota sen varmistamiseen, että käytettävät yhteisön käsitteet ja termit sovitetaan selkeästi julkisten palvelujen luonteeseen ja mukana olevien organisaatiomuotojen ja sidosryhmien moninaisuuteen ja että säännöissä otetaan asianmukaisesti huomioon, että niillä saattaa olla todellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan;

| 10. | kiinnittää huomiota alueellisten ja paikallisten yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityisluonteeseen ja siihen, etteivät ne vaikuta kilpailuun sisämarkkinoilla; katsoo, että niihin olisi näin ollen voitava soveltaa yksinkertaistettua ja avointa menettelyä, joka edistäisi innovointia ja kannustaisi pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) osallistumaan; |
| --- | --- |

10.

kiinnittää huomiota alueellisten ja paikallisten yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityisluonteeseen ja siihen, etteivät ne vaikuta kilpailuun sisämarkkinoilla; katsoo, että niihin olisi näin ollen voitava soveltaa yksinkertaistettua ja avointa menettelyä, joka edistäisi innovointia ja kannustaisi pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) osallistumaan;

| 11. | tukee ajatusta, että otettaisiin käyttöön kynnysarvot, joiden nojalla voidaan myöntää vapautus valtion yleishyödyllisten taloudellisten palveluiden tarjoamisesta maksamien korvausten ilmoittamisvelvollisuudesta, mikä puolestaan vähentäisi hallinnollista rasitusta; ehdottaa toteutettujen kuulemisten tulosten perusteella, että nostetaan kynnysarvoja, joiden perusteella yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen soveltaminen määräytyy; |
| --- | --- |

11.

tukee ajatusta, että otettaisiin käyttöön kynnysarvot, joiden nojalla voidaan myöntää vapautus valtion yleishyödyllisten taloudellisten palveluiden tarjoamisesta maksamien korvausten ilmoittamisvelvollisuudesta, mikä puolestaan vähentäisi hallinnollista rasitusta; ehdottaa toteutettujen kuulemisten tulosten perusteella, että nostetaan kynnysarvoja, joiden perusteella yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevan päätöksen soveltaminen määräytyy;

| 12. | korostaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityisluonne tunnustetaan SEUT-sopimuksen 14 artiklassa sekä Lissabonin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26, ja tunnustaa tässä yhteydessä kansallisten, alueellista ja paikallisten viranomaisten erityisaseman; korostaa, että yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus on vain osa kyseisiin palveluihin sovellettavien säännösten tarpeellisesta selkeyttämisestä johdonmukaisen unionin säädöskehyksen avulla; toteaa, että kaikkien oikeudellisten välineiden on taattava tyydyttävä oikeusvarmuus; kehottaa komissiota noudattamaan sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa antamaansa sitoumusta ja esittämään vuoden 2011 loppuun mennessä tiedonannon, joka sisältää toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että yleishyödyllisillä taloudellisilla palveluilla ja yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla on kehys, jonka avulla ne voivat täyttää tehtävänsä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityisluonne tunnustetaan SEUT-sopimuksen 14 artiklassa sekä Lissabonin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26, ja tunnustaa tässä yhteydessä kansallisten, alueellista ja paikallisten viranomaisten erityisaseman; korostaa, että yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja koskevien EU:n valtiontukisääntöjen uudistus on vain osa kyseisiin palveluihin sovellettavien säännösten tarpeellisesta selkeyttämisestä johdonmukaisen unionin säädöskehyksen avulla; toteaa, että kaikkien oikeudellisten välineiden on taattava tyydyttävä oikeusvarmuus; kehottaa komissiota noudattamaan sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa antamaansa sitoumusta ja esittämään vuoden 2011 loppuun mennessä tiedonannon, joka sisältää toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että yleishyödyllisillä taloudellisilla palveluilla ja yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla on kehys, jonka avulla ne voivat täyttää tehtävänsä;

| 13. | korostaa, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaviin yrityksiin sovelletaan valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevia sääntöjä ainoastaan siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten niille uskomia erityistehtäviä; korostaa tässä yhteydessä, että SEUT-sopimuksen 14 artiklassa määrätään yksiselitteisesti, että unioni ja jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti ja SEUT-sopimuksen soveltamisalalla siitä, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut toimivat sellaisten periaatteiden pohjalta ja sellaisin edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä; edellyttää siksi, että kumpikin artikla otetaan huomioon EU:n valtiontukisääntöjä uudistettaessa ja että varmistetaan, että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista myönnettävä korvaus ei aiheuta kohtuutonta rasitusta julkiselle taloudelle eikä merkitse tuotettujen palvelujen heikkoa laatua; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaviin yrityksiin sovelletaan valtiontukien kieltämistä ja valvontaa koskevia sääntöjä ainoastaan siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten niille uskomia erityistehtäviä; korostaa tässä yhteydessä, että SEUT-sopimuksen 14 artiklassa määrätään yksiselitteisesti, että unioni ja jäsenvaltiot huolehtivat kukin toimivaltansa mukaisesti ja SEUT-sopimuksen soveltamisalalla siitä, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut toimivat sellaisten periaatteiden pohjalta ja sellaisin edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä; edellyttää siksi, että kumpikin artikla otetaan huomioon EU:n valtiontukisääntöjä uudistettaessa ja että varmistetaan, että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista myönnettävä korvaus ei aiheuta kohtuutonta rasitusta julkiselle taloudelle eikä merkitse tuotettujen palvelujen heikkoa laatua;

| 14. | katsoo, että komission tuleva ehdotus Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoista voisi ja sen pitäisi edistää merkittävällä tavalla yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä sekä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla; korostaa, että tätä tarkoitusta varten käyttöön otettavista menettelyistä pitäisi säätää nimenomaisesti tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä vahvistettavassa hankkeiden tukikelpoisuutta koskevassa kehyksessä; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että komission tuleva ehdotus Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoista voisi ja sen pitäisi edistää merkittävällä tavalla yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä sekä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla; korostaa, että tätä tarkoitusta varten käyttöön otettavista menettelyistä pitäisi säätää nimenomaisesti tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä vahvistettavassa hankkeiden tukikelpoisuutta koskevassa kehyksessä;

| 15. | pitää erittäin tärkeänä sitä, että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista maksettavilla korvauksilla ei vääristetä kilpailua tai aiheuteta haittaa muille samoilla aloilla tai markkinoilla toimiville yrityksille, jotka eivät saa tukea; |
| --- | --- |

15.

pitää erittäin tärkeänä sitä, että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista maksettavilla korvauksilla ei vääristetä kilpailua tai aiheuteta haittaa muille samoilla aloilla tai markkinoilla toimiville yrityksille, jotka eivät saa tukea;

| 16. | toteaa, että korvauksen saaminen julkisten palvelujen tuottamisesta aiheutuneista nettokustannuksista on yksi taloudellinen ja rahoituksellinen edellytys sille, että yritykset voivat hoitaa asianmukaisesti viranomaisten niille uskomat erityistehtävät etenkin meneillään olevan kriisin aikana, kun julkisten palvelujen tärkeänä tehtävänä on automaattinen vakauttaminen ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien suojeleminen ja näin kriisin sosiaalisten vaikutusten vähentäminen; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että korvauksen saaminen julkisten palvelujen tuottamisesta aiheutuneista nettokustannuksista on yksi taloudellinen ja rahoituksellinen edellytys sille, että yritykset voivat hoitaa asianmukaisesti viranomaisten niille uskomat erityistehtävät etenkin meneillään olevan kriisin aikana, kun julkisten palvelujen tärkeänä tehtävänä on automaattinen vakauttaminen ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien suojeleminen ja näin kriisin sosiaalisten vaikutusten vähentäminen;

| 17. | haluaa tässä yhteydessä korostaa, että resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kehittämisellä luodaan hyvät mahdollisuudet tehostaa julkisten varojen käyttöä ja uudistaa julkisia palveluja vastauksena tietyllä alueella asuvien kansalaisten uusiin tarpeisiin; korostaa myös rajatylittävän yhteistyön merkitystä; |
| --- | --- |

17.

haluaa tässä yhteydessä korostaa, että resurssien yhdistämiseen perustuvan julkisyhteisöjen yhteistyön kehittämisellä luodaan hyvät mahdollisuudet tehostaa julkisten varojen käyttöä ja uudistaa julkisia palveluja vastauksena tietyllä alueella asuvien kansalaisten uusiin tarpeisiin; korostaa myös rajatylittävän yhteistyön merkitystä;

| 18. | painottaa, että julkisten palvelujen on oltava laadukkaita ja kaikkien väestöryhmien saatavilla; pitääkin huolestuttavana komission tiukkaa suhtautumista sosiaalisten asunto-osuuskuntien valtiontukiin, sillä se luokittelee niiden tarjoamat palvelut yleishyödyllisiksi sosiaalipalveluiksi ainoastaan siinä tapauksessa, että etuudet varataan pelkästään yhteiskunnallisesti heikommassa asemassa oleville kansalaisille tai ryhmille, ja katsoo, että tällainen suppea tulkinta on ristiriidassa ensisijaiseksi katsottavan tavoitteen eli yhteiskuntaryhmien sekoittumisen ja palvelujen yleisen saatavuuden kanssa; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että julkisten palvelujen on oltava laadukkaita ja kaikkien väestöryhmien saatavilla; pitääkin huolestuttavana komission tiukkaa suhtautumista sosiaalisten asunto-osuuskuntien valtiontukiin, sillä se luokittelee niiden tarjoamat palvelut yleishyödyllisiksi sosiaalipalveluiksi ainoastaan siinä tapauksessa, että etuudet varataan pelkästään yhteiskunnallisesti heikommassa asemassa oleville kansalaisille tai ryhmille, ja katsoo, että tällainen suppea tulkinta on ristiriidassa ensisijaiseksi katsottavan tavoitteen eli yhteiskuntaryhmien sekoittumisen ja palvelujen yleisen saatavuuden kanssa;

| 19. | katsoo, että laadukkaat palvelut perustuvat EU:n kansalaisten ihmisoikeuksiin ja että tätä oikeuksiin perustuvaa linjausta olisi vahvistettava; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että laadukkaat palvelut perustuvat EU:n kansalaisten ihmisoikeuksiin ja että tätä oikeuksiin perustuvaa linjausta olisi vahvistettava;

| 20. | palauttaa mieliin, että infrastruktuurien parantaminen edellyttää huomattavia investointeja etenkin alueilla, joilla niissä on eniten puutteita, ja erityisesti energian, televiestinnän ja julkisen liikenteen aloilla, jotta tulevaisuudessa voidaan tarjota älykkäitä energia- tai laajakaistapalveluja; |
| --- | --- |

20.

palauttaa mieliin, että infrastruktuurien parantaminen edellyttää huomattavia investointeja etenkin alueilla, joilla niissä on eniten puutteita, ja erityisesti energian, televiestinnän ja julkisen liikenteen aloilla, jotta tulevaisuudessa voidaan tarjota älykkäitä energia- tai laajakaistapalveluja;

| 21. | kehottaa komissiota ottamaan korvattavina kustannuksina huomioon myös infrastruktuuriin tehtävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen toimivuuden kannalta; muistuttaa komissiota siitä, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoaminen perustuu joskus vuotuisten korvausten sijaan pitkäaikaiseen julkiseen investointitukeen; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ottamaan korvattavina kustannuksina huomioon myös infrastruktuuriin tehtävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen toimivuuden kannalta; muistuttaa komissiota siitä, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoaminen perustuu joskus vuotuisten korvausten sijaan pitkäaikaiseen julkiseen investointitukeen;

| 22. | kehottaa komissiota hyväksymään julkisen sektorin tuottamat yleishyödylliset taloudelliset palvelut ja yleishyödylliset sosiaalipalvelut kumppanimaissa, kun se neuvottelee kahdenvälisistä kauppasopimuksista; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota hyväksymään julkisen sektorin tuottamat yleishyödylliset taloudelliset palvelut ja yleishyödylliset sosiaalipalvelut kumppanimaissa, kun se neuvottelee kahdenvälisistä kauppasopimuksista;

Yksinkertaistaminen/oikeasuhteisuus

| 23. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo siirtyä valtiontukisääntöjen monipuolisempaan soveltamiseen varmistaakseen, että viranomaisten ja palveluntarjoajien hallinnollinen rasitus on sopivassa suhteessa siihen, miten toimenpide saattaa vaikuttaa sisämarkkinoilla käytävään kilpailuun; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo siirtyä valtiontukisääntöjen monipuolisempaan soveltamiseen varmistaakseen, että viranomaisten ja palveluntarjoajien hallinnollinen rasitus on sopivassa suhteessa siihen, miten toimenpide saattaa vaikuttaa sisämarkkinoilla käytävään kilpailuun;

| 24. | kehottaa siksi muotoilemaan säännökset siten, että kyetään varmistamaan niiden asianmukainen soveltaminen ja se, että ne eivät aiheuta tarpeetonta rasitusta viranomaisille ja yrityksille, joille on uskottu yleishyödyllisten palvelujen tuottaminen, jotta ne kykenevät suoriutumaan kaikista niille siirretyistä erityistehtävistä; pyytää komissiota parantamaan viranomaisten ja palveluntarjoajien oikeusvarmuutta tekemällä säännöistä ymmärrettävämpiä ja määräämällä yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta maksettavia julkisia korvauksia koskevista velvoitteista; |
| --- | --- |

24.

kehottaa siksi muotoilemaan säännökset siten, että kyetään varmistamaan niiden asianmukainen soveltaminen ja se, että ne eivät aiheuta tarpeetonta rasitusta viranomaisille ja yrityksille, joille on uskottu yleishyödyllisten palvelujen tuottaminen, jotta ne kykenevät suoriutumaan kaikista niille siirretyistä erityistehtävistä; pyytää komissiota parantamaan viranomaisten ja palveluntarjoajien oikeusvarmuutta tekemällä säännöistä ymmärrettävämpiä ja määräämällä yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoamisesta maksettavia julkisia korvauksia koskevista velvoitteista;

| 25. | kehottaa komissiota tekemään suunnitelmissa olevan valtiontukisääntöjen yksinkertaistamisen yhteydessä liian suurten korvausten valvonnasta joustavampaa ja avoimempaa ja erityisesti parantamaan liian suurten korvausten estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä; ehdottaa siksi, että liian suuria korvauksia koskevat tarkastukset tehtäisiin monivuotisten sopimusten yhteydessä vasta sopimuskauden päättyessä ja joka tapauksessa enintään kolmen vuoden välein ja että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista maksettaville korvauksille olisi vahvistettava avoimet laskentaperusteet, sillä tämä säästäisi merkittävästi sekä palveluntarjoajien että viranomaisten aikaa ja kustannuksia; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tekemään suunnitelmissa olevan valtiontukisääntöjen yksinkertaistamisen yhteydessä liian suurten korvausten valvonnasta joustavampaa ja avoimempaa ja erityisesti parantamaan liian suurten korvausten estämiseksi toteutettavia toimenpiteitä; ehdottaa siksi, että liian suuria korvauksia koskevat tarkastukset tehtäisiin monivuotisten sopimusten yhteydessä vasta sopimuskauden päättyessä ja joka tapauksessa enintään kolmen vuoden välein ja että yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista maksettaville korvauksille olisi vahvistettava avoimet laskentaperusteet, sillä tämä säästäisi merkittävästi sekä palveluntarjoajien että viranomaisten aikaa ja kustannuksia;

| 26. | kehottaa komissiota varmistamaan viranomaisilta ja toimijoilta, vastaako 7. joulukuuta 2010 julkaistu "Opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin" todella tarkoitustaan; pyytää komissiota antamaan viranomaisille ja toimijoille tarvittaessa ohjeistusta, jonka avulla ne voivat soveltaa näitä sääntöjä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota varmistamaan viranomaisilta ja toimijoilta, vastaako 7. joulukuuta 2010 julkaistu "Opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin" todella tarkoitustaan; pyytää komissiota antamaan viranomaisille ja toimijoille tarvittaessa ohjeistusta, jonka avulla ne voivat soveltaa näitä sääntöjä asianmukaisesti;

| 27. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan toimeksiantoihin liittyviä sääntöjä; kehottaa pitämään toimeksiantona ehdotuspyyntöä, jonka liitteenä on tavoitepohjainen sopimus; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota yksinkertaistamaan toimeksiantoihin liittyviä sääntöjä; kehottaa pitämään toimeksiantona ehdotuspyyntöä, jonka liitteenä on tavoitepohjainen sopimus;

Sosiaalipalvelut

| 28. | kehottaa komissiota kehittämään vähämerkityksistä tukea koskevat erityissäännöt yleishyödyllisille sosiaalipalveluille, joiden ei oleteta haittaavan merkittävästi jäsenvaltioiden välistä kauppaa; ehdottaa siksi, että tällaisille sosiaalipalveluille määritellään soveltuvat suuremmat kynnysarvot; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota kehittämään vähämerkityksistä tukea koskevat erityissäännöt yleishyödyllisille sosiaalipalveluille, joiden ei oleteta haittaavan merkittävästi jäsenvaltioiden välistä kauppaa; ehdottaa siksi, että tällaisille sosiaalipalveluille määritellään soveltuvat suuremmat kynnysarvot;

| 29. | tukee sairaaloihin ja sosiaaliseen asuntotarjontaan ilman kynnysarvoja sovellettavan nykyisen vapautuksen säilyttämistä; pitää myönteisenä, että komissio on ilmoittanut haluavansa poistaa lisää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen aloja ilmoittamisvelvollisuuden piiristä; kehottaa komissiota varmistamaan, että korvaukset kaikista yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista, jotka vastaavat jäsenvaltioiden määrittelemiin sosiaalisiin perustarpeisiin, kuten vanhustenhuolto, vammaishuolto, heikossa asemassa olevista ryhmistä huolehtiminen ja niiden sosiaalinen osallisuus, lasten ja nuorten hyvinvointipalvelut, terveydenhuolto ja työmarkkinoille pääsy, jäävät ilmoittamisvelvollisuuden ulkopuolelle; |
| --- | --- |

29.

tukee sairaaloihin ja sosiaaliseen asuntotarjontaan ilman kynnysarvoja sovellettavan nykyisen vapautuksen säilyttämistä; pitää myönteisenä, että komissio on ilmoittanut haluavansa poistaa lisää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen aloja ilmoittamisvelvollisuuden piiristä; kehottaa komissiota varmistamaan, että korvaukset kaikista yleishyödyllisistä taloudellisista palveluista, jotka vastaavat jäsenvaltioiden määrittelemiin sosiaalisiin perustarpeisiin, kuten vanhustenhuolto, vammaishuolto, heikossa asemassa olevista ryhmistä huolehtiminen ja niiden sosiaalinen osallisuus, lasten ja nuorten hyvinvointipalvelut, terveydenhuolto ja työmarkkinoille pääsy, jäävät ilmoittamisvelvollisuuden ulkopuolelle;

| 30. | katsoo, että yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen erityistehtävää ja luonnetta olisi suojeltava ja että ne olisi määriteltävä selvästi; kehottaa sen vuoksi komissiota arvioimaan, mikä olisi tehokkain keino tämän tavoitteen saavuttamiseen, ottaen huomioon alakohtaisten sääntöjen mahdollisuuden; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen erityistehtävää ja luonnetta olisi suojeltava ja että ne olisi määriteltävä selvästi; kehottaa sen vuoksi komissiota arvioimaan, mikä olisi tehokkain keino tämän tavoitteen saavuttamiseen, ottaen huomioon alakohtaisten sääntöjen mahdollisuuden;

Paikallispalvelut

| 31. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo soveltaa yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja tuottaville yrityksille maksettaviin valtiontukiin vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, jos paikallisesti rajatun toiminta-alan perusteella näyttää siltä, että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset jäävät vähäisiksi, ja jos varmistetaan, että korvausta käytetään yksinomaan kyseisen yleishyödyllisen taloudellisen palvelun toimintaan; pyytää komissiota arvioimaan, olisiko myös kulttuuri- ja koulutusalan yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin sovellettava alakohtaisia sääntöjä; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä, että komissio aikoo soveltaa yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja tuottaville yrityksille maksettaviin valtiontukiin vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, jos paikallisesti rajatun toiminta-alan perusteella näyttää siltä, että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset jäävät vähäisiksi, ja jos varmistetaan, että korvausta käytetään yksinomaan kyseisen yleishyödyllisen taloudellisen palvelun toimintaan; pyytää komissiota arvioimaan, olisiko myös kulttuuri- ja koulutusalan yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin sovellettava alakohtaisia sääntöjä;

| 32. | kehottaa komissiota esittämään yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja tuottaville yrityksille maksettaviin korvauksiin sovellettavaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä varten asianmukaisia kynnysarvoja, jotta näitä palveluja voitaisiin hallinnoida yksinkertaistetulla menettelyllä ja keventää huomattavasti palveluntarjoajien hallinnollista rasitusta ilman kielteisiä vaikutuksia sisämarkkinoihin; ehdottaa mahdolliseksi viitearvoksi yhteenlaskettua indeksiä, joka perustuu korvauksen suuruuteen ja yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisen paikallisviranomaiselta tehtäväkseen saaneen yrityksen liikevaihtoon; katsoo lisäksi, että kolme tilivuotta kattava kynnysarvo saattaisi olla asianmukaisempi tarvittavan joustavuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota esittämään yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja tuottaville yrityksille maksettaviin korvauksiin sovellettavaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä varten asianmukaisia kynnysarvoja, jotta näitä palveluja voitaisiin hallinnoida yksinkertaistetulla menettelyllä ja keventää huomattavasti palveluntarjoajien hallinnollista rasitusta ilman kielteisiä vaikutuksia sisämarkkinoihin; ehdottaa mahdolliseksi viitearvoksi yhteenlaskettua indeksiä, joka perustuu korvauksen suuruuteen ja yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottamisen paikallisviranomaiselta tehtäväkseen saaneen yrityksen liikevaihtoon; katsoo lisäksi, että kolme tilivuotta kattava kynnysarvo saattaisi olla asianmukaisempi tarvittavan joustavuuden varmistamiseksi;

| 33. | muistuttaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoajien oikeudellinen asema vaihtelee ja ne voivat olla muun muassa yhdistyksiä, säätiöitä, vapaaehtois- ja yhteisöjärjestöjä, voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ja sosiaalisia yrityksiä; muistuttaa, että jotkut niistä toimivat yksinomaan paikallisesti, ne eivät harjoita kaupallista toimintaa ja ne investoivat paikallisesti kaikki yleishyödyllisistä palveluista saadut voitot; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tarjoajien oikeudellinen asema vaihtelee ja ne voivat olla muun muassa yhdistyksiä, säätiöitä, vapaaehtois- ja yhteisöjärjestöjä, voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ja sosiaalisia yrityksiä; muistuttaa, että jotkut niistä toimivat yksinomaan paikallisesti, ne eivät harjoita kaupallista toimintaa ja ne investoivat paikallisesti kaikki yleishyödyllisistä palveluista saadut voitot;

Laatu- ja tehokkuusnäkökohdat

| 34. | korostaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen on oltava laadukkaita ja niiden täytyy olla yleisesti saatavilla; huomauttaa tässä yhteydessä, että komission vastuu rajoittuu SEUT-sopimuksen kilpailusääntöjen nojalla pelkästään yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamista varten maksettavien valtiontukien valvontaan ja että nämä säännöt eivät tarjoa oikeusperustaa unionin tason laatu- ja tehokkuusperusteiden vahvistamiselle; katsoo, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen laadun ja tehokkuuden määritelmää vahvistettaessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaate; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen on oltava laadukkaita ja niiden täytyy olla yleisesti saatavilla; huomauttaa tässä yhteydessä, että komission vastuu rajoittuu SEUT-sopimuksen kilpailusääntöjen nojalla pelkästään yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen tuottamista varten maksettavien valtiontukien valvontaan ja että nämä säännöt eivät tarjoa oikeusperustaa unionin tason laatu- ja tehokkuusperusteiden vahvistamiselle; katsoo, että yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen laadun ja tehokkuuden määritelmää vahvistettaessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaate;

*

* *

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17.

(2)  EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67.

(3)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

(4)  EYVL C 17, 19.1.2001, s. 4.

(5)  EYVL C 281, 26.9.1996, s. 3.

(6)  EUVL C 259, 2.9.2011, s. 40.

(7)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 149.

(8)  Asia C-280/00, Kok. 2004, s. I-07747.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0319.

(10)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 140.

(11)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 277.

(12)  EUVL C 92 E, 16.4.2004, s. 294.

(13)  EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 153.

(14)  EYVL C 14, 19.1.1998, s. 74.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/57

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi

P7_TA(2011)0495

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. marraskuuta 2011 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 9, 148, 160 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, erityisesti sen 9, 148, 160 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 ja 34 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 ja 34 artiklan,

| — | ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, erityisesti sen 30 artiklan (suojelu köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan), 31 artiklan (oikeus asuntoon) ja 16 artiklan (perheen oikeus sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, erityisesti sen 30 artiklan (suojelu köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan), 31 artiklan (oikeus asuntoon) ja 16 artiklan (perheen oikeus sosiaaliseen, oikeudelliseen ja taloudelliseen suojeluun),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (1),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (2),

| — | ottaa huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY (3),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät aiheesta "Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto" (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät aiheesta "Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto" (4),

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetun neuvoston julkilausuman Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta: Yhteistyö köyhyyden torjunnassa vuonna 2010 ja sen jälkeen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetun neuvoston julkilausuman Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta: Yhteistyö köyhyyden torjunnassa vuonna 2010 ja sen jälkeen (5),

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2011 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2011 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät (6),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun sosiaalisen suojelun komitean lausunnon "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 annetun sosiaalisen suojelun komitean lausunnon "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke (7),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2011 annetun sosiaalisen suojelun komitean selvityksen "Sosiaalisen suojelun komitean arviointi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisesta ulottuvuudesta" (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2011 annetun sosiaalisen suojelun komitean selvityksen "Sosiaalisen suojelun komitean arviointi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisesta ulottuvuudesta" (8),

| — | ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon "Solidaarinen terveydenhuolto: Terveyserojen vähentäminen EU:ssa" (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaalisen suojelun komitean lausunnon "Solidaarinen terveydenhuolto: Terveyserojen vähentäminen EU:ssa" (9),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista (11),

| — | ottaa huomioon työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen (12),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa" (KOM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa" (KOM(2009)0567),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön" (KOM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön" (KOM(2010)0573),

| — | ottaa huomioon Euroopan vammaisstrategian 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan (KOM(2010)0636, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vammaisstrategian 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan (KOM(2010)0636,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille (KOM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille (KOM(2011)0173),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2001 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien julistamasta kansainvälisestä päivästä köyhyyden poistamiseksi (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2001 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden kansakuntien julistamasta kansainvälisestä päivästä köyhyyden poistamiseksi (13),

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (14),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (15),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (16),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman Eurooppa 2020 -strategiasta (17),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan osuudesta Lissabonin ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan osuudesta Lissabonin ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa (18),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (19),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (20),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (21),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman vähimmäistulon asemasta köyhyyden torjunnassa ja osallistavan yhteiskunnan edistämisessä Euroopassa (22),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä (23),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (24),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten asemasta ikääntyvässä yhteiskunnassa (25),

| — | Euroopan 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatusta elintarvikkeiden jakeluohjelmasta (26), |
| --- | --- |

—

Euroopan 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman unionin vähävaraisimmille henkilöille suunnatusta elintarvikkeiden jakeluohjelmasta (26),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman romaniväestön osallistamista koskevasta EU:n strategiasta (27),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton kodittomuuden poistamiseen (28) ja 16. joulukuuta 2010 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton kodittomuuden poistamiseen (28) ja 16. joulukuuta 2010 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (29),

| — | ottaa huomioon asunnottomuudesta 9.–10. joulukuuta 2010 järjestetyn EU:n konsensuskonferenssin lopulliset suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asunnottomuudesta 9.–10. joulukuuta 2010 järjestetyn EU:n konsensuskonferenssin lopulliset suositukset,

| — | ottaa huomioon 14 syyskuu 2011 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14 syyskuu 2011 hyväksymänsä kirjallisen kannanoton asunnottomuutta koskevaan EU:n strategiaan (30),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (31),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan tasa-arvosopimuksesta kaudelle 2011–2020 (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan tasa-arvosopimuksesta kaudelle 2011–2020 (32),

| — | ottaa huomioon naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talous- ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökohdista (33),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta (34),

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman epävarmassa asemassa olevista naistyöntekijöistä (35),

| — | ottaa huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan Eurostatin tilastoasiakirjan vuodelta 2010 (Combating poverty and social exclusion – A statistical portrait of the European Union 2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan Eurostatin tilastoasiakirjan vuodelta 2010 (Combating poverty and social exclusion – A statistical portrait of the European Union 2010),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle" (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle" (KOM(2010)0758),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0370/2011),

Numerotiedot

| A. | toteaa, että 116 miljoonaa ihmistä on Euroopan unionissa köyhyysvaarassa ja että 42 miljoonaa ihmistä (eli 8 prosenttia väestöstä) kokee "vakavaa aineellista puutetta eikä pysty hankkimaan eräitä välttämättömiä asioita, joita pidetään kohtuullisen elämänlaadun kannalta olennaisina tekijöinä Euroopassa" (36); katsoo, että köyhyys kertoo sietämättömällä tavalla rikkauden, tulojen ja resurssien epätasaisesta jakautumisesta EU:n vauraassa taloudessa; toteaa, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät, kuten ikääntyneet ja vammaiset, ovat kärsineet rahoituskriisistä, talouskriisistä ja sosiaalisesta kriisistä kaikkein eniten; toteaa, että säästötoimenpiteet, joita Euroopan unionissa on toteutettu tai aiotaan toteuttaa, eivät saa – varsinkaan siksi, että julkisia palveluja ja sosiaalitukia leikataan – heikentää työllisyyttä tai sosiaaliturvaa taikka pahentaa heikoimmassa asemassa olevien ihmisten tilannetta ja aiheuttaa työttömyyden, epävarmuuden ja köyhyyden uhkaa miljoonille ihmisille, jotka onnistuvat vielä elämään, täyttämään tarpeensa ja tulemaan toimeen työllään tai eläkkeellään; ottaa huomioon, että sosiaalisen aktivointipolitiikan ehtojen ja seuraamusten koveneminen kriisin seurauksena lisää heikoimmassa asemassa olevien vaikeuksia samalla, kun tarjolla on hyvin vähän kunnon työtä; ottaa huomioon, että kuilu rikkaiden ja köyhien välillä kasvaa kriisin myötä edelleen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että 116 miljoonaa ihmistä on Euroopan unionissa köyhyysvaarassa ja että 42 miljoonaa ihmistä (eli 8 prosenttia väestöstä) kokee "vakavaa aineellista puutetta eikä pysty hankkimaan eräitä välttämättömiä asioita, joita pidetään kohtuullisen elämänlaadun kannalta olennaisina tekijöinä Euroopassa" (36); katsoo, että köyhyys kertoo sietämättömällä tavalla rikkauden, tulojen ja resurssien epätasaisesta jakautumisesta EU:n vauraassa taloudessa; toteaa, että kaikkein heikoimmassa asemassa olevat väestöryhmät, kuten ikääntyneet ja vammaiset, ovat kärsineet rahoituskriisistä, talouskriisistä ja sosiaalisesta kriisistä kaikkein eniten; toteaa, että säästötoimenpiteet, joita Euroopan unionissa on toteutettu tai aiotaan toteuttaa, eivät saa – varsinkaan siksi, että julkisia palveluja ja sosiaalitukia leikataan – heikentää työllisyyttä tai sosiaaliturvaa taikka pahentaa heikoimmassa asemassa olevien ihmisten tilannetta ja aiheuttaa työttömyyden, epävarmuuden ja köyhyyden uhkaa miljoonille ihmisille, jotka onnistuvat vielä elämään, täyttämään tarpeensa ja tulemaan toimeen työllään tai eläkkeellään; ottaa huomioon, että sosiaalisen aktivointipolitiikan ehtojen ja seuraamusten koveneminen kriisin seurauksena lisää heikoimmassa asemassa olevien vaikeuksia samalla, kun tarjolla on hyvin vähän kunnon työtä; ottaa huomioon, että kuilu rikkaiden ja köyhien välillä kasvaa kriisin myötä edelleen;

Perusoikeuksien loukkaaminen

| B. | ottaa huomioon perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa koskevan komission uuden strategian, jonka tavoitteena on erityisesti parantaa heikoimmassa asemassa olevien mahdollisuuksia käyttää perusoikeuksiaan; katsoo, että tätä perusoikeuskirjaa on noudatettava kokonaisuudessaan ja että vakava köyhyys on ihmisoikeusloukkaus ja loukkaa vakavasti ihmisarvoa sekä edistää leimautumista ja epätasa-arvoa,katsoo, että tulotukijärjestelyjen päätavoitteena pitää olla ihmisten auttaminen pois köyhyydestä ja antaa heille mahdollisuus ihmisarvoiseen elämään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa koskevan komission uuden strategian, jonka tavoitteena on erityisesti parantaa heikoimmassa asemassa olevien mahdollisuuksia käyttää perusoikeuksiaan; katsoo, että tätä perusoikeuskirjaa on noudatettava kokonaisuudessaan ja että vakava köyhyys on ihmisoikeusloukkaus ja loukkaa vakavasti ihmisarvoa sekä edistää leimautumista ja epätasa-arvoa,katsoo, että tulotukijärjestelyjen päätavoitteena pitää olla ihmisten auttaminen pois köyhyydestä ja antaa heille mahdollisuus ihmisarvoiseen elämään;

Täyttämättä jääneet sitoumukset

| C. | panee merkille, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet ja koskettaneet uusia väestöryhmiä vuoden 2000 ja 2008 välillä huolimatta unionin sitoumuksista, jotka koskevat 23.–24. maaliskuuta 2000 pidetyssä Lissabonin huippukokouksessa hyväksyttyä tavoitetta poistaa köyhyys EU:sta vuoteen 2010 mennessä ja saavutettavaa edistymistä, josta sovittiin 7.–9. joulukuuta 2000 Nizzassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa; ottaa huomioon, että köyhyyttä ja syrjäytymistä ei voida vähentää eikä osallistavaa kasvua toteuttaa torjumatta eriarvoisuutta ja syrjintää eikä takaamatta kansantalouksien kehitystä ja solidaarisuutta yhteiskunnan heikompia ryhmiä kohtaan, mikä tarkoittaa maan hyvinvoinnin oikeudenmukaista ja asianmukaista jakoa; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet ja koskettaneet uusia väestöryhmiä vuoden 2000 ja 2008 välillä huolimatta unionin sitoumuksista, jotka koskevat 23.–24. maaliskuuta 2000 pidetyssä Lissabonin huippukokouksessa hyväksyttyä tavoitetta poistaa köyhyys EU:sta vuoteen 2010 mennessä ja saavutettavaa edistymistä, josta sovittiin 7.–9. joulukuuta 2000 Nizzassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa; ottaa huomioon, että köyhyyttä ja syrjäytymistä ei voida vähentää eikä osallistavaa kasvua toteuttaa torjumatta eriarvoisuutta ja syrjintää eikä takaamatta kansantalouksien kehitystä ja solidaarisuutta yhteiskunnan heikompia ryhmiä kohtaan, mikä tarkoittaa maan hyvinvoinnin oikeudenmukaista ja asianmukaista jakoa;

| D. | ottaa huomioon, että köyhyysvaara koskettaa suoraan maaseutualueita ja erityisesti pientiloja ja nuoria maanviljelijöitä, joita kriisin taloudelliset vaikutukset sekä raaka-aineiden hintojen liiallinen vaihtelu uhkaavat; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että köyhyysvaara koskettaa suoraan maaseutualueita ja erityisesti pientiloja ja nuoria maanviljelijöitä, joita kriisin taloudelliset vaikutukset sekä raaka-aineiden hintojen liiallinen vaihtelu uhkaavat;

20 miljoonaa vähemmän

| E. | ottaa huomioon, että yhtenä Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta on joustava tavoite (eli sanktioita ei voi tavoitteen noudattamatta jättämisestä saada) köyhyysuhan alla elävien määrän vähentämisestä 20 miljoonalla henkilöllä jäsenvaltioiden sopimien kolmen indikaattorin perusteella (pienituloisuusaste tulonsiirtojen jälkeen, vakavan aineellisen puutteen esiintyminen sekä vajaatyöllisissä tai työttömissä kotitalouksissa elävien henkilöiden prosenttiosuus) ja katsoo, että tässä tavoitteessa otetaan huomioon, miten tärkeää on torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, mutta kun sitä verrataan 116 miljoonaan köyhyysuhan alla olevaan henkilöön ja 42 miljoonaan vakavaa aineellista puutetta kokevaan henkilöön, se osoittaa, että EU:ssa jätetään miljoonat ihmiset oman onnensa nojaan, sillä kynnysvaikutukset jättävät heikoimmat syrjään kvantitatiivisiin tuloksiin tähtäävistä politiikoista; toteaa, että ellei liikkeelle lähdetä vaikeimmin ratkaistavista tilanteista, toteutetuilla politiikoilla ei tavoiteta näitä tilanteita; ottaa huomioon, että köyhyyden torjunnan eurooppalainen foorumi on yksi Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhtenä Eurooppa 2020 -strategian viidestä yleistavoitteesta on joustava tavoite (eli sanktioita ei voi tavoitteen noudattamatta jättämisestä saada) köyhyysuhan alla elävien määrän vähentämisestä 20 miljoonalla henkilöllä jäsenvaltioiden sopimien kolmen indikaattorin perusteella (pienituloisuusaste tulonsiirtojen jälkeen, vakavan aineellisen puutteen esiintyminen sekä vajaatyöllisissä tai työttömissä kotitalouksissa elävien henkilöiden prosenttiosuus) ja katsoo, että tässä tavoitteessa otetaan huomioon, miten tärkeää on torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, mutta kun sitä verrataan 116 miljoonaan köyhyysuhan alla olevaan henkilöön ja 42 miljoonaan vakavaa aineellista puutetta kokevaan henkilöön, se osoittaa, että EU:ssa jätetään miljoonat ihmiset oman onnensa nojaan, sillä kynnysvaikutukset jättävät heikoimmat syrjään kvantitatiivisiin tuloksiin tähtäävistä politiikoista; toteaa, että ellei liikkeelle lähdetä vaikeimmin ratkaistavista tilanteista, toteutetuilla politiikoilla ei tavoiteta näitä tilanteita; ottaa huomioon, että köyhyyden torjunnan eurooppalainen foorumi on yksi Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta;

| F. | katsoo, että sosiaalinen eriarvoisuus on lisääntynyt joissakin jäsenvaltioissa erityisesti tulojen ja vaurauden jakautumiseen liittyvän taloudellisen eriarvoisuuden, sosiaalista epävarmuutta aiheuttavan työmarkkinoihin liittyvän eriarvoisuuden ja sosiaaliturvan, terveydenhoidon, koulutuksen, oikeuslaitoksen ja muiden valtion sosiaalisten palvelujen saantiin liittyvän eriarvoisuuden vuoksi; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että sosiaalinen eriarvoisuus on lisääntynyt joissakin jäsenvaltioissa erityisesti tulojen ja vaurauden jakautumiseen liittyvän taloudellisen eriarvoisuuden, sosiaalista epävarmuutta aiheuttavan työmarkkinoihin liittyvän eriarvoisuuden ja sosiaaliturvan, terveydenhoidon, koulutuksen, oikeuslaitoksen ja muiden valtion sosiaalisten palvelujen saantiin liittyvän eriarvoisuuden vuoksi;

Talouden ja köyhyyden suhde

| G. | ottaa huomioon, että köyhyys, jota EU:n jäsenvaltioissa on ollut paljon jo hyvin monta vuotta, vaikuttaa yhä voimakkaammin talouteen, haittaa kasvua, kasvattaa julkisen talouden alijäämää ja heikentää Euroopan kilpailukykyä; katsoo, että nämä ilmiöt itse tuovat mukanaan köyhyyttä ja varsinkin pitkäaikaistyöttömyyttä, joka koskettaa kolmasosaa työttömistä, ja katsoo, että tilanne on pahempi maissa, joiden talous on erityisen haavoittuva; katsoo, että sosiaalisten oikeuksien säilyttäminen unionissa on keskeistä köyhyyden torjumisen kannalta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että köyhyys, jota EU:n jäsenvaltioissa on ollut paljon jo hyvin monta vuotta, vaikuttaa yhä voimakkaammin talouteen, haittaa kasvua, kasvattaa julkisen talouden alijäämää ja heikentää Euroopan kilpailukykyä; katsoo, että nämä ilmiöt itse tuovat mukanaan köyhyyttä ja varsinkin pitkäaikaistyöttömyyttä, joka koskettaa kolmasosaa työttömistä, ja katsoo, että tilanne on pahempi maissa, joiden talous on erityisen haavoittuva; katsoo, että sosiaalisten oikeuksien säilyttäminen unionissa on keskeistä köyhyyden torjumisen kannalta;

| H. | katsoo, että köyhyys on rinnastettavissa ihmisoikeusloukkaukseen ja että se osoittaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on toteutettava vielä toimia; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että köyhyys on rinnastettavissa ihmisoikeusloukkaukseen ja että se osoittaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on toteutettava vielä toimia;

| I. | katsoo, että kaiken säästöpolitiikan on oltava älykästä ja mahdollistettava suhdanteita tasoittavat investoinnit suuriin poliittisiin painopistealoihin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaiken säästöpolitiikan on oltava älykästä ja mahdollistettava suhdanteita tasoittavat investoinnit suuriin poliittisiin painopistealoihin;

| J. | katsoo, että EU:n kilpailukyvyn turvaamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja köyhyyden torjumiseksi on välttämätöntä hyväksyä rakenneuudistuksia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että EU:n kilpailukyvyn turvaamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja köyhyyden torjumiseksi on välttämätöntä hyväksyä rakenneuudistuksia;

Monimuotoinen köyhyys

| K. | toteaa köyhyyden olevan monisyinen ilmiö, jota on pyrittävä torjumaan yhdennetysti niin, että ihmisten elämänvaiheet ja moninaiset tarpeet otetaan huomioon ja että mahdollisuudet hyödyntää oikeuksia, resursseja ja palveluja turvataan, kuten sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän yhteisistä tavoitteista ilmenee (2006), perustarpeiden tyydyttämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa köyhyyden olevan monisyinen ilmiö, jota on pyrittävä torjumaan yhdennetysti niin, että ihmisten elämänvaiheet ja moninaiset tarpeet otetaan huomioon ja että mahdollisuudet hyödyntää oikeuksia, resursseja ja palveluja turvataan, kuten sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän yhteisistä tavoitteista ilmenee (2006), perustarpeiden tyydyttämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden (2010) aikana on onnistuttu lisäämään yleisön tietoisuutta sekä poliittista sitoutumista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden (2010) aikana on onnistuttu lisäämään yleisön tietoisuutta sekä poliittista sitoutumista;

Ihmisarvoinen työ ja työssäkäyvät köyhät

| M. | katsoo, että työllisyyden kasvu, eikä edes laadukkaiden työpaikkojen lisääntyminen yksin riitä köyhyydestä pääsemiseen, että työmarkkinoiden segmentoituminen on lisääntynyt, että erityisesti talouskriisin myötä työ- ja elinehdot ovat voimakkaasti huonontuneet, että työsuhteiden epävarmuus – jota on torjuttava – lisääntyy voimakkaasti ja että työssäkäyvien köyhien tilanne on viime vuosina saanut huomiota, mutta on yhä ongelma, johon ei suhtauduta tavalla, joka vastaisi niiden haasteiden vakavuutta, joita se aiheuttaa yhteiskunnillemme; ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien lukumäärä on kasvanut huomattavasti, sillä 8 prosenttia työssäkäyvistä on köyhiä ja 22 prosenttia köyhyysvaarassa olevista käy työssä (37); ottaa huomioon, että mahdollisuus ihmisarvoisiin ja tasa-arvoisiin työoloihin on askel eteenpäin kohti perheiden ja yksin elävien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että työllisyyden kasvu, eikä edes laadukkaiden työpaikkojen lisääntyminen yksin riitä köyhyydestä pääsemiseen, että työmarkkinoiden segmentoituminen on lisääntynyt, että erityisesti talouskriisin myötä työ- ja elinehdot ovat voimakkaasti huonontuneet, että työsuhteiden epävarmuus – jota on torjuttava – lisääntyy voimakkaasti ja että työssäkäyvien köyhien tilanne on viime vuosina saanut huomiota, mutta on yhä ongelma, johon ei suhtauduta tavalla, joka vastaisi niiden haasteiden vakavuutta, joita se aiheuttaa yhteiskunnillemme; ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien lukumäärä on kasvanut huomattavasti, sillä 8 prosenttia työssäkäyvistä on köyhiä ja 22 prosenttia köyhyysvaarassa olevista käy työssä (37); ottaa huomioon, että mahdollisuus ihmisarvoisiin ja tasa-arvoisiin työoloihin on askel eteenpäin kohti perheiden ja yksin elävien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa;

| N. | ottaa kuitenkin huomioon, että heikosti koulutetut tai kouluttamattomat henkilöt ovat muita suuremmassa vaarassa työmarkkinoilla ja että heidän kohdallaan epävarman työn, huonon palkan ja köyhyyden vaara on muita suurempi; |
| --- | --- |

N.

ottaa kuitenkin huomioon, että heikosti koulutetut tai kouluttamattomat henkilöt ovat muita suuremmassa vaarassa työmarkkinoilla ja että heidän kohdallaan epävarman työn, huonon palkan ja köyhyyden vaara on muita suurempi;

Asunnottomat henkilöt

| O. | ottaa huomioon, että asunnottomuus on yksi köyhyyden ja puutteen äärimmäisistä muodoista sekä ongelma, joka on ratkaisematta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; toteaa, että Euroopan unionin jäsenvaltioissa on eri syistä yleisesti ottaen paljon asunnottomia henkilöitä, mikä edellyttää erityisiä näiden henkilöiden sosiaaliseen osallistamiseen tähtääviä toimenpiteitä; ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimuksen mukaan noin neljäsosa EU:n kansalaista katsoo, että kohtuullisten asuntojen liian korkeat hinnat ovat yksi köyhyyden pääasiallisista syistä, ja että lähes yhdeksän kymmenestä katsoo köyhyyden olevan este kohtuullisen asunnon saamiselle: katsoo, että tilanne, jossa viranomaiset menettävät yhteyden kansalaisiin näiden menettäessä asuntonsa, vaikeuttaa kaikenlaisia aloitteita heidän auttamisekseen ja on myös vaihe, jossa yksilön syrjäytyminen etenee äärimmäisen nopeasti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asunnottomuus on yksi köyhyyden ja puutteen äärimmäisistä muodoista sekä ongelma, joka on ratkaisematta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; toteaa, että Euroopan unionin jäsenvaltioissa on eri syistä yleisesti ottaen paljon asunnottomia henkilöitä, mikä edellyttää erityisiä näiden henkilöiden sosiaaliseen osallistamiseen tähtääviä toimenpiteitä; ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimuksen mukaan noin neljäsosa EU:n kansalaista katsoo, että kohtuullisten asuntojen liian korkeat hinnat ovat yksi köyhyyden pääasiallisista syistä, ja että lähes yhdeksän kymmenestä katsoo köyhyyden olevan este kohtuullisen asunnon saamiselle: katsoo, että tilanne, jossa viranomaiset menettävät yhteyden kansalaisiin näiden menettäessä asuntonsa, vaikeuttaa kaikenlaisia aloitteita heidän auttamisekseen ja on myös vaihe, jossa yksilön syrjäytyminen etenee äärimmäisen nopeasti;

| P. | ottaa huomioon, että köyhyyteen vaikuttavat myös sosiaalipalvelujen, kuten terveydenhuoltopalvelujen, kulttuuripalvelujen, asunnon ja koulutuksen, saatavuus ja laatu; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että köyhyyteen vaikuttavat myös sosiaalipalvelujen, kuten terveydenhuoltopalvelujen, kulttuuripalvelujen, asunnon ja koulutuksen, saatavuus ja laatu;

| Q. | ottaa huomioon, että asunnottomuus tai ala-arvoiset asuinolot ovat vakava ihmisarvon loukkaus, joka vaikuttaa merkittävällä tavalla kaikkiin muihin oikeuksiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että asunnottomuus tai ala-arvoiset asuinolot ovat vakava ihmisarvon loukkaus, joka vaikuttaa merkittävällä tavalla kaikkiin muihin oikeuksiin;

Hyödykekori

| R. | pitää köyhyysrajaa eli tulotasoa, joka jää alle 60 prosentin kansallisesta mediaanitulosta, hyödyllisenä ja tarpeellisena suhteellisen köyhyyden indikaattorina, mutta sitä pitäisi täydentää kansallisella tasolla niin kutsutun hyödykekorin käsitteellä (joka kuitenkin on vain välitön vastaus köyhien erityistilanteeseen) ja sitä koskevilla laskelmilla sekä indikaattoreilla, jotka työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvosto (EPSCO) hyväksyi kesäkuussa 2010 (köyhyysuhka, aineellinen puute ja työttömät kotitaloudet), jotka paljastavat, missä ja minkälaista julkista politiikkaa tarvitaan; |
| --- | --- |

R.

pitää köyhyysrajaa eli tulotasoa, joka jää alle 60 prosentin kansallisesta mediaanitulosta, hyödyllisenä ja tarpeellisena suhteellisen köyhyyden indikaattorina, mutta sitä pitäisi täydentää kansallisella tasolla niin kutsutun hyödykekorin käsitteellä (joka kuitenkin on vain välitön vastaus köyhien erityistilanteeseen) ja sitä koskevilla laskelmilla sekä indikaattoreilla, jotka työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvosto (EPSCO) hyväksyi kesäkuussa 2010 (köyhyysuhka, aineellinen puute ja työttömät kotitaloudet), jotka paljastavat, missä ja minkälaista julkista politiikkaa tarvitaan;

Sosiaalinen suojelu

| S. | toteaa, että sosiaalinen suojelu ja siihen kuuluvat vähimmäistulojärjestelmät ovat nykyaikaisten demokratioiden perustavanlaatuinen osatekijä, joka turvaa pitkälti ihmisten oikeuden osallistua yhteiskunnan sosiaaliseen, taloudelliseen, poliittiseen ja kulttuuriseen elämään, ja vakauttavat taloutta merkittävästi, sillä ne lieventävät kriisien vaikutusta ja varmistavat tulojen uudelleenjaon kaikissa elämänvaiheissa, tarjoavat suojan sosiaalisia riskejä vastaan ja ehkäisevät ja lieventävät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kaikissa elämänvaiheissa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että sosiaalinen suojelu ja siihen kuuluvat vähimmäistulojärjestelmät ovat nykyaikaisten demokratioiden perustavanlaatuinen osatekijä, joka turvaa pitkälti ihmisten oikeuden osallistua yhteiskunnan sosiaaliseen, taloudelliseen, poliittiseen ja kulttuuriseen elämään, ja vakauttavat taloutta merkittävästi, sillä ne lieventävät kriisien vaikutusta ja varmistavat tulojen uudelleenjaon kaikissa elämänvaiheissa, tarjoavat suojan sosiaalisia riskejä vastaan ja ehkäisevät ja lieventävät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kaikissa elämänvaiheissa;

| T. | ottaa huomioon, että OECD:n mukaan 20–40 prosentissa tapauksista sosiaalietuuksiin oikeutettu henkilö ei hae niitä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että OECD:n mukaan 20–40 prosentissa tapauksista sosiaalietuuksiin oikeutettu henkilö ei hae niitä;

Terveys

| U. | ottaa huomioon, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat edelleen keskeisiä sosiaalisia tekijöitä, jotka määrittävät terveydentilaa (38), elinolosuhteita ja myös elinajanodotetta, että erityisesti lapsiköyhyys vaikuttaa lasten terveyteen ja hyvinvointiin ja että kohtuuhintaisten terveydenhoitopalvelujen saatavuuteen sekä tuloihin ja terveyteen liittyvät rikkaiden ja köyhien väliset erot ovat yhä merkittäviä ja tietyillä aloilla jopa kasvussa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat edelleen keskeisiä sosiaalisia tekijöitä, jotka määrittävät terveydentilaa (38), elinolosuhteita ja myös elinajanodotetta, että erityisesti lapsiköyhyys vaikuttaa lasten terveyteen ja hyvinvointiin ja että kohtuuhintaisten terveydenhoitopalvelujen saatavuuteen sekä tuloihin ja terveyteen liittyvät rikkaiden ja köyhien väliset erot ovat yhä merkittäviä ja tietyillä aloilla jopa kasvussa;

| V. | ottaa huomioon, että yhteiskunnan tietyt väestöryhmät, kuten yksinhuoltajaperheet, iäkkäät naiset, vähemmistöt, vammaiset ja asunnottomat, ovat heikoimmassa asemassa ja köyhyysvaarassa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että yhteiskunnan tietyt väestöryhmät, kuten yksinhuoltajaperheet, iäkkäät naiset, vähemmistöt, vammaiset ja asunnottomat, ovat heikoimmassa asemassa ja köyhyysvaarassa;

| W. | katsoo, että syrjintäkiellon periaate, joka koskee myös sosiaaliseen alkuperään perustuvaa syrjintää, on perusoikeuksien kulmakivi; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että syrjintäkiellon periaate, joka koskee myös sosiaaliseen alkuperään perustuvaa syrjintää, on perusoikeuksien kulmakivi;

Ikääntyvät ihmiset

| X. | ottaa huomioon, että yhteiskuntamme ikääntymisen vuoksi apua tarvitsevien henkilöiden määrä kasvaa huomattavasti lähitulevaisuudessa; panee merkille, että ikääntyneiden ihmisten ja erityisesti naisten köyhyysriski on monissa maissa suurempi kuin muun väestön, koska eläkkeelle siirtymisestä seuraa tulojen merkittävä pieneneminen ja myös muista syistä, kuten fyysisen avuntarpeen, yksinäisyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vuoksi; pitää sukupolvien välisen sosiaalisen siteen katkeamista yhteiskuntiemme suurena ongelmana; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että yhteiskuntamme ikääntymisen vuoksi apua tarvitsevien henkilöiden määrä kasvaa huomattavasti lähitulevaisuudessa; panee merkille, että ikääntyneiden ihmisten ja erityisesti naisten köyhyysriski on monissa maissa suurempi kuin muun väestön, koska eläkkeelle siirtymisestä seuraa tulojen merkittävä pieneneminen ja myös muista syistä, kuten fyysisen avuntarpeen, yksinäisyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vuoksi; pitää sukupolvien välisen sosiaalisen siteen katkeamista yhteiskuntiemme suurena ongelmana;

| Y. | katsoo, että eläkepolitiikalla on köyhyyden torjunnassa perustavanlaatuinen merkitys; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että eläkepolitiikalla on köyhyyden torjunnassa perustavanlaatuinen merkitys;

Sukupuoli

| Z. | ottaa huomioon, että naisten köyhyysriski on yleensä miesten köyhyysriskiä suurempi eri syistä, esimerkiksi siksi, että työelämässä esiintyy syrjintää, joka näkyy siten, että naisten ja miesten samapalkkaisuusperiaate ei ole toteutunut, minkä vuoksi myös eläkkeet ovat erisuuruisia, ja siten, että naisten työuralla on keskeytyksiä hoitotehtävien vuoksi, tai koska naisia syrjitään työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että vain 63 prosenttia eurooppalaisista naisista on työssäkäyviä, kun taas vastaava miesten osuus on 76 prosenttia, ja että ei ole tukiverkostoja ja konkreettisia toimenpiteitä, joilla tuettaisiin työssäkäyvien perhe- ja työelämän yhteensovittamista, kohtuuhintaiset hoitopalvelut mukaan luettuina; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että naisten köyhyysriski on yleensä miesten köyhyysriskiä suurempi eri syistä, esimerkiksi siksi, että työelämässä esiintyy syrjintää, joka näkyy siten, että naisten ja miesten samapalkkaisuusperiaate ei ole toteutunut, minkä vuoksi myös eläkkeet ovat erisuuruisia, ja siten, että naisten työuralla on keskeytyksiä hoitotehtävien vuoksi, tai koska naisia syrjitään työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että vain 63 prosenttia eurooppalaisista naisista on työssäkäyviä, kun taas vastaava miesten osuus on 76 prosenttia, ja että ei ole tukiverkostoja ja konkreettisia toimenpiteitä, joilla tuettaisiin työssäkäyvien perhe- ja työelämän yhteensovittamista, kohtuuhintaiset hoitopalvelut mukaan luettuina;

| AA. | toteaa, että köyhyys vaikuttaa eri tavoin köyhiin naisiin ja miehiin, poikiin ja tyttöihin, koska köyhien naisten ja tyttöjen on usein vaikeampaa saada sopivia sosiaalipalveluja ja tuloja; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että köyhyys vaikuttaa eri tavoin köyhiin naisiin ja miehiin, poikiin ja tyttöihin, koska köyhien naisten ja tyttöjen on usein vaikeampaa saada sopivia sosiaalipalveluja ja tuloja;

| AB. | toteaa, ettei foorumi ota huomioon naisiin ja miehiin liittyviä sukupuolispesifisiä näkökohtia eikä naisten köyhyyden lisääntymiseen kiinnitetä riittävästi huomiota; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, ettei foorumi ota huomioon naisiin ja miehiin liittyviä sukupuolispesifisiä näkökohtia eikä naisten köyhyyden lisääntymiseen kiinnitetä riittävästi huomiota;

| AC. | ottaa huomioon, että koko elämän aikana kertyneitä tuloja koskevien sukupuolten palkkaerojen vaikutuksesta naisten eläkkeet ovat matalampia ja sen johdosta naiset kärsivät miehiä useammin jatkuvasta ja äärimmäisestä köyhyydestä: toteaa, että 22 prosenttia 65-vuotiaista tai sitä iäkkäämmistä naisista on köyhyysvaarassa ja miehistä vain 16 prosenttia; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että koko elämän aikana kertyneitä tuloja koskevien sukupuolten palkkaerojen vaikutuksesta naisten eläkkeet ovat matalampia ja sen johdosta naiset kärsivät miehiä useammin jatkuvasta ja äärimmäisestä köyhyydestä: toteaa, että 22 prosenttia 65-vuotiaista tai sitä iäkkäämmistä naisista on köyhyysvaarassa ja miehistä vain 16 prosenttia;

| AD. | toteaa, että lapsista 20 prosenttia elää köyhyysriskirajalla, kun köyhyysuhan alaisten osuus Euroopan koko väestöstä on 17 prosenttia, ja pienituloiset perheet ovat yksi suurimmassa köyhyysvaarassa olevista ryhmistä; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että lapsista 20 prosenttia elää köyhyysriskirajalla, kun köyhyysuhan alaisten osuus Euroopan koko väestöstä on 17 prosenttia, ja pienituloiset perheet ovat yksi suurimmassa köyhyysvaarassa olevista ryhmistä;

| AE. | katsoo, että perhepolitiikka on välttämätön osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävää politiikkaa; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että perhepolitiikka on välttämätön osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävää politiikkaa;

| AF. | pitää koulunkäynnin keskeyttämisen ensimerkkejä tärkeinä merkkeinä köyhyyden toistumisesta sykleinä; |
| --- | --- |

AF.

pitää koulunkäynnin keskeyttämisen ensimerkkejä tärkeinä merkkeinä köyhyyden toistumisesta sykleinä;

Nuoret

| AG. | ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyys, joka oli jo entisestään muiden ikäluokkien työttömyysasteita korkeampi, on kasvanut unionissa räjähdysmäisesti kriisin jälkeen ja ylittänyt 20 prosentin rajan saavuttaen kriittisen tason kaikissa jäsenvaltioissa, mikä uhkaa suistaa nuoret köyhyyteen entistä varhaisemmin; ottaa huomioon, että tämä huolestuttava tilanne edellyttää kiireellisesti poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia vastatoimia ja että yhdessä väestörakenteen muutosten kanssa se lisää pulaa osaavasta työvoimasta; toteaa, että ammatillinen koulutus voi osaltaan auttaa nuoria ja alhaisen osaamistason työntekijöitä pääsemään työmarkkinoille, mutta katsoo, ettei työpaikan saaminen merkitse ulospääsyä köyhyydestä ja että nuoret ovat erityisen suuressa vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhien ryhmään; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyys, joka oli jo entisestään muiden ikäluokkien työttömyysasteita korkeampi, on kasvanut unionissa räjähdysmäisesti kriisin jälkeen ja ylittänyt 20 prosentin rajan saavuttaen kriittisen tason kaikissa jäsenvaltioissa, mikä uhkaa suistaa nuoret köyhyyteen entistä varhaisemmin; ottaa huomioon, että tämä huolestuttava tilanne edellyttää kiireellisesti poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia vastatoimia ja että yhdessä väestörakenteen muutosten kanssa se lisää pulaa osaavasta työvoimasta; toteaa, että ammatillinen koulutus voi osaltaan auttaa nuoria ja alhaisen osaamistason työntekijöitä pääsemään työmarkkinoille, mutta katsoo, ettei työpaikan saaminen merkitse ulospääsyä köyhyydestä ja että nuoret ovat erityisen suuressa vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhien ryhmään;

Maahanmuuttajat

| AH. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt ovat erityisen heikossa asemassa olevia työntekijöitä ja että he ovat kärsineet talouskriisistä suuresti ja siten heidän köyhyytensä ja sosiaalinen syrjäytymisensä lisääntyy niiden epävarmojen työsuhteiden vuoksi, joihin he joutuvat kotimaansa, alkuperänsä tai pätevyystasonsa takia; katsoo, että siirtotyöläisten on saatavat samat työehdot, palkat, koulutusmahdollisuudet ja sosiaaliturva kuin niiden maiden kansalaisten, joissa he työskentelevät; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt ovat erityisen heikossa asemassa olevia työntekijöitä ja että he ovat kärsineet talouskriisistä suuresti ja siten heidän köyhyytensä ja sosiaalinen syrjäytymisensä lisääntyy niiden epävarmojen työsuhteiden vuoksi, joihin he joutuvat kotimaansa, alkuperänsä tai pätevyystasonsa takia; katsoo, että siirtotyöläisten on saatavat samat työehdot, palkat, koulutusmahdollisuudet ja sosiaaliturva kuin niiden maiden kansalaisten, joissa he työskentelevät;

| AI. | toteaa, että vammaiset henkilöt, joiden köyhyysaste on 70 prosenttia keskimääräistä korkeampi, on otettava keskeisesti huomioon sellaisen strategian laadinnassa, joka pyrkii korostamaan vammaisten työelämään osallistamisen tuottamaan lisäarvoa; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että vammaiset henkilöt, joiden köyhyysaste on 70 prosenttia keskimääräistä korkeampi, on otettava keskeisesti huomioon sellaisen strategian laadinnassa, joka pyrkii korostamaan vammaisten työelämään osallistamisen tuottamaan lisäarvoa;

Romanit

| AJ. | toteaa, että Euroopan romaneista merkittävä osa on syrjäytynyt yhteiskunnasta ja elää surkeissa sosiaalis-taloudellisissa oloissa ja joutuu usein vakavan syrjinnän ja erottelun kohteeksi kaikilla elämänaloilla, ja että sama koskee myös muita syrjäytyneitä yhteisöjä; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että Euroopan romaneista merkittävä osa on syrjäytynyt yhteiskunnasta ja elää surkeissa sosiaalis-taloudellisissa oloissa ja joutuu usein vakavan syrjinnän ja erottelun kohteeksi kaikilla elämänaloilla, ja että sama koskee myös muita syrjäytyneitä yhteisöjä;

| AK. | ottaa huomioon, että talous- ja rahoituskriisi ja elintarvikkeiden hintojen huima nousu pahentavat köyhyyden kasvua EU:ssa, että elintarvikeylijäämät ovat EU:ssa lähes olemattomat ja että 43 miljoonaa ihmistä on tällä hetkellä vaarassa joutua tinkimään monipuolisesta ruokavaliosta; ottaa huomioon, että vuonna 1987 perustetusta ohjelmasta, jossa jaetaan ruokaa unionin puutteenalaisimmille henkilöille, annetaan tällä hetkellä ruoka-apua 13 miljoonalle köyhälle 19 jäsenvaltiossa ja että jakeluketjussa on mukana noin 240 ruokapankkia ja hyväntekeväisyysjärjestöä; ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-576/08 hiljattain antaman tuomion, jossa ruoan ostaminen markkinoilta ohjelmaa varten katsotaan lainvastaiseksi ja joka vaarantaa EU:n ruoka-avun puutteenalaisimmille, sillä ohjelma on yhä riippuvaisempi markkinoilta tehdyistä hankinnoista, ja ottaa huomioon, että unionin yleisen tuomioistuimen päätös kumota asetuksen (EY) N:o 983/2008 2 artikla näyttää vaikuttavan ohjelmaan välittömästi ja kielteisesti vuonna 2012 ja sen jälkeisinä vuosina, mikä johtaa puutteenalaisimmille henkilöille 19 jäsenvaltiossa annettavan ruoka-avun äkilliseen loppumiseen; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että talous- ja rahoituskriisi ja elintarvikkeiden hintojen huima nousu pahentavat köyhyyden kasvua EU:ssa, että elintarvikeylijäämät ovat EU:ssa lähes olemattomat ja että 43 miljoonaa ihmistä on tällä hetkellä vaarassa joutua tinkimään monipuolisesta ruokavaliosta; ottaa huomioon, että vuonna 1987 perustetusta ohjelmasta, jossa jaetaan ruokaa unionin puutteenalaisimmille henkilöille, annetaan tällä hetkellä ruoka-apua 13 miljoonalle köyhälle 19 jäsenvaltiossa ja että jakeluketjussa on mukana noin 240 ruokapankkia ja hyväntekeväisyysjärjestöä; ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-576/08 hiljattain antaman tuomion, jossa ruoan ostaminen markkinoilta ohjelmaa varten katsotaan lainvastaiseksi ja joka vaarantaa EU:n ruoka-avun puutteenalaisimmille, sillä ohjelma on yhä riippuvaisempi markkinoilta tehdyistä hankinnoista, ja ottaa huomioon, että unionin yleisen tuomioistuimen päätös kumota asetuksen (EY) N:o 983/2008 2 artikla näyttää vaikuttavan ohjelmaan välittömästi ja kielteisesti vuonna 2012 ja sen jälkeisinä vuosina, mikä johtaa puutteenalaisimmille henkilöille 19 jäsenvaltiossa annettavan ruoka-avun äkilliseen loppumiseen;

| AL. | ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana nousseet asuinkustannukset ja energiamenot muodostavat huomattavan osan kotitalouksien menoista, ja katsoo, että niitä on pidettävä köyhyysvaaran merkittävinä osatekijöinä; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana nousseet asuinkustannukset ja energiamenot muodostavat huomattavan osan kotitalouksien menoista, ja katsoo, että niitä on pidettävä köyhyysvaaran merkittävinä osatekijöinä;

| AM. | ottaa huomioon, että omaishoitajat tekevät suurimman osan EU:ssa tehtävästä hoivatyöstä; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että omaishoitajat tekevät suurimman osan EU:ssa tehtävästä hoivatyöstä;

| AN. | ottaa huomioon että köyhien kyvyttömyys käyttää peruspankkipalveluja, kuten nostaa tai siirtää rahaa tililtä tai ottaa rahaa vastaan, on huomattava este heidän palaamiselleen työmarkkinoille ja sopeutumiselleen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon että köyhien kyvyttömyys käyttää peruspankkipalveluja, kuten nostaa tai siirtää rahaa tililtä tai ottaa rahaa vastaan, on huomattava este heidän palaamiselleen työmarkkinoille ja sopeutumiselleen yhteiskuntaan;

Osallistuminen

| 1. | pyytää komissiota ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikki asianomaiset osapuolet, kuten valtioista riippumattomat järjestöt, sosiaalisen talouden järjestöt, palveluntarjoajat, sosiaalisen innovoinnin asiantuntijat ja työmarkkinajärjestöt sekä köyhät itse, yhteistyössä sellaisten järjestöjen kanssa, joissa he ilmaisevat itseään vapaasti ja jotka ovat hankkineet kokemusta ja tietoa, erityisesti kehittämällä kussakin jäsenvaltiossa kansallisia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtääviä foorumeja, paremmin mukaan eurooppalaisen strategian laadintaan kaikilla hallinnon tasoilla (unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla); pyytää komissiota tehostamaan yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten, kansallisten viranomaisten ja EU:n toimielimien, varsinkin Euroopan parlamentin kanssa; katsoo, että synergiaetujen pitäisi koskea kaikkia toimijoita, pk-yritykset ja yritysjohtajat mukaan luettuina; pyytää laajentamaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten tapaamisia kansallisella tasolla ja virallistamaan näiden henkilöiden osallistumisen ja panoksen vuosittaiseen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä käsittelevään kokoukseen niin, että näistä henkilöistä tulee kokouksen tärkeä osatekijä, ja seuraamaan kokouksessa laadittuja suosituksia sopivalla tavalla ja säännöllisesti; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja kaikki asianomaiset osapuolet, kuten valtioista riippumattomat järjestöt, sosiaalisen talouden järjestöt, palveluntarjoajat, sosiaalisen innovoinnin asiantuntijat ja työmarkkinajärjestöt sekä köyhät itse, yhteistyössä sellaisten järjestöjen kanssa, joissa he ilmaisevat itseään vapaasti ja jotka ovat hankkineet kokemusta ja tietoa, erityisesti kehittämällä kussakin jäsenvaltiossa kansallisia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtääviä foorumeja, paremmin mukaan eurooppalaisen strategian laadintaan kaikilla hallinnon tasoilla (unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla); pyytää komissiota tehostamaan yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten, kansallisten viranomaisten ja EU:n toimielimien, varsinkin Euroopan parlamentin kanssa; katsoo, että synergiaetujen pitäisi koskea kaikkia toimijoita, pk-yritykset ja yritysjohtajat mukaan luettuina; pyytää laajentamaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten tapaamisia kansallisella tasolla ja virallistamaan näiden henkilöiden osallistumisen ja panoksen vuosittaiseen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä käsittelevään kokoukseen niin, että näistä henkilöistä tulee kokouksen tärkeä osatekijä, ja seuraamaan kokouksessa laadittuja suosituksia sopivalla tavalla ja säännöllisesti;

| 2. | kehottaa Euroopan komissiota toimimaan koordinointitehtävissä ja opastamaan EU:n jäsenvaltioita, jotta ne voivat vastata nykyisiin haasteisiin ja torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, pitäen jatkuvasti mielessään sen, että köyhyyden torjuminen on ensisijaisesti kansallisen politiikan tehtävä, sekä osoittamaan tarvittavaa yhteisvastuuta ja antamaan tarvittavaa teknistä apua; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan komissiota toimimaan koordinointitehtävissä ja opastamaan EU:n jäsenvaltioita, jotta ne voivat vastata nykyisiin haasteisiin ja torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, pitäen jatkuvasti mielessään sen, että köyhyyden torjuminen on ensisijaisesti kansallisen politiikan tehtävä, sekä osoittamaan tarvittavaa yhteisvastuuta ja antamaan tarvittavaa teknistä apua;

| 3. | pyytää, että köyhyyden torjunnan foorumi kokoaisi myös EU:ssa yhteen kansalliset organisaatiot, jotka edustavat suurimmassa köyhyysvaarassa olevia ryhmiä, jotka eivät kuitenkaan ole vielä köyhiä; |
| --- | --- |

3.

pyytää, että köyhyyden torjunnan foorumi kokoaisi myös EU:ssa yhteen kansalliset organisaatiot, jotka edustavat suurimmassa köyhyysvaarassa olevia ryhmiä, jotka eivät kuitenkaan ole vielä köyhiä;

Yhteiskoulutus

| 4. | pyytää, että organisaatiot, joilla on konkreettista kokemusta köyhyyden torjumisesta, järjestäisivät EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten tasolla valistavia seminaareja, joissa käsiteltäisiin köyhyyttä, ja että kokeillaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeviin kysymyksiin keskittyvän, EU:n virkamiesten ja köyhyyden torjunnasta omakohtaista kokemusta saaneiden henkilöiden välisen yhteiskoulutuksen järjestämistä; |
| --- | --- |

4.

pyytää, että organisaatiot, joilla on konkreettista kokemusta köyhyyden torjumisesta, järjestäisivät EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten tasolla valistavia seminaareja, joissa käsiteltäisiin köyhyyttä, ja että kokeillaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeviin kysymyksiin keskittyvän, EU:n virkamiesten ja köyhyyden torjunnasta omakohtaista kokemusta saaneiden henkilöiden välisen yhteiskoulutuksen järjestämistä;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kaikilla yhteiskuntaryhmillä on mahdollisuus nauttia kulttuuriperinnöstä, ja välttämään varojen leikkausta tällä alalla, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen osallisuus ja laadukkaat työpaikat; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kaikilla yhteiskuntaryhmillä on mahdollisuus nauttia kulttuuriperinnöstä, ja välttämään varojen leikkausta tällä alalla, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen osallisuus ja laadukkaat työpaikat;

| 6. | korostaa vapaaehtoistyön ja aktiivisen kansalaisuuden suurta merkitystä yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien erojen torjunnassa, sillä ne rohkaisevat kansalaisia osallistumaan julkiseen elämään liikunnan, kulttuurin, taiteiden sekä sosiaalisen ja poliittisen aktivismin kautta; |
| --- | --- |

6.

korostaa vapaaehtoistyön ja aktiivisen kansalaisuuden suurta merkitystä yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien erojen torjunnassa, sillä ne rohkaisevat kansalaisia osallistumaan julkiseen elämään liikunnan, kulttuurin, taiteiden sekä sosiaalisen ja poliittisen aktivismin kautta;

| 7. | kehottaa huolehtimaan siitä, että vähäosaisilla on mahdollisuus osallistua opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta edistäviin ohjelmiin ja että näille ohjelmille osoitettuja varoja lisätään; kiinnittää huomiota siihen, että "Nuoret liikkeellä" -ohjelman olisi edistettävä kaikkien oppilaiden, harjoittelijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuutta sekä virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella ja arkioppimisen kautta hankitun ammattitaidon tunnustamista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa huolehtimaan siitä, että vähäosaisilla on mahdollisuus osallistua opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta edistäviin ohjelmiin ja että näille ohjelmille osoitettuja varoja lisätään; kiinnittää huomiota siihen, että "Nuoret liikkeellä" -ohjelman olisi edistettävä kaikkien oppilaiden, harjoittelijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuutta sekä virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella ja arkioppimisen kautta hankitun ammattitaidon tunnustamista;

| 8. | kannattaa aloitteita, joilla pyritään kaventamaan vähäosaisten henkilöiden digitaalista kuilua tarjoamalla heille mahdollisuus käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa Euroopan digitaalistrategian mukaisesti ja jotka ovat myös sukupolvien välisiä; |
| --- | --- |

8.

kannattaa aloitteita, joilla pyritään kaventamaan vähäosaisten henkilöiden digitaalista kuilua tarjoamalla heille mahdollisuus käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa Euroopan digitaalistrategian mukaisesti ja jotka ovat myös sukupolvien välisiä;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita rohkaisemaan uuden tekniikan opettamista heti alusta alkaen osana opetusohjelmaa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita rohkaisemaan uuden tekniikan opettamista heti alusta alkaen osana opetusohjelmaa;

Arviointimekanismi

| 10. | kehottaa ottamaan käyttöön kriittistä ja säännöllistä arviointia varten mekanismin, joka perustuu täsmällisiin kansallisiin ja eurooppalaisiin indikaattoreihin, joilla voidaan arvioida köyhyyden monia eri ulottuvuuksia ja mitata jäsenvaltioiden edistymistä köyhyyden vähentämistavoitteen toteuttamisessa ja sen muuttamisessa alatavoitteiksi, johon Euroopan parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osallistuvat ja jonka avulla voidaan arvioida jäsenvaltioiden edistymistä köyhyyden vähentämistavoitteen toteuttamisessa ja sen muuntamisessa alatavoitteiksi sukupuoli- ja ikäjako huomioiden, siinä määrin, missä se on mahdollista, sillä koska köyhyyttä ei ole tarkasti määritelty, jäsenvaltioiden arviointimarginaali on liian väljä, minkä vuoksi niiden tulkinnat voivat erota toisistaan; kehottaa komissiota parantamaan jäsenvaltioiden ja EU:n indikaattoreita, jotka liittyvät heikossa asemassa olevien henkilöiden köyhyyttä koskevien kansallisten tilastojen vertailukelpoisuuteen, ja edistämään yhteistyössä Eurostatin kanssa täsmällisempien tilastojen tuottamista köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevaan kattavaan tulostaulukkoon, jolla voidaan seurata niiden ihmisten lukumäärää, joiden tulot ovat 40–50 prosenttia mediaanitulosta, ja laatimaan tämän pohjalta vuotuisen arvion EU:ssa vallitsevasta köyhyydestä, sillä tilastollista lähestymistapaa on täydennettävä kvalitatiivisella ja osallistavalla lähestymistavalla; pyytää komissiota varmistamaan, että toteutettu politiikka hyödyttää kaikkia eikä ainoastaan niitä, jotka ovat lähellä köyhyysrajaa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa ottamaan käyttöön kriittistä ja säännöllistä arviointia varten mekanismin, joka perustuu täsmällisiin kansallisiin ja eurooppalaisiin indikaattoreihin, joilla voidaan arvioida köyhyyden monia eri ulottuvuuksia ja mitata jäsenvaltioiden edistymistä köyhyyden vähentämistavoitteen toteuttamisessa ja sen muuttamisessa alatavoitteiksi, johon Euroopan parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osallistuvat ja jonka avulla voidaan arvioida jäsenvaltioiden edistymistä köyhyyden vähentämistavoitteen toteuttamisessa ja sen muuntamisessa alatavoitteiksi sukupuoli- ja ikäjako huomioiden, siinä määrin, missä se on mahdollista, sillä koska köyhyyttä ei ole tarkasti määritelty, jäsenvaltioiden arviointimarginaali on liian väljä, minkä vuoksi niiden tulkinnat voivat erota toisistaan; kehottaa komissiota parantamaan jäsenvaltioiden ja EU:n indikaattoreita, jotka liittyvät heikossa asemassa olevien henkilöiden köyhyyttä koskevien kansallisten tilastojen vertailukelpoisuuteen, ja edistämään yhteistyössä Eurostatin kanssa täsmällisempien tilastojen tuottamista köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevaan kattavaan tulostaulukkoon, jolla voidaan seurata niiden ihmisten lukumäärää, joiden tulot ovat 40–50 prosenttia mediaanitulosta, ja laatimaan tämän pohjalta vuotuisen arvion EU:ssa vallitsevasta köyhyydestä, sillä tilastollista lähestymistapaa on täydennettävä kvalitatiivisella ja osallistavalla lähestymistavalla; pyytää komissiota varmistamaan, että toteutettu politiikka hyödyttää kaikkia eikä ainoastaan niitä, jotka ovat lähellä köyhyysrajaa;

| 11. | pyytää komissiota/Eurostatia suorittamaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevan kattavan analyysin ja laatimaan tilastoja soveltamalla laadullista ja osallistuvaa näkökulmaa ja erittelemällä tiedot sukupuolen ja iän mukaan, jotta voidaan korostaa ikääntyneiden naisten köyhyysongelmaa; toivoo, että kun tasa-arvoinstituutti saa toimintansa täysin käyntiin, se antaa panoksensa riittämätöntä systemaattista, vertailukelpoista ja sukupuolen mukaan eriteltyä tietoa koskevan ongelman ratkaisuun; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota/Eurostatia suorittamaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevan kattavan analyysin ja laatimaan tilastoja soveltamalla laadullista ja osallistuvaa näkökulmaa ja erittelemällä tiedot sukupuolen ja iän mukaan, jotta voidaan korostaa ikääntyneiden naisten köyhyysongelmaa; toivoo, että kun tasa-arvoinstituutti saa toimintansa täysin käyntiin, se antaa panoksensa riittämätöntä systemaattista, vertailukelpoista ja sukupuolen mukaan eriteltyä tietoa koskevan ongelman ratkaisuun;

| 12. | pyytää parantamaan kansallisia köyhyystilastoja ja tekemään niistä vertailukelpoisia kehittämällä indikaattoreita EU:n tasolla; |
| --- | --- |

12.

pyytää parantamaan kansallisia köyhyystilastoja ja tekemään niistä vertailukelpoisia kehittämällä indikaattoreita EU:n tasolla;

| 13. | pyytää nykyisen kriisitilanteen vuoksi tekemään kiireesti tarkan ja ajantasaisen tutkimuksen köyhyydessä elävien ja tulevina kuukausina köyhyyteen ajautumisen vaarassa olevien ihmisten määrästä; |
| --- | --- |

13.

pyytää nykyisen kriisitilanteen vuoksi tekemään kiireesti tarkan ja ajantasaisen tutkimuksen köyhyydessä elävien ja tulevina kuukausina köyhyyteen ajautumisen vaarassa olevien ihmisten määrästä;

| 14. | pyytää komissiota laatimaan ja esittelemään Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen edistyksestä, jota jäsenvaltiot ovat saavuttaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisen alalla; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota laatimaan ja esittelemään Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen edistyksestä, jota jäsenvaltiot ovat saavuttaneet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisen alalla;

Horisontaalinen sosiaalilauseke

| 15. | pyytää komissiota ottamaan täysimääräisesti huomioon horisontaalisen sosiaalilausekkeen oikeassa muodossa sellaisena kuin se vahvistetaan SEUT:n 9 artiklassa, jonka mukaan unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojelun liittyvät vaatimukset, ja pyytää, että komissio täsmentäisi foorumin roolia täytäntöönpanon arvioinnissa; pyytää tekemään perusteellisempia tutkimuksia eurooppalaisten politiikkojen sosiaalisista vaikutuksista, vaikka ne eivät olisikaan komission vaan Eurooppa-neuvoston käynnistämiä, kuten Euro Plus -sopimus; katsoo, että syventämällä tämän lausekkeen soveltamista tällä tavoin voidaan välttää se, että sosiaalinormit yhtenäistetään Euroopassa pienimmän yhteisen nimittäjän mukaan, ja helpotetaan yhteisen sosiaalisen perusturvan kehittymistä Euroopassa; pyytää, että tämä tutkimus sosiaalisista vaikutuksista tehtäisiin yhdessä köyhyyttä torjuvien yhdistysten kanssa ja että siinä otettaisiin huomioon Euroopan köyhimpien tilanteet; katsoo, että näihin tutkimuksiin pitäisi ottaa mukaan Euroopan parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä sosiaalikysymyksistä vastaavat komission yksiköt niin, että vastuun kantaisi Euroopan komission pääsihteeristöön kuuluva pääjohtaja; |
| --- | --- |

15.

pyytää komissiota ottamaan täysimääräisesti huomioon horisontaalisen sosiaalilausekkeen oikeassa muodossa sellaisena kuin se vahvistetaan SEUT:n 9 artiklassa, jonka mukaan unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojelun liittyvät vaatimukset, ja pyytää, että komissio täsmentäisi foorumin roolia täytäntöönpanon arvioinnissa; pyytää tekemään perusteellisempia tutkimuksia eurooppalaisten politiikkojen sosiaalisista vaikutuksista, vaikka ne eivät olisikaan komission vaan Eurooppa-neuvoston käynnistämiä, kuten Euro Plus -sopimus; katsoo, että syventämällä tämän lausekkeen soveltamista tällä tavoin voidaan välttää se, että sosiaalinormit yhtenäistetään Euroopassa pienimmän yhteisen nimittäjän mukaan, ja helpotetaan yhteisen sosiaalisen perusturvan kehittymistä Euroopassa; pyytää, että tämä tutkimus sosiaalisista vaikutuksista tehtäisiin yhdessä köyhyyttä torjuvien yhdistysten kanssa ja että siinä otettaisiin huomioon Euroopan köyhimpien tilanteet; katsoo, että näihin tutkimuksiin pitäisi ottaa mukaan Euroopan parlamentti, alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä sosiaalikysymyksistä vastaavat komission yksiköt niin, että vastuun kantaisi Euroopan komission pääsihteeristöön kuuluva pääjohtaja;

Talousarvio

| 16. | pyytää komissiota yksilöimään tarkemmin foorumia koskevat budjettikohdat, erityisesti siltä osin kuin kyse on ESR:stä ja panoksesta, jonka se antaa tähän lippulaiva-aloitteeseen rahoittamalla sellaisia poliittisia painopisteitä kuin koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen sekä lasten, naisten, ikääntyneiden ja siirtotyöläisten köyhyyden torjunta ja niiden budjettimäärärahat; pyytää komissiota antamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat ehdotuksensa torjunnan alalla monivuotisessa talousarviokehyksessä vuosiksi 2014–2020, jotta voidaan varmistaa sopiva rahoitus köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseksi käynnistetyille aloitteille; pyytää komissiota yksilöimään sovittujen temaattisten painopistealojen taloudellisen tuen sekä pyytämään jäsenvaltioita tukemaan taloudellisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotka kansallisella tasolla osallistuvat kansallisiin uudistusohjelmiin, lippulaivafoorumiin ja kansallisiin sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden strategioihin; suosittelee talousarviotuen lisäämistä EU:n ohjelmille ja ohjelmien jatkamista, koska niiden avulla voidaan myötävaikuttaa sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja yhteiskunnallis-taloudellisen eriarvoisuuden torjunnan eri näkökohtiin, terveyteen liittyvä eriarvoisuus mukaan lukien (tutkimuksen puiteohjelma, Progress-ohjelma); |
| --- | --- |

16.

pyytää komissiota yksilöimään tarkemmin foorumia koskevat budjettikohdat, erityisesti siltä osin kuin kyse on ESR:stä ja panoksesta, jonka se antaa tähän lippulaiva-aloitteeseen rahoittamalla sellaisia poliittisia painopisteitä kuin koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen sekä lasten, naisten, ikääntyneiden ja siirtotyöläisten köyhyyden torjunta ja niiden budjettimäärärahat; pyytää komissiota antamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevat ehdotuksensa torjunnan alalla monivuotisessa talousarviokehyksessä vuosiksi 2014–2020, jotta voidaan varmistaa sopiva rahoitus köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseksi käynnistetyille aloitteille; pyytää komissiota yksilöimään sovittujen temaattisten painopistealojen taloudellisen tuen sekä pyytämään jäsenvaltioita tukemaan taloudellisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotka kansallisella tasolla osallistuvat kansallisiin uudistusohjelmiin, lippulaivafoorumiin ja kansallisiin sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden strategioihin; suosittelee talousarviotuen lisäämistä EU:n ohjelmille ja ohjelmien jatkamista, koska niiden avulla voidaan myötävaikuttaa sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja yhteiskunnallis-taloudellisen eriarvoisuuden torjunnan eri näkökohtiin, terveyteen liittyvä eriarvoisuus mukaan lukien (tutkimuksen puiteohjelma, Progress-ohjelma);

| 17. | panee merkille, että vuoden 2012 talousarvioluonnoksessa komissio kaavailee köyhyyden torjunnan eurooppalainen foorumi -lippulaivahankkeelle 3,3 prosentin määrärahalisäystä edelliseen vuoteen verrattuna; pyytää komissiota antamaan lisäselvityksiä Euroopan sosiaalirahaston osuudesta tässä lippulaivahankkeessa sekä erityistoimenpiteistä, jotka koskevat sellaisia painopisteitä kuin lasten, naisten, iäkkäiden ihmisten ja siirtotyöläisten köyhyyden torjuminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen; pitää valitettavana selkeyden puutetta ja niiden eri välineiden ja budjettikohtien päällekkäisyyksiä, joiden avulla Eurooppa 2020 -tavoitteet on tarkoitus saavuttaa unionin budjettivaroin; |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että vuoden 2012 talousarvioluonnoksessa komissio kaavailee köyhyyden torjunnan eurooppalainen foorumi -lippulaivahankkeelle 3,3 prosentin määrärahalisäystä edelliseen vuoteen verrattuna; pyytää komissiota antamaan lisäselvityksiä Euroopan sosiaalirahaston osuudesta tässä lippulaivahankkeessa sekä erityistoimenpiteistä, jotka koskevat sellaisia painopisteitä kuin lasten, naisten, iäkkäiden ihmisten ja siirtotyöläisten köyhyyden torjuminen ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen; pitää valitettavana selkeyden puutetta ja niiden eri välineiden ja budjettikohtien päällekkäisyyksiä, joiden avulla Eurooppa 2020 -tavoitteet on tarkoitus saavuttaa unionin budjettivaroin;

Euroopan unionin vähävaraisille suunnattu elintarvikeapuohjelma

| 18. | vastustaa komission päätöstä tarkistaa alaspäin määrärahoja, jotka on varattu vuonna 2012 toteutettavalle ohjelmalle, jossa jaetaan elintarvikkeita Euroopan unionissa asuville puutteenalaisille, 500 miljoonasta eurosta 113,5 miljoonaan euroon; pahoittelee syvästi tätä tilannetta, joka syntyy vakavas taloudellisen ja yhteiskunnallisen kriisin keskellä; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa löytämään keinon jatkaa elintarvikeapuohjelmaa jäljellä olevalla rahoituskaudella (2012 ja 2013) ja uudella rahoituskaudella 2014–2020 sellaiseen oikeusperustaan nojautuen, joka tuomioistuimen on pakko hyväksyä, säilyttämällä rahoituksen vuotuinen enimmäismäärä vähintään 500 miljoonassa eurossa, jotta varmistetaan, että elintarvikeavusta riippuvaiset ihmiset eivät joudu kärsimään ruokaköyhyydestä; |
| --- | --- |

18.

vastustaa komission päätöstä tarkistaa alaspäin määrärahoja, jotka on varattu vuonna 2012 toteutettavalle ohjelmalle, jossa jaetaan elintarvikkeita Euroopan unionissa asuville puutteenalaisille, 500 miljoonasta eurosta 113,5 miljoonaan euroon; pahoittelee syvästi tätä tilannetta, joka syntyy vakavas taloudellisen ja yhteiskunnallisen kriisin keskellä; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa löytämään keinon jatkaa elintarvikeapuohjelmaa jäljellä olevalla rahoituskaudella (2012 ja 2013) ja uudella rahoituskaudella 2014–2020 sellaiseen oikeusperustaan nojautuen, joka tuomioistuimen on pakko hyväksyä, säilyttämällä rahoituksen vuotuinen enimmäismäärä vähintään 500 miljoonassa eurossa, jotta varmistetaan, että elintarvikeavusta riippuvaiset ihmiset eivät joudu kärsimään ruokaköyhyydestä;

Avoin sosiaalisen koordinoinnin menetelmä

| 19. | pyytää, että avointa sosiaalisen koordinoinnin menetelmää tehostetaan ja sovelletaan asianmukaisesti köyhyyteen liittyvissä toimintalinjoissa, erityisesti yhdessä laadittujen ja täytäntöön pantujen ja vertaisarvioitujen kansallisten sosiaalisen osallisuuden ja suojelun toimintasuunnitelmien avulla yhteisesti määritettyjen tavoitteiden pohjalta käyttäen kansallisia köyhyydentorjuntafoorumeja ja vaihtamalla perusoikeuksien todellista käyttöä koskeviin politiikkoihin liittyviä hyviä käytäntöjä sekä panemalla täytäntöön Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja tarkistetun sosiaalisen peruskirjan (jota kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet), varsinkin sen 30 ja 31 artiklan; korostaa, että neuvoston sosiaalisen suojelun komitean työ on otettava tässä yhteydessä jatkossakin huomioon; pyytää foorumia edistämään ja seuraamaan paikallisviranomaisten, yhteisötalouden yritysten ja muiden paikallisten toimijoiden osallistumista kansallisten strategiaraporttien laatimiseen ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

19.

pyytää, että avointa sosiaalisen koordinoinnin menetelmää tehostetaan ja sovelletaan asianmukaisesti köyhyyteen liittyvissä toimintalinjoissa, erityisesti yhdessä laadittujen ja täytäntöön pantujen ja vertaisarvioitujen kansallisten sosiaalisen osallisuuden ja suojelun toimintasuunnitelmien avulla yhteisesti määritettyjen tavoitteiden pohjalta käyttäen kansallisia köyhyydentorjuntafoorumeja ja vaihtamalla perusoikeuksien todellista käyttöä koskeviin politiikkoihin liittyviä hyviä käytäntöjä sekä panemalla täytäntöön Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja tarkistetun sosiaalisen peruskirjan (jota kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet), varsinkin sen 30 ja 31 artiklan; korostaa, että neuvoston sosiaalisen suojelun komitean työ on otettava tässä yhteydessä jatkossakin huomioon; pyytää foorumia edistämään ja seuraamaan paikallisviranomaisten, yhteisötalouden yritysten ja muiden paikallisten toimijoiden osallistumista kansallisten strategiaraporttien laatimiseen ja täytäntöönpanoon;

Hyödykekori

| 20. | pyytää komissiota esittämään yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa yhteiset kaikille ihmisarvoisen elämän takaamiseksi tarvittavat periaatteet, joiden perusteella hyödykekori määritellään, ja muistuttaa, että näillä välittömillä tarpeilla ei ole merkitystä ilman ihmisarvon kunnioittamista ja todellista mahdollisuutta kaikkiin perusoikeuksiin – siviilioikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin oikeuksiin – ilman poikkeuksia; kehottaa selventämään hintavakauden tavoitetta, jotta voidaan ottaa huomioon kansalliset erityispiirteet, joilla ei välttämättä ole merkittävää vaikutusta eurojärjestelmän indikaattoreihin; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota esittämään yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa yhteiset kaikille ihmisarvoisen elämän takaamiseksi tarvittavat periaatteet, joiden perusteella hyödykekori määritellään, ja muistuttaa, että näillä välittömillä tarpeilla ei ole merkitystä ilman ihmisarvon kunnioittamista ja todellista mahdollisuutta kaikkiin perusoikeuksiin – siviilioikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin oikeuksiin – ilman poikkeuksia; kehottaa selventämään hintavakauden tavoitetta, jotta voidaan ottaa huomioon kansalliset erityispiirteet, joilla ei välttämättä ole merkittävää vaikutusta eurojärjestelmän indikaattoreihin;

| 21. | pyytää, että Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnalle annetaan selkeä rooli foorumissa erityisesti, kun se seuraa, kuinka tehokkaasti foorumi sekä EU:n ja jäsenvaltioiden toimintalinjat vähentävät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä; |
| --- | --- |

21.

pyytää, että Euroopan parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnalle annetaan selkeä rooli foorumissa erityisesti, kun se seuraa, kuinka tehokkaasti foorumi sekä EU:n ja jäsenvaltioiden toimintalinjat vähentävät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä;

| 22. | pyytää, että foorumissa kartoitetaan mahdollisimman tarkasti mahdollisuus näihin tarpeisiin (erilaisia tarkasteltavien alueiden ja ryhmien mukaan) köyhille tarjottavien erilaisten tuen välineiden mukaan; |
| --- | --- |

22.

pyytää, että foorumissa kartoitetaan mahdollisimman tarkasti mahdollisuus näihin tarpeisiin (erilaisia tarkasteltavien alueiden ja ryhmien mukaan) köyhille tarjottavien erilaisten tuen välineiden mukaan;

| 23. | pyytää komissiota tarkentamaan köyhyydentorjuntafoorumin vuosikokouksen tavoitteet ja sisällön, joihin voisivat kuulua muun muassa parhaiden käytäntöjen vaihto ja köyhyydessä elävien ihmisten ottaminen huomioon; ehdottaa, että kokous pidetään saman viikon aikana, jolloin vietetään kansainvälistä köyhyyden poistamisen teemapäivää (17. lokakuuta); |
| --- | --- |

23.

pyytää komissiota tarkentamaan köyhyydentorjuntafoorumin vuosikokouksen tavoitteet ja sisällön, joihin voisivat kuulua muun muassa parhaiden käytäntöjen vaihto ja köyhyydessä elävien ihmisten ottaminen huomioon; ehdottaa, että kokous pidetään saman viikon aikana, jolloin vietetään kansainvälistä köyhyyden poistamisen teemapäivää (17. lokakuuta);

| 24. | katsoo, että kansallisten tilastojen laadun ja vertailukelpoisuuden parantaminen foorumin puitteissa hyvinvoinnin eriarvoistumis- ja kehityssuuntausten mittaamiseksi muodostaa perustan unionin politiikan parantamiselle tässä asiassa; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että kansallisten tilastojen laadun ja vertailukelpoisuuden parantaminen foorumin puitteissa hyvinvoinnin eriarvoistumis- ja kehityssuuntausten mittaamiseksi muodostaa perustan unionin politiikan parantamiselle tässä asiassa;

| 25. | pyytää komissiota ottamaan foorumissa huomioon Euroopan köyhyyden torjunnan teemavuodesta 2010 ja aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuodesta 2012 saatavat tulokset; |
| --- | --- |

25.

pyytää komissiota ottamaan foorumissa huomioon Euroopan köyhyyden torjunnan teemavuodesta 2010 ja aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuodesta 2012 saatavat tulokset;

Vuoden 2008 suositus

| 26. | on tyytyväinen, että komissio ilmoitti tiedonannosta, jonka mukaan komission vuonna 2008 aktiivisen osallisuuden edistämisstrategiasta antama suositus pannaan täytäntöön ja pyytää, että tiedonanto sisältää erityisesti aikataulun sen kolmen osa-alueen täytäntöönpanosta ja että siinä määritellään monivuotinen työohjelma toteutuksesta kansallisella ja EU:n tasolla; ilmaisee huolensa siitä, että aktiivista osallisuutta koskevan tiedonannon antamista lykätään vuoteen 2012, ja pyytää komissiota aikaistamaan sen julkaisemista vuoteen 2011; pyytää nimenomaista sitoumusta neuvostolta, komissiolta ja parlamentilta, jotta otetaan käyttöön kaikki toimintalinjat köyhyyden vähentämiseksi ja varmistetaan, että talouteen, työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvillä toimintalinjoilla edistetään köyhyyden poistamista eikä lisätä sitä; |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen, että komissio ilmoitti tiedonannosta, jonka mukaan komission vuonna 2008 aktiivisen osallisuuden edistämisstrategiasta antama suositus pannaan täytäntöön ja pyytää, että tiedonanto sisältää erityisesti aikataulun sen kolmen osa-alueen täytäntöönpanosta ja että siinä määritellään monivuotinen työohjelma toteutuksesta kansallisella ja EU:n tasolla; ilmaisee huolensa siitä, että aktiivista osallisuutta koskevan tiedonannon antamista lykätään vuoteen 2012, ja pyytää komissiota aikaistamaan sen julkaisemista vuoteen 2011; pyytää nimenomaista sitoumusta neuvostolta, komissiolta ja parlamentilta, jotta otetaan käyttöön kaikki toimintalinjat köyhyyden vähentämiseksi ja varmistetaan, että talouteen, työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvillä toimintalinjoilla edistetään köyhyyden poistamista eikä lisätä sitä;

| 27. | palauttaa mieliin komission vuonna 2008 antamassa suosituksessa mainitut eurooppalaisen strategian kolme osa-aluetta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi:






  — | riittävä tulotuki, jäsenvaltioiden tulisi tunnustaa - osana kattavaa, johdonmukaista pyrkimystä torjua sosiaalista syrjäytymistä - ihmisten perusoikeus resursseihin ja sosiaaliseen avustukseen; |
| --- | --- | --- |

27.

palauttaa mieliin komission vuonna 2008 antamassa suosituksessa mainitut eurooppalaisen strategian kolme osa-aluetta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi:

—

riittävä tulotuki, jäsenvaltioiden tulisi tunnustaa - osana kattavaa, johdonmukaista pyrkimystä torjua sosiaalista syrjäytymistä - ihmisten perusoikeus resursseihin ja sosiaaliseen avustukseen;

| — | osallisuutta edistävät työmarkkinat, jäsenvaltioiden tulisi antaa tehokasta apua työkykyisille henkilöille työmarkkinoille pääsemisessä, niille palaamisessa ja niillä pysymisessä työkykynsä mukaisesti; |
| --- | --- |

—

osallisuutta edistävät työmarkkinat, jäsenvaltioiden tulisi antaa tehokasta apua työkykyisille henkilöille työmarkkinoille pääsemisessä, niille palaamisessa ja niillä pysymisessä työkykynsä mukaisesti;

| — | laadukkaiden palvelujen saanti, jäsenvaltioiden tulisi taata asianosaisille asianmukainen sosiaalituki taloudellisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

laadukkaiden palvelujen saanti, jäsenvaltioiden tulisi taata asianosaisille asianmukainen sosiaalituki taloudellisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi;

Perusoikeuksien toteuttaminen

| 28. | pyytää foorumia tähtäämään ihmisarvoisen elämän kaikille takaavien oikeuksien toteuttamiseen, erityisesti työllisyyden, asumisen, terveyden suojelun, sosiaaliturvan ja riittävän elintason, oikeuden, kasvatuksen, koulutuksen ja kulttuurin, perheen ja lapsuuden suojelun alalla; pyytää perusoikeusvirastoa toteuttamaan tutkimuksen köyhimpien todellisesta mahdollisuudesta kaikkiin perusoikeuksiin ja heidän kärsimästään syrjinnästä sekä muista jäsenvaltioiden allekirjoittamiiin kansainvälisiin yleissopimuksiin ja teksteihin sisältyvistä oikeuksista, ottaen mukaan valtiosta riippumattomat järjestöt, joiden keskuudessa sosiaalisesti syrjäytyneet ilmaisevat mielipiteensä vapaasti, ja ottaen huomioon, että muiden perusoikeuksien, poliittiset ja sosiaaliset oikeudet mukaan luettuina, täysimääräistä toteuttamista varten on välttämätöntä kyetä toteuttamaan oikeus asuntoon; |
| --- | --- |

28.

pyytää foorumia tähtäämään ihmisarvoisen elämän kaikille takaavien oikeuksien toteuttamiseen, erityisesti työllisyyden, asumisen, terveyden suojelun, sosiaaliturvan ja riittävän elintason, oikeuden, kasvatuksen, koulutuksen ja kulttuurin, perheen ja lapsuuden suojelun alalla; pyytää perusoikeusvirastoa toteuttamaan tutkimuksen köyhimpien todellisesta mahdollisuudesta kaikkiin perusoikeuksiin ja heidän kärsimästään syrjinnästä sekä muista jäsenvaltioiden allekirjoittamiiin kansainvälisiin yleissopimuksiin ja teksteihin sisältyvistä oikeuksista, ottaen mukaan valtiosta riippumattomat järjestöt, joiden keskuudessa sosiaalisesti syrjäytyneet ilmaisevat mielipiteensä vapaasti, ja ottaen huomioon, että muiden perusoikeuksien, poliittiset ja sosiaaliset oikeudet mukaan luettuina, täysimääräistä toteuttamista varten on välttämätöntä kyetä toteuttamaan oikeus asuntoon;

| 29. | kehottaa neuvostoa sisällyttämään aiheen "Äärimmäinen köyhyys ja perusoikeudet" perusoikeusviraston monivuotisen kehyksen temaattisiin aloihin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa neuvostoa sisällyttämään aiheen "Äärimmäinen köyhyys ja perusoikeudet" perusoikeusviraston monivuotisen kehyksen temaattisiin aloihin;

Asunnottomuus

| 30. | katsoo, että asunnottomien tilanne ansaitsee erityistä huomiota ja edellyttää sekä jäsenvaltioilta että komissiolta lisätoimenpiteitä, joiden tavoitteena on asunnottomien täydellinen integroiminen vuoteen 2015 mennessä, mikä edellyttää vertailukelpoisten tietojen ja luotettavien tilastotietojen keruuta yhteisön tasolla ja niiden julkaisemista vuosittain yhdessä saavutettujen edistysaskeleiden ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevissa kansallisissa ja yhteisön strategioissa määriteltyjen tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota laatimaan kiireellisesti EU:n asunnottomuutta koskevan strategian vuonna 2010 hyväksytyn sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan neuvoston ja komission yhteisen raportin, asunnottomuutta käsitelleen Euroopan konsensuskokouksen (2010) lopullisten päätelmien ja Euroopan parlamentin asunnottomuutta koskevasta strategiasta annetun päätöslauselman pohjalta; kehottaa komissiota laatimaan yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman tämän strategian täytäntöönpanemiseksi ajanjaksolla 2011–2020; pyytää, että foorumissa suositaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jotta voidaan estää julkisia elimiä menettämästä yhteys asunnottomiin; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että asunnottomien tilanne ansaitsee erityistä huomiota ja edellyttää sekä jäsenvaltioilta että komissiolta lisätoimenpiteitä, joiden tavoitteena on asunnottomien täydellinen integroiminen vuoteen 2015 mennessä, mikä edellyttää vertailukelpoisten tietojen ja luotettavien tilastotietojen keruuta yhteisön tasolla ja niiden julkaisemista vuosittain yhdessä saavutettujen edistysaskeleiden ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevissa kansallisissa ja yhteisön strategioissa määriteltyjen tavoitteiden kanssa; kehottaa komissiota laatimaan kiireellisesti EU:n asunnottomuutta koskevan strategian vuonna 2010 hyväksytyn sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan neuvoston ja komission yhteisen raportin, asunnottomuutta käsitelleen Euroopan konsensuskokouksen (2010) lopullisten päätelmien ja Euroopan parlamentin asunnottomuutta koskevasta strategiasta annetun päätöslauselman pohjalta; kehottaa komissiota laatimaan yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman tämän strategian täytäntöönpanemiseksi ajanjaksolla 2011–2020; pyytää, että foorumissa suositaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jotta voidaan estää julkisia elimiä menettämästä yhteys asunnottomiin;

| 31. | kehottaa sosiaalisen suojelun komiteaa seuraamaan joka vuosi jäsenvaltioiden edistymistä asunnottomuutta koskevassa kysymyksessä kansallisten temaattisten asunnottomuutta koskevien kertomuksien (2009) ja sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta vuonna 2010 annetun neuvoston ja komission yhteisen raportin mukaisesti; |
| --- | --- |

31.

kehottaa sosiaalisen suojelun komiteaa seuraamaan joka vuosi jäsenvaltioiden edistymistä asunnottomuutta koskevassa kysymyksessä kansallisten temaattisten asunnottomuutta koskevien kertomuksien (2009) ja sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta vuonna 2010 annetun neuvoston ja komission yhteisen raportin mukaisesti;

Koulutus

| 32. | katsoo, että köyhyydestä voidaan päästä eroon tosiasiallisesti ja täysimääräisesti ainoastaan, jos sosiaalisen suojelun välineiden lujittamiseen yhdistetään kaikentasoisen koulutuksen määrätietoinen vahvistaminen; kannattaa osallistavampien koulutusjärjestelmien kehittämistä, jotka ehkäisevät koulunkäynnin keskeyttämistä ja sallivat heikommassa asemassa olevien nuorten pääsyn korkeammille koulutustasoille, millä torjutaan köyhyyden siirtymistä sukupolvien välillä; kannattaa mahdollisuutta hankitun työkokemuksen validointiin ja elinikäiseen koulutukseen, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmien osalta, köyhyyden vähentämiseksi työmarkkinoille integroitumalla, jotta voidaan helpottaa näihin ryhmiin kuuluvien pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin; pitää siten tärkeänä, että elinikäisen oppimisen ohjelmat pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että niitä sekä jäsenvaltioiden yhteistyötä syvennetään koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla, ja että kehitetään työnhakijoiden yksilöllisen tuen välineitä; korostaa, että kyseisiä toimia on tehostettava sosiaalisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden osalta; suosittelee sellaisen EU:n strategian kehittämistä, jolla torjutaan työssäkäyvien köyhyyttä ja luodaan laadukkaita työpaikkoja sekä sovitaan laatutyötä koskevista periaatteista; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että köyhyydestä voidaan päästä eroon tosiasiallisesti ja täysimääräisesti ainoastaan, jos sosiaalisen suojelun välineiden lujittamiseen yhdistetään kaikentasoisen koulutuksen määrätietoinen vahvistaminen; kannattaa osallistavampien koulutusjärjestelmien kehittämistä, jotka ehkäisevät koulunkäynnin keskeyttämistä ja sallivat heikommassa asemassa olevien nuorten pääsyn korkeammille koulutustasoille, millä torjutaan köyhyyden siirtymistä sukupolvien välillä; kannattaa mahdollisuutta hankitun työkokemuksen validointiin ja elinikäiseen koulutukseen, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ryhmien osalta, köyhyyden vähentämiseksi työmarkkinoille integroitumalla, jotta voidaan helpottaa näihin ryhmiin kuuluvien pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin; pitää siten tärkeänä, että elinikäisen oppimisen ohjelmat pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että niitä sekä jäsenvaltioiden yhteistyötä syvennetään koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla, ja että kehitetään työnhakijoiden yksilöllisen tuen välineitä; korostaa, että kyseisiä toimia on tehostettava sosiaalisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden osalta; suosittelee sellaisen EU:n strategian kehittämistä, jolla torjutaan työssäkäyvien köyhyyttä ja luodaan laadukkaita työpaikkoja sekä sovitaan laatutyötä koskevista periaatteista;

Ihmisarvoinen työ ja työssäkäyvät köyhät

| 33. | muistuttaa, että epävarmojen työsuhteiden lisääntyminen useimmissa jäsenvaltioissa pahentaa työmarkkinoiden segmentoitumista ja vähentää heikoimmassa asemassa olevien suojelua; korostaakin, että ammatillisen koulutuksen ja jatko-opetuksen ohella uusien työpaikkojen luomisen on tapahduttava ILO:n perusperiaatteiden mukaisesti, toteuttamalla ihmisarvoisen työn ja laadukkaan työpaikan periaatteita (kunnolliset työolosuhteet, oikeus työhön, työntekijöiden terveys ja turvallisuus, sosiaalinen suojelu, kykenevyys edustamiseen ja vuoropuheluun työntekijöiden kanssa) sekä toteuttamalla samapalkkaisuuden miesten ja naisten välillä ja tasa-arvoisen kohtelun Euroopan unionin ja unionin alueella laillisesti asuvien kolmansien maiden työntekijöiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita ponnistelemaan enemmän, jotta ne onnistuvat merkittävästi ja tehokkaasti torjumaan pimeää työtä, joka sosiaaliturvajärjestelmän kestävyydelle aiheuttamiensa kohtuuttomien kielteisten vaikutusten lisäksi ei ole ihmisarvoisen työn periaatteiden mukaista ja estää ihmisiä pääsemästä sosiaaliturvajärjestelmien piiriin, lisäten siten köyhyysriskiä; kehottaa komissiota torjumaan työssäkäyviä köyhiä koskevaa ongelmaa sekä luomaan turvattuja työpaikkoja ja varmistamaan joustavien sopimusjärjestelyiden asianmukaisen toteutuksen, jotta niitä ei voida käyttää väärin; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että epävarmojen työsuhteiden lisääntyminen useimmissa jäsenvaltioissa pahentaa työmarkkinoiden segmentoitumista ja vähentää heikoimmassa asemassa olevien suojelua; korostaakin, että ammatillisen koulutuksen ja jatko-opetuksen ohella uusien työpaikkojen luomisen on tapahduttava ILO:n perusperiaatteiden mukaisesti, toteuttamalla ihmisarvoisen työn ja laadukkaan työpaikan periaatteita (kunnolliset työolosuhteet, oikeus työhön, työntekijöiden terveys ja turvallisuus, sosiaalinen suojelu, kykenevyys edustamiseen ja vuoropuheluun työntekijöiden kanssa) sekä toteuttamalla samapalkkaisuuden miesten ja naisten välillä ja tasa-arvoisen kohtelun Euroopan unionin ja unionin alueella laillisesti asuvien kolmansien maiden työntekijöiden välillä; kehottaa jäsenvaltioita ponnistelemaan enemmän, jotta ne onnistuvat merkittävästi ja tehokkaasti torjumaan pimeää työtä, joka sosiaaliturvajärjestelmän kestävyydelle aiheuttamiensa kohtuuttomien kielteisten vaikutusten lisäksi ei ole ihmisarvoisen työn periaatteiden mukaista ja estää ihmisiä pääsemästä sosiaaliturvajärjestelmien piiriin, lisäten siten köyhyysriskiä; kehottaa komissiota torjumaan työssäkäyviä köyhiä koskevaa ongelmaa sekä luomaan turvattuja työpaikkoja ja varmistamaan joustavien sopimusjärjestelyiden asianmukaisen toteutuksen, jotta niitä ei voida käyttää väärin;

| 34. | korostaa, että nuorten suurin huolenaihe sinä aikana, kun he saavat koulutusta, tekevät työtä ja toteuttavat itseään, on heidän itsenäisyytensä, terveydenhuolto sekä kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon saatavuus; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita poistamaan vähimmäistulojärjestelmien ikään liittyvän syrjinnän, kuten sen, että nuoret jätetään vähimmäistulojärjestelmän ulkopuolelle sosiaaliturvamaksujen puuttumisen vuoksi; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että nuorten suurin huolenaihe sinä aikana, kun he saavat koulutusta, tekevät työtä ja toteuttavat itseään, on heidän itsenäisyytensä, terveydenhuolto sekä kunnollisen ja kohtuuhintaisen asunnon saatavuus; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita poistamaan vähimmäistulojärjestelmien ikään liittyvän syrjinnän, kuten sen, että nuoret jätetään vähimmäistulojärjestelmän ulkopuolelle sosiaaliturvamaksujen puuttumisen vuoksi;

| 35. | painottaa sen tärkeyttä, että epäedullisimmassa asemassa oleville ryhmille (vammaisille tai kroonisesti sairaille henkilöille, yksinhuoltajaperheille ja suurperheille) maksetaan erityisiä lisäsuorituksia, jotka kattavat lisäkustannukset, joita aiheutuu henkilökohtaisen avustajan ja erityislaitteiden käytöstä, terveydenhoidosta ja sosiaalituesta; |
| --- | --- |

35.

painottaa sen tärkeyttä, että epäedullisimmassa asemassa oleville ryhmille (vammaisille tai kroonisesti sairaille henkilöille, yksinhuoltajaperheille ja suurperheille) maksetaan erityisiä lisäsuorituksia, jotka kattavat lisäkustannukset, joita aiheutuu henkilökohtaisen avustajan ja erityislaitteiden käytöstä, terveydenhoidosta ja sosiaalituesta;

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan työvoimaviranomaisten tehokkuutta muun muassa tunnistamalla tehokkaammin työmarkkinoiden tarpeet, koska työpaikka on ensimmäinen askel kohti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyä ja torjuntaa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan työvoimaviranomaisten tehokkuutta muun muassa tunnistamalla tehokkaammin työmarkkinoiden tarpeet, koska työpaikka on ensimmäinen askel kohti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisyä ja torjuntaa;

| 37. | korostaa, että koulusta, ammattikoulusta tai korkeakoulusta siirtymistä työelämään on valmisteltava paremmin ja että sen pitäisi tapahtua välittömästi koulutuksen jälkeen; korostaa tämän vuoksi Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen tehokkaan täytäntöönpanon suurta merkitystä ja sitä, että siitä tehdään aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen väline; katsoo, että työmarkkinaosapuolten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä nuorisojärjestöjen pitäisi osallistua sellaisen nuorisotyöttömyyttä vähentävän kestävän strategian kehittämiseen, johon on sisällyttävä suoritettujen tutkintojen muodollinen tunnustaminen; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että koulusta, ammattikoulusta tai korkeakoulusta siirtymistä työelämään on valmisteltava paremmin ja että sen pitäisi tapahtua välittömästi koulutuksen jälkeen; korostaa tämän vuoksi Eurooppalainen nuorisotakuu -aloitteen tehokkaan täytäntöönpanon suurta merkitystä ja sitä, että siitä tehdään aktiivisen työmarkkinoille integroitumisen väline; katsoo, että työmarkkinaosapuolten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä nuorisojärjestöjen pitäisi osallistua sellaisen nuorisotyöttömyyttä vähentävän kestävän strategian kehittämiseen, johon on sisällyttävä suoritettujen tutkintojen muodollinen tunnustaminen;

| 38. | suosittaa jäsenvaltioille, että ne työmarkkinoilla joustoturvaperiaatteiden käyttöönoton yhteydessä työmarkkinaosapuolten kanssa käymiensä neuvottelujen jälkeen varmistavat, että joustavuutta pidetään käytännössä yhtä tärkeänä tekijänä kuin työntekijöiden turvallisuutta ja tehostetaan kannustimien avulla asianomaisten työntekijöiden osallistumista ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

38.

suosittaa jäsenvaltioille, että ne työmarkkinoilla joustoturvaperiaatteiden käyttöönoton yhteydessä työmarkkinaosapuolten kanssa käymiensä neuvottelujen jälkeen varmistavat, että joustavuutta pidetään käytännössä yhtä tärkeänä tekijänä kuin työntekijöiden turvallisuutta ja tehostetaan kannustimien avulla asianomaisten työntekijöiden osallistumista ammatilliseen koulutukseen;

| 39. | muistuttaa, että naisilla on miehiä suurempi vaara ajautua äärimmäiseen köyhyyteen sosiaaliturvajärjestelmien riittämättömyyden ja yhä erityisesti työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän vuoksi, mikä edellyttää sukupuoleen ja konkreettiseen tilanteeseen perustuvia erityisiä ja moninaisia poliittisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa, että naisilla on miehiä suurempi vaara ajautua äärimmäiseen köyhyyteen sosiaaliturvajärjestelmien riittämättömyyden ja yhä erityisesti työmarkkinoilla esiintyvän syrjinnän vuoksi, mikä edellyttää sukupuoleen ja konkreettiseen tilanteeseen perustuvia erityisiä ja moninaisia poliittisia ratkaisuja;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan keinoja julkisten työnvälityspalveluiden tehokkuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan keinoja julkisten työnvälityspalveluiden tehokkuuden lisäämiseksi;

| 41. | pyytää Euroopan komissiota lieventämään julkisen palvelun velvoitteesta maksettuun hyvitykseen liittyvän rahoituksen valvontasääntöjä ja -menettelyitä, jotka rasittavat heikommassa asemassa olevien hyväksi tarkoitettuja paikallisia julkisia palveluja toteuttavia paikallisviranomaisia; |
| --- | --- |

41.

pyytää Euroopan komissiota lieventämään julkisen palvelun velvoitteesta maksettuun hyvitykseen liittyvän rahoituksen valvontasääntöjä ja -menettelyitä, jotka rasittavat heikommassa asemassa olevien hyväksi tarkoitettuja paikallisia julkisia palveluja toteuttavia paikallisviranomaisia;

| 42. | kehottaa arvostamaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden vähäosaisten ihmisten ja/tai perinteisten yhteisöjen osaamista ja kokemusta sekä epävirallista pätevyyttä ja taitoja ja edistämään virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella sekä arkioppimisen yhteydessä hankitun kokemuksen tunnustamisjärjestelmiä ja määrittämään lisäksi, miten niillä voitaisiin myötävaikuttaa näiden ihmisten pääsyyn työmarkkinoille; |
| --- | --- |

42.

kehottaa arvostamaan köyhyydessä elävien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden vähäosaisten ihmisten ja/tai perinteisten yhteisöjen osaamista ja kokemusta sekä epävirallista pätevyyttä ja taitoja ja edistämään virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella sekä arkioppimisen yhteydessä hankitun kokemuksen tunnustamisjärjestelmiä ja määrittämään lisäksi, miten niillä voitaisiin myötävaikuttaa näiden ihmisten pääsyyn työmarkkinoille;

Maahanmuuttajat

| 43. | pyytää jäsenvaltioiden erilaisia käytäntöjä, työehtosopimuksia ja lainsäädäntöä sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen kunnioittamaan kaikille yhtäläisiä oikeuksia ja samantasoista sosiaalista suojelua huolimatta siitä, ovatko he Euroopan unionin vai kolmansien maiden kansalaisia; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan laitonta ja pimeää työtä; |
| --- | --- |

43.

pyytää jäsenvaltioiden erilaisia käytäntöjä, työehtosopimuksia ja lainsäädäntöä sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen kunnioittamaan kaikille yhtäläisiä oikeuksia ja samantasoista sosiaalista suojelua huolimatta siitä, ovatko he Euroopan unionin vai kolmansien maiden kansalaisia; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan laitonta ja pimeää työtä;

| 44. | kehottaa erityisesti toteuttamaan toimia, joilla pyritään isäntämaahan kotoutumiseen kulttuurin ja kielen osalta, jotta voidaan välttää sosiaalinen syrjäytyminen; |
| --- | --- |

44.

kehottaa erityisesti toteuttamaan toimia, joilla pyritään isäntämaahan kotoutumiseen kulttuurin ja kielen osalta, jotta voidaan välttää sosiaalinen syrjäytyminen;

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan yhteistyötään kolmansien maiden kanssa opetuksen ja kulttuurin alalla, jotta voidaan vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä näissä maissa, tukea kehitystä ja myös estää yksinomaan taloudellisista tekijöistä johtuvaa maahanmuuttoa; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan yhteistyötään kolmansien maiden kanssa opetuksen ja kulttuurin alalla, jotta voidaan vähentää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä näissä maissa, tukea kehitystä ja myös estää yksinomaan taloudellisista tekijöistä johtuvaa maahanmuuttoa;

| 46. | katsoo, että työssäkäyvien henkilöiden kärsimä köyhyys ei vastaa kohtuullisia työoloja, ja pyytää keskittämään ponnistelut tämän tilanteen muuttamiseksi siten, että yleisen tulotason ja erityisesti vähimmäispalkkatason avulla varmistetaan ihmisarvoinen elämä lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritellyistä palkkatasoista riippumatta; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että työssäkäyvien henkilöiden kärsimä köyhyys ei vastaa kohtuullisia työoloja, ja pyytää keskittämään ponnistelut tämän tilanteen muuttamiseksi siten, että yleisen tulotason ja erityisesti vähimmäispalkkatason avulla varmistetaan ihmisarvoinen elämä lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritellyistä palkkatasoista riippumatta;

| 47. | panee merkille, että työpaikka ei riitä varmistamaan pääsyä pois köyhyydestä ja että tästä syystä tarvitaan täydentäviä toimia, joilla torjutaan köyhiä työntekijöitä koskevaa ilmiötä ja varmistetaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen saatavuus; |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että työpaikka ei riitä varmistamaan pääsyä pois köyhyydestä ja että tästä syystä tarvitaan täydentäviä toimia, joilla torjutaan köyhiä työntekijöitä koskevaa ilmiötä ja varmistetaan kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen saatavuus;

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisten täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille sekä samapalkkaisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kiinnittämään enemmän huomiota naisten eläkkeiden riittävyyteen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään naisten täysimääräistä osallistumista työmarkkinoille sekä samapalkkaisuutta koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kiinnittämään enemmän huomiota naisten eläkkeiden riittävyyteen;

| 49. | suosittelee, että erittäin korkeita palkkoja verotetaan asianmukaisesti sosiaaliturvajärjestelmien ja vähimmäistulon rahoittamisen tukemiseksi ja tuloerojen kaventamiseksi; |
| --- | --- |

49.

suosittelee, että erittäin korkeita palkkoja verotetaan asianmukaisesti sosiaaliturvajärjestelmien ja vähimmäistulon rahoittamisen tukemiseksi ja tuloerojen kaventamiseksi;

Vammaiset

| 50. | suosittaa jäsenvaltioille, että ne ottaisivat käyttöön uusia toimia heikompiosaisten ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ryhmien, erityisesti vammaisten henkilöiden työllistymistä edistäviä toimia yrityksissä, yhteisötalouden yritykset ja julkiset palvelut mukaan luettuina, jotta voidaan edistää näiden henkilöiden osallisuutta erityisesti taloudellisesti ja sosiaalisesti heikoimmassa asemassa olevilla alueilla sekä panna täytäntöön olemassa oleva lainsäädäntö kuten vuonna 2000 annettu vammaisten työllisyysdirektiivi; suosittaa jäsenvaltioille, että ne varmistavat vammaisten osallistumisen koulutukseen varhaislapsuudesta asti siten, että nykyiset esteet poistetaan ja että vammaisille tarjotaan apua koulutukseen osallistumisessa; suosittaa jäsenvaltioille, että ne edistävät vammaisille helppokulkuisen ympäristön luomista, ja pyytää niitä kiinnittämään erityistä huomiota vammaisten varhaislapsuudessa tapahtuvaan opetukseen ja hoitoon, jotta voidaan estää vammaisena syntymästä lähtien eläneiden lasten lopullinen ja peruuttamaton syrjäytyminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ottamalla käyttöön monialaisia toimia vammaisten työmarkkinoille osallistumisen tehostamiseksi; suosittaa jäsenvaltioille, että ne turvaavat sosiaali- ja terveydenhoitopalvelujen saannin ikääntyneille ja vammaisille; |
| --- | --- |

50.

suosittaa jäsenvaltioille, että ne ottaisivat käyttöön uusia toimia heikompiosaisten ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ryhmien, erityisesti vammaisten henkilöiden työllistymistä edistäviä toimia yrityksissä, yhteisötalouden yritykset ja julkiset palvelut mukaan luettuina, jotta voidaan edistää näiden henkilöiden osallisuutta erityisesti taloudellisesti ja sosiaalisesti heikoimmassa asemassa olevilla alueilla sekä panna täytäntöön olemassa oleva lainsäädäntö kuten vuonna 2000 annettu vammaisten työllisyysdirektiivi; suosittaa jäsenvaltioille, että ne varmistavat vammaisten osallistumisen koulutukseen varhaislapsuudesta asti siten, että nykyiset esteet poistetaan ja että vammaisille tarjotaan apua koulutukseen osallistumisessa; suosittaa jäsenvaltioille, että ne edistävät vammaisille helppokulkuisen ympäristön luomista, ja pyytää niitä kiinnittämään erityistä huomiota vammaisten varhaislapsuudessa tapahtuvaan opetukseen ja hoitoon, jotta voidaan estää vammaisena syntymästä lähtien eläneiden lasten lopullinen ja peruuttamaton syrjäytyminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa ottamalla käyttöön monialaisia toimia vammaisten työmarkkinoille osallistumisen tehostamiseksi; suosittaa jäsenvaltioille, että ne turvaavat sosiaali- ja terveydenhoitopalvelujen saannin ikääntyneille ja vammaisille;

Sukupuoli

| 51. | arvostelee voimakkaasti sitä, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sukupuoleen liittyvää ulottuvuutta ei oteta lainkaan huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista annetussa komission tiedonannossa; |
| --- | --- |

51.

arvostelee voimakkaasti sitä, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sukupuoleen liittyvää ulottuvuutta ei oteta lainkaan huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista annetussa komission tiedonannossa;

| 52. | korostaa, että maaseutualueiden naisia ei aina nähdä osana työvoimaa, vaikka heidän panoksensa jokapäiväiseen maataloustyöhön on yhtä tärkeä kuin miesten, ja että heiltä viedään näin sosiaaliset oikeudet työntekijöinä ja he ovat köyhyysvaarassa; |
| --- | --- |

52.

korostaa, että maaseutualueiden naisia ei aina nähdä osana työvoimaa, vaikka heidän panoksensa jokapäiväiseen maataloustyöhön on yhtä tärkeä kuin miesten, ja että heiltä viedään näin sosiaaliset oikeudet työntekijöinä ja he ovat köyhyysvaarassa;

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolen mukaan eriytyneen näkökulman avaintekijäksi kaikessa yhteisessä politiikassa ja kansallisissa ohjelmissa, joiden tavoitteena on kitkeä köyhyys ja torjua sosiaalista syrjäytymistä; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioiden on otettava sukupuoleen liittyvä ulottuvuus huomioon suunnitelmissa, jotka koskevat taantumasta toipumista; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolen mukaan eriytyneen näkökulman avaintekijäksi kaikessa yhteisessä politiikassa ja kansallisissa ohjelmissa, joiden tavoitteena on kitkeä köyhyys ja torjua sosiaalista syrjäytymistä; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioiden on otettava sukupuoleen liittyvä ulottuvuus huomioon suunnitelmissa, jotka koskevat taantumasta toipumista;

| 54. | korostaa, että sosiaalisen suojelun politiikka huomioon ottaen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on tärkeää, että on olemassa tehokkaita ja riittäviä sosiaalietuuksia, joilla tuetaan heikoimmassa asemassa olevia sosiaalisia ryhmiä (esimerkiksi vammaisia, yksinhuoltajaperheitä, työttömiä jne.) ja myös erityisiä väestöryhmiä (esimerkiksi monilapsisia perheitä); |
| --- | --- |

54.

korostaa, että sosiaalisen suojelun politiikka huomioon ottaen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on tärkeää, että on olemassa tehokkaita ja riittäviä sosiaalietuuksia, joilla tuetaan heikoimmassa asemassa olevia sosiaalisia ryhmiä (esimerkiksi vammaisia, yksinhuoltajaperheitä, työttömiä jne.) ja myös erityisiä väestöryhmiä (esimerkiksi monilapsisia perheitä);

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan sairauden, työtapaturman tai ammattitaudin seurauksena työkyvyttömiksi joutuneiden työntekijöiden suojelua, millä voidaan välttää heidän ajautumisensa köyhyyteen; toivoo näin ollen, että kansallisia lainsäädäntöjä tehostettaisiin, jotta velvollisuus pyrkiä uudelleensijoittamiseen on edellytys työsopimukseen perustuvan työskentelyn päättymiselle; |
| --- | --- |

55.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan sairauden, työtapaturman tai ammattitaudin seurauksena työkyvyttömiksi joutuneiden työntekijöiden suojelua, millä voidaan välttää heidän ajautumisensa köyhyyteen; toivoo näin ollen, että kansallisia lainsäädäntöjä tehostettaisiin, jotta velvollisuus pyrkiä uudelleensijoittamiseen on edellytys työsopimukseen perustuvan työskentelyn päättymiselle;

| 56. | kehottaa foorumia määrittelemään vammaiselle työntekijälle erityisaseman, joka takaisi jatkuvan työpaikan; |
| --- | --- |

56.

kehottaa foorumia määrittelemään vammaiselle työntekijälle erityisaseman, joka takaisi jatkuvan työpaikan;

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita työllisyyden tehostamisen yhteydessä, erityisesti naisten osalta, helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamisella hyvälaatuisten ja kohtuuhintaisten suojaavien rakenteiden saavutettavuutta, kun otetaan huomioon, että merkittävä osa Euroopan unionin kansalaisista jää työmarkkinoiden ulkopuolelle, koska he vastaavat perheenjäsenensä hoidosta, minkä johdosta riski köyhyyteen ajautumisesta kasvaa; |
| --- | --- |

57.

kehottaa jäsenvaltioita työllisyyden tehostamisen yhteydessä, erityisesti naisten osalta, helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamisella hyvälaatuisten ja kohtuuhintaisten suojaavien rakenteiden saavutettavuutta, kun otetaan huomioon, että merkittävä osa Euroopan unionin kansalaisista jää työmarkkinoiden ulkopuolelle, koska he vastaavat perheenjäsenensä hoidosta, minkä johdosta riski köyhyyteen ajautumisesta kasvaa;

Varojen käyttö

| 58. | tunnustaa tarpeen arvioida mahdollisuuksien mukaan unionin rahoituksen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR), tehokkuutta, vaikutusta, koordinointia ja rahoituksen antamaa parempaa vastinetta köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamisessa – vaikka se ei ole rahoituksen tärkein tavoite – koska sillä vähennetään taloudellisia eroja, hyvinvoinnin epätasapainoa ja elintason eroja EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja koska siten edistetään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; pitää ensisijaisina hankkeita, joihin sisältyy paitsi työllisyyteen liittyviä tavoitteita ja toimintasuunnitelmia myös kokonaisvaltaisia aktiivista osallisuutta koskevia lähestymistapoja, kuten sukupolvien välisen solidaarisuuden tehostamiseen alue- ja paikallistasolla tarkoitetut hankkeet tai hankkeet, joilla edistetään erityisesti tasa-arvoa ja heikommassa asemassa olevien ryhmien aktiivista osallisuutta; korostaa tehokkaiden solidaarisuustoimenpiteiden merkitystä, mukaan lukien kunnollisten työpaikkojen luomiseen tähtäävien yhteisön varojen vahvistaminen, aikaistettu siirtäminen ja näihin varoihin liittyvien yhteisrahoitusosuuksien pienentäminen, tuotantoalojen tukeminen ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta sekä uusien riippuvaisuussuhteiden syntymisen estäminen; pitää tärkeänä edistää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista, laadukkaiden työpaikkojen saatavuutta ja syrjimättömyyttä, millä varmistetaan riittävä toimeentulo ja edistetään laadukkaiden palveluiden saatavuutta; |
| --- | --- |

58.

tunnustaa tarpeen arvioida mahdollisuuksien mukaan unionin rahoituksen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR), tehokkuutta, vaikutusta, koordinointia ja rahoituksen antamaa parempaa vastinetta köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamisessa – vaikka se ei ole rahoituksen tärkein tavoite – koska sillä vähennetään taloudellisia eroja, hyvinvoinnin epätasapainoa ja elintason eroja EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja koska siten edistetään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; pitää ensisijaisina hankkeita, joihin sisältyy paitsi työllisyyteen liittyviä tavoitteita ja toimintasuunnitelmia myös kokonaisvaltaisia aktiivista osallisuutta koskevia lähestymistapoja, kuten sukupolvien välisen solidaarisuuden tehostamiseen alue- ja paikallistasolla tarkoitetut hankkeet tai hankkeet, joilla edistetään erityisesti tasa-arvoa ja heikommassa asemassa olevien ryhmien aktiivista osallisuutta; korostaa tehokkaiden solidaarisuustoimenpiteiden merkitystä, mukaan lukien kunnollisten työpaikkojen luomiseen tähtäävien yhteisön varojen vahvistaminen, aikaistettu siirtäminen ja näihin varoihin liittyvien yhteisrahoitusosuuksien pienentäminen, tuotantoalojen tukeminen ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta sekä uusien riippuvaisuussuhteiden syntymisen estäminen; pitää tärkeänä edistää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista, laadukkaiden työpaikkojen saatavuutta ja syrjimättömyyttä, millä varmistetaan riittävä toimeentulo ja edistetään laadukkaiden palveluiden saatavuutta;

| 59. | korostaa koheesiopolitiikan ja rakennerahastojen tärkeää roolia työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja köyhyyden torjunnassa niin maaseudulla kuin kaupungeissa, joissa suurin osa vähävaraisista elää; korostaa Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) osuutta kriisin koettelemien työntekijöiden köyhyyden ehkäisyssä ja eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn roolia yrittäjyyden tukemisessa; vaatii pitämään kunkin rahaston nimenomaisen tehtävän ennallaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

59.

korostaa koheesiopolitiikan ja rakennerahastojen tärkeää roolia työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä ja köyhyyden torjunnassa niin maaseudulla kuin kaupungeissa, joissa suurin osa vähävaraisista elää; korostaa Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) osuutta kriisin koettelemien työntekijöiden köyhyyden ehkäisyssä ja eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn roolia yrittäjyyden tukemisessa; vaatii pitämään kunkin rahaston nimenomaisen tehtävän ennallaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 60. | korostaa, että Euroopan sosiaalirahasto on tärkein väline, jota käytetään erityisesti sosiaalista osallisuutta varten ja katsoo, että tätä on vahvistettava siten, että voidaan vastata asianmukaisesti Eurooppa 2020 -strategian ja köyhyyden torjunnan eurooppalaisen foorumin kunnianhimoisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että Euroopan sosiaalirahasto on tärkein väline, jota käytetään erityisesti sosiaalista osallisuutta varten ja katsoo, että tätä on vahvistettava siten, että voidaan vastata asianmukaisesti Eurooppa 2020 -strategian ja köyhyyden torjunnan eurooppalaisen foorumin kunnianhimoisiin tavoitteisiin;

| 61. | katsoo, että Progress-mikrorahoitusjärjestelyn ja Grundtvig-ohjelman kaltaisilla välineillä on tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisessä ja katsoo, että niitä on kehitettävä perusteellisten analyysien pohjalta; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että Progress-mikrorahoitusjärjestelyn ja Grundtvig-ohjelman kaltaisilla välineillä on tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisessä ja katsoo, että niitä on kehitettävä perusteellisten analyysien pohjalta;

| 62. | kehottaa komissiota tunnistamaan EU:n rahoituksen painopistealoja, jotta sitä voidaan suunnata tehokkaammin mikroalueille ja/tai asuinalueille, joiden asukkaat kärsivät eniten köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota tunnistamaan EU:n rahoituksen painopistealoja, jotta sitä voidaan suunnata tehokkaammin mikroalueille ja/tai asuinalueille, joiden asukkaat kärsivät eniten köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä;

| 63. | katsoo, että Euroopan globalisaatiorahaston, josta voidaan myöntää yksilöllistä erityistukea kriisin tai globalisoitumisen takia irtisanotuille työntekijöille, on saatava toimintansa jatkumaan vuoden 2013 yli ja rahoituksensa järjestettyä EU:n talousarviossa täysimääräisesti niin sitoumusten kuin maksujenkin osalta; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että Euroopan globalisaatiorahaston, josta voidaan myöntää yksilöllistä erityistukea kriisin tai globalisoitumisen takia irtisanotuille työntekijöille, on saatava toimintansa jatkumaan vuoden 2013 yli ja rahoituksensa järjestettyä EU:n talousarviossa täysimääräisesti niin sitoumusten kuin maksujenkin osalta;

Talouden ohjaus ja hallinta/eurooppalainen ohjausjakso

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita esittämään foorumin päämäärän ja unionin sosiaalisten ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa yhteneviä kansallisia uudistusohjelmia ja pyytää – tukien komission näkemystä siitä, että köyhyys on 2000-luvun Euroopassa sietämätöntä – etteivät jäsenvaltiot kyseenalaistaisi järjestelmiä, joissa palkat on sidottu indeksiin, tai yleisiä työehtosopimuksia, tai rajoittaisi järjettömällä ja perusteettomalla tavalla mahdollisuuksiaan investointiin ja sosiaalimenoihin talouden ohjauksen ja hallinnan yhteydessä, vaan että jäsenvaltiot turvaisivat julkisen talouden kestävyyden ja paremmin palkattujen työpaikkojen luomisen, sillä köyhyyden vähentäminen on oleellinen seuraus älykkäästä, kestävästä ja osallistavasta kasvusta; pyytää selventämään sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien asemaa ja sitä, sisällytetäänkö ne Eurooppa 2020 -strategiaan liittyviin kansallisiin uudistusohjelmiin; pyytää komissiota kehittämään maakohtaisia suosituksia, joilla vastataan köyhyyden vähentämistavoitteisiin erityisesti häiriötapauksessa, sillä köyhyyden vähentäminen edellyttää toimien tehostamista ja kaikkien osapuolten ja keinojen käyttöönottoa köyhyyden ja äärimmäisen köyhyyden vähentämiseksi merkittävästi keskipitkällä aikavälillä ja köyhyyden saamiseksi alhaiseksi tai jopa sen poistamiseksi viimeistään vuoteen 2020 mennessä; ehdottaa, että komissio valmistelee jäsenvaltioille EU-tason suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden sidosryhmien aktiivinen osallistuminen kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun; toteaa, että alueelliset sopimukset ovat mahdollisesti kattavin ja johdonmukaisin menetelmä, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua tähän prosessiin, kuten viidennessä yhteenkuuluvuusraportissa esitetään; katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoite köyhyysuhan alla elävien määrän vähentämisestä 20 miljoonalla henkilöllä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos säästötoimenpiteet, joita Euroopan unionissa on toteutettu tai aiotaan toteuttaa, eivät heikennä varsinkaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työllisyyttä tai sosiaaliturvaa; |
| --- | --- |

64.

kehottaa jäsenvaltioita esittämään foorumin päämäärän ja unionin sosiaalisten ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa yhteneviä kansallisia uudistusohjelmia ja pyytää – tukien komission näkemystä siitä, että köyhyys on 2000-luvun Euroopassa sietämätöntä – etteivät jäsenvaltiot kyseenalaistaisi järjestelmiä, joissa palkat on sidottu indeksiin, tai yleisiä työehtosopimuksia, tai rajoittaisi järjettömällä ja perusteettomalla tavalla mahdollisuuksiaan investointiin ja sosiaalimenoihin talouden ohjauksen ja hallinnan yhteydessä, vaan että jäsenvaltiot turvaisivat julkisen talouden kestävyyden ja paremmin palkattujen työpaikkojen luomisen, sillä köyhyyden vähentäminen on oleellinen seuraus älykkäästä, kestävästä ja osallistavasta kasvusta; pyytää selventämään sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien asemaa ja sitä, sisällytetäänkö ne Eurooppa 2020 -strategiaan liittyviin kansallisiin uudistusohjelmiin; pyytää komissiota kehittämään maakohtaisia suosituksia, joilla vastataan köyhyyden vähentämistavoitteisiin erityisesti häiriötapauksessa, sillä köyhyyden vähentäminen edellyttää toimien tehostamista ja kaikkien osapuolten ja keinojen käyttöönottoa köyhyyden ja äärimmäisen köyhyyden vähentämiseksi merkittävästi keskipitkällä aikavälillä ja köyhyyden saamiseksi alhaiseksi tai jopa sen poistamiseksi viimeistään vuoteen 2020 mennessä; ehdottaa, että komissio valmistelee jäsenvaltioille EU-tason suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden sidosryhmien aktiivinen osallistuminen kansallisten uudistusohjelmien valmisteluun; toteaa, että alueelliset sopimukset ovat mahdollisesti kattavin ja johdonmukaisin menetelmä, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua tähän prosessiin, kuten viidennessä yhteenkuuluvuusraportissa esitetään; katsoo, että Eurooppa 2020 -strategian tavoite köyhyysuhan alla elävien määrän vähentämisestä 20 miljoonalla henkilöllä voidaan toteuttaa ainoastaan, jos säästötoimenpiteet, joita Euroopan unionissa on toteutettu tai aiotaan toteuttaa, eivät heikennä varsinkaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työllisyyttä tai sosiaaliturvaa;

| 65. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden vähentämistä koskevat tavoitteet kunnianhimoisiksi kansallisiksi tavoitteiksi ja että niihin olisi kuuluttava erityinen lasten köyhyyttä koskeva tavoite ja konkreettiset strategiat, joissa sovelletaan moniulotteista lähestymistapaa lasten ja perheiden köyhyyteen; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saattamaan sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden vähentämistä koskevat tavoitteet kunnianhimoisiksi kansallisiksi tavoitteiksi ja että niihin olisi kuuluttava erityinen lasten köyhyyttä koskeva tavoite ja konkreettiset strategiat, joissa sovelletaan moniulotteista lähestymistapaa lasten ja perheiden köyhyyteen;

| 66. | pyytää, että kaikkia valtioista riippumattomia järjestöjä ja pieniä järjestöjä tuettaisiin perusoikeuksien puolustamisessa, jotta voidaan lisätä tarpeellista ihmisten hyväksi tehtyä työtä, mahdollistaa köyhyydessä elävien ihmisten osallistuminen ja tiedottaa heille paremmin heidän oikeuksistaan ja oikeusjärjestelmästä; |
| --- | --- |

66.

pyytää, että kaikkia valtioista riippumattomia järjestöjä ja pieniä järjestöjä tuettaisiin perusoikeuksien puolustamisessa, jotta voidaan lisätä tarpeellista ihmisten hyväksi tehtyä työtä, mahdollistaa köyhyydessä elävien ihmisten osallistuminen ja tiedottaa heille paremmin heidän oikeuksistaan ja oikeusjärjestelmästä;

| 67. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yleiskattavasta tuesta, jolla voitaisiin auttaa monia pienempiä kansalaisjärjestöjä ja yhdistyksiä köyhyyden torjumista koskevassa työssä; |
| --- | --- |

67.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yleiskattavasta tuesta, jolla voitaisiin auttaa monia pienempiä kansalaisjärjestöjä ja yhdistyksiä köyhyyden torjumista koskevassa työssä;

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään mahdollisimman pian ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426); kehottaa komissiota tukemaan edelleen teknisten esteiden voittamista neuvostossa, jotta asiassa päästään nopeasti sopimukseen, ja korjaamaan puutteet nykyisessä lainsäädännössä, jolla ei tällä hetkellä kateta kaikkia asianmukaisia näkökohtia, jotta kaikenalaisesta syrjinnästä, sosiaalinen syrjintä mukaan luettuna, voidaan päästä eroon; |
| --- | --- |

68.

kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään mahdollisimman pian ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426); kehottaa komissiota tukemaan edelleen teknisten esteiden voittamista neuvostossa, jotta asiassa päästään nopeasti sopimukseen, ja korjaamaan puutteet nykyisessä lainsäädännössä, jolla ei tällä hetkellä kateta kaikkia asianmukaisia näkökohtia, jotta kaikenalaisesta syrjinnästä, sosiaalinen syrjintä mukaan luettuna, voidaan päästä eroon;

| 69. | ehdottaa, että foorumilla esitetyissä toimenpiteissä olisi tunnustettava moninkertaisen syrjinnän seuraukset ja otettava käyttöön politiikan tarpeita palvelevia toimenpiteitä, kuten parhaillaan esimerkiksi Espanjan ja Romanian lainsäädännössä tehdään, ja varsinkin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen käsitettä olisi kehitettävä moninkertaiseen syrjintään vastaamiseksi; |
| --- | --- |

69.

ehdottaa, että foorumilla esitetyissä toimenpiteissä olisi tunnustettava moninkertaisen syrjinnän seuraukset ja otettava käyttöön politiikan tarpeita palvelevia toimenpiteitä, kuten parhaillaan esimerkiksi Espanjan ja Romanian lainsäädännössä tehdään, ja varsinkin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen käsitettä olisi kehitettävä moninkertaiseen syrjintään vastaamiseksi;

| 70. | pyytää toteuttamaan samapalkkaisuuden miesten ja naisten välillä ja tasa-arvoisen kohtelun Euroopan unionin ja kolmansien maiden työntekijöiden välillä; |
| --- | --- |

70.

pyytää toteuttamaan samapalkkaisuuden miesten ja naisten välillä ja tasa-arvoisen kohtelun Euroopan unionin ja kolmansien maiden työntekijöiden välillä;

| 71. | kehottaa komissiota tarkastelemaan, miten voidaan torjua parhaiten yhteiskunnalliseen alkuperään perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota tarkastelemaan, miten voidaan torjua parhaiten yhteiskunnalliseen alkuperään perustuvaa syrjintää;

Osuus- ja yhteisötalous

| 72. | iloitsee komission halusta kiinnittää erilaisten aloitteiden avulla enemmän huomiota yhteisötalouden toimijoiden – siten kuin ne on määritelty parlamentin 19. helmikuuta 2009 antamassa yhteisötaloutta koskevassa päätöslauselmassa – rooliin erityisesti sitoutumalla selkeyttämään osuus- ja yhteisötalouden yritysten (keskinäisten yhtiöiden, säätiöiden ja osuuskuntien) oikeudellisia puitteita, ettei enää olisi esteitä niiden täysipainoiselle ja oikeudellisesti turvatulle osallistumiselle köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen ehdottamalla innovatiivisia ja kestäviä ratkaisuja kansalaisten tarpeisiin korostaen samalla, että osuus- ja yhteisötalous ei rajoitu pelkästään tähän toimialaan; on kuitenkin huolissaan siitä, että tekstissä ei viitata eurooppalaisen järjestön asemaan, vaikka järjestösektori on suuri toimija köyhyyden torjunnassa; korostaa kuitenkin, että osuus- ja yhteisötalouteen, ja erityisesti yhdistyksiin ja keskinäisiin yhtiöihin hiljattain kohdistettaviksi ehdotetut toimenpiteet eivät ole samalla tasolla kuin niiden vaikutus eurooppalaiseen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvaan politiikkaan, talouteen ja sosiaaliseen malliin ja yleisesti sen vastaus talous- ja sosiaalikriisin seurauksiin; korostaa erityisesti pyyntöjään ja odotuksiaan, jotka liittyvät yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tunnustamiseen sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin 5. heinäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta; panee merkille ehdotukset, jotka on tehty yhteisön säädösten julkisia hankintoja ja valtiontukia koskevien sopimusten tarkistamisesta ja uudistaa pyyntönsä niiden mukauttamisesta yleishyödyllisille sosiaalipalveluille annettujen tehtävien erityisominaisuuksiin ja niiden järjestelytapaan; kannattaa laadukkaiden työpaikkojen luomista ja työnhakijoiden yksilöllisen tuen välineiden kehittämistä työntekijöiden työelämään integrointia edistävien ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten kautta heidän asiantuntemuksensa ansiosta muita heikommassa asemassa olevien ihmisten yhteiskuntaan sopeutumiseen liittyvissä asioissa; toistaa pyyntönsä alakohtaisista lainsäädäntöesityksistä, jotka koskevat yleisen edun mukaisten sosiaalipalveluiden laatua ja saatavuutta, erityisesti terveyden, koulutuksen, julkisen liikenteen, energian, veden ja viestinnän alalla; |
| --- | --- |

72.

iloitsee komission halusta kiinnittää erilaisten aloitteiden avulla enemmän huomiota yhteisötalouden toimijoiden – siten kuin ne on määritelty parlamentin 19. helmikuuta 2009 antamassa yhteisötaloutta koskevassa päätöslauselmassa – rooliin erityisesti sitoutumalla selkeyttämään osuus- ja yhteisötalouden yritysten (keskinäisten yhtiöiden, säätiöiden ja osuuskuntien) oikeudellisia puitteita, ettei enää olisi esteitä niiden täysipainoiselle ja oikeudellisesti turvatulle osallistumiselle köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen ehdottamalla innovatiivisia ja kestäviä ratkaisuja kansalaisten tarpeisiin korostaen samalla, että osuus- ja yhteisötalous ei rajoitu pelkästään tähän toimialaan; on kuitenkin huolissaan siitä, että tekstissä ei viitata eurooppalaisen järjestön asemaan, vaikka järjestösektori on suuri toimija köyhyyden torjunnassa; korostaa kuitenkin, että osuus- ja yhteisötalouteen, ja erityisesti yhdistyksiin ja keskinäisiin yhtiöihin hiljattain kohdistettaviksi ehdotetut toimenpiteet eivät ole samalla tasolla kuin niiden vaikutus eurooppalaiseen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvaan politiikkaan, talouteen ja sosiaaliseen malliin ja yleisesti sen vastaus talous- ja sosiaalikriisin seurauksiin; korostaa erityisesti pyyntöjään ja odotuksiaan, jotka liittyvät yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tunnustamiseen sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin 5. heinäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tulevaisuudesta; panee merkille ehdotukset, jotka on tehty yhteisön säädösten julkisia hankintoja ja valtiontukia koskevien sopimusten tarkistamisesta ja uudistaa pyyntönsä niiden mukauttamisesta yleishyödyllisille sosiaalipalveluille annettujen tehtävien erityisominaisuuksiin ja niiden järjestelytapaan; kannattaa laadukkaiden työpaikkojen luomista ja työnhakijoiden yksilöllisen tuen välineiden kehittämistä työntekijöiden työelämään integrointia edistävien ja osuus- ja yhteisötalouden yritysten kautta heidän asiantuntemuksensa ansiosta muita heikommassa asemassa olevien ihmisten yhteiskuntaan sopeutumiseen liittyvissä asioissa; toistaa pyyntönsä alakohtaisista lainsäädäntöesityksistä, jotka koskevat yleisen edun mukaisten sosiaalipalveluiden laatua ja saatavuutta, erityisesti terveyden, koulutuksen, julkisen liikenteen, energian, veden ja viestinnän alalla;

| 73. | korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen merkitystä osaamisvajeen poistamisessa, kansalaisten sosiaalisessa integroinnissa ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; muistuttaa, että näillä palveluilla voidaan luoda uusia työpaikkoja, ja vaatii tehokkaita ja kestäviä investointeja näiden tärkeiden palvelujen ja rakenteiden kehittämiseen; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnan vähyyteen; |
| --- | --- |

73.

korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen merkitystä osaamisvajeen poistamisessa, kansalaisten sosiaalisessa integroinnissa ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; muistuttaa, että näillä palveluilla voidaan luoda uusia työpaikkoja, ja vaatii tehokkaita ja kestäviä investointeja näiden tärkeiden palvelujen ja rakenteiden kehittämiseen; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnan vähyyteen;

| 74. | vaatii vahvaa tukea, jotta varmistetaan sosiaalipalvelujen laatu ja saatavuus erityisesti terveyden, pitkäaikaishoidon, koulutuksen, liikenteen, energian, vesihuollon ja viestinnän aloilla; |
| --- | --- |

74.

vaatii vahvaa tukea, jotta varmistetaan sosiaalipalvelujen laatu ja saatavuus erityisesti terveyden, pitkäaikaishoidon, koulutuksen, liikenteen, energian, vesihuollon ja viestinnän aloilla;

Asuminen

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan aktiivista kunnollisen asunnon takaavaa asuntopolitiikkaa, jotta voidaan yleisesti turvata laadukas asumistaso – jonka yhteydessä varmistetaan terveyden ja turvallisuuden alan peruspalveluiden saatavuus – ja tarjoamaan tämä kohtuuhintaan tai edullisin ostoehdoin sekä ehkäisemään asunnon menettäminen, sillä asunnon puuttuminen loukkaa selkeästi ihmisarvoa, sekä harjoittamaan aktiivista energia-politiikkaa ja lisäämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta, jotta voidaan torjua energiaköyhyyttä; pyytää kiinnittämään enemmän huomiota maahanmuuttajien asuntoihin, koska heitä käytetään usein hyväksi ja heidät pakotetaan asumaan terveydelle haitallisissa asunnoissa; muistuttaa Lissabonin sopimuksen sosiaaliseen asumiseen liittyvästä 26. pöytäkirjasta ja kehottaa noudattamaan siinä esiintyviä säädöksiä, erityisesti jäsenvaltioiden järjestämisen vapauden sekä rahoituksen osalta; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä asunto-ohjelmia ja tarjoamaan mahdollisuuksia asunnottomille, jotta yhteiskunnan vähävaraisille varmistetaan peruselintaso; |
| --- | --- |

75.

kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan aktiivista kunnollisen asunnon takaavaa asuntopolitiikkaa, jotta voidaan yleisesti turvata laadukas asumistaso – jonka yhteydessä varmistetaan terveyden ja turvallisuuden alan peruspalveluiden saatavuus – ja tarjoamaan tämä kohtuuhintaan tai edullisin ostoehdoin sekä ehkäisemään asunnon menettäminen, sillä asunnon puuttuminen loukkaa selkeästi ihmisarvoa, sekä harjoittamaan aktiivista energia-politiikkaa ja lisäämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta, jotta voidaan torjua energiaköyhyyttä; pyytää kiinnittämään enemmän huomiota maahanmuuttajien asuntoihin, koska heitä käytetään usein hyväksi ja heidät pakotetaan asumaan terveydelle haitallisissa asunnoissa; muistuttaa Lissabonin sopimuksen sosiaaliseen asumiseen liittyvästä 26. pöytäkirjasta ja kehottaa noudattamaan siinä esiintyviä säädöksiä, erityisesti jäsenvaltioiden järjestämisen vapauden sekä rahoituksen osalta; kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan erityisiä asunto-ohjelmia ja tarjoamaan mahdollisuuksia asunnottomille, jotta yhteiskunnan vähävaraisille varmistetaan peruselintaso;

| 76. | suosittelee, että jäsenvaltiot kehittävät laadukkaiden sosiaalisten asuntojen tarjontaa, jotta kaikille ja eritoten kaikkein heikoimmassa asemassa oleville voidaan taata kohtuullinen asunto kohtuuhintaan; on sitä mieltä, että yhteiskunnalle ja yhteisölle tulee kalliimmaksi sijoittaa uudelleen asunnoistaan häädettyjä henkilöitä kuin elättää heitä; suosittelee, että toteutetaan heti politiikkoja, joilla ehkäistään vuokralaisten häätäminen, esimerkiksi niin, että julkisyhteisö ottaa huolehtiakseen häätöuhan alaisten vuokralaisten vuokrat ja maksamatta jääneet vuokrat; |
| --- | --- |

76.

suosittelee, että jäsenvaltiot kehittävät laadukkaiden sosiaalisten asuntojen tarjontaa, jotta kaikille ja eritoten kaikkein heikoimmassa asemassa oleville voidaan taata kohtuullinen asunto kohtuuhintaan; on sitä mieltä, että yhteiskunnalle ja yhteisölle tulee kalliimmaksi sijoittaa uudelleen asunnoistaan häädettyjä henkilöitä kuin elättää heitä; suosittelee, että toteutetaan heti politiikkoja, joilla ehkäistään vuokralaisten häätäminen, esimerkiksi niin, että julkisyhteisö ottaa huolehtiakseen häätöuhan alaisten vuokralaisten vuokrat ja maksamatta jääneet vuokrat;

| 77. | muistuttaa köyhillä asuinalueilla asumisen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sekä terveysongelmien lisääntymisen välisestä yhteydestä; katsoo sen vuoksi, että EU:n tukitoiminta köyhillä asuinalueilla on kustannustehokas tapa torjua syrjäytymistä ja että se vähentää terveydenhuollon menoja, ja pyytää komissiota vahvistamaan näitä tukitoimia seuraavassa koheesiopolitiikassa ja muissa EU:n ohjelmissa; |
| --- | --- |

77.

muistuttaa köyhillä asuinalueilla asumisen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen sekä terveysongelmien lisääntymisen välisestä yhteydestä; katsoo sen vuoksi, että EU:n tukitoiminta köyhillä asuinalueilla on kustannustehokas tapa torjua syrjäytymistä ja että se vähentää terveydenhuollon menoja, ja pyytää komissiota vahvistamaan näitä tukitoimia seuraavassa koheesiopolitiikassa ja muissa EU:n ohjelmissa;

| 78. | pyytää, että EAKR:n sosiaalisen asumisen energiatehokkuuden parantamisen rahoittamiseen suunnattua osuutta kasvatetaan, jotta voidaan torjua energiaköyhyyttä; |
| --- | --- |

78.

pyytää, että EAKR:n sosiaalisen asumisen energiatehokkuuden parantamisen rahoittamiseen suunnattua osuutta kasvatetaan, jotta voidaan torjua energiaköyhyyttä;

| 79. | korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden toimet ovat tärkeitä, jotta voidaan vähentää energiakustannusten osuutta kotitalousmenoissa; katsoo, että unionin pitää turvata energiatoimitusten varmuus, jotta voidaan suojautua suurilta hinnanvaihteluilta energiamarkkinoilla, ja että jäsenvaltioiden pitää vahvistaa politiikkojaan, joilla tuetaan kotitalouksien energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden toimet ovat tärkeitä, jotta voidaan vähentää energiakustannusten osuutta kotitalousmenoissa; katsoo, että unionin pitää turvata energiatoimitusten varmuus, jotta voidaan suojautua suurilta hinnanvaihteluilta energiamarkkinoilla, ja että jäsenvaltioiden pitää vahvistaa politiikkojaan, joilla tuetaan kotitalouksien energiatehokkuutta;

Romanit

| 80. | pyytää, että romanit ja järjestöt, jotka edustavat heitä ja työskentelevät heidän parissaan, otetaan aktiivisesti mukaan romanien integroimista koskevien vuoteen 2020 ulottuvien kansallisten strategioiden laadintaan ja toteutukseen, jotta saavutetaan EU:n köyhyyden torjumista koskeva tavoite; pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan mahdollisimman pian romanien osallistamista koskevan eurooppalaisen strategian ja pyytää jäsenvaltioita ehdottamaan vuoden loppuun mennessä toimia, joilla romaniväestö voitaisiin integroida komission huhtikuussa 2011 esittelemien romaniväestön osallistamista koskevien kansallisten strategioiden eurooppalaisen koordinointikehyksen mukaisesti; tähdentää, että romaniväestön osallistaminen ja integrointi vaatii yhtä lailla kuin köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta suurempia ponnisteluja, jotta romanit voidaan täysin integroida ja samalla lopettaa kaikenlainen romanien syrjintä vuoteen 2020 mennessä; pyytää ottamaan muut syrjäytyneet yhteisöt, kuten maahanmuuttajat, mukaan kaikkien sellaisten unionin ja jäsenvaltioiden toimintalinjojen suunnitteluun, joilla pyritään lisäämään heidän sosiaalista osallisuuttaan; |
| --- | --- |

80.

pyytää, että romanit ja järjestöt, jotka edustavat heitä ja työskentelevät heidän parissaan, otetaan aktiivisesti mukaan romanien integroimista koskevien vuoteen 2020 ulottuvien kansallisten strategioiden laadintaan ja toteutukseen, jotta saavutetaan EU:n köyhyyden torjumista koskeva tavoite; pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita toteuttamaan mahdollisimman pian romanien osallistamista koskevan eurooppalaisen strategian ja pyytää jäsenvaltioita ehdottamaan vuoden loppuun mennessä toimia, joilla romaniväestö voitaisiin integroida komission huhtikuussa 2011 esittelemien romaniväestön osallistamista koskevien kansallisten strategioiden eurooppalaisen koordinointikehyksen mukaisesti; tähdentää, että romaniväestön osallistaminen ja integrointi vaatii yhtä lailla kuin köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta suurempia ponnisteluja, jotta romanit voidaan täysin integroida ja samalla lopettaa kaikenlainen romanien syrjintä vuoteen 2020 mennessä; pyytää ottamaan muut syrjäytyneet yhteisöt, kuten maahanmuuttajat, mukaan kaikkien sellaisten unionin ja jäsenvaltioiden toimintalinjojen suunnitteluun, joilla pyritään lisäämään heidän sosiaalista osallisuuttaan;

| 81. | korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen merkitystä osaamisvajeen poistamisessa, kansalaisten sosiaalisessa integroinnissa ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; muistuttaa, että näillä palveluilla voidaan luoda uusia työpaikkoja, ja vaatii tehokkaita ja kestäviä investointeja näiden tärkeiden palvelujen ja rakenteiden kehittämiseen; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnan vähyyteen; |
| --- | --- |

81.

korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen merkitystä osaamisvajeen poistamisessa, kansalaisten sosiaalisessa integroinnissa ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; muistuttaa, että näillä palveluilla voidaan luoda uusia työpaikkoja, ja vaatii tehokkaita ja kestäviä investointeja näiden tärkeiden palvelujen ja rakenteiden kehittämiseen; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnan vähyyteen;

| 82. | pyytää, että vammaisväestön edut otettaisiin huomioon yhteisön rahoituksen ohjelmoinnissa, käytössä ja seurannassa, erityisesti koulutuksen, harjoittelun, työllisyyden ja itsemääräämisoikeuden (kuljetus ja viestintä) edistämisen alalla; |
| --- | --- |

82.

pyytää, että vammaisväestön edut otettaisiin huomioon yhteisön rahoituksen ohjelmoinnissa, käytössä ja seurannassa, erityisesti koulutuksen, harjoittelun, työllisyyden ja itsemääräämisoikeuden (kuljetus ja viestintä) edistämisen alalla;

Lapset

| 83. | pyytää, että lasten köyhyyden torjunnassa keskityttäisiin köyhyyden ehkäisyyn ja että turvataan lapsiperheiden korkealaatuisten koulutus- ja lastenhoitopalvelujen saatavuus, jotta näiden perheiden lasten koulunkäynnin alkua eivät sävyttäisi moninaiset haitat, ja muut lapsille suunnatut toimet (vapaa-ajantoiminta lukukausien ja lomien aikana jne., esikoulu-, kulttuuri- ja urheilutoiminta, jne.) luomalla kaikki alueet kattava palvelu- ja toimintakeskusverkosto; kehottaa rahoittamaan hyviksi havaittuja palveluja ja integroimaan systemaattisesti politiikkoja, joilla tuetaan köyhtyneitä perheitä kaikissa interventiota vaativissa tilanteissa, sekä yhdistämään tähän yleisen lähestymistavan, jonka toimet kohdistetaan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville perheille, kuten vammaisten lasten perheille, yksinhuoltajaperheille ja monilapsisille perheille; pyytää, että vanhempien ja lasten välisiin suhteisiin kiinnitetään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvissa ohjelmissa erityistä huomiota, jotta voidaan välttää lasten äärimmäisestä köyhyydestä johtuvat huostaanotot; |
| --- | --- |

83.

pyytää, että lasten köyhyyden torjunnassa keskityttäisiin köyhyyden ehkäisyyn ja että turvataan lapsiperheiden korkealaatuisten koulutus- ja lastenhoitopalvelujen saatavuus, jotta näiden perheiden lasten koulunkäynnin alkua eivät sävyttäisi moninaiset haitat, ja muut lapsille suunnatut toimet (vapaa-ajantoiminta lukukausien ja lomien aikana jne., esikoulu-, kulttuuri- ja urheilutoiminta, jne.) luomalla kaikki alueet kattava palvelu- ja toimintakeskusverkosto; kehottaa rahoittamaan hyviksi havaittuja palveluja ja integroimaan systemaattisesti politiikkoja, joilla tuetaan köyhtyneitä perheitä kaikissa interventiota vaativissa tilanteissa, sekä yhdistämään tähän yleisen lähestymistavan, jonka toimet kohdistetaan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville perheille, kuten vammaisten lasten perheille, yksinhuoltajaperheille ja monilapsisille perheille; pyytää, että vanhempien ja lasten välisiin suhteisiin kiinnitetään köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvissa ohjelmissa erityistä huomiota, jotta voidaan välttää lasten äärimmäisestä köyhyydestä johtuvat huostaanotot;

| 84. | korostaa, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti kaikilla lapsilla ja nuorilla on oikeus opetukseen, mukaan luettuina lapset ja nuoret, joilla ei ole asuinmaassaan oleskelulupaa; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti kaikilla lapsilla ja nuorilla on oikeus opetukseen, mukaan luettuina lapset ja nuoret, joilla ei ole asuinmaassaan oleskelulupaa;

| 85. | muistuttaa, että tuhannet lapset ovat erossa vanhemmistaan elinolojensa vuoksi (asunnon puute) tai koska heidän äärimmäisessä köyhyydessä (aineellinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurillinen köyhyys) elävät vanhempansa eivät ole saaneet tarvittavia tukia täyttääkseen velvollisuutensa vanhempina; |
| --- | --- |

85.

muistuttaa, että tuhannet lapset ovat erossa vanhemmistaan elinolojensa vuoksi (asunnon puute) tai koska heidän äärimmäisessä köyhyydessä (aineellinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurillinen köyhyys) elävät vanhempansa eivät ole saaneet tarvittavia tukia täyttääkseen velvollisuutensa vanhempina;

| 86. | pyytää, että kiinnitetään erityistä huomiota nuorten tulevaisuuteen ja laaditaan selkeä strategia sen edistämiseksi, että nuoret saavat ensimmäiseksi työpaikakseen koulutustaan vastaavan työpaikan; |
| --- | --- |

86.

pyytää, että kiinnitetään erityistä huomiota nuorten tulevaisuuteen ja laaditaan selkeä strategia sen edistämiseksi, että nuoret saavat ensimmäiseksi työpaikakseen koulutustaan vastaavan työpaikan;

| 87. | korostaa, että köyhyyden torjunta edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa kaikki politiikan osa-alueet; muistuttaa lisäksi, että on erityisen tärkeää tehostaa kyseisen ilmiön ehkäisemiseksi ja torjumiseksi toteutettuja toimia sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

87.

korostaa, että köyhyyden torjunta edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa kaikki politiikan osa-alueet; muistuttaa lisäksi, että on erityisen tärkeää tehostaa kyseisen ilmiön ehkäisemiseksi ja torjumiseksi toteutettuja toimia sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla;

| 88. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön lasten köyhyyttä koskeva kokonaisvaltaisempi lähestymistapa ja korostaa samalla yhteisistä periaatteista tähän mennessä saatuja tuloksia, mistä on osoituksena työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 6. joulukuuta 2010 antamat päätelmät, joiden mukaan painopisteeksi on asetettava lasten köyhyyden torjuminen; |
| --- | --- |

88.

korostaa tarvetta ottaa käyttöön lasten köyhyyttä koskeva kokonaisvaltaisempi lähestymistapa ja korostaa samalla yhteisistä periaatteista tähän mennessä saatuja tuloksia, mistä on osoituksena työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 6. joulukuuta 2010 antamat päätelmät, joiden mukaan painopisteeksi on asetettava lasten köyhyyden torjuminen;

| 89. | kannustaa komissiota esittämään vuoden 2012 aikana lasten köyhyyttä koskevan suosituksen; |
| --- | --- |

89.

kannustaa komissiota esittämään vuoden 2012 aikana lasten köyhyyttä koskevan suosituksen;

| 90. | tukee kesäkuussa pidetyn työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmiä, joissa tuettiin kokonaisvaltaista strategiaa lasten köyhyyden estämiseksi ja heidän hyvinvointinsa edistämiseksi, jossa keskityttiin perheen riittäviin tuloihin, palveluiden saatavuuteen mukaan lukien varhaiskasvatus ja lastenhoito, ja lasten osallistumiseen; pyytää yksityiskohtaista suunnitelmaa ehdotetun tiedonannon antamiseksi vuonna 2012; |
| --- | --- |

90.

tukee kesäkuussa pidetyn työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmiä, joissa tuettiin kokonaisvaltaista strategiaa lasten köyhyyden estämiseksi ja heidän hyvinvointinsa edistämiseksi, jossa keskityttiin perheen riittäviin tuloihin, palveluiden saatavuuteen mukaan lukien varhaiskasvatus ja lastenhoito, ja lasten osallistumiseen; pyytää yksityiskohtaista suunnitelmaa ehdotetun tiedonannon antamiseksi vuonna 2012;

| 91. | korostaa rakennerahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston merkitystä keskeisenä välineenä, jolla autetaan jäsenvaltiota torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; kehottaa jäsenvaltioita yhteisiin toimiin, joilla tuetaan palveluita, kuten lasten, vanhusten ja huollettavien henkilöiden hoitopalveluita; |
| --- | --- |

91.

korostaa rakennerahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston merkitystä keskeisenä välineenä, jolla autetaan jäsenvaltiota torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; kehottaa jäsenvaltioita yhteisiin toimiin, joilla tuetaan palveluita, kuten lasten, vanhusten ja huollettavien henkilöiden hoitopalveluita;

| 92. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden kanssa sovitut säästöpolitiikat eivät haittaa tai kyseenalaista Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta saada 20 miljoonaa henkeä pois köyhyydestä; |
| --- | --- |

92.

kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden kanssa sovitut säästöpolitiikat eivät haittaa tai kyseenalaista Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta saada 20 miljoonaa henkeä pois köyhyydestä;

| 93. | vaatii torjumaan köyhyyden noidankehää köyhyyden siirtymisen ehkäisemiseksi seuraaviin sukupolviin; |
| --- | --- |

93.

vaatii torjumaan köyhyyden noidankehää köyhyyden siirtymisen ehkäisemiseksi seuraaviin sukupolviin;

| 94. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan taiteilijoiden merkityksen todellisen arvon sosiaalisessa integraatiossa ja köyhyyden torjunnassa etenkin siten, että tuetaan heidän työympäristöään ja lisätään heidän arvostustaan; |
| --- | --- |

94.

kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan taiteilijoiden merkityksen todellisen arvon sosiaalisessa integraatiossa ja köyhyyden torjunnassa etenkin siten, että tuetaan heidän työympäristöään ja lisätään heidän arvostustaan;

Vähimmäistulo

| 95. | toivoo, että komissio toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen käynnistäisi kuulemisen mahdollisesta vähimmäistuloa koskevasta asianmukaisesta ja talouskehityksen sallivasta lainsäädäntöaloitteesta, jonka avulla voitaisiin ehkäistä köyhyyttä, tarjota perusta ihmisarvoiselle elämälle, täysimääräiselle ja rajoituksettomalle osallistumiselle yhteiskuntaan ja antaa mahdollisuus työ- tai koulutuspaikan etsintään, joka toimisi taloutta automaattisesti tasapainottavana tekijänä jäsenvaltioiden erilaisia käytäntöjä, työehtosopimuksia ja lainsäädäntöä noudattaen ja jättäisi vähimmäistulojen määrittelemisen jäsenvaltioiden tehtäväksi; toivoo, että komissio auttaisi jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytäntöjä vähimmäistulon tasosta ja kannustaisi jäsenvaltioita kehittämään vähimmäistulojärjestelmiä, joissa vähimmäistulo olisi keskimäärin 60 prosenttia jokaisen jäsenvaltion mediaanipalkasta; |
| --- | --- |

95.

toivoo, että komissio toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen käynnistäisi kuulemisen mahdollisesta vähimmäistuloa koskevasta asianmukaisesta ja talouskehityksen sallivasta lainsäädäntöaloitteesta, jonka avulla voitaisiin ehkäistä köyhyyttä, tarjota perusta ihmisarvoiselle elämälle, täysimääräiselle ja rajoituksettomalle osallistumiselle yhteiskuntaan ja antaa mahdollisuus työ- tai koulutuspaikan etsintään, joka toimisi taloutta automaattisesti tasapainottavana tekijänä jäsenvaltioiden erilaisia käytäntöjä, työehtosopimuksia ja lainsäädäntöä noudattaen ja jättäisi vähimmäistulojen määrittelemisen jäsenvaltioiden tehtäväksi; toivoo, että komissio auttaisi jäsenvaltioita jakamaan parhaita käytäntöjä vähimmäistulon tasosta ja kannustaisi jäsenvaltioita kehittämään vähimmäistulojärjestelmiä, joissa vähimmäistulo olisi keskimäärin 60 prosenttia jokaisen jäsenvaltion mediaanipalkasta;

Etuuksien käyttämättä jättäminen

| 96. | muistuttaa, että OECD:n mukaan 20–40 prosenttia etuuksista jää käyttämättä; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan tuloihin perustuvat tulotuki- ja sosiaalietuusjärjestelmänsä välttääkseen piiloköyhyyden syntymisen lisäämällä avoimuutta, ilmoittamalla etuuksia saaville henkilöille tehokkaammin heidän oikeuksistaan, luomalla tehokkaampia neuvontapalveluja, yksinkertaistamalla menettelyjä ja luomalla toimenpiteitä ja politiikkoja, joiden tavoitteena on torjua vähimmäistulon saajiin liittyvää leimaantumista ja syrjintää; |
| --- | --- |

96.

muistuttaa, että OECD:n mukaan 20–40 prosenttia etuuksista jää käyttämättä; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan tuloihin perustuvat tulotuki- ja sosiaalietuusjärjestelmänsä välttääkseen piiloköyhyyden syntymisen lisäämällä avoimuutta, ilmoittamalla etuuksia saaville henkilöille tehokkaammin heidän oikeuksistaan, luomalla tehokkaampia neuvontapalveluja, yksinkertaistamalla menettelyjä ja luomalla toimenpiteitä ja politiikkoja, joiden tavoitteena on torjua vähimmäistulon saajiin liittyvää leimaantumista ja syrjintää;

| 97. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävää tukea, koulutusta ja tukipalveluita omaishoitajille, jotta vanhukset ja hoitoa tarvitsevat voivat olla omassa kodissaan ja yhteisöissään niin kauan kuin he haluavat; |
| --- | --- |

97.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävää tukea, koulutusta ja tukipalveluita omaishoitajille, jotta vanhukset ja hoitoa tarvitsevat voivat olla omassa kodissaan ja yhteisöissään niin kauan kuin he haluavat;

| 98. | pyytää komissiota arvioimaan, millainen yhteys ylivelkaantumisen ja köyhyyden välillä on, ja suosimaan ylivelkaantumisen torjuntaan liittyviä säädöksiä koskevien käytäntöjen vaihtoa foorumissa; |
| --- | --- |

98.

pyytää komissiota arvioimaan, millainen yhteys ylivelkaantumisen ja köyhyyden välillä on, ja suosimaan ylivelkaantumisen torjuntaan liittyviä säädöksiä koskevien käytäntöjen vaihtoa foorumissa;

Ikääntyneet ja omaishoitajan vapaa

| 99. | katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on kestävän yhteiskunnan edistämistavoitteen mukaisesti erityisesti aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden tuen tehostamiseksi kehitettävä ja uudistettava vanhustenhuoltoa, myös kodeissa tapahtuvaa hoitoa, jotteivät vanhukset syrjäytyisi tai ajautuisi köyhyyteen, ja lisää, että vanhusten omaishoitoa on tuettava mahdollisuuksien mukaan rahallisesti ja kannustettava parantamaan pitkäaikaishoidon saatavuutta, solidaarisuutta ja laatua; pyytää komissiota arvioimaan, voitaisiinko asiaan vaikuttaa omaishoitajan vapaata koskevalla direktiivillä; |
| --- | --- |

99.

katsoo, että kaikissa jäsenvaltioissa on kestävän yhteiskunnan edistämistavoitteen mukaisesti erityisesti aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden tuen tehostamiseksi kehitettävä ja uudistettava vanhustenhuoltoa, myös kodeissa tapahtuvaa hoitoa, jotteivät vanhukset syrjäytyisi tai ajautuisi köyhyyteen, ja lisää, että vanhusten omaishoitoa on tuettava mahdollisuuksien mukaan rahallisesti ja kannustettava parantamaan pitkäaikaishoidon saatavuutta, solidaarisuutta ja laatua; pyytää komissiota arvioimaan, voitaisiinko asiaan vaikuttaa omaishoitajan vapaata koskevalla direktiivillä;

| 100. | pyytää komissiota korostamaan riittävästi sosiaalisen innovoinnin kehitystä, tosiseikkoihin perustuvan sosiaalipolitiikan edistämistä sekä järkevämpien arviointien käyttöönottoa todellisen lisäarvon tuomiseksi ja kestävien innovatiivisten ratkaisujen ehdottamiseksi väestörakenteen mukaisesti; |
| --- | --- |

100.

pyytää komissiota korostamaan riittävästi sosiaalisen innovoinnin kehitystä, tosiseikkoihin perustuvan sosiaalipolitiikan edistämistä sekä järkevämpien arviointien käyttöönottoa todellisen lisäarvon tuomiseksi ja kestävien innovatiivisten ratkaisujen ehdottamiseksi väestörakenteen mukaisesti;

| 101. | pitää tärkeänä laatia poliittisia ehdotuksia jäsenvaltioiden tasolla, jotta köyhyyteen ja syrjäytymiseen liittyviin ongelmiin, kuten asunnottomuuteen sekä huumeiden ja alkoholin väärinkäyttöön, puututaan; vaatii näiden alojen parhaiden käytäntöjen tehokkaampaa vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

101.

pitää tärkeänä laatia poliittisia ehdotuksia jäsenvaltioiden tasolla, jotta köyhyyteen ja syrjäytymiseen liittyviin ongelmiin, kuten asunnottomuuteen sekä huumeiden ja alkoholin väärinkäyttöön, puututaan; vaatii näiden alojen parhaiden käytäntöjen tehokkaampaa vaihtoa jäsenvaltioiden välillä;

| 102. | korostaa, että on tärkeää esittää toimenpiteitä, joilla pyritään yksinkertaistamaan vapaaehtoistyön alan toimijoiden mahdollisuutta saada yhteisön rahoitusta; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että on tärkeää esittää toimenpiteitä, joilla pyritään yksinkertaistamaan vapaaehtoistyön alan toimijoiden mahdollisuutta saada yhteisön rahoitusta;

| 103. | pyytää komissiota ottamaan huomioon Euroopan parlamentin mietinnön Euroopan eläkejärjestelmien tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta; |
| --- | --- |

103.

pyytää komissiota ottamaan huomioon Euroopan parlamentin mietinnön Euroopan eläkejärjestelmien tulevaisuutta koskevasta vihreästä kirjasta;

| 104. | suosittelee, että jäsenvaltiot luovat riittävän minimieläkkeen, jonka turvin iäkkäät ihmiset voivat elää ihmisarvoista elämää; |
| --- | --- |

104.

suosittelee, että jäsenvaltiot luovat riittävän minimieläkkeen, jonka turvin iäkkäät ihmiset voivat elää ihmisarvoista elämää;

| 105. | kehottaa komissiota laatimaan yleiset suuntaviivat ja -periaatteet, jotta varmistetaan riittävät ja kestävät eläkejärjestelyt ja torjutaan tehokkaasti naisten köyhyysvaaraa, joka on seurausta epävarmasta ja satunnaisesta työstä ja matalasta palkasta; panee merkille, että on varmistettava, että hyvinvointisäännöksiä voidaan mukauttaa henkilön tai perheen oloihin samalla, kun lisätään äitiyden ja hoitotyön arvoa; |
| --- | --- |

105.

kehottaa komissiota laatimaan yleiset suuntaviivat ja -periaatteet, jotta varmistetaan riittävät ja kestävät eläkejärjestelyt ja torjutaan tehokkaasti naisten köyhyysvaaraa, joka on seurausta epävarmasta ja satunnaisesta työstä ja matalasta palkasta; panee merkille, että on varmistettava, että hyvinvointisäännöksiä voidaan mukauttaa henkilön tai perheen oloihin samalla, kun lisätään äitiyden ja hoitotyön arvoa;

*

* *

| 106. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

106.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(4)  Euroopan unionin neuvosto, lehdistötiedote 10560/10 (PRESSE 156), työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 3019. istunto, Luxemburg, 7. ja 8. kesäkuuta 2010.

(5)  Neuvoston 6 joulukuu 2010 pidettävän 3053. istunnon (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) valmistelu.

(6)  Euroopan unionin neuvosto, lehdistötiedote 7360/11 (PRESSE 52), työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 3073. istunto, Bryssel, 7. maaliskuuta 2011.

(7)  Sosiaalisen suojelun komitean lausunto neuvostolle, Euroopan unionin neuvosto, 6491/11, SOC 124, 15. helmikuuta 2011.

(8)  Sosiaalisen suojelun komitean raportti neuvostolle, Euroopan unionin neuvosto, 6624/11, ADD 1, SOC 135, ECOFIN 76, SAN 30, 18. helmikuuta 2011.

(9)  Sosiaalisen suojelun komitean lausunto neuvostolle, Euroopan unionin neuvosto, 9960/10, SOC 357, SAN 122, 20. toukokuuta 2010.

(10)  EUVL C 166, 7.6.2011, s. 18.

(11)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 130.

(12)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

(13)  EYVL C 87 E, 11.4.2002, s. 253.

(14)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(15)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(16)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(17)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(18)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0262.

(20)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0376.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0375.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0058.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0086.

(25)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0338.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0092.

(28)  EUVL C 259 E, 29.10.2009, s. 19.

(29)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0499.

(30)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0383.

(31)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0453

(32)  Neuvoston 7. maaliskuuta 2011 Brysselissä antamat päätelmät.

(33)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(34)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0319.

(35)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0365.

(36)  Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi (KOM(2010)0758).

(37)  Eurostat (2009), sosiaalisen suojelun komitean selvitys "Sosiaalisen suojelun komitean arviointi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisesta ulottuvuudesta" (10. helmikuuta 2011).

(38)  CSDH (2008). "Closing the gap in a generation: health equity through action on the social determinants of health" (Erojen kurominen umpeen sukupolven aikana: oikeudenmukaisuutta terveysasioihin terveyden sosiaalisiin taustatekijöihin vaikuttamalla). Terveyden sosiaalisia taustatekijöitä käsittelevän komission loppuraportti. Geneve, Maailman terveysjärjestö (WHO).

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/79

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vuonna 2010

P7_TA(2011)0501

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta vuonna 2010 (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotononun sopimus) (1), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotononun sopimus) (1), jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (2),

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 28. marraskuuta 2008 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Port Moresbyssä (Papua-Uusi-Guinea) 28. marraskuuta 2008 (4),

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (5),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 hyväksymän Kigalin (Ruanda) julistuksen kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 hyväksymän Kigalin (Ruanda) julistuksen kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista (6),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2009 hyväksymän Luandan (Angola) julistuksen toisesta tarkistuksesta AKT:n ja EU:n kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. joulukuuta 2009 hyväksymän Luandan (Angola) julistuksen toisesta tarkistuksesta AKT:n ja EU:n kumppanuussopimukseen (Cotonoun sopimus) (7),

| — | ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Itä-Afrikan ja Intian valtameren alueen kokouksessa 29. huhtikuuta 2010 hyväksytyn Mahén (Seychellit) julkilausuman (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Itä-Afrikan ja Intian valtameren alueen kokouksessa 29. huhtikuuta 2010 hyväksytyn Mahén (Seychellit) julkilausuman (8),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 allekirjoitetun humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 allekirjoitetun humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen (9),

| — | ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi vuonna 2010






  — | Teneriffalla seuraavista aiheista:






  — | ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa |
| --- | --- | --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi vuonna 2010

—

Teneriffalla seuraavista aiheista:

—

ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa

| — | maailmanlaajuisen kriisin sosiaaliset vaikutukset |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuisen kriisin sosiaaliset vaikutukset

| — | maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet |
| --- | --- |

—

maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet

| — | Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen, ja |
| --- | --- |

—

Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen, ja

| — | julistus EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutus AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin ja alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset kuudesta AKT-alueesta (10), |
| --- | --- |

—

julistus EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutus AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin ja alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset kuudesta AKT-alueesta (10),

| — | Kinshasassa seuraavista aiheista:






  — | vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet |
| --- | --- | --- |

—

Kinshasassa seuraavista aiheista:

—

vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet

| — | Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologiansiirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan ilmastokokouksen jatkotoimet: teknologiansiirto, uudet teknologiat ja teknisten valmiuksien kehittäminen AKT-maissa

| — | vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin |
| --- | --- |

—

vuosituhattavoitteiden saavuttaminen: innovatiivisia ratkaisuja sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin

| — | elintarviketurva |
| --- | --- |

—

elintarviketurva

| — | Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmat: terrorismi sekä huume-, ase- ja ihmiskauppa, ja |
| --- | --- |

—

Sahel – Saharan alueen turvallisuusongelmat: terrorismi sekä huume-, ase- ja ihmiskauppa, ja

| — | julistus Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta (11), |
| --- | --- |

—

julistus Norsunluurannikolla 28. marraskuuta 2010 pidettyjen presidentinvaalien toisen kierroksen tulosten julkistamisesta (11),

| — | ottaa huomioon AKT:n parlamentaarisen yleiskokouksen 28. syyskuuta 2010 antaman julkilausuman uskontojen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta ja homoseksuaalisuudelle AKT–EU-kumppanuudessa annetusta painoarvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n parlamentaarisen yleiskokouksen 28. syyskuuta 2010 antaman julkilausuman uskontojen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta ja homoseksuaalisuudelle AKT–EU-kumppanuudessa annetusta painoarvosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin PPE-, S&D-, ALDE-, Verts/ALE- ja GUE/NGL-ryhmiin kuuluvien AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen eurooppalaisten jäsenten vastauksena edellä mainittuun AKT-julkilausumaan 6. joulukuuta 2010 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin PPE-, S&D-, ALDE-, Verts/ALE- ja GUE/NGL-ryhmiin kuuluvien AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen eurooppalaisten jäsenten vastauksena edellä mainittuun AKT-julkilausumaan 6. joulukuuta 2010 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0315/2011),

| A. | toteaa, ettei EU:n neuvosto ollut edustettuna Kinshasassa pidetyssä 20. täysistunnossa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, ettei EU:n neuvosto ollut edustettuna Kinshasassa pidetyssä 20. täysistunnossa;

| B. | huomauttaa, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on laajin pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon maiden välinen parlamentaarinen elin; |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on laajin pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon maiden välinen parlamentaarinen elin;

| C. | ottaa huomioon, että AKT-sihteeristön talousarviovaroilla voitiin vuonna 2010 järjestää kaksi tiedonhankintamatkaa (Madagaskariin ja Haitiin) ja yksi vaalitarkkailumatka (Burundiin); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että AKT-sihteeristön talousarviovaroilla voitiin vuonna 2010 järjestää kaksi tiedonhankintamatkaa (Madagaskariin ja Haitiin) ja yksi vaalitarkkailumatka (Burundiin);

| D. | ottaa huomioon kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa Wiesbadenissa (Saksa) kesäkuussa 2007 antaman sitoumuksen saattaa AKT-maiden maakohtaiset ja alueelliset strategia-asiakirjat (vuosilta 2008–2013) parlamenttien demokraattiseen valvontaan; pitää myönteisenä, että sitoumus on täytetty ja alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset hyväksyttiin Teneriffalla pidetyssä 19. täysistunnossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnossa Wiesbadenissa (Saksa) kesäkuussa 2007 antaman sitoumuksen saattaa AKT-maiden maakohtaiset ja alueelliset strategia-asiakirjat (vuosilta 2008–2013) parlamenttien demokraattiseen valvontaan; pitää myönteisenä, että sitoumus on täytetty ja alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset hyväksyttiin Teneriffalla pidetyssä 19. täysistunnossa;

| E. | katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistaminen vuonna 2010 tarjosi arvokkaan tilaisuuden vahvistaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa ja sen alueellista ulottuvuutta sekä kehittää parlamentaarista valvontaa AKT-alueilla ja -maissa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Cotonoun sopimuksen tarkistaminen vuonna 2010 tarjosi arvokkaan tilaisuuden vahvistaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen asemaa ja sen alueellista ulottuvuutta sekä kehittää parlamentaarista valvontaa AKT-alueilla ja -maissa;

| F. | pitää onnistuneena yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vuonna 2010 Seychelleillä pitämää alueellista kokousta, joka johti edellä mainitun Mahén julkilausuman hyväksymiseen; |
| --- | --- |

F.

pitää onnistuneena yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen vuonna 2010 Seychelleillä pitämää alueellista kokousta, joka johti edellä mainitun Mahén julkilausuman hyväksymiseen;

| G. | toteaa, että Haitin tilanne on 20 kuukautta saarta ravistelleen maanjäristyksen jälkeen yhä hyvin vaikea, ja pitää myönteisinä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Haitiin toteuttamasta matkasta annettuja johtopäätöksiä ja Teneriffalla hyväksyttyä päätöslauselmaa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Haitin tilanne on 20 kuukautta saarta ravistelleen maanjäristyksen jälkeen yhä hyvin vaikea, ja pitää myönteisinä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Haitiin toteuttamasta matkasta annettuja johtopäätöksiä ja Teneriffalla hyväksyttyä päätöslauselmaa;

| 1. | on tyytyväinen siihen, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tarjosi vuonna 2010 edelleen puitteet EU:n ja AKT-maiden väliselle avoimelle, demokraattiselle ja perusteelliselle vuoropuhelulle Cotonoun sopimuksesta ja myös talouskumppanuussopimuksista sekä kuuden AKT-alueen alueellisista strategia-asiakirjoista; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tarjosi vuonna 2010 edelleen puitteet EU:n ja AKT-maiden väliselle avoimelle, demokraattiselle ja perusteelliselle vuoropuhelulle Cotonoun sopimuksesta ja myös talouskumppanuussopimuksista sekä kuuden AKT-alueen alueellisista strategia-asiakirjoista;

| 2. | painottaa tarvetta kiinnittää enemmän huomiota AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työn tuloksiin ja huolehtia edustajakokouksen ja Euroopan parlamentin päätöslauselmien yhtenevyydestä; kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan enemmän edustajakokouksen kokouksiin ja toimintaan sekä panostamaan niihin enemmän; |
| --- | --- |

2.

painottaa tarvetta kiinnittää enemmän huomiota AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työn tuloksiin ja huolehtia edustajakokouksen ja Euroopan parlamentin päätöslauselmien yhtenevyydestä; kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan enemmän edustajakokouksen kokouksiin ja toimintaan sekä panostamaan niihin enemmän;

| 3. | pitää valitettavana, että EU:n neuvosto oli poissa Kinshasassa pidetystä 20. täysistunnosta, ja kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen selkiyttää EU:n neuvoston roolia ja vastuunjakoa ulkosuhdehallinnon ja komission välillä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että EU:n neuvosto oli poissa Kinshasassa pidetystä 20. täysistunnosta, ja kehottaa korkeaa edustajaa varmistamaan, että Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen selkiyttää EU:n neuvoston roolia ja vastuunjakoa ulkosuhdehallinnon ja komission välillä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa;

| 4. | korostaa erityisesti AKT-maiden kansallisten parlamenttien ratkaisevaa roolia maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen hallinnoinnissa ja seurannassa sekä paikallisviranomaisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden ratkaisevaa roolia niiden seurannassa ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota takaamaan niiden osallistumisen; painottaa lisäksi, että parlamenttien olisi voitava valvoa tiiviisti talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja ja sopimusten tekemistä; |
| --- | --- |

4.

korostaa erityisesti AKT-maiden kansallisten parlamenttien ratkaisevaa roolia maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen hallinnoinnissa ja seurannassa sekä paikallisviranomaisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden ratkaisevaa roolia niiden seurannassa ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) täytäntöönpanossa, ja kehottaa komissiota takaamaan niiden osallistumisen; painottaa lisäksi, että parlamenttien olisi voitava valvoa tiiviisti talouskumppanuussopimuksista käytäviä neuvotteluja ja sopimusten tekemistä;

| 5. | kehottaa AKT-maiden parlamentteja vaatimaan, että niiden hallitukset ja komissio ottavat ne mukaan EU:n ja niiden omien maiden yhteistyötä koskevien maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessiin vuosina 2008–2013, ja varmistamaan, että niillä on täysimääräinen mahdollisuus osallistua talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT-maiden parlamentteja vaatimaan, että niiden hallitukset ja komissio ottavat ne mukaan EU:n ja niiden omien maiden yhteistyötä koskevien maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen valmistelu- ja täytäntöönpanoprosessiin vuosina 2008–2013, ja varmistamaan, että niillä on täysimääräinen mahdollisuus osallistua talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin;

| 6. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta vaatimaan vastedeskin tiukasti, että EU:n jäsenvaltiot ryhtyvät kiireesti toimiin nostaakseen kehitysyhteistyörahoituksen tavoitteeksi asetettuun 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta, toteuttaakseen vuosituhannen kehitystavoitteet sekä täyttääkseen Afrikan maille ja muille vähemmän kehittyneille maille antamansa erityiset sitoumukset, ja kehottaa varmistamaan, että toteutettavat toimet, joihin sisältyy myös lainsäädäntö, ovat täysin avoimia, monivuotisia ja sitovia; |
| --- | --- |

6.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta vaatimaan vastedeskin tiukasti, että EU:n jäsenvaltiot ryhtyvät kiireesti toimiin nostaakseen kehitysyhteistyörahoituksen tavoitteeksi asetettuun 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta, toteuttaakseen vuosituhannen kehitystavoitteet sekä täyttääkseen Afrikan maille ja muille vähemmän kehittyneille maille antamansa erityiset sitoumukset, ja kehottaa varmistamaan, että toteutettavat toimet, joihin sisältyy myös lainsäädäntö, ovat täysin avoimia, monivuotisia ja sitovia;

| 7. | kehottaa komissiota toimittamaan kaikki saatavissa olevat tiedot AKT-maiden parlamenteille sekä avustamaan niitä tässä demokraattisessa valvontatehtävässä myös niiden valmiuksia kehittämällä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota toimittamaan kaikki saatavissa olevat tiedot AKT-maiden parlamenteille sekä avustamaan niitä tässä demokraattisessa valvontatehtävässä myös niiden valmiuksia kehittämällä;

| 8. | kehottaa AKT-maiden parlamentteja ja hallituksia antamaan säännöksiä, joilla torjutaan ilmastonmuutosta ja joissa huomioidaan tarve edistää kasvua, poistaa köyhyys ja turvata yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää luonnonvaroja; kehottaa komissiota yhteistyössä AKT-maiden hallitusten ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kanssa varmistamaan, että vesirahastoa, joka perustettiin vesihuollon ja hygieniaan ja terveyteen liittyvän perusinfrastruktuurin turvaamiseksi AKT-maiden köyhimmille väestönosille, käytetään asianmukaisesti ja siten, että se osoittautuu hyödylliseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa AKT-maiden parlamentteja ja hallituksia antamaan säännöksiä, joilla torjutaan ilmastonmuutosta ja joissa huomioidaan tarve edistää kasvua, poistaa köyhyys ja turvata yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää luonnonvaroja; kehottaa komissiota yhteistyössä AKT-maiden hallitusten ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kanssa varmistamaan, että vesirahastoa, joka perustettiin vesihuollon ja hygieniaan ja terveyteen liittyvän perusinfrastruktuurin turvaamiseksi AKT-maiden köyhimmille väestönosille, käytetään asianmukaisesti ja siten, että se osoittautuu hyödylliseksi;

| 9. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ja komissiota sekä AKT-maiden parlamentteja ja hallituksia puolustamaan täyttä oikeutta maahan ja hyväksymään toimenpiteitä, joilla voidaan rajoittaa maanvaltausta, joka saattaa johtaa ympäristön tuhoutumiseen, pienten paikallisten maanomistajien ja työntekijöiden muuttoliikkeeseen, luonnonvarojen liialliseen hyödyntämiseen sekä toimeentulomahdollisuuksien ja elintarviketurvan menettämiseen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ja komissiota sekä AKT-maiden parlamentteja ja hallituksia puolustamaan täyttä oikeutta maahan ja hyväksymään toimenpiteitä, joilla voidaan rajoittaa maanvaltausta, joka saattaa johtaa ympäristön tuhoutumiseen, pienten paikallisten maanomistajien ja työntekijöiden muuttoliikkeeseen, luonnonvarojen liialliseen hyödyntämiseen sekä toimeentulomahdollisuuksien ja elintarviketurvan menettämiseen;

| 10. | kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tarpeeseen ottaa parlamentit mukaan demokratiakehitykseen sekä kansallisiin kehitysstrategioihin; korostaa niiden keskeistä roolia kehityspolitiikkojen laadinnassa, seurannassa ja valvonnassa; |
| --- | --- |

10.

kiinnittää tässä yhteydessä huomiota tarpeeseen ottaa parlamentit mukaan demokratiakehitykseen sekä kansallisiin kehitysstrategioihin; korostaa niiden keskeistä roolia kehityspolitiikkojen laadinnassa, seurannassa ja valvonnassa;

| 11. | korostaa tarvetta puolustaa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta, sillä niitä tarvitaan ehdottomasti, jos halutaan turvata moniarvoisuus sekä demokraattisen opposition ja vähemmistöjen mahdollisuus osallistua poliittiseen elämään; |
| --- | --- |

11.

korostaa tarvetta puolustaa tiedotusvälineiden vapautta ja riippumattomuutta, sillä niitä tarvitaan ehdottomasti, jos halutaan turvata moniarvoisuus sekä demokraattisen opposition ja vähemmistöjen mahdollisuus osallistua poliittiseen elämään;

| 12. | kehottaa unionia ja AKT-maita edistämään kansalaisten ja eritoten naisten osallistumista, kun käsitellään esimerkiksi sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan tai ihmiskauppaan liittyviä asioita, joissa yhteiskunnan on välttämättä osallistuttava ongelman ratkaisun löytämiseen; tunnustaa naisten ongelman- ja konfliktinratkaisukyvyt ja vaatii komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ottamaan enemmän naisia mukaan työryhmiin, joissa käsitellään perhe-elämään, lastenhoitoon, opetukseen ym. liittyviä asioita; |
| --- | --- |

12.

kehottaa unionia ja AKT-maita edistämään kansalaisten ja eritoten naisten osallistumista, kun käsitellään esimerkiksi sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan tai ihmiskauppaan liittyviä asioita, joissa yhteiskunnan on välttämättä osallistuttava ongelman ratkaisun löytämiseen; tunnustaa naisten ongelman- ja konfliktinratkaisukyvyt ja vaatii komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta ottamaan enemmän naisia mukaan työryhmiin, joissa käsitellään perhe-elämään, lastenhoitoon, opetukseen ym. liittyviä asioita;

| 13. | kehottaa parlamentteja harjoittamaan EKR:n tiivistä parlamentaarista valvontaa; korostaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tärkeää asemaa tässä keskustelussa ja kehottaa sitä sekä AKT-maiden parlamentteja osallistumaan aktiivisesti etenkin keskusteluun tarkistetun Cotonoun sopimuksen ratifioinnista; |
| --- | --- |

13.

kehottaa parlamentteja harjoittamaan EKR:n tiivistä parlamentaarista valvontaa; korostaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tärkeää asemaa tässä keskustelussa ja kehottaa sitä sekä AKT-maiden parlamentteja osallistumaan aktiivisesti etenkin keskusteluun tarkistetun Cotonoun sopimuksen ratifioinnista;

| 14. | pyytää komissiota tiedottamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle edistymisestä Cotonoun kumppanuussopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010, ratifioinnissa; |
| --- | --- |

14.

pyytää komissiota tiedottamaan yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle edistymisestä Cotonoun kumppanuussopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010, ratifioinnissa;

| 15. | panee tyytyväisenä merkille, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen luonne on yhä parlamentaarisempi – ja siten poliittisempi – ja että sen jäsenillä on entistä aktiivisempi rooli ja sen keskustelujen laatu on parantunut, ja katsoo, että tämä edistää merkittävästi AKT-maiden ja EU:n välistä kumppanuutta; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen luonne on yhä parlamentaarisempi – ja siten poliittisempi – ja että sen jäsenillä on entistä aktiivisempi rooli ja sen keskustelujen laatu on parantunut, ja katsoo, että tämä edistää merkittävästi AKT-maiden ja EU:n välistä kumppanuutta;

| 16. | pitää erittäin valitettavana, ettei yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoontuessa Kinshasassa otettu juuri lainkaan puheeksi laajamittaisen seksuaalisen väkivallan lisääntymistä ja yleistä rankaisemattomuutta, erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa; |
| --- | --- |

16.

pitää erittäin valitettavana, ettei yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoontuessa Kinshasassa otettu juuri lainkaan puheeksi laajamittaisen seksuaalisen väkivallan lisääntymistä ja yleistä rankaisemattomuutta, erityisesti Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa;

| 17. | kehottaa komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edistämään oikeudenmukaista ja kestävää kehitystä, jossa on uusia yritysmuotoja, kuten osuuskuntia, kannustava sosiaalinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edistämään oikeudenmukaista ja kestävää kehitystä, jossa on uusia yritysmuotoja, kuten osuuskuntia, kannustava sosiaalinen ulottuvuus;

| 18. | vahvistaa syrjimättömyysperiaatteen noudattamisen ja muun muassa seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämisen AKT–EU-kumppanuudessa; |
| --- | --- |

18.

vahvistaa syrjimättömyysperiaatteen noudattamisen ja muun muassa seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämisen AKT–EU-kumppanuudessa;

| 19. | pyytää komissiota tiedottamaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenille rahoituksesta, jota unioni myöntää vastaanottaville maille budjettitukena; painottaa, että tietyt poliittiselta järjestelmältään kiistanalaiset valtiot saavat budjettitukea ja että Euroopan parlamentin jäsenten olisi saatava tieto komission laatimasta budjettituen saannin edellytyksiä koskevasta arviosta sekä tuen seurannasta; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota tiedottamaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenille rahoituksesta, jota unioni myöntää vastaanottaville maille budjettitukena; painottaa, että tietyt poliittiselta järjestelmältään kiistanalaiset valtiot saavat budjettitukea ja että Euroopan parlamentin jäsenten olisi saatava tieto komission laatimasta budjettituen saannin edellytyksiä koskevasta arviosta sekä tuen seurannasta;

| 20. | katsoo, että Kinshasassa ensi kertaa järjestetyt keskustelut maan tilanteesta paikallisviranomaisten kanssa ovat erinomaisia esimerkkejä vahvistuneesta vuoropuhelusta; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Kinshasassa ensi kertaa järjestetyt keskustelut maan tilanteesta paikallisviranomaisten kanssa ovat erinomaisia esimerkkejä vahvistuneesta vuoropuhelusta;

| 21. | painottaa jälleen edellä mainitun, EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta annetun yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julistuksen suurta merkitystä, koska sopimus vaikuttaa jo nyt suuresti AKT- ja EU-maiden banaanintuottajien kilpailukykyyn; pyytääkin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tekemään kaikkensa sellaiseen sopimukseen pääsemiseksi, joka mahdollistaa banaaneja tuottaville AKT-maille tarkoitetun, banaanialan tukitoimenpiteistä annettuun asetukseen perustuvan korvauksen pikaisen vapauttamisen; pyytää siksi yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokuntaa sekä taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokuntaa seuraamaan asian kehitystä vastedeskin tiiviisti; |
| --- | --- |

21.

painottaa jälleen edellä mainitun, EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta annetun yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julistuksen suurta merkitystä, koska sopimus vaikuttaa jo nyt suuresti AKT- ja EU-maiden banaanintuottajien kilpailukykyyn; pyytääkin Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tekemään kaikkensa sellaiseen sopimukseen pääsemiseksi, joka mahdollistaa banaaneja tuottaville AKT-maille tarkoitetun, banaanialan tukitoimenpiteistä annettuun asetukseen perustuvan korvauksen pikaisen vapauttamisen; pyytää siksi yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokuntaa sekä taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokuntaa seuraamaan asian kehitystä vastedeskin tiiviisti;

| 22. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen valvomaan tilannetta Haitissa, Madagaskarissa ja Etelä-Sudanissa sekä toteuttamaan tarkkailuoperaation, jossa valvotaan Afrikan sarven nälänhädästä kärsiville väestönosille annetun humanitaarisen avun tehokkuutta ja riittävyyttä; kiinnittää huomiota tarpeeseen tehdä tiivistä yhteistyötä Haitin uusien viranomaisten kanssa sekä avustaa heitä toimielinjärjestelyissä täysin toimivaan demokratiaan siirtymisessä ja koko jälleenrakennusprosessin ajan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen valvomaan tilannetta Haitissa, Madagaskarissa ja Etelä-Sudanissa sekä toteuttamaan tarkkailuoperaation, jossa valvotaan Afrikan sarven nälänhädästä kärsiville väestönosille annetun humanitaarisen avun tehokkuutta ja riittävyyttä; kiinnittää huomiota tarpeeseen tehdä tiivistä yhteistyötä Haitin uusien viranomaisten kanssa sekä avustaa heitä toimielinjärjestelyissä täysin toimivaan demokratiaan siirtymisessä ja koko jälleenrakennusprosessin ajan;

| 23. | kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen järjestämään omia vaalitarkkailumatkojaan samoin perustein kuin onnistunut matka Burundiin, sillä ne ovat osoitus edustajakokouksen kahtalaisesta legitiimiydestä, sekä varmistamaan vaalitarkkailumatkojen riippumattomuuden ja tiiviin koordinoinnin muiden alueellisten vaalitarkkailuelinten kanssa; |
| --- | --- |

23.

kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta edelleen järjestämään omia vaalitarkkailumatkojaan samoin perustein kuin onnistunut matka Burundiin, sillä ne ovat osoitus edustajakokouksen kahtalaisesta legitiimiydestä, sekä varmistamaan vaalitarkkailumatkojen riippumattomuuden ja tiiviin koordinoinnin muiden alueellisten vaalitarkkailuelinten kanssa;

| 24. | on tyytyväinen siihen, että vuonna 2010 järjestettiin vielä yksi Cotonoun sopimuksen ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen mukainen alueiden kokous; katsoo, että näissä kokouksissa voidaan aidosti keskustella alueellisista kysymyksistä, kuten selkkausten ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä talouskumppanuussopimuksista käytävistä neuvotteluista; onnittelee järjestäjiä erittäin onnistuneesta Seychellien kokouksesta; |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen siihen, että vuonna 2010 järjestettiin vielä yksi Cotonoun sopimuksen ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen mukainen alueiden kokous; katsoo, että näissä kokouksissa voidaan aidosti keskustella alueellisista kysymyksistä, kuten selkkausten ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta, alueellisesta yhteenkuuluvuudesta sekä talouskumppanuussopimuksista käytävistä neuvotteluista; onnittelee järjestäjiä erittäin onnistuneesta Seychellien kokouksesta;

| 25. | suhtautuu myönteisesti työtapoja käsittelevän työryhmän perustamiseen ja pyytää yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokuntaa toteuttamaan sen suositukset, jotta voidaan parantaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tehokkuutta ja poliittista vaikutusvaltaa sekä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa että kansainvälisissä yhteyksissä; |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti työtapoja käsittelevän työryhmän perustamiseen ja pyytää yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokuntaa toteuttamaan sen suositukset, jotta voidaan parantaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tehokkuutta ja poliittista vaikutusvaltaa sekä Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa että kansainvälisissä yhteyksissä;

| 26. | korostaa yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten aikana järjestettyjen kenttävierailujen merkitystä, sillä ne täydentävät täysistuntokeskusteluja; pahoittelee, että Kinshasassa järjestetyt vierailut eivät olleet merkityksellisiä; |
| --- | --- |

26.

korostaa yhteisten parlamentaaristen edustajakokousten aikana järjestettyjen kenttävierailujen merkitystä, sillä ne täydentävät täysistuntokeskusteluja; pahoittelee, että Kinshasassa järjestetyt vierailut eivät olleet merkityksellisiä;

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman EU:n neuvostolle, komissiolle, AKT-neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokunnalle sekä Espanjan ja Kongon demokraattisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

27.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman EU:n neuvostolle, komissiolle, AKT-neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työvaliokunnalle sekä Espanjan ja Kongon demokraattisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  EUVL C 231, 26.9.2003, s. 68.

(4)  AKT-EU/100.291/08/lopullinen.

(5)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUVL C 58, 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUVL C 68, 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.746.

(9)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma "Humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus" (EUVL C 25, 30.1.2008, s. 1).

(10)  EUVL C 193, 16.7.2010.

(11)  EUVL C 126, 28.4.2011.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/83

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Durbanin ilmastokokous

P7_TA(2011)0504

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17)

2013/C 153 E/10

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (ilmastonmuutossopimus) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (ilmastonmuutossopimus) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Balilla vuonna 2007 järjestetyn Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin tulokset ja Balin toimintasuunnitelman (päätös 1/COP13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Balilla vuonna 2007 järjestetyn Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin tulokset ja Balin toimintasuunnitelman (päätös 1/COP13),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 15. konferenssin (COP 15) ja osapuolten Kööpenhaminassa Tanskassa 7.–18. joulukuuta 2009 pidetyn viidennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP5) kokouksena, sekä Kööpenhaminan sitoumuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 15. konferenssin (COP 15) ja osapuolten Kööpenhaminassa Tanskassa 7.–18. joulukuuta 2009 pidetyn viidennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP5) kokouksena, sekä Kööpenhaminan sitoumuksen,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 16. konferenssin (COP16) ja osapuolten Cancúnissa Meksikossa 29. marraskuuta–10. joulukuuta 2010 pidetyn kuudennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP6) kokouksena, sekä Cancúnin sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutossopimuksen osapuolten 16. konferenssin (COP16) ja osapuolten Cancúnissa Meksikossa 29. marraskuuta–10. joulukuuta 2010 pidetyn kuudennen konferenssin, joka toimi Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP6) kokouksena, sekä Cancúnin sopimukset,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten tulevan 17. kokouksen (COP17) ja Durbanissa Etelä-Afrikassa 28. marraskuuta– 9. joulukuuta 2011 pidettävän osapuolten seitsemännen konferenssin, joka toimii Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP7) kokouksena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten tulevan 17. kokouksen (COP17) ja Durbanissa Etelä-Afrikassa 28. marraskuuta– 9. joulukuuta 2011 pidettävän osapuolten seitsemännen konferenssin, joka toimii Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP7) kokouksena,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2008 hyväksytyn EU:n ilmasto- ja energiapaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2008 hyväksytyn EU:n ilmasto- ja energiapaketin,

| — | ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/101/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/101/EY (1),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastonmuutoskonferenssissa (2), 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Kööpenhaminan ilmastohuippukokouksen (COP15) tuloksista (3) ja 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Cancúnin ilmastonmuutoskonferenssista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Kööpenhaminan ilmastonmuutoskonferenssissa (2), 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman Kööpenhaminan ilmastohuippukokouksen (COP15) tuloksista (3) ja 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman Cancúnin ilmastonmuutoskonferenssista (4),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman "2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia" (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman "2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia" (5),

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" (KOM(2009)0147) ja siitä 6. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (6) sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin 9. toukokuuta 2011 julkistaman erityiskertomuksen uusiutuvista energialähteistä ja ilmastonmuutoksen hillitsemisestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" (KOM(2009)0147) ja siitä 6. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (6) sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin 9. toukokuuta 2011 julkistaman erityiskertomuksen uusiutuvista energialähteistä ja ilmastonmuutoksen hillitsemisestä (7),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman metsien suojelua ja metsätietoa EU:ssa sekä metsien valmistamista ilmastonmuutokseen koskevasta komission vihreästä kirjasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman metsien suojelua ja metsätietoa EU:ssa sekä metsien valmistamista ilmastonmuutokseen koskevasta komission vihreästä kirjasta (8),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Cancúnin konferenssin jatkotoimista sekä 17. toukokuuta 2011 annetut Ecofin-neuvoston päätelmät ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Cancúnin konferenssin jatkotoimista sekä 17. toukokuuta 2011 annetut Ecofin-neuvoston päätelmät ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kymmenennessä konferenssissa (COP10) tehdyt päätökset ja erityisesti COP10:n vuonna 2010 tekemän päätöksen ilmastonmuokkauksesta (geoengineering), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten kymmenennessä konferenssissa (COP10) tehdyt päätökset ja erityisesti COP10:n vuonna 2010 tekemän päätöksen ilmastonmuokkauksesta (geoengineering),

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta "Eurooppalainen konsensus" ja erityisesti sen 22, 38, 75, 76 ja 105 kohdan (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta "Eurooppalainen konsensus" ja erityisesti sen 22, 38, 75, 76 ja 105 kohdan (9),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen ympäristövaliokunnan 29. kesäkuuta 2011 julkaiseman mietinnön niiden tukien vaikutuksista, joita Yhdistynyt kuningaskunta antaa ulkomaille ympäristön suojelua sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen ympäristövaliokunnan 29. kesäkuuta 2011 julkaiseman mietinnön niiden tukien vaikutuksista, joita Yhdistynyt kuningaskunta antaa ulkomaille ympäristön suojelua sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista varten,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa vahvistetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimiksi tavoitteiksi köyhyyden poistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa vahvistetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimiksi tavoitteiksi köyhyyden poistamiseksi,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta kehitysyhteistyössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta kehitysyhteistyössä,

| — | ottaa huomioon 25.-29. toukokuuta 2009 annetun Nairobin julistuksen Afrikan toimista ilmastonmuutoksen torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.-29. toukokuuta 2009 annetun Nairobin julistuksen Afrikan toimista ilmastonmuutoksen torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 neuvostolle esitetyn kysymyksen Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) ja 27. syyskuuta 2011 komissiolle esitetyn kysymyksen Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 neuvostolle esitetyn kysymyksen Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) ja 27. syyskuuta 2011 komissiolle esitetyn kysymyksen Durbanin ilmastonmuutoskonferenssista (COP17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa tieteellisen todistusaineiston osoittavan hyvin selvästi ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten olevan tosiasioita, mikä tekee kansainvälisistä toimista välttämättömiä, jotta voidaan selviytyä yhdestä 21. vuosisadan ja sen jälkeisen ajan suurimmista haasteista; |
| --- | --- |

A.

toteaa tieteellisen todistusaineiston osoittavan hyvin selvästi ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten olevan tosiasioita, mikä tekee kansainvälisistä toimista välttämättömiä, jotta voidaan selviytyä yhdestä 21. vuosisadan ja sen jälkeisen ajan suurimmista haasteista;

| B. | katsoo, että yleisenä tavoitteena on edelleen pidettävä kansainvälistä oikeudellisesti sitovaa ja "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteen mukaista sopimusta ja että siten tunnustetaan teollisuusmaiden pääasiallinen vastuu ja se, että kehitysmaiden panoksen on oltava asianmukainen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että yleisenä tavoitteena on edelleen pidettävä kansainvälistä oikeudellisesti sitovaa ja "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteen mukaista sopimusta ja että siten tunnustetaan teollisuusmaiden pääasiallinen vastuu ja se, että kehitysmaiden panoksen on oltava asianmukainen;

| C. | toteaa, että nykyiset Kööpenhaminan sopimukseen sisältyvät ja Cancúnin sopimuksiin kirjatut sitoumukset ja lupaukset eivät ole riittäviä sen yleistavoitteen saavuttamiseksi, että maapallon keskimääräinen vuosittainen pintalämpötilan kokonaisnousu saa olla enintään kaksi celsiusastetta ("kahden celsiusasteen tavoite"); |
| --- | --- |

C.

toteaa, että nykyiset Kööpenhaminan sopimukseen sisältyvät ja Cancúnin sopimuksiin kirjatut sitoumukset ja lupaukset eivät ole riittäviä sen yleistavoitteen saavuttamiseksi, että maapallon keskimääräinen vuosittainen pintalämpötilan kokonaisnousu saa olla enintään kaksi celsiusastetta ("kahden celsiusasteen tavoite");

| D. | ottaa huomioon kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä vuonna 2050 koskevan komission etenemissuunnitelman ja siinä asetetut pitkän aikavälin tavoitteet, että EU pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutoksen pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa ja että 80 prosenttia tästä vähennyksestä on saavutettava EU:n alueella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä vuonna 2050 koskevan komission etenemissuunnitelman ja siinä asetetut pitkän aikavälin tavoitteet, että EU pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutoksen pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa ja että 80 prosenttia tästä vähennyksestä on saavutettava EU:n alueella;

| E. | toteaa olevan tärkeää hyödyntää Cancúnin COP16-konferenssissa palautettua luottamusta ja avoimuutta, jotta voidaan säilyttää tarvittava poliittisesti suotuisa ilmapiiri kattavan ja konkreettiset tavoitteet ja poliittiset toimet määrittelevän kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa olevan tärkeää hyödyntää Cancúnin COP16-konferenssissa palautettua luottamusta ja avoimuutta, jotta voidaan säilyttää tarvittava poliittisesti suotuisa ilmapiiri kattavan ja konkreettiset tavoitteet ja poliittiset toimet määrittelevän kansainvälisen sopimuksen aikaansaamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että Cancúnin sopimuksissa kehotetaan teollisuusmaita asettamaan aiempaa kunnianhimoisempia päästövähennystavoitteita, jotta ne voivat vähentää kasvihuonekaasupäästöjensä kokonaismäärän tasolle, joka vastaa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin tavoitetta eli päästöjen vähentämistä 25-40 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Cancúnin sopimuksissa kehotetaan teollisuusmaita asettamaan aiempaa kunnianhimoisempia päästövähennystavoitteita, jotta ne voivat vähentää kasvihuonekaasupäästöjensä kokonaismäärän tasolle, joka vastaa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin tavoitetta eli päästöjen vähentämistä 25-40 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä;

| G. | toteaa, että jotta kahden celsiusasteen tavoite voidaan saavuttaa edes 50 prosentin todennäköisyydellä, teollisuusmaiden on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään niin, että saavutetaan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin neljännessä arviointikertomuksessa (AR4) vuodelle 2020 asetetun tavoitevälin – 25–40 prosenttia vuoden 1990 tasosta – yläpää eli lähemmäs 40 prosentin vähennys; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että jotta kahden celsiusasteen tavoite voidaan saavuttaa edes 50 prosentin todennäköisyydellä, teollisuusmaiden on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään niin, että saavutetaan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin neljännessä arviointikertomuksessa (AR4) vuodelle 2020 asetetun tavoitevälin – 25–40 prosenttia vuoden 1990 tasosta – yläpää eli lähemmäs 40 prosentin vähennys;

| H. | katsoo, että on otettava huomioon viime vuosikymmeninä tapahtuneet merkittävät maailmanlaajuiset geopoliittiset muutokset, joiden myötä eräistä kehitysmaista on tullut huomattavia taloudellisia ja poliittisia toimijoita ja jotka ovat luoneet uuden voima- ja valtatasapainon sekä tuoneet mukanaan uusia tehtäviä ja vastuualueita; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että on otettava huomioon viime vuosikymmeninä tapahtuneet merkittävät maailmanlaajuiset geopoliittiset muutokset, joiden myötä eräistä kehitysmaista on tullut huomattavia taloudellisia ja poliittisia toimijoita ja jotka ovat luoneet uuden voima- ja valtatasapainon sekä tuoneet mukanaan uusia tehtäviä ja vastuualueita;

| I. | toteaa, että Euroopan maiden on tehtävä ratkaisevia valintoja säilyttääkseen vaurautensa ja turvallisuutensa myös tulevaisuudessa, ja katsoo, että kansallisten ja EU:n ilmastotavoitteiden mukaisten päästövähennystavoitteiden asettamiseen voidaan yhdistää talouden tervehdyttäminen ja vihreiden työpaikkojen ja innovoinnin edistäminen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan maiden on tehtävä ratkaisevia valintoja säilyttääkseen vaurautensa ja turvallisuutensa myös tulevaisuudessa, ja katsoo, että kansallisten ja EU:n ilmastotavoitteiden mukaisten päästövähennystavoitteiden asettamiseen voidaan yhdistää talouden tervehdyttäminen ja vihreiden työpaikkojen ja innovoinnin edistäminen;

| J. | ottaa huomioon, että eräiden arvioiden mukaan 70 prosenttia maailman köyhistä on naisia ja että naiset tekevät kaksi kolmasosaa maailman kaikista työtunneista mutta omistavat alle prosentin maailman varallisuudesta, minkä vuoksi he sopeutuvat miehiä huonommin ilmastonmuutokseen ja ovat haavoittuvampia sille; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että eräiden arvioiden mukaan 70 prosenttia maailman köyhistä on naisia ja että naiset tekevät kaksi kolmasosaa maailman kaikista työtunneista mutta omistavat alle prosentin maailman varallisuudesta, minkä vuoksi he sopeutuvat miehiä huonommin ilmastonmuutokseen ja ovat haavoittuvampia sille;

| K. | ottaa huomioon, että Cancúnin sopimuksen 7 artiklassa korostetaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten ja alkuperäiskansojen aktiivisen osallistumisen merkitystä tehokkaiden toimien toteuttamisessa ilmastonmuutoksen kaikkien näkökohtien osalta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Cancúnin sopimuksen 7 artiklassa korostetaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten ja alkuperäiskansojen aktiivisen osallistumisen merkitystä tehokkaiden toimien toteuttamisessa ilmastonmuutoksen kaikkien näkökohtien osalta;

| L. | ottaa huomioon, että maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta (LULUCF) koskevan raportoinnin laajuudessa, jäsentelyssä ja suunnittelussa on merkittäviä eroja sen mukaan, toteutetaanko se YK:n ilmastonmuutossopimuksen vai Kioton pöytäkirjan mukaisesti, mikä vaikeuttaa sopimuspuolten pyrkimyksiä hillitä ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta (LULUCF) koskevan raportoinnin laajuudessa, jäsentelyssä ja suunnittelussa on merkittäviä eroja sen mukaan, toteutetaanko se YK:n ilmastonmuutossopimuksen vai Kioton pöytäkirjan mukaisesti, mikä vaikeuttaa sopimuspuolten pyrkimyksiä hillitä ilmastonmuutosta;

| M. | ottaa huomioon, että valtaosan maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevan sektorin päästöistä aiheuttavaa metsätaloutta koskevien toimien ilmoittaminen on Kioton pöytäkirjan nojalla vapaaehtoista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että valtaosan maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevan sektorin päästöistä aiheuttavaa metsätaloutta koskevien toimien ilmoittaminen on Kioton pöytäkirjan nojalla vapaaehtoista;

| N. | ottaa huomioon vuoden 2010 maailman kehitysraportissa esitetyn arvion, jonka mukaa hillitsemis- ja sopeutumistoimien vuotuiset kokonaiskustannukset köyhissä maissa ovat 170-275 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon vuoden 2010 maailman kehitysraportissa esitetyn arvion, jonka mukaa hillitsemis- ja sopeutumistoimien vuotuiset kokonaiskustannukset köyhissä maissa ovat 170-275 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2030 mennessä;

| O. | katsoo, että uusissa ilmastonmuutossopimuksissa olisi otettava huomioon sekä kansainvälisellä (lähinnä vuosituhannen kehitystavoitteet ja Pariisin julistus avun tehokkuudesta) että kansallisella tasolla (kansalliset sopeutumisohjelmat) jo meneillään olevat kehitysprosessit; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että uusissa ilmastonmuutossopimuksissa olisi otettava huomioon sekä kansainvälisellä (lähinnä vuosituhannen kehitystavoitteet ja Pariisin julistus avun tehokkuudesta) että kansallisella tasolla (kansalliset sopeutumisohjelmat) jo meneillään olevat kehitysprosessit;

| P. | katsoo, että EU:n tuilla olisi autettava kehitysmaita luopumaan vaiheittain runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavasta kehityksestä ja rakentamaan vähähiilinen infrastruktuuri; katsoo, että EU:n varoilla olisi tuettava myös paikallista talouskehitystä, vihreitä työpaikkoja ja köyhyyden vähentämistä, mutta niitä ei saa kytkeä tai käyttää EU-maiden yritysten osallistumiseen tai tukemiseen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että EU:n tuilla olisi autettava kehitysmaita luopumaan vaiheittain runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavasta kehityksestä ja rakentamaan vähähiilinen infrastruktuuri; katsoo, että EU:n varoilla olisi tuettava myös paikallista talouskehitystä, vihreitä työpaikkoja ja köyhyyden vähentämistä, mutta niitä ei saa kytkeä tai käyttää EU-maiden yritysten osallistumiseen tai tukemiseen;

| Q. | katsoo, että fossiilisilla polttoaineilla tuotetun energian tukemiseen tarkoitettujen Maailmanpankin lainojen määrän on oltava sopusoinnussa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että fossiilisilla polttoaineilla tuotetun energian tukemiseen tarkoitettujen Maailmanpankin lainojen määrän on oltava sopusoinnussa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen kanssa;

| R. | katsoo, että erityisesti kehitysmaiden poliittisilla päättäjillä voi olla ja olisi oltava tärkeä rooli tässä ohjelmassa varmistamassa hallinnon vastuullisuus ja tehokkuus sekä tiedonvälitys eri osapuolten välillä, koska nämä ovat tärkeitä näkökohtia, kun halutaan varmistaa maan kyky kestää ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että erityisesti kehitysmaiden poliittisilla päättäjillä voi olla ja olisi oltava tärkeä rooli tässä ohjelmassa varmistamassa hallinnon vastuullisuus ja tehokkuus sekä tiedonvälitys eri osapuolten välillä, koska nämä ovat tärkeitä näkökohtia, kun halutaan varmistaa maan kyky kestää ilmastonmuutosta;

| S. | katsoo, että nykyiset rahoitusjärjestelmät ovat monimutkaisia ja hajanaisia; toteaa, että suurin osa avunantajamaista ei ole täyttänyt sitoumustaan antaa 0,7 % bruttokansantulostaan julkiseen kehitysapuun vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi; katsoo, että YK:n ilmastonmuutossopimuksen rahoitusjärjestelmät ovat riippuvaisia avunantajilta tulevista vapaaehtoisista avun lisäyksistä; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että nykyiset rahoitusjärjestelmät ovat monimutkaisia ja hajanaisia; toteaa, että suurin osa avunantajamaista ei ole täyttänyt sitoumustaan antaa 0,7 % bruttokansantulostaan julkiseen kehitysapuun vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi; katsoo, että YK:n ilmastonmuutossopimuksen rahoitusjärjestelmät ovat riippuvaisia avunantajilta tulevista vapaaehtoisista avun lisäyksistä;

| T. | katsoo, että metsähallinnon parantaminen on keskeinen edellytys metsäkadon pysyvälle hidastamiselle ja että metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevan ongelman ratkaisemiseksi ilmastoneuvotteluissa on otettava huomioon aikaisemmat toimet, kuten EU:n FLEGT-toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on hillitä laittomia hakkuita metsähallinnon avulla; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että metsähallinnon parantaminen on keskeinen edellytys metsäkadon pysyvälle hidastamiselle ja että metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevan ongelman ratkaisemiseksi ilmastoneuvotteluissa on otettava huomioon aikaisemmat toimet, kuten EU:n FLEGT-toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on hillitä laittomia hakkuita metsähallinnon avulla;

| U. | katsoo, että olisi perustettava yhteinen järjestelmä ilmastonmuutokseen sopeutumisrahoitukseen tarkoitettujen eri välineiden seuraamiseksi, jotta voidaan varmistaa rahoitusjärjestelmän vastuullisuus ja läpinäkyvyys; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että olisi perustettava yhteinen järjestelmä ilmastonmuutokseen sopeutumisrahoitukseen tarkoitettujen eri välineiden seuraamiseksi, jotta voidaan varmistaa rahoitusjärjestelmän vastuullisuus ja läpinäkyvyys;

Tärkeimmät tavoitteet

| 1. | kehottaa sopimuspuolia varmistamaan, että saadaan mahdollisimman pian aikaan kattava kansainvälinen, oikeudenmukainen, kunnianhimoinen ja oikeudellisesti sitova vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskeva sopimus, joka perustuu Kioton pöytäkirjan kansainvälisoikeudelliseen järjestelmään ja jonka avulla voidaan saavuttaa kahden celsiusasteen tavoite ja ohittaa maailmanlaajuisten ja kansallisten päästöjen huippu mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

1.

kehottaa sopimuspuolia varmistamaan, että saadaan mahdollisimman pian aikaan kattava kansainvälinen, oikeudenmukainen, kunnianhimoinen ja oikeudellisesti sitova vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskeva sopimus, joka perustuu Kioton pöytäkirjan kansainvälisoikeudelliseen järjestelmään ja jonka avulla voidaan saavuttaa kahden celsiusasteen tavoite ja ohittaa maailmanlaajuisten ja kansallisten päästöjen huippu mahdollisimman pian;

| 2. | kehottaa kaikkia maailman valtion- ja hallitusten päämiehiä osoittamaan neuvotteluissa todellista poliittista johtajuutta ja tahtoa ja asettamaan sopimukseen pääsyn ehdottomalle etusijalle; |
| --- | --- |

2.

kehottaa kaikkia maailman valtion- ja hallitusten päämiehiä osoittamaan neuvotteluissa todellista poliittista johtajuutta ja tahtoa ja asettamaan sopimukseen pääsyn ehdottomalle etusijalle;

| 3. | vaatii Euroopan unionia vahvistamaan julkisesti ja yksiselitteisesti lujan sitoutumisensa Kioton pöytäkirjaan ja ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin estääkseen sopimuksettomien tilojen syntymisen Kioton pöytäkirjan velvoitekausien välille; kehottaa Euroopan unionia ilmoittamaan avoimesti ennen Durbanin konferenssia olevansa valmis etenemään Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden mukaisesti sekä määrittämään lisäksi muita konkreettisia toimia "gigatonnikuilun" eli sen eron kuromiseksi umpeen, joka vallitsee nykyisten tavoitetasojen ja sen tason välillä, jota ilmaston lämpenemisen pitäminen alle kahdessa celsiusasteessa edellyttää; kehottaa EU:ta varmistamaan, että tämä kuilu yksilöidään ja kvantifioidaan Durbanissa, ja vaatimaan toimia kuilun kuromiseksi umpeen; |
| --- | --- |

3.

vaatii Euroopan unionia vahvistamaan julkisesti ja yksiselitteisesti lujan sitoutumisensa Kioton pöytäkirjaan ja ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin estääkseen sopimuksettomien tilojen syntymisen Kioton pöytäkirjan velvoitekausien välille; kehottaa Euroopan unionia ilmoittamaan avoimesti ennen Durbanin konferenssia olevansa valmis etenemään Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden mukaisesti sekä määrittämään lisäksi muita konkreettisia toimia "gigatonnikuilun" eli sen eron kuromiseksi umpeen, joka vallitsee nykyisten tavoitetasojen ja sen tason välillä, jota ilmaston lämpenemisen pitäminen alle kahdessa celsiusasteessa edellyttää; kehottaa EU:ta varmistamaan, että tämä kuilu yksilöidään ja kvantifioidaan Durbanissa, ja vaatimaan toimia kuilun kuromiseksi umpeen;

| 4. | myöntää kuitenkin, että puitesopimusneuvotteluissa on edistyttävä merkittävästi, jotta voidaan saada aikaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskeva kansainvälinen, oikeudenmukainen, kunnianhimoinen ja oikeudellisesti sitova sopimus, jolla kahden celsiusasteen tavoite voidaan saavuttaa; korostaa tässä yhteydessä pisimmälle edistyneiden maiden (alueellisten) liittoutumien merkitystä keinona vauhdittaa neuvotteluprosessia; kehottaa osapuolten konferenssia sopimaan ajallisesti rajatusta mandaatista puitesopimuksen mukaisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen panemiseksi täytäntöön mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2015 mennessä; muistuttaa tässä yhteydessä, että teollisuusmaiden on vähennettävä päästöjään 25–40 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, kun taas kehitysmaiden olisi ryhmänä saavutettava vuoteen 2020 mennessä noin 15–30 prosentin vähennys tämänhetkiseen päästöjensä kasvuennusteeseen verrattuna; |
| --- | --- |

4.

myöntää kuitenkin, että puitesopimusneuvotteluissa on edistyttävä merkittävästi, jotta voidaan saada aikaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskeva kansainvälinen, oikeudenmukainen, kunnianhimoinen ja oikeudellisesti sitova sopimus, jolla kahden celsiusasteen tavoite voidaan saavuttaa; korostaa tässä yhteydessä pisimmälle edistyneiden maiden (alueellisten) liittoutumien merkitystä keinona vauhdittaa neuvotteluprosessia; kehottaa osapuolten konferenssia sopimaan ajallisesti rajatusta mandaatista puitesopimuksen mukaisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen panemiseksi täytäntöön mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2015 mennessä; muistuttaa tässä yhteydessä, että teollisuusmaiden on vähennettävä päästöjään 25–40 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, kun taas kehitysmaiden olisi ryhmänä saavutettava vuoteen 2020 mennessä noin 15–30 prosentin vähennys tämänhetkiseen päästöjensä kasvuennusteeseen verrattuna;

| 5. | vaatii kaikkia kansainvälisiä kumppaneita kuromaan umpeen gigatonnikuilun eli tieteellisten tosiasioiden ja sopimuspuolten nykyisten sitoumusten välisen eron ja esittämään päästövähennyssitoumuksia ja -toimia, jotka ovat Kööpenhaminan sopimukseen sisältyviä kunnianhimoisempia ja perustuvat "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteeseen, sekä puuttumaan kansainvälisen lento- ja meriliikenteen päästöihin ja fluorattujen hiilivetyjen päästöihin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus kahden celsiusasteen tavoitteen kanssa; toteaa, että sopimuspuolille esitetty seikkaperäinen tiedonanto, jossa tarkastellaan, mihin nykyiset sitoumukset riittävät ja mitä on vielä tehtävä, on tärkeä edistysaskel sopimuspuolten tietoisuuden lisäämiseksi ja lisäsitoumusten varmistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

vaatii kaikkia kansainvälisiä kumppaneita kuromaan umpeen gigatonnikuilun eli tieteellisten tosiasioiden ja sopimuspuolten nykyisten sitoumusten välisen eron ja esittämään päästövähennyssitoumuksia ja -toimia, jotka ovat Kööpenhaminan sopimukseen sisältyviä kunnianhimoisempia ja perustuvat "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteeseen, sekä puuttumaan kansainvälisen lento- ja meriliikenteen päästöihin ja fluorattujen hiilivetyjen päästöihin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus kahden celsiusasteen tavoitteen kanssa; toteaa, että sopimuspuolille esitetty seikkaperäinen tiedonanto, jossa tarkastellaan, mihin nykyiset sitoumukset riittävät ja mitä on vielä tehtävä, on tärkeä edistysaskel sopimuspuolten tietoisuuden lisäämiseksi ja lisäsitoumusten varmistamiseksi;

| 6. | korostaa, että Durbanin konferenssissa on tärkeää edetä Cancúnin sopimusten täytäntöönpanossa, kokonaispäästöjen huipun ajankohdan määrittämisessä, vuoden 2050 maailmanlaajuisen päästövähennystavoitteen asettamisessa, selkeän ja vuoteen 2050 saakka välitavoitteita sisältävän toimintasuunnitelman määrittämisessä, tavoitteiden täytäntöönpanon varmistamista koskevista politiikan välineistä sopimisessa sekä niin teollisuus- kuin kehitysmaiden tulevien sitoumusten muotoa koskevan yleisen kysymyksen ratkaisemisessa; muistuttaa, että kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin esittämien tieteellisten todisteiden mukaan kahden celsiusasteen tavoitteessa pysyminen edellyttää, että kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen huipputaso ohitetaan viimeistään vuonna 2015, että päästöjä vähennetään ainakin 50 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ja että väheneminen jatkuu sen jälkeenkin; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että Durbanin konferenssissa on tärkeää edetä Cancúnin sopimusten täytäntöönpanossa, kokonaispäästöjen huipun ajankohdan määrittämisessä, vuoden 2050 maailmanlaajuisen päästövähennystavoitteen asettamisessa, selkeän ja vuoteen 2050 saakka välitavoitteita sisältävän toimintasuunnitelman määrittämisessä, tavoitteiden täytäntöönpanon varmistamista koskevista politiikan välineistä sopimisessa sekä niin teollisuus- kuin kehitysmaiden tulevien sitoumusten muotoa koskevan yleisen kysymyksen ratkaisemisessa; muistuttaa, että kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin esittämien tieteellisten todisteiden mukaan kahden celsiusasteen tavoitteessa pysyminen edellyttää, että kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen huipputaso ohitetaan viimeistään vuonna 2015, että päästöjä vähennetään ainakin 50 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ja että väheneminen jatkuu sen jälkeenkin;

| 7. | kehottaa Durbanin konferenssia laatimaan menettelyn, jolla voidaan selvittää päästövähennyssitoumusten asianmukaisuus kokonaispäästöjen huippuvuoteen, vuodelle 2050 asetettuun vähennystavoitteeseen ja kahden celsiusasteen tavoitteeseen nähden; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Durbanin konferenssia laatimaan menettelyn, jolla voidaan selvittää päästövähennyssitoumusten asianmukaisuus kokonaispäästöjen huippuvuoteen, vuodelle 2050 asetettuun vähennystavoitteeseen ja kahden celsiusasteen tavoitteeseen nähden;

| 8. | panee tyytyväisenä merkille kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä vuonna 2050 koskevan etenemissuunnitelman ja siinä asetetut pitkän aikavälin tavoitteet, että EU pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutoksen pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa; panee merkille päätelmän, että vuoteen 2050 mennessä 80 prosenttia vähennyksistä on saavutettava itse Euroopan unionissa ja että lineaarinen vähennys on taloudellisesti järkevä vaihtoehto; |
| --- | --- |

8.

panee tyytyväisenä merkille kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä vuonna 2050 koskevan etenemissuunnitelman ja siinä asetetut pitkän aikavälin tavoitteet, että EU pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutoksen pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa; panee merkille päätelmän, että vuoteen 2050 mennessä 80 prosenttia vähennyksistä on saavutettava itse Euroopan unionissa ja että lineaarinen vähennys on taloudellisesti järkevä vaihtoehto;

| 9. | toistaa, että kumulatiiviset päästöt ovat ratkaisevia ilmastojärjestelmän kannalta; toteaa, että vaikka vuoden 2050 tavoitteet täytetään komission etenemissuunnitelmassa kaavaillulla tavalla, kasvihuonekaasupäästöihin liittyvä EU:n vastuulla oleva osuus maailmanlaajuisesta kahden celsiusasteen tavoitteen mukaisesta hiilitaseesta olisi silti lähes kaksinkertainen verrattuna sen henkeä kohti suhteutettuun osuuteen ja että päästövähennysten viivyttäminen lisää kumulatiivista osuutta huomattavasti; |
| --- | --- |

9.

toistaa, että kumulatiiviset päästöt ovat ratkaisevia ilmastojärjestelmän kannalta; toteaa, että vaikka vuoden 2050 tavoitteet täytetään komission etenemissuunnitelmassa kaavaillulla tavalla, kasvihuonekaasupäästöihin liittyvä EU:n vastuulla oleva osuus maailmanlaajuisesta kahden celsiusasteen tavoitteen mukaisesta hiilitaseesta olisi silti lähes kaksinkertainen verrattuna sen henkeä kohti suhteutettuun osuuteen ja että päästövähennysten viivyttäminen lisää kumulatiivista osuutta huomattavasti;

| 10. | suhtautuu myönteisesti komission tuoreimpiin tiedonantoihin ja niissä esitettyihin arvioihin siitä, miten 30 prosentin ilmastonsuojelutavoite voidaan saavuttaa; tukee niissä esitettyä näkemystä, jonka mukaan riippumatta kansainvälisten neuvotteluiden tuloksista on EU:n oman edun mukaista pyrkiä yli 20 prosentin ilmastonsuojelutavoitteeseen, sillä samalla luotaisiin vihreitä työpaikkoja, tehostettaisiin kasvua ja lisättäisiin turvallisuutta; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti komission tuoreimpiin tiedonantoihin ja niissä esitettyihin arvioihin siitä, miten 30 prosentin ilmastonsuojelutavoite voidaan saavuttaa; tukee niissä esitettyä näkemystä, jonka mukaan riippumatta kansainvälisten neuvotteluiden tuloksista on EU:n oman edun mukaista pyrkiä yli 20 prosentin ilmastonsuojelutavoitteeseen, sillä samalla luotaisiin vihreitä työpaikkoja, tehostettaisiin kasvua ja lisättäisiin turvallisuutta;

| 11. | suhtautuu realistisesti Durbanin ilmastonmuutoskonferenssissa todennäköisesti saavutettaviin tuloksiin ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään mahdollisimman monta osasopimusta esimerkiksi tieteen, teknologian siirron ja maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden alalla, jotta neuvottelujen yleisesti ottaen myönteinen edistymistahti voidaan säilyttää yllä ja siten saada konferenssista kiintopisteitä tulevia ilmastonmuutospolitiikkoja ja -neuvotteluja varten; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu realistisesti Durbanin ilmastonmuutoskonferenssissa todennäköisesti saavutettaviin tuloksiin ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään mahdollisimman monta osasopimusta esimerkiksi tieteen, teknologian siirron ja maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden alalla, jotta neuvottelujen yleisesti ottaen myönteinen edistymistahti voidaan säilyttää yllä ja siten saada konferenssista kiintopisteitä tulevia ilmastonmuutospolitiikkoja ja -neuvotteluja varten;

| 12. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita luomaan "ilmasto-oikeudenmukaisuuden" periaatteen; katsoo, että eniten epäoikeudenmukaisuutta aiheutuu siitä, jos EU ei ryhdy toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, sillä siitä kärsisivät erityisesti köyhien maiden köyhät ihmiset; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita luomaan "ilmasto-oikeudenmukaisuuden" periaatteen; katsoo, että eniten epäoikeudenmukaisuutta aiheutuu siitä, jos EU ei ryhdy toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, sillä siitä kärsisivät erityisesti köyhien maiden köyhät ihmiset;

| 13. | muistuttaa, että köyhät maat ovat kaikkein haavoittuvaisimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja niillä on heikoimmat sopeutumisvalmiudet; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että köyhät maat ovat kaikkein haavoittuvaisimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille ja niillä on heikoimmat sopeutumisvalmiudet;

| 14. | huomauttaa, että ilmastonmuutosta koskevat vastatoimet vaikuttavat sukupuolten tasa-arvoon kaikilla tasoilla ja että jotta varmistetaan kaikkia osapuolia hyödyttävien ratkaisujen valitseminen ja vältetään epätasa-arvon jyrkkeneminen, sukupuolinäkökohdat olisi sisällytettävä ilmastopolitiikkaan sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevien yleismaailmallisten sopimusten ja naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että ilmastonmuutosta koskevat vastatoimet vaikuttavat sukupuolten tasa-arvoon kaikilla tasoilla ja että jotta varmistetaan kaikkia osapuolia hyödyttävien ratkaisujen valitseminen ja vältetään epätasa-arvon jyrkkeneminen, sukupuolinäkökohdat olisi sisällytettävä ilmastopolitiikkaan sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevien yleismaailmallisten sopimusten ja naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen mukaisesti;

EU:n strategia

| 15. | korostaa, että EU:n kaikkien toimielinten on lisättävä ja tehostettava EU:n ilmastodiplomatiaa ennen Durbanin konferenssia (erityisesti EU:n ja Afrikan välisissä suhteissa), ja katsoo, että sillä olisi pyrittävä selkeyttämään EU:n ilmastopoliittista profiilia, tuomaan uutta dynamiikkaa kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin ja kannustettava myös kumppaneita muualla maailmassa ottamaan käyttöön sitovia toimia päästöjen vähentämiseksi sekä asianmukaisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, kun otetaan huomioon erityisesti EU:n ehdotus, jonka mukaan hiilestä olisi vapauduttava kokonaan vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että EU:n kaikkien toimielinten on lisättävä ja tehostettava EU:n ilmastodiplomatiaa ennen Durbanin konferenssia (erityisesti EU:n ja Afrikan välisissä suhteissa), ja katsoo, että sillä olisi pyrittävä selkeyttämään EU:n ilmastopoliittista profiilia, tuomaan uutta dynamiikkaa kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin ja kannustettava myös kumppaneita muualla maailmassa ottamaan käyttöön sitovia toimia päästöjen vähentämiseksi sekä asianmukaisia toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi, kun otetaan huomioon erityisesti EU:n ehdotus, jonka mukaan hiilestä olisi vapauduttava kokonaan vuoteen 2050 mennessä;

| 16. | kehottaa Euroopan unionia näyttämään esimerkkiä ja ajamaan kunnianhimoista EU:n ilmastopolitiikkaa, jolla vähennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia, jotta tällaisen politiikan edut voidaan osoittaa ja kannustaa muita maita toimimaan samoin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan unionia näyttämään esimerkkiä ja ajamaan kunnianhimoista EU:n ilmastopolitiikkaa, jolla vähennetään ilmastonmuutoksen vaikutuksia, jotta tällaisen politiikan edut voidaan osoittaa ja kannustaa muita maita toimimaan samoin;

| 17. | painottaa tässä yhteydessä Euroopan unionin asemaa merkittävänä toimijana ja pitää tärkeänä, että se COP17-neuvotteluissa puhuu yhdellä äänellä, pyrkii aikaansaamaan kunnianhimoisen kansainvälisen sopimuksen ja pysyy yhtenäisenä; |
| --- | --- |

17.

painottaa tässä yhteydessä Euroopan unionin asemaa merkittävänä toimijana ja pitää tärkeänä, että se COP17-neuvotteluissa puhuu yhdellä äänellä, pyrkii aikaansaamaan kunnianhimoisen kansainvälisen sopimuksen ja pysyy yhtenäisenä;

| 18. | korostaa Euroopan unionin ainutlaatuista asemaa ylikansallisena toimijana, joka on työmenetelmiensä tehostamiseksi siirtynyt yksimielisyyden vaatimuksesta määräenemmistöpäätöksiin, mikä saattaa auttaa tulevaisuudessa myös edistämään Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevaa puitesopimusta; |
| --- | --- |

18.

korostaa Euroopan unionin ainutlaatuista asemaa ylikansallisena toimijana, joka on työmenetelmiensä tehostamiseksi siirtynyt yksimielisyyden vaatimuksesta määräenemmistöpäätöksiin, mikä saattaa auttaa tulevaisuudessa myös edistämään Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevaa puitesopimusta;

| 19. | korostaa, että jotta tuleville neuvotteluille voidaan antaa uutta puhtia ja lisätä niihin liittyviä panoksia, olisi keskityttävä aiempaa tiiviimmin siihen, että ilmastonmuutos tarjoaa myös taloudellisia mahdollisuuksia ja keinon siirtyä yleisesti ottaen entistä energiatehokkaampiin yhteiskuntiin; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että jotta tuleville neuvotteluille voidaan antaa uutta puhtia ja lisätä niihin liittyviä panoksia, olisi keskityttävä aiempaa tiiviimmin siihen, että ilmastonmuutos tarjoaa myös taloudellisia mahdollisuuksia ja keinon siirtyä yleisesti ottaen entistä energiatehokkaampiin yhteiskuntiin;

| 20. | katsoo, että valmiuksien kehittäminen on keskeisessä asemassa paitsi teknologian siirtämisen osalta niin myös yleisellä tasolla ja että se edellyttää yhdennettyä toimintatapaa sekä virtaviivaista ja synergioihin ja koordinointiin kannustavaa toimielinrakennetta; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että valmiuksien kehittäminen on keskeisessä asemassa paitsi teknologian siirtämisen osalta niin myös yleisellä tasolla ja että se edellyttää yhdennettyä toimintatapaa sekä virtaviivaista ja synergioihin ja koordinointiin kannustavaa toimielinrakennetta;

| 21. | korostaa sukupuolten tasa-arvon järjestelmällisen huomioon ottamisen merkitystä laaja-alaisena näkökohtana ilmastorahaston hallintorakenteissa ja toimintaohjeistuksessa; |
| --- | --- |

21.

korostaa sukupuolten tasa-arvon järjestelmällisen huomioon ottamisen merkitystä laaja-alaisena näkökohtana ilmastorahaston hallintorakenteissa ja toimintaohjeistuksessa;

| 22. | huomauttaa, että miesten ja naisten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoon rahoituksen kaikissa vaiheissa ja näkökohdissa on olennaisen tärkeää; kehottaa EU:ta pyrkimään siihen, että naisten osuus kaikissa asianomaisissa elimissä on vähintään 40 prosenttia; |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että miesten ja naisten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoon rahoituksen kaikissa vaiheissa ja näkökohdissa on olennaisen tärkeää; kehottaa EU:ta pyrkimään siihen, että naisten osuus kaikissa asianomaisissa elimissä on vähintään 40 prosenttia;

| 23. | korostaa, että mikäli EU on haluton etenemään Kioton pöytäkirjan toiselle velvoitekaudelle, se antaa hyvin kielteisen viestin kehitysmaille; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että mikäli EU on haluton etenemään Kioton pöytäkirjan toiselle velvoitekaudelle, se antaa hyvin kielteisen viestin kehitysmaille;

Cancúnin sopimukset Durbanin konferenssin lähtökohtana

| 24. | on tyytyväinen COP16-kokouksessa vuonna 2010 tehtyihin Cancúnin sopimuksiin, joissa tunnustettiin ilmastonmuutosongelman yleismaailmallisuus ja kiireellisyys ja joissa vahvistettiin tavoitteet ja keinot sen torjumiseksi ja joilla myös palautettiin luottamus YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimukseen välineenä maailmanlaajuisen ratkaisun löytämiseksi ilmastonmuutosongelmaan; pyytää kaikkia osallistujia pitämään yllä Cancúnin neuvotteluiden myönteistä ilmapiiriä ja odottaa, että Durbanin konferenssissa otetaan uusia askeleita sääntöihin perustuvan monenvälisen ilmastojärjestelmän edistämiseksi ja lujittamiseksi; |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen COP16-kokouksessa vuonna 2010 tehtyihin Cancúnin sopimuksiin, joissa tunnustettiin ilmastonmuutosongelman yleismaailmallisuus ja kiireellisyys ja joissa vahvistettiin tavoitteet ja keinot sen torjumiseksi ja joilla myös palautettiin luottamus YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimukseen välineenä maailmanlaajuisen ratkaisun löytämiseksi ilmastonmuutosongelmaan; pyytää kaikkia osallistujia pitämään yllä Cancúnin neuvotteluiden myönteistä ilmapiiriä ja odottaa, että Durbanin konferenssissa otetaan uusia askeleita sääntöihin perustuvan monenvälisen ilmastojärjestelmän edistämiseksi ja lujittamiseksi;

| 25. | palauttaa mieleen erityisesti kahden celsiusasteen tavoitteen tunnustamisen Cancúnin sopimuksissa (mukaan lukien tarve harkita ensimmäisen uudelleenarvioinnin yhteydessä pitkän aikavälin yleismaailmallisen tavoitteen mukauttamista parhaiden saatavilla olevien tieteellisten todisteiden perusteella maapallon keskilämpötilan nousuun 1,5 celsiusasteella) sekä sen, että sopimuksissa vahvistettiin prosessi maailman kokonaispäästöjen huipun ajankohdan määrittämiseksi ja yleismaailmallisen päästövähennystavoitteen asettamiseksi vuodelle 2050 sekä poliittisia toimia asetettujen tavoitteiden saavuttamisen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

25.

palauttaa mieleen erityisesti kahden celsiusasteen tavoitteen tunnustamisen Cancúnin sopimuksissa (mukaan lukien tarve harkita ensimmäisen uudelleenarvioinnin yhteydessä pitkän aikavälin yleismaailmallisen tavoitteen mukauttamista parhaiden saatavilla olevien tieteellisten todisteiden perusteella maapallon keskilämpötilan nousuun 1,5 celsiusasteella) sekä sen, että sopimuksissa vahvistettiin prosessi maailman kokonaispäästöjen huipun ajankohdan määrittämiseksi ja yleismaailmallisen päästövähennystavoitteen asettamiseksi vuodelle 2050 sekä poliittisia toimia asetettujen tavoitteiden saavuttamisen mahdollistamiseksi;

| 26. | kehottaa sopimuspuolia hyödyntämään Durbanin konferenssia tilaisuutena ottaa käyttöön tarvittavat sovitut mekanismit, kuten vihreä ilmastorahasto ja sopeutumiskomitea (Adaptation Committee), sekä keskittymään teknologiamekanismin kehittämiseen (ilmastoteknologiakeskus ja -verkosto mukaan lukien) ja kehittyvien maiden toteuttamia ja kansainvälistä tukea tarvitsevia hillitsemistoimia koskevan rekisterin luomiseen, sekä tilaisuutena ratkaista jäljellä olevat tärkeimmät kysymykset ja edistyä vuoden 2012 jälkeen sovellettavan tulevan kehyksen oikeudellista muotoa ja aikataulua koskevan kysymyksen; |
| --- | --- |

26.

kehottaa sopimuspuolia hyödyntämään Durbanin konferenssia tilaisuutena ottaa käyttöön tarvittavat sovitut mekanismit, kuten vihreä ilmastorahasto ja sopeutumiskomitea (Adaptation Committee), sekä keskittymään teknologiamekanismin kehittämiseen (ilmastoteknologiakeskus ja -verkosto mukaan lukien) ja kehittyvien maiden toteuttamia ja kansainvälistä tukea tarvitsevia hillitsemistoimia koskevan rekisterin luomiseen, sekä tilaisuutena ratkaista jäljellä olevat tärkeimmät kysymykset ja edistyä vuoden 2012 jälkeen sovellettavan tulevan kehyksen oikeudellista muotoa ja aikataulua koskevan kysymyksen;

| 27. | painottaa, että Durbanin konferenssissa on pyrittävä kehittämään edelleen sitoumuksia ja toimia koskevia avoimuusmääräyksiä ja että tältä osin on sovittava selkeästä työohjelmasta, johon sisältyy arviointi, raportointi ja todentaminen (MRV); |
| --- | --- |

27.

painottaa, että Durbanin konferenssissa on pyrittävä kehittämään edelleen sitoumuksia ja toimia koskevia avoimuusmääräyksiä ja että tältä osin on sovittava selkeästä työohjelmasta, johon sisältyy arviointi, raportointi ja todentaminen (MRV);

| 28. | toteaa, että alakohtaisissa ja muissa kuin markkinaperusteisissa lähestymistavoissa on edelleen puutteita, ja korostaa erityisesti tarvetta puuttua fluorattujen hiilivetyjen tuotantoon ja kulutukseen Montrealin pöytäkirjan mukaisesti; toteaa, että on sovittava ilmastoon vaikuttavia, ihmisen toiminnasta aiheutuvia muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevasta kokonaisvaltaisesta kansainvälisestä lähestymistavasta, koska näiden päästöjen vähentäminen tulee halvemmaksi kuin hiilialan päästöjen vähentäminen, vaikka otettaisiin huomioon hiilen nykyhinta; kehottaa uudistamaan hankeperusteisia mekanismeja, kuten puhtaan kehityksen mekanismia ja yhteistoteutusta, ja välttämään pysyvää kytkeytymistä paljon hiiltä käyttävään infrastruktuuriin joustomekanismien epäasianmukaisen käytön johdosta, jolloin hiilestä vapautumistavoitteen saavuttamisen kokonaiskustannukset nousevat, kun tavoitteeseen pyritään ottamalla käyttöön tiukat laatua koskevat vaatimukset, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja luotettavat, todennettavat ja todelliset lisäpäästövähennykset, jotka myös tukevat kestävää kehitystä kehitysmaissa; yhtyy myös komission näkemykseen, että taloudellisesti edistyneempiä kehitysmaita koskevista alakohtaisista mekanismeista olisi sovittava vuoden 2012 jälkeiselle kaudelle, kun taas laadukkaan puhtaan kehityksen mekanismin pitäisi olla vähiten kehittyneiden maiden saatavilla; kehottaa luomaan uusia kansainvälisiä alakohtaisia hyvitysmekanismeja, joissa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat sekä ilmastohyöty, joka aiheutuu yli 15–30 prosentin poikkeamasta nykykehityksen mukaisesta tasosta (business as usual); |
| --- | --- |

28.

toteaa, että alakohtaisissa ja muissa kuin markkinaperusteisissa lähestymistavoissa on edelleen puutteita, ja korostaa erityisesti tarvetta puuttua fluorattujen hiilivetyjen tuotantoon ja kulutukseen Montrealin pöytäkirjan mukaisesti; toteaa, että on sovittava ilmastoon vaikuttavia, ihmisen toiminnasta aiheutuvia muita kuin hiilidioksidipäästöjä koskevasta kokonaisvaltaisesta kansainvälisestä lähestymistavasta, koska näiden päästöjen vähentäminen tulee halvemmaksi kuin hiilialan päästöjen vähentäminen, vaikka otettaisiin huomioon hiilen nykyhinta; kehottaa uudistamaan hankeperusteisia mekanismeja, kuten puhtaan kehityksen mekanismia ja yhteistoteutusta, ja välttämään pysyvää kytkeytymistä paljon hiiltä käyttävään infrastruktuuriin joustomekanismien epäasianmukaisen käytön johdosta, jolloin hiilestä vapautumistavoitteen saavuttamisen kokonaiskustannukset nousevat, kun tavoitteeseen pyritään ottamalla käyttöön tiukat laatua koskevat vaatimukset, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja luotettavat, todennettavat ja todelliset lisäpäästövähennykset, jotka myös tukevat kestävää kehitystä kehitysmaissa; yhtyy myös komission näkemykseen, että taloudellisesti edistyneempiä kehitysmaita koskevista alakohtaisista mekanismeista olisi sovittava vuoden 2012 jälkeiselle kaudelle, kun taas laadukkaan puhtaan kehityksen mekanismin pitäisi olla vähiten kehittyneiden maiden saatavilla; kehottaa luomaan uusia kansainvälisiä alakohtaisia hyvitysmekanismeja, joissa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat sekä ilmastohyöty, joka aiheutuu yli 15–30 prosentin poikkeamasta nykykehityksen mukaisesta tasosta (business as usual);

| 29. | vaatii, että EU:n on kansainvälisiä laskentasääntöjä, joustavia mekanismeja ja Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden tavoitteiden ylityksen siirtämistä vuoden 2012 jälkeisiin tavoitteisiin tarkastellessaan käytettävä johtavana periaatteenaan liitteen I mukaisten päästövähennystavoitteiden ympäristönsuojelullista tehokkuutta; |
| --- | --- |

29.

vaatii, että EU:n on kansainvälisiä laskentasääntöjä, joustavia mekanismeja ja Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden tavoitteiden ylityksen siirtämistä vuoden 2012 jälkeisiin tavoitteisiin tarkastellessaan käytettävä johtavana periaatteenaan liitteen I mukaisten päästövähennystavoitteiden ympäristönsuojelullista tehokkuutta;

| 30. | myöntää, että on tärkeää sopeutua ennakoivasti ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin erityisesti niillä maapallon alueilla, joihin muuttuva ilmasto vaikuttaa eniten, ja suojella etenkin yhteiskunnan haavoittuvimpia ryhmiä; kehottaa siksi sopimaan Durbanissa siitä, että sitoudutaan päättäväisesti auttamamaan poliittisesti ja taloudellisesti näitä kehitysmaita toimintavalmiuksien kehittämisessä; |
| --- | --- |

30.

myöntää, että on tärkeää sopeutua ennakoivasti ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin erityisesti niillä maapallon alueilla, joihin muuttuva ilmasto vaikuttaa eniten, ja suojella etenkin yhteiskunnan haavoittuvimpia ryhmiä; kehottaa siksi sopimaan Durbanissa siitä, että sitoudutaan päättäväisesti auttamamaan poliittisesti ja taloudellisesti näitä kehitysmaita toimintavalmiuksien kehittämisessä;

Rahoitus

| 31. | palauttaa mieliin, että teollisuusmaat ovat sitoutuneet antamaan vähintään 30 miljardia dollaria uutta lisärahoitusta julkisista ja yksityisistä varoista vuosina 2010–2012 ja vuosittain 100 miljardia dollaria vuoteen 2020 mennessä erityisesti haavoittuvien ja vähiten kehittyneiden maiden hyväksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan ja varmistamaan, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi myönnetyt resurssit myönnetään julkisen kehitysavun 0,7 prosentin tavoitteen lisäksi, ja kehottaa ilmoittamaan, kuinka suuri osa sitoumuksesta tulee julkisesta rahoituksesta; korostaa lisäksi, että on otettava käyttöön kotimaisia ja kansainvälisiä resursseja kaikista mahdollisista lähteistä tämän tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi sekä määritettävä menetelmä päästövähennystoimien lisäämiseksi vuosina 2013–2020; kehottaa lisäksi osapuolten konferenssia määrittämään välivaiheen aikana 20132020 sovellettavan ilmastorahoituksen kehyksen; korostaa myös, että kyseisen rahoituksen on perustuttava oikeudenmukaisiin, avoimiin ja syrjimättömiin sääntöihin ja että siihen on liityttävä tehokas valmiuksien kehittäminen, tullien ja muiden esteiden poistaminen ympäristöön liittyviltä tavaroilta, palveluilta ja sijoituksilta, konkreettista tukea vähäpäästöiselle infrastruktuurille sekä asianmukaisesti laadittuja ennakoitavissa olevia sääntöjä; |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin, että teollisuusmaat ovat sitoutuneet antamaan vähintään 30 miljardia dollaria uutta lisärahoitusta julkisista ja yksityisistä varoista vuosina 2010–2012 ja vuosittain 100 miljardia dollaria vuoteen 2020 mennessä erityisesti haavoittuvien ja vähiten kehittyneiden maiden hyväksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan ja varmistamaan, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi myönnetyt resurssit myönnetään julkisen kehitysavun 0,7 prosentin tavoitteen lisäksi, ja kehottaa ilmoittamaan, kuinka suuri osa sitoumuksesta tulee julkisesta rahoituksesta; korostaa lisäksi, että on otettava käyttöön kotimaisia ja kansainvälisiä resursseja kaikista mahdollisista lähteistä tämän tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi sekä määritettävä menetelmä päästövähennystoimien lisäämiseksi vuosina 2013–2020; kehottaa lisäksi osapuolten konferenssia määrittämään välivaiheen aikana 20132020 sovellettavan ilmastorahoituksen kehyksen; korostaa myös, että kyseisen rahoituksen on perustuttava oikeudenmukaisiin, avoimiin ja syrjimättömiin sääntöihin ja että siihen on liityttävä tehokas valmiuksien kehittäminen, tullien ja muiden esteiden poistaminen ympäristöön liittyviltä tavaroilta, palveluilta ja sijoituksilta, konkreettista tukea vähäpäästöiselle infrastruktuurille sekä asianmukaisesti laadittuja ennakoitavissa olevia sääntöjä;

| 32. | korostaa, että rahoitusta on saatava useista eri lähteistä, ja kehottaa sopimuspuolia tutkimaan mahdollisuuksia hankkia pitkän aikavälin rahoitusta uusista lähteistä, jotta voidaan varmistaa tarvittavat uudet, täydentävät, riittävät ja ennakoitavissa olevat rahoitusvirrat; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että rahoitusta on saatava useista eri lähteistä, ja kehottaa sopimuspuolia tutkimaan mahdollisuuksia hankkia pitkän aikavälin rahoitusta uusista lähteistä, jotta voidaan varmistaa tarvittavat uudet, täydentävät, riittävät ja ennakoitavissa olevat rahoitusvirrat;

| 33. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan kattavan ja avoimen raportoinnin nopean rahoituksen täytäntöönpanosta sekä hillitsemis- ja sopeutumistoimien täytäntöönpanoa koskevan tuen oikea-aikaisen toimittamisen kehitysmaille, ja korostaa, että on estettävä rahoituksen hiipuminen vuoden 2012 jälkeen (nopean rahoituksen kauden päättyessä) ja pyrittävä määrittämään keinot ilmastorahoituksen lisäämiseksi vuosiksi 2013–2020; |
| --- | --- |

33.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan kattavan ja avoimen raportoinnin nopean rahoituksen täytäntöönpanosta sekä hillitsemis- ja sopeutumistoimien täytäntöönpanoa koskevan tuen oikea-aikaisen toimittamisen kehitysmaille, ja korostaa, että on estettävä rahoituksen hiipuminen vuoden 2012 jälkeen (nopean rahoituksen kauden päättyessä) ja pyrittävä määrittämään keinot ilmastorahoituksen lisäämiseksi vuosiksi 2013–2020;

| 34. | korostaa päästöjä koskevien luotettavien tilastotietojen sekä vertailutietojen ja säännöllisten arviointikertomusten merkitystä; |
| --- | --- |

34.

korostaa päästöjä koskevien luotettavien tilastotietojen sekä vertailutietojen ja säännöllisten arviointikertomusten merkitystä;

| 35. | kehottaa Durbanin konferenssia ryhtymään konkreettisiin toimiin Cancúnin sopimusten panemiseksi täytäntöön pitkän aikavälin rahoituksen osalta, mukaan lukien rahoituslähteet ja rahoituksen lisääminen nopean rahoituksen kauden jälkeen vuodesta 2013 alkaen; kehottaa tässä yhteydessä käyttämään innovatiivisia rahoituslähteitä ja ottamaan käyttöön kansainvälisen varainsiirtoveron ja käyttämään siitä kertyvät tulot ilmastotoimien tukemiseen kehitysmaissa YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

kehottaa Durbanin konferenssia ryhtymään konkreettisiin toimiin Cancúnin sopimusten panemiseksi täytäntöön pitkän aikavälin rahoituksen osalta, mukaan lukien rahoituslähteet ja rahoituksen lisääminen nopean rahoituksen kauden jälkeen vuodesta 2013 alkaen; kehottaa tässä yhteydessä käyttämään innovatiivisia rahoituslähteitä ja ottamaan käyttöön kansainvälisen varainsiirtoveron ja käyttämään siitä kertyvät tulot ilmastotoimien tukemiseen kehitysmaissa YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen mukaisesti;

| 36. | kehottaa sopimuspuolia saattamaan vihreän ilmastorahaston täyteen toimintavalmiuteen Durbanin konferenssissa ja kehittämään sitä siten, että varmistetaan uuden rahaston valmiudet tukea perustavia muutoksia kehitysmaiden siirtyessä vähähiiliselle ja ilmastonmuutoksen kestävälle kehitysuralle; |
| --- | --- |

36.

kehottaa sopimuspuolia saattamaan vihreän ilmastorahaston täyteen toimintavalmiuteen Durbanin konferenssissa ja kehittämään sitä siten, että varmistetaan uuden rahaston valmiudet tukea perustavia muutoksia kehitysmaiden siirtyessä vähähiiliselle ja ilmastonmuutoksen kestävälle kehitysuralle;

| 37. | kehottaa sopimuspuolia laatimaan "uuden ja täydentävän" (rahoituksen) periaatteen määritelmän; |
| --- | --- |

37.

kehottaa sopimuspuolia laatimaan "uuden ja täydentävän" (rahoituksen) periaatteen määritelmän;

| 38. | korostaa ilmastorahoituksen ennakoitavuuden ja jatkuvuuden merkitystä; vaatii täyttää avoimuutta ja pyytää toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla varmistetaan ilmastorahoituksen kasvu vuosina 2013–2020; kehottaa tässä yhteydessä luopumaan kaksinkertaisesta kirjanpidosta; |
| --- | --- |

38.

korostaa ilmastorahoituksen ennakoitavuuden ja jatkuvuuden merkitystä; vaatii täyttää avoimuutta ja pyytää toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla varmistetaan ilmastorahoituksen kasvu vuosina 2013–2020; kehottaa tässä yhteydessä luopumaan kaksinkertaisesta kirjanpidosta;

| 39. | kehottaa komissiota määrittämään mahdollisimman pian menettelyt ja välineet, joilla edistetään ja helpotetaan yksityisen sektorin osallistumista kehitysmaiden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota määrittämään mahdollisimman pian menettelyt ja välineet, joilla edistetään ja helpotetaan yksityisen sektorin osallistumista kehitysmaiden rahoittamiseen;

| 40. | kehottaa komissiota varmistamaan, että ei kyseenalaisteta Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehtyjä kansainvälisiä teollis- ja tekijänoikeussopimuksia, jotka ovat keskeinen väline rohkaistaessa yksityistä sektoria osallistumaan uusien teknologioiden levittämiseen; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota varmistamaan, että ei kyseenalaisteta Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehtyjä kansainvälisiä teollis- ja tekijänoikeussopimuksia, jotka ovat keskeinen väline rohkaistaessa yksityistä sektoria osallistumaan uusien teknologioiden levittämiseen;

| 41. | muistuttaa, että nykyinen kehitysmaille suunnattu ilmastonmuutoksen torjumiseen tarkoitettu rahoitus on kasvussa, mutta silti se kattaa vain pienen osan (alle viisi prosenttia) siitä määrästä, jonka kehitysmaiden arvioidaan tarvitsevan useiden vuosikymmenten ajan; |
| --- | --- |

41.

muistuttaa, että nykyinen kehitysmaille suunnattu ilmastonmuutoksen torjumiseen tarkoitettu rahoitus on kasvussa, mutta silti se kattaa vain pienen osan (alle viisi prosenttia) siitä määrästä, jonka kehitysmaiden arvioidaan tarvitsevan useiden vuosikymmenten ajan;

| 42. | vaatii, että Durbanissa on luotava yhtenäinen rahoitusjärjestelmä ilmastonmuutoksen torjumiselle erityisesti siksi, ettei vuoden 2012 jälkeen tulisi rahoitusvajetta; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan sekä uusia resursseja (varainsiirtovero, erityisnosto-oikeuksia koskevien arvopapereiden liikkeeseenlasku, laiva- ja lentoliikenteen maksut jne.) että tehokkaita jakelumekanismeja; |
| --- | --- |

42.

vaatii, että Durbanissa on luotava yhtenäinen rahoitusjärjestelmä ilmastonmuutoksen torjumiselle erityisesti siksi, ettei vuoden 2012 jälkeen tulisi rahoitusvajetta; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan sekä uusia resursseja (varainsiirtovero, erityisnosto-oikeuksia koskevien arvopapereiden liikkeeseenlasku, laiva- ja lentoliikenteen maksut jne.) että tehokkaita jakelumekanismeja;

| 43. | kannattaa valvontamekanismin perustamista, jotta voitaisiin varmistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, rahoitusta, tekniikkaa ja toimintavalmiuksien kehittämistä koskevien sitoumusten tehokkaampi toteutuminen; |
| --- | --- |

43.

kannattaa valvontamekanismin perustamista, jotta voitaisiin varmistaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, rahoitusta, tekniikkaa ja toimintavalmiuksien kehittämistä koskevien sitoumusten tehokkaampi toteutuminen;

| 44. | kehottaa avunantajia lahjoittamaan varoja Maailman ympäristörahastolle sen lisärahoituksen takaamiseksi ja jatkamaan näissä puitteissa erityisesti Afrikan maille lahjoittamista, sekä jakamaan rahoitusresurssit eri maille tärkeysjärjestyksessä ja tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

44.

kehottaa avunantajia lahjoittamaan varoja Maailman ympäristörahastolle sen lisärahoituksen takaamiseksi ja jatkamaan näissä puitteissa erityisesti Afrikan maille lahjoittamista, sekä jakamaan rahoitusresurssit eri maille tärkeysjärjestyksessä ja tarpeen mukaan;

| 45. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan parempia yhteyksiä vuosituhannen kehitystavoitteiden ja ilmastonmuutoksen välille sisällyttämällä ilmastonmuutoksen vaikutukset ja siihen sopeutumisen hankkeisiin ja ohjelmiin, joilla pyritään vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, sekä laajoihin köyhyydenvähentämisstrategioihin ja kehitysyhteistyöpolitiikkoihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota parantamaan tilinpäätösraportointivälinettään, jotta voidaan helpottaa EU:n ilmastositoumusten rahoitusanalyysiä, sekä valtavirtaistamaan ilmastoasiat kehitysyhteistyöpolitiikassa; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan parempia yhteyksiä vuosituhannen kehitystavoitteiden ja ilmastonmuutoksen välille sisällyttämällä ilmastonmuutoksen vaikutukset ja siihen sopeutumisen hankkeisiin ja ohjelmiin, joilla pyritään vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, sekä laajoihin köyhyydenvähentämisstrategioihin ja kehitysyhteistyöpolitiikkoihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota parantamaan tilinpäätösraportointivälinettään, jotta voidaan helpottaa EU:n ilmastositoumusten rahoitusanalyysiä, sekä valtavirtaistamaan ilmastoasiat kehitysyhteistyöpolitiikassa;

| 46. | muistuttaa, että julkinen rahoitus on erityisen tärkeää, jotta tavoitettaisiin haavoittuvaisimmatkin yhteisöt, joilla on vaikeuksia sopeutua ilmastonmuutokseen, ja jotta voitaisiin auttaa köyhiä maita omaksumaan kestävän kehityksen strategioita; painottaa lisäksi, että komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä rahoitus lisätään jo olemassa oleviin tukitavoitteisiin ilmastonmuutossopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa komissiota vahvistamaan joulukuussa 2007 sovitun Balin toimintasuunnitelman mukaisesti perusteet ilmastonmuutokseen liittyvälle lisärahoitukselle mitattavissa ja todennettavissa olevalla tavalla; |
| --- | --- |

46.

muistuttaa, että julkinen rahoitus on erityisen tärkeää, jotta tavoitettaisiin haavoittuvaisimmatkin yhteisöt, joilla on vaikeuksia sopeutua ilmastonmuutokseen, ja jotta voitaisiin auttaa köyhiä maita omaksumaan kestävän kehityksen strategioita; painottaa lisäksi, että komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä rahoitus lisätään jo olemassa oleviin tukitavoitteisiin ilmastonmuutossopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa komissiota vahvistamaan joulukuussa 2007 sovitun Balin toimintasuunnitelman mukaisesti perusteet ilmastonmuutokseen liittyvälle lisärahoitukselle mitattavissa ja todennettavissa olevalla tavalla;

| 47. | muistuttaa, että aiheuttamisperiaatteella pyritään korostamaan saastuttamisen vähentämisen positiivisia vaikutuksia, mutta sitä on vaikeaa juurruttaa kehitysmaihin; kehottaa siksi suuntaamaan ilmastonmuutosta koskevan rahoituksen perusteellisemmin tähän asiaan kehitysmaissa; |
| --- | --- |

47.

muistuttaa, että aiheuttamisperiaatteella pyritään korostamaan saastuttamisen vähentämisen positiivisia vaikutuksia, mutta sitä on vaikeaa juurruttaa kehitysmaihin; kehottaa siksi suuntaamaan ilmastonmuutosta koskevan rahoituksen perusteellisemmin tähän asiaan kehitysmaissa;

| 48. | kehottaa Maailmanpankkia varmistamaan, että sen sijoitussalkku on ilmastoystävällinen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa Maailmanpankkia varmistamaan, että sen sijoitussalkku on ilmastoystävällinen;

| 49. | korostaa, että olisi varmistettava tasapainoinen sukupuolijakautuma kaikissa ilmastorahoituksesta päättävissä elimissä, myös vihreän ilmastorahaston johtokunnassa ja mahdollisissa yksittäisiä rahoitusmahdollisuuksia käsittelevissä johtokunnan alaisissa elimissä; painottaa, että kansalaisyhteiskunnan edustajille, sukupuolten tasa-arvoa edustavien järjestöjen ja naisjärjestöjen edustajat mukaan luettuina, olisi annettava mahdollisuus osallistua aktiivisesti vihreän ilmastorahaston johtokunnan ja kaikkien sen alaisten elinten toimintaan; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että olisi varmistettava tasapainoinen sukupuolijakautuma kaikissa ilmastorahoituksesta päättävissä elimissä, myös vihreän ilmastorahaston johtokunnassa ja mahdollisissa yksittäisiä rahoitusmahdollisuuksia käsittelevissä johtokunnan alaisissa elimissä; painottaa, että kansalaisyhteiskunnan edustajille, sukupuolten tasa-arvoa edustavien järjestöjen ja naisjärjestöjen edustajat mukaan luettuina, olisi annettava mahdollisuus osallistua aktiivisesti vihreän ilmastorahaston johtokunnan ja kaikkien sen alaisten elinten toimintaan;

| 50. | huomauttaa, että hillitsemistoimia kehitettäessä on otettava huomioon sukupuolten eriarvoiset mahdollisuudet käyttää resursseja kuten luottoja, neuvontapalveluja, tietoa ja teknologiaa; korostaa, että sopeutustoimien yhteydessä olisi järjestelmällisesti ja tehokkaasti otettava huomioon ilmastonmuutoksen sukupuolispesifiset vaikutukset energian, vesihuollon, elintarviketurvallisuuden, maa- ja kalatalouden, biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevien palveluiden, terveydenhuollon, teollisuuden, asuinyhdyskuntien, katastrofiavun ja konfliktien ja turvallisuuden kaltaisilla aloilla; |
| --- | --- |

50.

huomauttaa, että hillitsemistoimia kehitettäessä on otettava huomioon sukupuolten eriarvoiset mahdollisuudet käyttää resursseja kuten luottoja, neuvontapalveluja, tietoa ja teknologiaa; korostaa, että sopeutustoimien yhteydessä olisi järjestelmällisesti ja tehokkaasti otettava huomioon ilmastonmuutoksen sukupuolispesifiset vaikutukset energian, vesihuollon, elintarviketurvallisuuden, maa- ja kalatalouden, biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevien palveluiden, terveydenhuollon, teollisuuden, asuinyhdyskuntien, katastrofiavun ja konfliktien ja turvallisuuden kaltaisilla aloilla;

Siirtyminen kohti kestävää taloutta ja teollisuutta

| 51. | korostaa, että monet maat siirtyvät nopeasti kohti uutta vihreää taloutta eri syistä, joita ovat ilmastonsuojelu, resurssien vähyys sekä tehokkuuden tavoittelu, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; panee merkille energiansiirtoa koskevien investointisuunnitelmien laajuuden esimerkiksi Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Etelä-Koreassa; kehottaa komissiota arvioimaan kyseisiä ohjelmia sekä niissä asetettujen tavoitteiden laajuutta ja arvioimaan EU:n johtoaseman vaarantumisen riskiä; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että monet maat siirtyvät nopeasti kohti uutta vihreää taloutta eri syistä, joita ovat ilmastonsuojelu, resurssien vähyys sekä tehokkuuden tavoittelu, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; panee merkille energiansiirtoa koskevien investointisuunnitelmien laajuuden esimerkiksi Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Etelä-Koreassa; kehottaa komissiota arvioimaan kyseisiä ohjelmia sekä niissä asetettujen tavoitteiden laajuutta ja arvioimaan EU:n johtoaseman vaarantumisen riskiä;

| 52. | pitää näitä kansainvälisiä toimia myönteisinä ja muistuttaa, että kansainvälisesti koordinoidulla toiminnalla voidaan auttaa käsittelemään asianomaisilla aloilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoa koskevia huolenaiheita; kehottaa tekemään sopimuksen, jolla varmistetaan runsaasti hiiltä käyttävän teollisuuden yhdenvertaiset kansainväliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

52.

pitää näitä kansainvälisiä toimia myönteisinä ja muistuttaa, että kansainvälisesti koordinoidulla toiminnalla voidaan auttaa käsittelemään asianomaisilla aloilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoa koskevia huolenaiheita; kehottaa tekemään sopimuksen, jolla varmistetaan runsaasti hiiltä käyttävän teollisuuden yhdenvertaiset kansainväliset toimintaedellytykset;

| 53. | on huolestunut siitä, että rahoitus- ja talouskriisi, jonka vaikutukset tuntuvat useimmissa teollistuneissa talouksissa, on vähentänyt hallitusten kiinnostusta Durbanin kansainvälisiä ilmastoneuvotteluja kohtaan; katsoo, että EU ei saa horjua taloutensa muutospyrkimyksessään esimerkiksi työpaikkavuodon ja etenkään vihreän työpaikkavuodon torjumisen varjolla, ja että EU:n on saatava kumppaninsa ympäri maailman vakuuttuneiksi siitä, että päästöjä on mahdollista vähentää kilpailukyvyn ja työllisyyden kärsimättä erityisesti jos vähennykset toteutetaan yhdessä; |
| --- | --- |

53.

on huolestunut siitä, että rahoitus- ja talouskriisi, jonka vaikutukset tuntuvat useimmissa teollistuneissa talouksissa, on vähentänyt hallitusten kiinnostusta Durbanin kansainvälisiä ilmastoneuvotteluja kohtaan; katsoo, että EU ei saa horjua taloutensa muutospyrkimyksessään esimerkiksi työpaikkavuodon ja etenkään vihreän työpaikkavuodon torjumisen varjolla, ja että EU:n on saatava kumppaninsa ympäri maailman vakuuttuneiksi siitä, että päästöjä on mahdollista vähentää kilpailukyvyn ja työllisyyden kärsimättä erityisesti jos vähennykset toteutetaan yhdessä;

| 54. | korostaa, että on tarpeen kehittää ja panna täytäntöön pikaisesti kokonaisvaltainen raaka-aine- ja resurssistrategia, johon sisältyy resurssitehokkuus kaikilla talouden aloilla sekä teollisuus- että kehitysmaissa, jotta saavutetaan pitkän aikavälin kestävä talouskasvu, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan tässä esimerkkinä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita sekä kansallisella että paikallisella tasolla antamalla käyttöön asiantuntemusta kestävästä kaivostoiminnasta, resurssien käytön tehostamisesta, uusiokäytöstä ja kierrätyksestä; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että on tarpeen kehittää ja panna täytäntöön pikaisesti kokonaisvaltainen raaka-aine- ja resurssistrategia, johon sisältyy resurssitehokkuus kaikilla talouden aloilla sekä teollisuus- että kehitysmaissa, jotta saavutetaan pitkän aikavälin kestävä talouskasvu, ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimimaan tässä esimerkkinä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita sekä kansallisella että paikallisella tasolla antamalla käyttöön asiantuntemusta kestävästä kaivostoiminnasta, resurssien käytön tehostamisesta, uusiokäytöstä ja kierrätyksestä;

| 55. | katsoo, että alakohtaiset toimintamallit yhdessä globaalien taloustoimien kanssa voivat auttaa sovittamaan yhteen ilmastotoimet, kilpailukyvyn ja talouskasvun; painottaa, että teollisuuden päästöihin on välttämätöntä soveltaa kokonaisvaltaista, horisontaalista, toimialakohtaista toimintamallia, koska se on kansainvälisissä neuvotteluissa ja unionin hiilidioksiditavoitteille lisäarvoa tuova tekijä; toivoo, että tällainen toimintamalli voisi sisältyä vuoden 2012 jälkeiseen ilmastoa koskevaan kansainväliseen toimintakehykseen; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että alakohtaiset toimintamallit yhdessä globaalien taloustoimien kanssa voivat auttaa sovittamaan yhteen ilmastotoimet, kilpailukyvyn ja talouskasvun; painottaa, että teollisuuden päästöihin on välttämätöntä soveltaa kokonaisvaltaista, horisontaalista, toimialakohtaista toimintamallia, koska se on kansainvälisissä neuvotteluissa ja unionin hiilidioksiditavoitteille lisäarvoa tuova tekijä; toivoo, että tällainen toimintamalli voisi sisältyä vuoden 2012 jälkeiseen ilmastoa koskevaan kansainväliseen toimintakehykseen;

| 56. | korostaa puhtaan kehityksen mekanismin merkitystä Euroopan teollisuudelle päästöjen vähentämisessä ja teknologian siirron vauhdittamisessa; muistuttaa, että puhtaan kehityksen mekanismia on uudistettava siten, että vaaditaan tiukkoja laatukriteerejä, jotta voidaan varmistaa hankkeiden korkea laatutaso ja luotettavat, todennettavissa olevat ja tosiasialliset lisäpäästövähennykset kestävän kehityksen tukemiseksi; katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismi olisi rajoitettava vähiten kehittyneisiin maihin; |
| --- | --- |

56.

korostaa puhtaan kehityksen mekanismin merkitystä Euroopan teollisuudelle päästöjen vähentämisessä ja teknologian siirron vauhdittamisessa; muistuttaa, että puhtaan kehityksen mekanismia on uudistettava siten, että vaaditaan tiukkoja laatukriteerejä, jotta voidaan varmistaa hankkeiden korkea laatutaso ja luotettavat, todennettavissa olevat ja tosiasialliset lisäpäästövähennykset kestävän kehityksen tukemiseksi; katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismi olisi rajoitettava vähiten kehittyneisiin maihin;

| 57. | toistaa, että maailmanlaajuiset hiilimarkkinat muodostaisivat hyvän perustan sekä merkittävien päästövähennysten toteuttamiselle että teollisuuden yhtäläisten toimintaedellytysten luomiselle; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita tutkimaan pikaisesti, miten EU:n päästökauppajärjestelmä voitaisiin tulevaisuudessa parhaiten kytkeä muihin kauppajärjestelmiin maailmanlaajuisten hiilimarkkinoiden luomiseksi, koska näin voidaan saada useampia erilaisia päästövähennysvaihtoehtoja, lisätä markkinoiden kokoa, likviditeettiä ja avoimuutta ja viime kädessä jakaa resursseja tehokkaammin; |
| --- | --- |

57.

toistaa, että maailmanlaajuiset hiilimarkkinat muodostaisivat hyvän perustan sekä merkittävien päästövähennysten toteuttamiselle että teollisuuden yhtäläisten toimintaedellytysten luomiselle; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita tutkimaan pikaisesti, miten EU:n päästökauppajärjestelmä voitaisiin tulevaisuudessa parhaiten kytkeä muihin kauppajärjestelmiin maailmanlaajuisten hiilimarkkinoiden luomiseksi, koska näin voidaan saada useampia erilaisia päästövähennysvaihtoehtoja, lisätä markkinoiden kokoa, likviditeettiä ja avoimuutta ja viime kädessä jakaa resursseja tehokkaammin;

Tutkimus ja teknologia

| 58. | pitää myönteisenä Cancúnissa tehtyä sopimusta Cancúnin ilmastonmuutokseen sopeutumisen toimintakehyksestä, jolla tehostetaan toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, ja suhtautuu myönteisesti myös teknologiamekanismiin, johon kuuluvat teknologian täytäntöönpanokomitea ja ilmastoteknologiakeskus ja -verkosto ja jolla tehostetaan teknologian kehittämistä ja siirtoa ja pyritään löytämään oikea tasapaino sopeutumis- ja hillitsemistoimien ja teollis- ja tekijänoikeuksien välillä, jotta järjestelystä saadaan täysin toimiva; |
| --- | --- |

58.

pitää myönteisenä Cancúnissa tehtyä sopimusta Cancúnin ilmastonmuutokseen sopeutumisen toimintakehyksestä, jolla tehostetaan toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, ja suhtautuu myönteisesti myös teknologiamekanismiin, johon kuuluvat teknologian täytäntöönpanokomitea ja ilmastoteknologiakeskus ja -verkosto ja jolla tehostetaan teknologian kehittämistä ja siirtoa ja pyritään löytämään oikea tasapaino sopeutumis- ja hillitsemistoimien ja teollis- ja tekijänoikeuksien välillä, jotta järjestelystä saadaan täysin toimiva;

| 59. | korostaa, että läpimurtoteknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto on avainasemassa ilmastonmuutoksen torjumisessa ja samalla vakuutettaessa unionin kumppaneita maailmanlaajuisesti siitä, että päästövähennykset ovat toteutettavissa ilman kilpailukyvyn ja työpaikkojen menettämistä; kehottaa sitoutumaan kansainvälisesti siihen, että lisätään läpimurtoteknologioihin tehtäviä tutkimus- ja kehitysinvestointeja asianmukaisilla aloilla; pitää tärkeänä, että EU näyttää esimerkkiä lisäämällä merkittävästi ilmastoystävällisiä ja energiatehokkaita teollisuus- ja energiateknologioita koskevalle tutkimukselle osoitettavaa rahoitusta, ja katsoo, että EU:n pitäisi kehittää alan tiivistä tieteellistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden, muun muassa BRIC-maiden ja Yhdysvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että läpimurtoteknologioiden kehittäminen ja käyttöönotto on avainasemassa ilmastonmuutoksen torjumisessa ja samalla vakuutettaessa unionin kumppaneita maailmanlaajuisesti siitä, että päästövähennykset ovat toteutettavissa ilman kilpailukyvyn ja työpaikkojen menettämistä; kehottaa sitoutumaan kansainvälisesti siihen, että lisätään läpimurtoteknologioihin tehtäviä tutkimus- ja kehitysinvestointeja asianmukaisilla aloilla; pitää tärkeänä, että EU näyttää esimerkkiä lisäämällä merkittävästi ilmastoystävällisiä ja energiatehokkaita teollisuus- ja energiateknologioita koskevalle tutkimukselle osoitettavaa rahoitusta, ja katsoo, että EU:n pitäisi kehittää alan tiivistä tieteellistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden, muun muassa BRIC-maiden ja Yhdysvaltojen kanssa;

| 60. | katsoo, että innovointi on avainasemassa, jotta maapallon lämpeneminen voidaan pitää alle kahdessa celsiusasteessa, ja toteaa, että innovointiin voidaan kannustaa eri keinoin; kehottaa komissiota arvioimaan edistyksellisten yritysten palkitsemiseen tarkoitettuja järjestelyjä, jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten ne kykenevät vauhdittamaan innovointia ja maailmanlaajuista teknologian siirtoa ja hyödyntämistä; |
| --- | --- |

60.

katsoo, että innovointi on avainasemassa, jotta maapallon lämpeneminen voidaan pitää alle kahdessa celsiusasteessa, ja toteaa, että innovointiin voidaan kannustaa eri keinoin; kehottaa komissiota arvioimaan edistyksellisten yritysten palkitsemiseen tarkoitettuja järjestelyjä, jotka eroavat toisistaan sen suhteen, miten ne kykenevät vauhdittamaan innovointia ja maailmanlaajuista teknologian siirtoa ja hyödyntämistä;

| 61. | korostaa, että on tärkeää tiivistää unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välistä yhteistyötä; kehottaa näin ollen komissiota esittämään hyvissä ajoin ennen Durbanin konferenssia ajatuksia vaihtoehtoisia energialähteitä koskevista yhteisistä tutkimusohjelmista sekä siitä, miten EU voi edistää eri teollisuusaloilla teollisuus- ja kehitysmaiden välistä yhteistyötä ja keskittyä erityisesti Afrikkaan; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että on tärkeää tiivistää unionin ja vähiten kehittyneiden maiden välistä yhteistyötä; kehottaa näin ollen komissiota esittämään hyvissä ajoin ennen Durbanin konferenssia ajatuksia vaihtoehtoisia energialähteitä koskevista yhteisistä tutkimusohjelmista sekä siitä, miten EU voi edistää eri teollisuusaloilla teollisuus- ja kehitysmaiden välistä yhteistyötä ja keskittyä erityisesti Afrikkaan;

| 62. | vaatii institutionaalisen kehyksen luomista kaikkien tekniikan kehittämiseen ja siirtoon liittyvien seikkojen hallinnoimiseksi niin, että suositaan etenkin niin sanottua tarkoituksenmukaista tekniikkaa, joka on suunniteltu ottamaan huomioon erityisesti ympäristöön, etiikkaan, kulttuuriin, sosiaalialaan, politiikkaan ja talouteen liittyvät seikat siinä yhteisössä, jolle se on suunnattu; kehottaa luomaan patenttipooleja, jotta muutkin voivat saada käyttöönsä eri yhteisöjen, kuten yritysten, yliopistojen tai tutkimuslaitosten patentteja tuotantotarkoituksia tai jatkokehittämistä varten; vaatii kehitysmaille oikeutta käyttää TRIPS-sopimuksen joustovaraa; |
| --- | --- |

62.

vaatii institutionaalisen kehyksen luomista kaikkien tekniikan kehittämiseen ja siirtoon liittyvien seikkojen hallinnoimiseksi niin, että suositaan etenkin niin sanottua tarkoituksenmukaista tekniikkaa, joka on suunniteltu ottamaan huomioon erityisesti ympäristöön, etiikkaan, kulttuuriin, sosiaalialaan, politiikkaan ja talouteen liittyvät seikat siinä yhteisössä, jolle se on suunnattu; kehottaa luomaan patenttipooleja, jotta muutkin voivat saada käyttöönsä eri yhteisöjen, kuten yritysten, yliopistojen tai tutkimuslaitosten patentteja tuotantotarkoituksia tai jatkokehittämistä varten; vaatii kehitysmaille oikeutta käyttää TRIPS-sopimuksen joustovaraa;

| 63. | panee merkille uudistuvan energian valtavat mahdollisuudet monissa kehitysmaissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan uusiutuvan energian hankkeita kehitysmaissa ja tarjoamaan kehitysmaille teknologiaa, asiantuntemusta ja sijoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

63.

panee merkille uudistuvan energian valtavat mahdollisuudet monissa kehitysmaissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan uusiutuvan energian hankkeita kehitysmaissa ja tarjoamaan kehitysmaille teknologiaa, asiantuntemusta ja sijoitusmahdollisuuksia;

| 64. | katsoo, että ilmastonmuutoksen aiheuttamasta muuttoliikkeestä on tehtävä riittävästi tutkimusta, jotta ongelmaa voitaisiin käsitellä kunnolla; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että ilmastonmuutoksen aiheuttamasta muuttoliikkeestä on tehtävä riittävästi tutkimusta, jotta ongelmaa voitaisiin käsitellä kunnolla;

Energia, energiatehokkuus ja resurssitehokkuus

| 65. | pitää valitettavana, että energiansäästömahdollisuuksia ei hyödynnetä riittävästi maailmanlaajuisesti eikä EU:ssa, ja korostaa, että energian säästäminen mahdollistaa työpaikkojen luomisen ja taloudelliset säästöt, lisää energiavarmuutta ja kilpailua sekä vähentää päästöjä; kehottaa EU:ta kiinnittämään kansainvälisissä neuvotteluissa enemmän huomiota energiansäästöön, olipa kyse sitten teknologian siirrosta, kehitysmaiden kehityssuunnitelmista tai taloudellisesta avusta; |
| --- | --- |

65.

pitää valitettavana, että energiansäästömahdollisuuksia ei hyödynnetä riittävästi maailmanlaajuisesti eikä EU:ssa, ja korostaa, että energian säästäminen mahdollistaa työpaikkojen luomisen ja taloudelliset säästöt, lisää energiavarmuutta ja kilpailua sekä vähentää päästöjä; kehottaa EU:ta kiinnittämään kansainvälisissä neuvotteluissa enemmän huomiota energiansäästöön, olipa kyse sitten teknologian siirrosta, kehitysmaiden kehityssuunnitelmista tai taloudellisesta avusta;

| 66. | pitää ilmastoneuvottelujen kannalta erittäin tärkeänä, että teollisuusmaat pitävät kiinni Kööpenhaminassa ja Cancúnissa antamistaan rahoitussitoumuksista; kehottaa panemaan nopeasti ja kansainvälisesti koordinoidusti täytäntöön Pittsburghin G20-kokouksessa sovitun tavoitteen luopua vaiheittain fossiilisia polttoaineita koskevista tehottomista tuista, mikä olisi osoitus merkittävästä tuesta ilmastonsuojelulle ja erityisen tärkeää nykyisessä, monien maiden julkisten alijäämien leimaamassa tilanteessa; |
| --- | --- |

66.

pitää ilmastoneuvottelujen kannalta erittäin tärkeänä, että teollisuusmaat pitävät kiinni Kööpenhaminassa ja Cancúnissa antamistaan rahoitussitoumuksista; kehottaa panemaan nopeasti ja kansainvälisesti koordinoidusti täytäntöön Pittsburghin G20-kokouksessa sovitun tavoitteen luopua vaiheittain fossiilisia polttoaineita koskevista tehottomista tuista, mikä olisi osoitus merkittävästä tuesta ilmastonsuojelulle ja erityisen tärkeää nykyisessä, monien maiden julkisten alijäämien leimaamassa tilanteessa;

| 67. | korostaa, että arvioiden mukaan kaksi miljardia ihmistä on edelleen vailla mahdollisuutta käyttää kestävää ja kohtuuhintaista energiaa; korostaa, että on tarpeen käsitellä energiaköyhyyttä koskevaa kysymystä ilmastopoliittisten tavoitteiden mukaisesti; panee merkille, että käytettävissä on energiateknologioita, joissa on otettu huomioon sekä ympäristönsuojelu että paikalliset kehitystarpeet; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että arvioiden mukaan kaksi miljardia ihmistä on edelleen vailla mahdollisuutta käyttää kestävää ja kohtuuhintaista energiaa; korostaa, että on tarpeen käsitellä energiaköyhyyttä koskevaa kysymystä ilmastopoliittisten tavoitteiden mukaisesti; panee merkille, että käytettävissä on energiateknologioita, joissa on otettu huomioon sekä ympäristönsuojelu että paikalliset kehitystarpeet;

| 68. | katsoo, että unionin olisi tuettava Etelä-Afrikan pyrkimyksiä, joilla halutaan auttaa Afrikan maita löytämään kumppaneita ja rahoitusta uusiutuvaan energiaan ja vihreisiin teknologioihin kohdistuville investoinneilleen; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että unionin olisi tuettava Etelä-Afrikan pyrkimyksiä, joilla halutaan auttaa Afrikan maita löytämään kumppaneita ja rahoitusta uusiutuvaan energiaan ja vihreisiin teknologioihin kohdistuville investoinneilleen;

Maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous (LULUCF)

| 69. | kehottaa pyrkimään Durbanissa sopimukseen maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta koskevista tiukoista säännöistä, joilla vahvistetaan liitteen I sopimuspuolten kunnianhimoisia tavoitteita, jotta maankäytöstä ja metsätaloudesta syntyviä päästöjä voidaan vähentää; vaatii, että liitteen I sopimuspuolet pitävät kirjaa LULUCF-päästöjen lisääntymisestä ja noudattavat johdonmukaisesti nykyisiä sitoumuksiaan, jotka koskevat kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen suojelemista ja lisäämistä, jotta varmistetaan alan päästövähennysponnistusten tarkoituksenmukaisuus ympäristön kannalta; kehottaa asianmukaisten LULUCF-laskentasääntöjen ohella määrittelemään politiikkaa, jolla voidaan tunnistaa puukorjuutuotteisiin sisältyvän hiilen merkitys; |
| --- | --- |

69.

kehottaa pyrkimään Durbanissa sopimukseen maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta koskevista tiukoista säännöistä, joilla vahvistetaan liitteen I sopimuspuolten kunnianhimoisia tavoitteita, jotta maankäytöstä ja metsätaloudesta syntyviä päästöjä voidaan vähentää; vaatii, että liitteen I sopimuspuolet pitävät kirjaa LULUCF-päästöjen lisääntymisestä ja noudattavat johdonmukaisesti nykyisiä sitoumuksiaan, jotka koskevat kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen suojelemista ja lisäämistä, jotta varmistetaan alan päästövähennysponnistusten tarkoituksenmukaisuus ympäristön kannalta; kehottaa asianmukaisten LULUCF-laskentasääntöjen ohella määrittelemään politiikkaa, jolla voidaan tunnistaa puukorjuutuotteisiin sisältyvän hiilen merkitys;

| 70. | katsoo, että LULUCF-raportoinnin viitekohdaksi on otettava kiinteä historiallinen perusvuosi/-kausi ja sovellettava sitä Kioton pöytäkirjan suhteen ja koko puitesopimusneuvotteluissa; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että LULUCF-raportoinnin viitekohdaksi on otettava kiinteä historiallinen perusvuosi/-kausi ja sovellettava sitä Kioton pöytäkirjan suhteen ja koko puitesopimusneuvotteluissa;

| 71. | kehottaa sopimaan metsänhoidosta aiheutuvien päästöjen (poistot ja vapautukset) pakollisesta sisällyttämisestä liitteen I sopimuspuolten vuoden -2012 jälkeisiin LULUCF-vähennyssitoumuksiin; |
| --- | --- |

71.

kehottaa sopimaan metsänhoidosta aiheutuvien päästöjen (poistot ja vapautukset) pakollisesta sisällyttämisestä liitteen I sopimuspuolten vuoden -2012 jälkeisiin LULUCF-vähennyssitoumuksiin;

| 72. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaikkia sopimuspuolia toimimaan tieteellistä ja teknologista neuvontaa varten perustetussa avustavassa toimielimessä sekä muilla kansainvälisillä foorumeilla, jotta saadaan laadittua YK:n uudet metsää koskevat biomipohjaiset määritelmät, jotka ilmentävät biologisen monimuotoisuuden sekä erilaisten biomien hiiliarvojen suuria eroja ja erottelevat samalla selkeästi luonnonvaraiset metsät yhden puulajin hallitsemista ja vierasperäisten lajien metsistä; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaikkia sopimuspuolia toimimaan tieteellistä ja teknologista neuvontaa varten perustetussa avustavassa toimielimessä sekä muilla kansainvälisillä foorumeilla, jotta saadaan laadittua YK:n uudet metsää koskevat biomipohjaiset määritelmät, jotka ilmentävät biologisen monimuotoisuuden sekä erilaisten biomien hiiliarvojen suuria eroja ja erottelevat samalla selkeästi luonnonvaraiset metsät yhden puulajin hallitsemista ja vierasperäisten lajien metsistä;

| 73. | panee huolestuneena merkille energiakäyttöön tarkoitetun biomassan hiilineutraaliutta koskevan oletuksen, jota sovelletaan YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen mukaisessa kirjanpidossa; kehottaa ottamaan käyttöön uusia ja aiempaa tiukempia kirjanpitomääräyksiä, joista käy ilmi bioenergian todellinen kasvihuonekaasupäästöjen säästöpotentiaali; |
| --- | --- |

73.

panee huolestuneena merkille energiakäyttöön tarkoitetun biomassan hiilineutraaliutta koskevan oletuksen, jota sovelletaan YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen mukaisessa kirjanpidossa; kehottaa ottamaan käyttöön uusia ja aiempaa tiukempia kirjanpitomääräyksiä, joista käy ilmi bioenergian todellinen kasvihuonekaasupäästöjen säästöpotentiaali;

| 74. | kannustaa perustamaan rahaston, josta palkitaan päästöjen vähentämisestä kestävillä maanhoitokäytänteillä, mukaan luettuina metsien suojelu, kestävä metsänhoito, metsäkadon välttäminen, metsittäminen ja kestävä maatalous, tai annetaan kannustimia tällaisiin toimiin; |
| --- | --- |

74.

kannustaa perustamaan rahaston, josta palkitaan päästöjen vähentämisestä kestävillä maanhoitokäytänteillä, mukaan luettuina metsien suojelu, kestävä metsänhoito, metsäkadon välttäminen, metsittäminen ja kestävä maatalous, tai annetaan kannustimia tällaisiin toimiin;

| 75. | muistuttaa, että metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä johtuvien päästöjen vähentämiseksi on siirryttävä kapea-alaisesta metsien hiilivirtojen määrittelemisestä laajempaan lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon suorat ja taustalla olevat metsäkadon syyt, jotka määritellään vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen kuulemisprosessin tapaisella kuulemisprosessilla; |
| --- | --- |

75.

muistuttaa, että metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä johtuvien päästöjen vähentämiseksi on siirryttävä kapea-alaisesta metsien hiilivirtojen määrittelemisestä laajempaan lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon suorat ja taustalla olevat metsäkadon syyt, jotka määritellään vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen kuulemisprosessin tapaisella kuulemisprosessilla;

Metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen (REDD)

| 76. | toteaa, että REDD+-mekanismin pitkän aikavälin rahoitusjärjestely edellyttää sääntelyvarmuutta; kehottaa osapuolten konferenssia määrittelemään menetelmän, jolla voidaan ottaa käyttöön lisää rahoitusta REDD+-mekanismille niin julkisista kuin yksityisistä lähteistä; |
| --- | --- |

76.

toteaa, että REDD+-mekanismin pitkän aikavälin rahoitusjärjestely edellyttää sääntelyvarmuutta; kehottaa osapuolten konferenssia määrittelemään menetelmän, jolla voidaan ottaa käyttöön lisää rahoitusta REDD+-mekanismille niin julkisista kuin yksityisistä lähteistä;

| 77. | korostaa, että COP17:ssä on päätettävä lisätoimista REDD+-mekanismin (metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen) panemiseksi täytäntöön ja tässä asiassa mahdollisesti ilmenevien puutteiden paikkaamiseksi erityisesti pitkän aikavälin rahoituksen ja tiukkojen ja avoimien metsäseurantajärjestelmien osalta ja erityisesti sopimuspuolten, alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen tarkoituksenmukaisen kuulemisen osalta; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että COP17:ssä on päätettävä lisätoimista REDD+-mekanismin (metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen) panemiseksi täytäntöön ja tässä asiassa mahdollisesti ilmenevien puutteiden paikkaamiseksi erityisesti pitkän aikavälin rahoituksen ja tiukkojen ja avoimien metsäseurantajärjestelmien osalta ja erityisesti sopimuspuolten, alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen tarkoituksenmukaisen kuulemisen osalta;

| 78. | korostaa, että REDD+-mekanismilla olisi ilmastonmuutoksen hillitsemisen lisäksi edistettävä merkittävästi biologista monimuotoisuutta ja elintärkeitä ekosysteemipalveluja sekä vahvistettava metsistä riippuvaisten ihmisten oikeuksia ja parannettava näiden ihmisten ja erityisesti alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen edustajien toimeentuloa; |
| --- | --- |

78.

korostaa, että REDD+-mekanismilla olisi ilmastonmuutoksen hillitsemisen lisäksi edistettävä merkittävästi biologista monimuotoisuutta ja elintärkeitä ekosysteemipalveluja sekä vahvistettava metsistä riippuvaisten ihmisten oikeuksia ja parannettava näiden ihmisten ja erityisesti alkuperäis- ja paikallisyhteisöjen edustajien toimeentuloa;

| 79. | katsoo, että REDD-rahoitusjärjestelmien olisi perustuttava suorituskykyä koskeviin kriteereihin, mukaan luettuna metsähallinto, ja että niissä olisi otettava huomioon biodiversiteettisopimuksen osapuolten Nagoyassa pidetyssä kymmenennessä konferenssissa (COP10) sovitun luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011 tavoitteet; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että REDD-rahoitusjärjestelmien olisi perustuttava suorituskykyä koskeviin kriteereihin, mukaan luettuna metsähallinto, ja että niissä olisi otettava huomioon biodiversiteettisopimuksen osapuolten Nagoyassa pidetyssä kymmenennessä konferenssissa (COP10) sovitun luonnon monimuotoisuutta koskevan strategisen suunnitelman 2011 tavoitteet;

| 80. | korostaa tarvetta nopeuttaa REDD+-mekanismin mukaisten tulosperusteisten toimien julkista rahoittamista siten, että palkitaan metsien tilan heikkenemisen hidastamisesta kansallisten perustasojen mukaisesti, jotta trooppisten metsien bruttokato saadaan pysäytetyksi viimeistään vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

80.

korostaa tarvetta nopeuttaa REDD+-mekanismin mukaisten tulosperusteisten toimien julkista rahoittamista siten, että palkitaan metsien tilan heikkenemisen hidastamisesta kansallisten perustasojen mukaisesti, jotta trooppisten metsien bruttokato saadaan pysäytetyksi viimeistään vuoteen 2020 mennessä;

| 81. | pitää valitettavana, että REDD-rahoitus perustuu metsien laajaan määritelmään, johon voivat sisältyä yhden vierasperäisen lajikkeen viljelmät; katsoo, että tämä määritelmä voi (kierosti kannustaen) ohjata rahoitusta pois innovoinnista sekä kovasti kaivatusta vanhojen metsien suojelusta ja suunnata sitä sen sijaan uusiin kaupallisiin viljelmiin; |
| --- | --- |

81.

pitää valitettavana, että REDD-rahoitus perustuu metsien laajaan määritelmään, johon voivat sisältyä yhden vierasperäisen lajikkeen viljelmät; katsoo, että tämä määritelmä voi (kierosti kannustaen) ohjata rahoitusta pois innovoinnista sekä kovasti kaivatusta vanhojen metsien suojelusta ja suunnata sitä sen sijaan uusiin kaupallisiin viljelmiin;

| 82. | kehottaa EU:ta lisäksi varmistamaan, että REDD+-mekanismiin sisällytetään turvajärjestelyjä, joilla varmistetaan, ettei loukata metsissä asuvien ihmisten oikeuksia ja että metsäkato saadaan pysäytetyksi; vaatii erityisesti, että REDD+ ei saa horjuttaa FLEGT-toimintasuunnitelmalla (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa) saavutettuja edistysaskeleita, jotka liittyvät erityisesti metsähallintoon ja perinteisen maanomistusjärjestelmän selkeyttämiseen ja tunnustamiseen; |
| --- | --- |

82.

kehottaa EU:ta lisäksi varmistamaan, että REDD+-mekanismiin sisällytetään turvajärjestelyjä, joilla varmistetaan, ettei loukata metsissä asuvien ihmisten oikeuksia ja että metsäkato saadaan pysäytetyksi; vaatii erityisesti, että REDD+ ei saa horjuttaa FLEGT-toimintasuunnitelmalla (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa) saavutettuja edistysaskeleita, jotka liittyvät erityisesti metsähallintoon ja perinteisen maanomistusjärjestelmän selkeyttämiseen ja tunnustamiseen;

Meriliikenne ja kansainvälinen lentoliikenne

| 83. | pitää myönteisenä Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) viimeaikaista edistymistä kansainvälistä merenkulkua koskevien pakollisten energiatehokkuustoimien käyttöönotossa, mutta huomauttaa, että tätä on pidettävä vasta ensiaskeleena; kehottaa EU:ta vaatimaan meriliikenteeltä kunnianhimoisia päästövähennystavoitteita IMO:n rohkaisemiseksi jatkamaan tarvittavia toimia maailmanlaajuisesti sitovien päästövähennysten toteuttamiseksi meriliikenteessä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

83.

pitää myönteisenä Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) viimeaikaista edistymistä kansainvälistä merenkulkua koskevien pakollisten energiatehokkuustoimien käyttöönotossa, mutta huomauttaa, että tätä on pidettävä vasta ensiaskeleena; kehottaa EU:ta vaatimaan meriliikenteeltä kunnianhimoisia päästövähennystavoitteita IMO:n rohkaisemiseksi jatkamaan tarvittavia toimia maailmanlaajuisesti sitovien päästövähennysten toteuttamiseksi meriliikenteessä ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen mukaisesti;

| 84. | korostaa, että meriliikenteen kasvun vuoksi meriliikenteen päästöt lisääntyvät näistä toimista huolimatta, sillä niitä sovelletaan ainoastaan uusiin aluksiin, ja katsoo siksi, että on korostettava vaihtoehtoisia lähestymistapoja (kuten hiilidioksidipäästöjen hinnoittelu ja teknologiaan keskittyvät lisätoimet, joita sovelletaan myös nykyisiin aluksiin); |
| --- | --- |

84.

korostaa, että meriliikenteen kasvun vuoksi meriliikenteen päästöt lisääntyvät näistä toimista huolimatta, sillä niitä sovelletaan ainoastaan uusiin aluksiin, ja katsoo siksi, että on korostettava vaihtoehtoisia lähestymistapoja (kuten hiilidioksidipäästöjen hinnoittelu ja teknologiaan keskittyvät lisätoimet, joita sovelletaan myös nykyisiin aluksiin);

| 85. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että kansainvälisessä sopimuksessa otetaan huomioon lentoliikenteen kaikki vaikutukset ilmailualalle asetettavien sitovien vähennystavoitteiden muodossa, ja pyytää kaikkia toimijoita varmistamaan, että tavoitteiden saavuttamista vahvistetaan täytäntöönpanon valvonnalla; katsoo, että tämän kysymyksen ratkaiseminen on entistä kiireellisempää, ja kannattaa lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään; |
| --- | --- |

85.

kehottaa EU:ta varmistamaan, että kansainvälisessä sopimuksessa otetaan huomioon lentoliikenteen kaikki vaikutukset ilmailualalle asetettavien sitovien vähennystavoitteiden muodossa, ja pyytää kaikkia toimijoita varmistamaan, että tavoitteiden saavuttamista vahvistetaan täytäntöönpanon valvonnalla; katsoo, että tämän kysymyksen ratkaiseminen on entistä kiireellisempää, ja kannattaa lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään;

| 86. | tunnustaa "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteen ja kannattaa kansainvälisten välineiden käyttöönottoa päästöjen maailmanlaajuisten vähennystavoitteiden yhteydessä, jotta voidaan hillitä kansainvälisen lento- ja meriliikenteen ilmastovaikutuksia; |
| --- | --- |

86.

tunnustaa "yhteisen mutta eriytetyn vastuun" periaatteen ja kannattaa kansainvälisten välineiden käyttöönottoa päästöjen maailmanlaajuisten vähennystavoitteiden yhteydessä, jotta voidaan hillitä kansainvälisen lento- ja meriliikenteen ilmastovaikutuksia;

Euroopan parlamentin valtuuskunta

| 87. | katsoo, että EU:n valtuuskunnan rooli ilmastonmuutosneuvotteluissa on keskeinen, eikä siksi voi hyväksyä sitä, etteivät Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenet saaneet osallistua EU:n koordinointikokouksiin osapuolten edellisissä kokouksissa; toivoo, että ainakin Euroopan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtajat voisivat osallistua EU:n koordinaatiokokouksiin Durbanissa; |
| --- | --- |

87.

katsoo, että EU:n valtuuskunnan rooli ilmastonmuutosneuvotteluissa on keskeinen, eikä siksi voi hyväksyä sitä, etteivät Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenet saaneet osallistua EU:n koordinointikokouksiin osapuolten edellisissä kokouksissa; toivoo, että ainakin Euroopan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtajat voisivat osallistua EU:n koordinaatiokokouksiin Durbanissa;

| 88. | toteaa, että marraskuussa 2010 tehdyn komission ja parlamentin välisen puitesopimuksen mukaisesti komission on edistettävä parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina monenvälisistä sopimuksista neuvotteleviin unionin valtuuskuntiin; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 218 artikla) parlamentin on annettava hyväksyntänsä unionin ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisille sopimuksille; |
| --- | --- |

88.

toteaa, että marraskuussa 2010 tehdyn komission ja parlamentin välisen puitesopimuksen mukaisesti komission on edistettävä parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina monenvälisistä sopimuksista neuvotteleviin unionin valtuuskuntiin; muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti (SEUT-sopimuksen 218 artikla) parlamentin on annettava hyväksyntänsä unionin ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisille sopimuksille;

| 89. | muistuttaa ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten velvollisuudesta kannustaa mahdollisimman laajoja piirejä, myös valtiosta riippumattomia järjestöjä, osallistumaan puitesopimusprosessiin; kehottaa alkuperäiskansojen kansainvälistä foorumia osallistumaan COP17-neuvotteluihin, sillä ilmastonmuutos ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen vaikuttavat erityisesti alkuperäiskansoihin; |
| --- | --- |

89.

muistuttaa ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten velvollisuudesta kannustaa mahdollisimman laajoja piirejä, myös valtiosta riippumattomia järjestöjä, osallistumaan puitesopimusprosessiin; kehottaa alkuperäiskansojen kansainvälistä foorumia osallistumaan COP17-neuvotteluihin, sillä ilmastonmuutos ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen vaikuttavat erityisesti alkuperäiskansoihin;

*

* *

| 90. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään sen välittämistä kaikille Euroopan unioniin kuulumattomille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

90.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutossopimuksen sihteeristölle ja pyytämään sen välittämistä kaikille Euroopan unioniin kuulumattomille sopimuspuolille.

---

(1)  EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 1.

(3)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0442.

(5)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(6)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 115.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0226.

(9)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/97

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Kehitysyhteistyön rahoitusta koskeva vastuuraportti

P7_TA(2011)0505

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 kehitysrahoitusta koskevasta vastuuraportista

2013/C 153 E/11

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2000 annetun YK:n vuosituhatjulistuksen,

| — | ottaa huomioon 24.–25. syyskuuta 2009 Pittsburghissa, 2. huhtikuuta 2009 Lontoossa, 26.–27. kesäkuuta 2010 Torontossa ja 11.–12. marraskuuta 2010 Soulissa pidetyt G20-huippukokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24.–25. syyskuuta 2009 Pittsburghissa, 2. huhtikuuta 2009 Lontoossa, 26.–27. kesäkuuta 2010 Torontossa ja 11.–12. marraskuuta 2010 Soulissa pidetyt G20-huippukokoukset,

| — | ottaa huomioon 8.–10. heinäkuuta 2009 L'Aquilassa Italiassa, 26.–27. toukokuuta 2011 Deauvillessä Ranskassa ja 26. kesäkuuta 2010 Muskokassa Kanadassa pidetyt G8-huippukokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8.–10. heinäkuuta 2009 L'Aquilassa Italiassa, 26.–27. toukokuuta 2011 Deauvillessä Ranskassa ja 26. kesäkuuta 2010 Muskokassa Kanadassa pidetyt G8-huippukokoukset,

| — | ottaa huomioon Monterreyn konsensuksen ja Dohan julistuksen, jotka hyväksyttiin Meksikon Monterreyssä 18.–22. maaliskuuta 2002 ja Qatarin Dohassa 29. marraskuuta-2. joulukuuta 2008 pidetyissä kansainvälisissä kehitysrahoituskokouksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Monterreyn konsensuksen ja Dohan julistuksen, jotka hyväksyttiin Meksikon Monterreyssä 18.–22. maaliskuuta 2002 ja Qatarin Dohassa 29. marraskuuta-2. joulukuuta 2008 pidetyissä kansainvälisissä kehitysrahoituskokouksissa,

| — | ottaa huomioon Pariisin julistuksen avun tehokkuudesta ja Accran toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin julistuksen avun tehokkuudesta ja Accran toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (1) ja EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (1) ja EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (2),

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kehityksestä kohti vuosituhattavoitteiden saavuttamista: syyskuussa 2010 pidettävää YK:n korkean tason kokousta varten valmisteilla oleva väliarviointi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman kehityksestä kohti vuosituhattavoitteiden saavuttamista: syyskuussa 2010 pidettävää YK:n korkean tason kokousta varten valmisteilla oleva väliarviointi (3),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista kehitysmaihin ja kehitysyhteistyöhön (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksista kehitysmaihin ja kehitysyhteistyöhön (4),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n johdonmukaisesta kehitysyhteistyöpolitiikasta ja julkista kehitysapua täydentävästä kehitysavusta (ns. ODA+) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n johdonmukaisesta kehitysyhteistyöpolitiikasta ja julkista kehitysapua täydentävästä kehitysavusta (ns. ODA+) (5),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Monterreyn kehitysrahoituskokouksen (2002) seurannasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Monterreyn kehitysrahoituskokouksen (2002) seurannasta (6),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman avun tuloksellisuutta koskevan vuoden 2005 Pariisin julistuksen seurannasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman avun tuloksellisuutta koskevan vuoden 2005 Pariisin julistuksen seurannasta (7),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen parantamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen parantamisesta (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että viime vuonna EU:n jäsenvaltiot antoivat julkiseen kehitysapuun vain 0,43 prosenttia bruttokansantulostaan, vaikka vuosituhannen kehitystavoitteiden mukainen sitoumus on 0,7 prosenttia vuoteen 2015 mennessä ja vuoden 2010 välitavoite on 0,56 prosenttia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viime vuonna EU:n jäsenvaltiot antoivat julkiseen kehitysapuun vain 0,43 prosenttia bruttokansantulostaan, vaikka vuosituhannen kehitystavoitteiden mukainen sitoumus on 0,7 prosenttia vuoteen 2015 mennessä ja vuoden 2010 välitavoite on 0,56 prosenttia;

| B. | ottaa huomioon, että 15 jäsenvaltiota leikkasi kehitysapumäärärahojaan vuonna 2009 tai vuonna 2010; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 15 jäsenvaltiota leikkasi kehitysapumäärärahojaan vuonna 2009 tai vuonna 2010;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2005 jäsenvaltiot lupasivat kanavoida 50 prosenttia kaikesta uudesta avusta Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan, ja että siitä huolimatta jäsenvaltiot ovat antaneet vain puolet tästä määrästä, ja että EU-valtiot eivät myöskään ole pitäneet kiinni lupauksestaan antaa 0,15 prosenttia bruttokansantulostaan vähiten kehittyneille maille vuoteen 2010 mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2005 jäsenvaltiot lupasivat kanavoida 50 prosenttia kaikesta uudesta avusta Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan, ja että siitä huolimatta jäsenvaltiot ovat antaneet vain puolet tästä määrästä, ja että EU-valtiot eivät myöskään ole pitäneet kiinni lupauksestaan antaa 0,15 prosenttia bruttokansantulostaan vähiten kehittyneille maille vuoteen 2010 mennessä;

| D. | ottaa huomioon, että koska nämä sitoumukset viittaavat bruttokansantulon prosenttiosuuksiin ja siten merkitsevät reaalivähentymistä taantuman aikana, talouskriisi on huono tekosyy apumäärärahojen leikkaamiselle suhteellisella määrällä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että koska nämä sitoumukset viittaavat bruttokansantulon prosenttiosuuksiin ja siten merkitsevät reaalivähentymistä taantuman aikana, talouskriisi on huono tekosyy apumäärärahojen leikkaamiselle suhteellisella määrällä;

| E. | ottaa huomioon, että jos EU ei pidä apua koskevia lupauksiaan, se heikentää vakavasti kehitysmaiden osapuolten luottamusta EU:ta kohtaan, ja että jos EU sen sijaan kunnioittaa sitoumuksiaan, se sisältää voimakkaan ja selkeän viestin köyhille maille ja muille avunantajille; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jos EU ei pidä apua koskevia lupauksiaan, se heikentää vakavasti kehitysmaiden osapuolten luottamusta EU:ta kohtaan, ja että jos EU sen sijaan kunnioittaa sitoumuksiaan, se sisältää voimakkaan ja selkeän viestin köyhille maille ja muille avunantajille;

| F. | ottaa huomioon, että kehittyvien talouksien heikko verohallinto estää varallisuuden oikeudenmukaisen jakautumisen, vähentää valtioiden tuloja ja vaikeuttaa köyhyyden poistamista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kehittyvien talouksien heikko verohallinto estää varallisuuden oikeudenmukaisen jakautumisen, vähentää valtioiden tuloja ja vaikeuttaa köyhyyden poistamista;

| G. | ottaa huomioon, että kehitysmaista peräisin olevien laittomien pääomavirtojen arvioidaan olevan noin kymmenen kertaa maailman kehitysapua suuremmat; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kehitysmaista peräisin olevien laittomien pääomavirtojen arvioidaan olevan noin kymmenen kertaa maailman kehitysapua suuremmat;

| H. | ottaa huomioon, että innovatiivisten rahoitusmekanismien osuus EU:n kehitysavusta on nykyisin vain kolme prosenttia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että innovatiivisten rahoitusmekanismien osuus EU:n kehitysavusta on nykyisin vain kolme prosenttia;

| I. | ottaa huomioon, että köyhiä hyödyttävillä järjestelmillä, joilla parannetaan mikrorahoitusjärjestelyjen kaltaisten rahoituspalvelujen saatavuutta, voidaan erinomaisella edistää sitä, että pienviljelijät, etenkin naiset, voivat varmistaa elintarvikeomavaraisuuden ja elintarviketurvan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että köyhiä hyödyttävillä järjestelmillä, joilla parannetaan mikrorahoitusjärjestelyjen kaltaisten rahoituspalvelujen saatavuutta, voidaan erinomaisella edistää sitä, että pienviljelijät, etenkin naiset, voivat varmistaa elintarvikeomavaraisuuden ja elintarviketurvan;

| J. | ottaa huomioon, että maastamuuttajien rahalähetykset kehitysmaihin ylittävät maailman kehitysavun määrän ja että vaikka EU on sitoutunut laskemaan rahalähetysten kustannuksia, muutokset ovat olleet vain vähäisiä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maastamuuttajien rahalähetykset kehitysmaihin ylittävät maailman kehitysavun määrän ja että vaikka EU on sitoutunut laskemaan rahalähetysten kustannuksia, muutokset ovat olleet vain vähäisiä;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n kauppaa tukeva apu oli 10,5 miljardia euroa vuonna 2009, kun kaupan alan avun määrä oli 3 miljardia euroa eli reilusti tavoitetta suurempi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n kauppaa tukeva apu oli 10,5 miljardia euroa vuonna 2009, kun kaupan alan avun määrä oli 3 miljardia euroa eli reilusti tavoitetta suurempi;

| L. | ottaa huomioon, että SEUT:n 2008 artiklassa säädetään seuraavasti: "unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin"; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että SEUT:n 2008 artiklassa säädetään seuraavasti: "unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin";

| M. | ottaa huomioon, että kriisi on vahingoittanut erityisesti kehitysmaita ja varsinkin vähiten kehittyneitä maita ja johtanut velkatasojen huomattavaan uuteen nousuun; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kriisi on vahingoittanut erityisesti kehitysmaita ja varsinkin vähiten kehittyneitä maita ja johtanut velkatasojen huomattavaan uuteen nousuun;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2009 EU tuki 2,3 miljardin euron panoksella kehitysmaiden ilmastorahoituksen nopeaa käyttöönottoa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2009 EU tuki 2,3 miljardin euron panoksella kehitysmaiden ilmastorahoituksen nopeaa käyttöönottoa;

| O. | ottaa huomioon, että EU on luvannut varmistaa, että ilmastorahoitus on "uutta lisärahoitusta"; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU on luvannut varmistaa, että ilmastorahoitus on "uutta lisärahoitusta";

| P. | ottaa huomioon, että tehottomaan apuun tuhlataan vuosittain jopa kuusi miljardia euroa julkisia varoja; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tehottomaan apuun tuhlataan vuosittain jopa kuusi miljardia euroa julkisia varoja;

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa kehitysrahoitusta koskevasta EU:n vastuuraportista 2011 ja pitää sitä erittäin hyödyllisenä avoimuuden ja vertaisseurannan kannalta; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä komission tiedonantoa kehitysrahoitusta koskevasta EU:n vastuuraportista 2011 ja pitää sitä erittäin hyödyllisenä avoimuuden ja vertaisseurannan kannalta;

Kehitysapu

| 2. | tunnustaa, että rahoitus- ja talouskriisi aiheuttaa yhä enemmän painetta kansallisia talousarvioita kohtaan; katsoo kuitenkin, että köyhyyden poistamisen tavoitteen saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea muutosta köyhyyden rakenteellisiin syihin puuttumista koskevassa teollisuusmaiden ja kehitysmaiden lähestymistavassa; |
| --- | --- |

2.

tunnustaa, että rahoitus- ja talouskriisi aiheuttaa yhä enemmän painetta kansallisia talousarvioita kohtaan; katsoo kuitenkin, että köyhyyden poistamisen tavoitteen saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea muutosta köyhyyden rakenteellisiin syihin puuttumista koskevassa teollisuusmaiden ja kehitysmaiden lähestymistavassa;

| 3. | toistaa olevansa erittäin huolissaan viljelysmaiden hankinnasta, jota hallitusten tukemat ulkomaiset sijoittajat ovat viime aikoina harjoittaneet erityisesti Afrikassa, koska se saattaa vaarantaa paikallisen elintarviketurvan; kehottaa komissiota sisällyttämään maananastuskysymyksen kehitysmaiden kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun, jotta toimien johdonmukaisuudesta tehdään kehitysyhteistyön kulmakivi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla ja jotta voidaan estää pientilojen pakkolunastukset sekä maan ja veden kestämätön käyttö; |
| --- | --- |

3.

toistaa olevansa erittäin huolissaan viljelysmaiden hankinnasta, jota hallitusten tukemat ulkomaiset sijoittajat ovat viime aikoina harjoittaneet erityisesti Afrikassa, koska se saattaa vaarantaa paikallisen elintarviketurvan; kehottaa komissiota sisällyttämään maananastuskysymyksen kehitysmaiden kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun, jotta toimien johdonmukaisuudesta tehdään kehitysyhteistyön kulmakivi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla ja jotta voidaan estää pientilojen pakkolunastukset sekä maan ja veden kestämätön käyttö;

| 4. | antaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille kiitosta siitä, että kriisistä huolimatta ne ovat edelleen maailman suurimpia julkisen kehitysavun antajia; |
| --- | --- |

4.

antaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille kiitosta siitä, että kriisistä huolimatta ne ovat edelleen maailman suurimpia julkisen kehitysavun antajia;

| 5. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden äskettäin uudistettua sitoumusta pitää kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan, etenkin tavoitteesta käyttää 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kehitysapuun; yhtyy neuvoston kantaan siitä, että julkinen kehitysapu yksin ei riitä poistamaan köyhyyttä maailmasta; katsoo, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikalla olisi pyrittävä poistamaan köyhyyden poistamista estävät rakenteelliset esteet harjoittamalla johdonmukaisia toimia EU:n maataloutta, kauppaa, investointeja, verokeitaita, raaka-aineiden saantia ja ilmastonmuutosta koskevien kehittämistoimien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä jäsenvaltioiden äskettäin uudistettua sitoumusta pitää kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan, etenkin tavoitteesta käyttää 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kehitysapuun; yhtyy neuvoston kantaan siitä, että julkinen kehitysapu yksin ei riitä poistamaan köyhyyttä maailmasta; katsoo, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikalla olisi pyrittävä poistamaan köyhyyden poistamista estävät rakenteelliset esteet harjoittamalla johdonmukaisia toimia EU:n maataloutta, kauppaa, investointeja, verokeitaita, raaka-aineiden saantia ja ilmastonmuutosta koskevien kehittämistoimien yhdenmukaisuuden varmistamiseksi;

| 6. | on kuitenkin syvästi huolissaan siitä, että vuonna 2010 EU oli noin 15 miljardia euroa jäljessä omasta vuoden 2010 julkisen kehitysavun tavoitteestaan, että EU:n on käytännössä kaksinkertaistettava apunsa saavuttaakseen vuoden 2015 vuosituhattavoitteen, että EU ei ole pystynyt oleellisesti lisäämään kehitysapua Afrikalle ja vähiten kehittyneille maille, vaikka siihen on sitouduttu, että monet jäsenvaltiot vähensivät kehitysapumäärärahojaan vuosina 2009 ja 2010 ja että vuodelle 2011 ja sen jälkeen on suunniteltu uusia leikkauksia; |
| --- | --- |

6.

on kuitenkin syvästi huolissaan siitä, että vuonna 2010 EU oli noin 15 miljardia euroa jäljessä omasta vuoden 2010 julkisen kehitysavun tavoitteestaan, että EU:n on käytännössä kaksinkertaistettava apunsa saavuttaakseen vuoden 2015 vuosituhattavoitteen, että EU ei ole pystynyt oleellisesti lisäämään kehitysapua Afrikalle ja vähiten kehittyneille maille, vaikka siihen on sitouduttu, että monet jäsenvaltiot vähensivät kehitysapumäärärahojaan vuosina 2009 ja 2010 ja että vuodelle 2011 ja sen jälkeen on suunniteltu uusia leikkauksia;

| 7. | korostaa hyvin hallinnoidun avun valtavan tärkeää merkitystä terveydenhuollon, koulutuksen, sukupuolten tasa-arvon ja biologisen monimuotoisuuden alojen ja monien muidenkin alojen yhteydessä; |
| --- | --- |

7.

korostaa hyvin hallinnoidun avun valtavan tärkeää merkitystä terveydenhuollon, koulutuksen, sukupuolten tasa-arvon ja biologisen monimuotoisuuden alojen ja monien muidenkin alojen yhteydessä;

| 8. | kehottaa näin ollen kaikkia jäsenvaltioita ryhtymään pikaisiin toimiin, jotta ne voivat toteuttaa sitoumuksensa, jonka mukaisesti ne käyttävät kehitysapuun 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan, sekä toteuttaa erityisesti Afrikan maille ja vähiten kehittyneille maille antamansa lupaukset, ja suosittelee täysin avoimia, velvoittavia ja monivuotisia toimia, lainsäädäntöä mukaan luettuna; |
| --- | --- |

8.

kehottaa näin ollen kaikkia jäsenvaltioita ryhtymään pikaisiin toimiin, jotta ne voivat toteuttaa sitoumuksensa, jonka mukaisesti ne käyttävät kehitysapuun 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan, sekä toteuttaa erityisesti Afrikan maille ja vähiten kehittyneille maille antamansa lupaukset, ja suosittelee täysin avoimia, velvoittavia ja monivuotisia toimia, lainsäädäntöä mukaan luettuna;

Kehitysrahoituksen muut näkökohdat

| 9. | yhtyy neuvoston ja komission kantaan, jonka mukaan kumppanimaiden omien voimavarojen käyttöönottaminen on kestävän kehityksen avaintekijä; kehottaa EU:n avunantajia asettamaan etusijalle kehitysmaiden valmiuksien kehittämisen erityisesti verojärjestelmien tehostamisen ja verohallintotapojen parantamisen osalta sekä tehostamaan maailmanlaajuisesti toimia, joilla edistetään verotuksen avoimuutta ja maakohtaista raportointia sekä veronkierron ja laittoman pääomapaon torjumista tarvittaessa lainsäädännön avulla; |
| --- | --- |

9.

yhtyy neuvoston ja komission kantaan, jonka mukaan kumppanimaiden omien voimavarojen käyttöönottaminen on kestävän kehityksen avaintekijä; kehottaa EU:n avunantajia asettamaan etusijalle kehitysmaiden valmiuksien kehittämisen erityisesti verojärjestelmien tehostamisen ja verohallintotapojen parantamisen osalta sekä tehostamaan maailmanlaajuisesti toimia, joilla edistetään verotuksen avoimuutta ja maakohtaista raportointia sekä veronkierron ja laittoman pääomapaon torjumista tarvittaessa lainsäädännön avulla;

| 10. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle verokeitaiden hyväksikäytön sekä veronkierron ja laittoman pääomapaon torjunnan; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota asettamaan etusijalle verokeitaiden hyväksikäytön sekä veronkierron ja laittoman pääomapaon torjunnan;

| 11. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita lisäämään tukea kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevalle aloitteelle ja kehottaa komissiota antamaan pikaisesti ehdotuksia EU:n lainsäädännöksi, jonka on vähintään Yhdysvaltojen lainsäädännön tasolla ja varmistaa seuraavien tavoitteiden saavuttamisen: kehitysmaiden kaivannaisteollisuus maksaa asianmukaiset verot ja noudattaa sosiaalinormeja ja ympäristönormeja asianmukaista huolellisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita lisäämään tukea kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevalle aloitteelle ja kehottaa komissiota antamaan pikaisesti ehdotuksia EU:n lainsäädännöksi, jonka on vähintään Yhdysvaltojen lainsäädännön tasolla ja varmistaa seuraavien tavoitteiden saavuttamisen: kehitysmaiden kaivannaisteollisuus maksaa asianmukaiset verot ja noudattaa sosiaalinormeja ja ympäristönormeja asianmukaista huolellisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti;

| 12. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vapauttamaan julkisen kehitysavun lisäksi muut kansainvälisen kehitysrahoituksen lähteet esimerkiksi:






  — | ehdottamalla innovatiivisia maksuja, kuten finanssitransaktioveroa, jolla rahoitettaisiin globaaleja julkishyödykkeitä, kehitysapu mukaan luettuna, |
| --- | --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vapauttamaan julkisen kehitysavun lisäksi muut kansainvälisen kehitysrahoituksen lähteet esimerkiksi:

—

ehdottamalla innovatiivisia maksuja, kuten finanssitransaktioveroa, jolla rahoitettaisiin globaaleja julkishyödykkeitä, kehitysapu mukaan luettuna,

| — | alentamalla merkittävästi rahalähetysten kustannuksia, |
| --- | --- |

—

alentamalla merkittävästi rahalähetysten kustannuksia,

| — | tehostamalla EU:n avustusten ja EIP:n lainojen käyttöä yhdessä ilman, että se johtaa kehitysapumenojen leikkauksiin, |
| --- | --- |

—

tehostamalla EU:n avustusten ja EIP:n lainojen käyttöä yhdessä ilman, että se johtaa kehitysapumenojen leikkauksiin,

| — | tukemalla järjestelmiä, joilla parannetaan mikrorahoitusjärjestelyjen kaltaisten rahoituspalvelujen saatavuutta kehitysmaissa; |
| --- | --- |

—

tukemalla järjestelmiä, joilla parannetaan mikrorahoitusjärjestelyjen kaltaisten rahoituspalvelujen saatavuutta kehitysmaissa;

| 13. | pitää myönteisenä EU:n merkittävää ja lisääntyvää tukea kauppaa tukevalle avulle ja kaupan alan avulle; odottaa, että vähiten kehittyneet maat hyötyvät jatkossa enemmän mainitusta tuesta; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä EU:n merkittävää ja lisääntyvää tukea kauppaa tukevalle avulle ja kaupan alan avulle; odottaa, että vähiten kehittyneet maat hyötyvät jatkossa enemmän mainitusta tuesta;

| 14. | muistuttaa, että EU:n kauppapolitiikan ja muidenkin politiikanalojen, kuten maatalous-, kalastus-, maahanmuutto- ja turvallisuuspolitiikan on Lissabonin sopimuksen mukaisesti noudatettava EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita, ja kehottaa johdonmukaisuuteen kehitykseen vaikuttavien toimien täytäntöönpanossa (Lissabonin sopimuksen 208 artikla), jotta voidaan puuttua köyhyyden poistamisen rakenteelliseen ongelmaan; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että EU:n kauppapolitiikan ja muidenkin politiikanalojen, kuten maatalous-, kalastus-, maahanmuutto- ja turvallisuuspolitiikan on Lissabonin sopimuksen mukaisesti noudatettava EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita, ja kehottaa johdonmukaisuuteen kehitykseen vaikuttavien toimien täytäntöönpanossa (Lissabonin sopimuksen 208 artikla), jotta voidaan puuttua köyhyyden poistamisen rakenteelliseen ongelmaan;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, joilla varmistetaan nykyisten velanhuojennusaloitteiden täytäntöönpano, erityisesti niiden, jotka on tarkoitettu voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden auttamiseen ja monenväliseen velka-apuun; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, joilla varmistetaan nykyisten velanhuojennusaloitteiden täytäntöönpano, erityisesti niiden, jotka on tarkoitettu voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden auttamiseen ja monenväliseen velka-apuun;

| 16. | pitää myönteisenä EU:n äskettäin antamaa merkittävä tukea ilmastotoimille kehitysmaissa, mutta toistaa pyyntönsä, jonka mukaan mainitulla tuella olisi täydennettävä nykyistä kehitysapua; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä EU:n äskettäin antamaa merkittävä tukea ilmastotoimille kehitysmaissa, mutta toistaa pyyntönsä, jonka mukaan mainitulla tuella olisi täydennettävä nykyistä kehitysapua;

| 17. | odottaa, että Busanissa Koreassa marraskuussa pidettävä avun tehokkuutta tarkasteleva neljäs korkean tason foorumi tuottaa kouriintuntuvia tuloksia tehokkaammasta, rahalle vastinetta antavasta avusta; panee merkille edistyksen, vaikka se onkin epätasaista, joka käy ilmi vuoden 2011 vastuuraportista, mutta kehottaa EU-valtioita tehostamaan avunantajien koordinoinnin parantamista koskevia toimia (myös Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta), yhteistä ohjelmasuunnittelua ja työnjakoa kentällä; |
| --- | --- |

17.

odottaa, että Busanissa Koreassa marraskuussa pidettävä avun tehokkuutta tarkasteleva neljäs korkean tason foorumi tuottaa kouriintuntuvia tuloksia tehokkaammasta, rahalle vastinetta antavasta avusta; panee merkille edistyksen, vaikka se onkin epätasaista, joka käy ilmi vuoden 2011 vastuuraportista, mutta kehottaa EU-valtioita tehostamaan avunantajien koordinoinnin parantamista koskevia toimia (myös Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta), yhteistä ohjelmasuunnittelua ja työnjakoa kentällä;

| 18. | kehottaa EU:n avunantajia laajentamaan kehitysyhteistyötä koskevaa poliittista vuoropuhelua kehittyvien talouksien kanssa ja kannustaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan etelä-etelä- ja kolmikantakehitysyhteistyön aloitteita; katsoo, että raha-avustusten myöntäminen vaurastuneille valtioille ei enää ole perusteltua; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:n avunantajia laajentamaan kehitysyhteistyötä koskevaa poliittista vuoropuhelua kehittyvien talouksien kanssa ja kannustaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan etelä-etelä- ja kolmikantakehitysyhteistyön aloitteita; katsoo, että raha-avustusten myöntäminen vaurastuneille valtioille ei enää ole perusteltua;

OECD:n kehitysapukomitean vertaisarviointi

| 19. | pyytää saada osallistua OECD:n kehitysapukomitean seuraavaan EU:n kehitysyhteistyötä koskevaan vertaisarviointiin; |
| --- | --- |

19.

pyytää saada osallistua OECD:n kehitysapukomitean seuraavaan EU:n kehitysyhteistyötä koskevaan vertaisarviointiin;

*

* *

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille, YK:n järjestöille, AKT-maiden ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, G20-maille, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Maailmanpankille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille, YK:n järjestöille, AKT-maiden ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, G20-maille, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Maailmanpankille.

---

(1)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 6.

(2)  Neuvoston päätelmät 9558/2007, 15. toukokuuta 2007.

(3)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 48.

(4)  EUVL C 4 E, 7.1.2011, s. 34.

(5)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 47.

(6)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 1.

(7)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(8)  Hyväksytyt tekstit P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/102

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla

P7_TA(2011)0506

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan 20. lokakuuta 2005 tehdyn yleissopimuksen (kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista koskeva Unescon yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevan 20. lokakuuta 2005 tehdyn yleissopimuksen (kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista koskeva Unescon yleissopimus),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY (2),

| — | ottaa huomioon elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16. marraskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16. marraskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (3),

| — | ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 24. elokuuta 2006 annetun komission suosituksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 24. elokuuta 2006 annetun komission suosituksen (4),

| — | ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 13. marraskuuta 2006 annetut neuvoston päätelmät (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 13. marraskuuta 2006 annetut neuvoston päätelmät (5),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisten elokuvateattereiden mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliaikakaudella 18. ja 19. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisten elokuvateattereiden mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliaikakaudella 18. ja 19. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät (6),

| — | ottaa huomioon tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista 26 päivänä syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon (elokuvatiedonanto) mukaisista valtiontuen arviointiperusteista annetun komission tiedonannon (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista 26 päivänä syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon (elokuvatiedonanto) mukaisista valtiontuen arviointiperusteista annetun komission tiedonannon (7),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2010 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista (elokuvaperinnöstä annettua suositusta koskeva toinen täytäntöönpanokertomus) (SEC(2010)0853), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2010 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista (elokuvaperinnöstä annettua suositusta koskeva toinen täytäntöönpanokertomus) (SEC(2010)0853),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 24. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliajalla (KOM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliajalla (KOM(2010)0487),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön" (KOM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön" (KOM(2010)0183),

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2011 annetun komission vihreän kirjan audiovisuaaliteosten verkkojakelusta Euroopan unionissa: mahdollisuuksia ja haasteita siirryttäessä digitaalisiin sisämarkkinoihin (KOM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2011 annetun komission vihreän kirjan audiovisuaaliteosten verkkojakelusta Euroopan unionissa: mahdollisuuksia ja haasteita siirryttäessä digitaalisiin sisämarkkinoihin (KOM(2011)0427),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2002 antamansa päätöslauselman tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2002 antamansa päätöslauselman tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (8),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten elokuvien tehokkaammasta levittämisestä sisämarkkinoilla ja ehdokasvaltioissa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2001 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten elokuvien tehokkaammasta levittämisestä sisämarkkinoilla ja ehdokasvaltioissa (9),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (10),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2011 annetun alueiden komitean lausunnon eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2011 annetun alueiden komitean lausunnon eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (11),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0366/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0366/2011),

| A. | katsoo, että kulttuuri on eurooppalaisten identiteettien ja yhteisten arvojen olennainen perusta; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kulttuuri on eurooppalaisten identiteettien ja yhteisten arvojen olennainen perusta;

| B. | katsoo, että kulttuuri on keskeisellä sijalla identiteetistä, sosiaalisesta yhteenkuuluvaisuudesta ja tietoon perustuvan talouden kehittymisestä parhaillaan käytävissä keskusteluissa, kuten Unescon vuonna 2001 antamassa kulttuurin moninaisuutta koskevassa yleismaailmallisessa julistuksessa todetaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kulttuuri on keskeisellä sijalla identiteetistä, sosiaalisesta yhteenkuuluvaisuudesta ja tietoon perustuvan talouden kehittymisestä parhaillaan käytävissä keskusteluissa, kuten Unescon vuonna 2001 antamassa kulttuurin moninaisuutta koskevassa yleismaailmallisessa julistuksessa todetaan;

| C. | katsoo, että jokaisella on oikeus osallistua yhteisön kulttuuriseen elämään ja nauttia taiteista ja että elokuvataide auttaa lisäksi ihmisiä tutustumaan vastavuoroisesti toisiinsa, jakamaan saman kokemuksen ja luomaan eurooppalaisen identiteetin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että jokaisella on oikeus osallistua yhteisön kulttuuriseen elämään ja nauttia taiteista ja että elokuvataide auttaa lisäksi ihmisiä tutustumaan vastavuoroisesti toisiinsa, jakamaan saman kokemuksen ja luomaan eurooppalaisen identiteetin;

| D. | katsoo, että kulttuuriin tehtävät investoinnit tuottavat pitkällä aikavälillä aineettomia ja useille sukupolville välittyviä tuloksia eurooppalaisen identiteetin luomisessa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kulttuuriin tehtävät investoinnit tuottavat pitkällä aikavälillä aineettomia ja useille sukupolville välittyviä tuloksia eurooppalaisen identiteetin luomisessa;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n audiovisuaalisen alan, myös elokuvan, osuus EU:n taloudesta on huomattava, ja katsoo, että sen pitäisi olla kilpailukykyisempi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n audiovisuaalisen alan, myös elokuvan, osuus EU:n taloudesta on huomattava, ja katsoo, että sen pitäisi olla kilpailukykyisempi maailmanlaajuisesti;

| F. | katsoo, että eurooppalainen elokuva on merkittävä osa kulttuuria, koska se edistää vuoropuhelua ja ymmärrystä, konkretisoi eurooppalaisia arvoja ja esittelee niitä sekä EU:ssa että muualla ja lisäksi sillä on huomattava asema kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden säilyttämisessä ja tukemisessa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että eurooppalainen elokuva on merkittävä osa kulttuuria, koska se edistää vuoropuhelua ja ymmärrystä, konkretisoi eurooppalaisia arvoja ja esittelee niitä sekä EU:ssa että muualla ja lisäksi sillä on huomattava asema kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden säilyttämisessä ja tukemisessa;

| G. | katsoo, että eurooppalaisen elokuva-alan olisi lujitettava alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eurooppalaisen elokuva-alan olisi lujitettava alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| H. | ottaa huomioon, että digitaaliaikakausi tuo uusia mahdollisuuksia audiovisuaaliselle alalle, erityisesti elokuvateollisuuteen elokuvien tehokkaamman jakelun, esittämisen ja saatavuuden myötä ja se parantaa eurooppalaiselle yleisölle tarjottavan kuvan ja äänen laatua, mutta se tuo myös etenkin rahoituksen kannalta joitakin vakavia haasteita eurooppalaiselle elokuvalle siirryttäessä digitaalisiin tekniikoihin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että digitaaliaikakausi tuo uusia mahdollisuuksia audiovisuaaliselle alalle, erityisesti elokuvateollisuuteen elokuvien tehokkaamman jakelun, esittämisen ja saatavuuden myötä ja se parantaa eurooppalaiselle yleisölle tarjottavan kuvan ja äänen laatua, mutta se tuo myös etenkin rahoituksen kannalta joitakin vakavia haasteita eurooppalaiselle elokuvalle siirryttäessä digitaalisiin tekniikoihin;

| I. | katsoo, että siksi digitaaliset tekniikat edistävät eurooppalaisten teosten esittämistä ja saatavuutta koskevien EU:n tavoitteiden ja kansallisten tavoitteiden saavuttamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että siksi digitaaliset tekniikat edistävät eurooppalaisten teosten esittämistä ja saatavuutta koskevien EU:n tavoitteiden ja kansallisten tavoitteiden saavuttamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| J. | toteaa, että elokuvien digitalisointitekniikka mahdollistaa joustavan ohjelmistosuunnittelun ja aineistoon viime hetkillä tehtävät muutokset; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että elokuvien digitalisointitekniikka mahdollistaa joustavan ohjelmistosuunnittelun ja aineistoon viime hetkillä tehtävät muutokset;

| K. | katsoo, että Euroopan elokuvateattereiden digitalisoinnin ensimmäinen vaihe on tuottanut hyötyä epätasaisesti; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Euroopan elokuvateattereiden digitalisoinnin ensimmäinen vaihe on tuottanut hyötyä epätasaisesti;

| L. | ottaa huomioon, että digitaalisen laitteiston uusin sukupolvi on noin 25–30 prosenttia halvempi kuin edeltäjänsä ja että se on nyt näkyvämmässä asemassa sekä eurooppalaisissa elokuvateattereissa että rahoitusohjelmissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että digitaalisen laitteiston uusin sukupolvi on noin 25–30 prosenttia halvempi kuin edeltäjänsä ja että se on nyt näkyvämmässä asemassa sekä eurooppalaisissa elokuvateattereissa että rahoitusohjelmissa;

| M. | toteaa, että kaikki elokuvateatterit eivät ole yhtä valmiita vastaamaan elokuvateatterien digitalisoinnin haasteeseen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kaikki elokuvateatterit eivät ole yhtä valmiita vastaamaan elokuvateatterien digitalisoinnin haasteeseen;

| N. | katsoo, että sekä EU:n elokuvateollisuuden että sen elokuvateattereiden täydellinen digitalisointi on saatettava loppuun kiireellisesti, jotta voidaan välttää kulttuurisen monimuotoisuuteen tutustumismahdollisuuksien ja useiden foorumien saatavuuden väheneminen, ja että digitalisointia olisi tuettava EU:n tasolla ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että sekä EU:n elokuvateollisuuden että sen elokuvateattereiden täydellinen digitalisointi on saatettava loppuun kiireellisesti, jotta voidaan välttää kulttuurisen monimuotoisuuteen tutustumismahdollisuuksien ja useiden foorumien saatavuuden väheneminen, ja että digitalisointia olisi tuettava EU:n tasolla ja kansallisella tasolla;

| O. | toteaa, että riippumattomat ja taide-elokuvia esittävät salit muodostavat Euroopan ainutlaatuisen elokuvateattereiden verkon, jonka ohjelmisto on monipuolinen ja joka vetoaa muusta kuin kaupallisesta valtavirrasta kiinnostuneeseen yleisöön; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että riippumattomat ja taide-elokuvia esittävät salit muodostavat Euroopan ainutlaatuisen elokuvateattereiden verkon, jonka ohjelmisto on monipuolinen ja joka vetoaa muusta kuin kaupallisesta valtavirrasta kiinnostuneeseen yleisöön;

| P. | katsoo, että olisi ymmärrettävä taide-elokuviin keskittyviä elokuvateattereita edustavien organisaatioiden huolestuneisuus, sillä ne ovat ehdottaneet erityisiä ja ensisijaisia toimia, joilla edistetään riippumattomien eurooppalaisten elokuvien tuotantoa ja jakelua; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että olisi ymmärrettävä taide-elokuviin keskittyviä elokuvateattereita edustavien organisaatioiden huolestuneisuus, sillä ne ovat ehdottaneet erityisiä ja ensisijaisia toimia, joilla edistetään riippumattomien eurooppalaisten elokuvien tuotantoa ja jakelua;

| Q. | katsoo, että paikalliset ja alueelliset hallintoelimet ovat keskeisiä tekijöitä eurooppalaisen kulttuuriperinnön puolustamisessa ja edistämisessä, erityisesti elokuvien ja elokuvateattereiden digitalisoinnissa, ja siksi nämä elimet ovat tärkeitä kumppaneita digitalisointiprosessissa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että paikalliset ja alueelliset hallintoelimet ovat keskeisiä tekijöitä eurooppalaisen kulttuuriperinnön puolustamisessa ja edistämisessä, erityisesti elokuvien ja elokuvateattereiden digitalisoinnissa, ja siksi nämä elimet ovat tärkeitä kumppaneita digitalisointiprosessissa;

| R. | toteaa, että elokuvateatterit ovat tärkeä keino vanhojen kaupunkikeskustojen ja esikaupunkialueiden elämänlaadun ja sosiaalisen vuorovaikutuksen säilyttämiseen ja näiden kaupunkialueiden elvyttämiseen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että elokuvateatterit ovat tärkeä keino vanhojen kaupunkikeskustojen ja esikaupunkialueiden elämänlaadun ja sosiaalisen vuorovaikutuksen säilyttämiseen ja näiden kaupunkialueiden elvyttämiseen;

| S. | katsoo, että eurooppalaisten elokuvien on menestyttävä Euroopassa, jos niitä aiotaan levittää kansainväliseen jakeluun, jolloin niiden avulla voidaan saavuttaa taloudelliset tavoitteet ja harjoittaa kulttuurista yhteistyötä ja diplomatiaa, jossa kolmansiin maihin levitetään sekä teoksia että Euroopan maiden eri kulttuurisekoituksia; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että eurooppalaisten elokuvien on menestyttävä Euroopassa, jos niitä aiotaan levittää kansainväliseen jakeluun, jolloin niiden avulla voidaan saavuttaa taloudelliset tavoitteet ja harjoittaa kulttuurista yhteistyötä ja diplomatiaa, jossa kolmansiin maihin levitetään sekä teoksia että Euroopan maiden eri kulttuurisekoituksia;

| T. | katsoo, että siirtymisen digiaikaan pitäisi olla mahdollisimman nopeaa, jotta voidaan välttää tuotanto- ja jakelukustannusten kaksinkertaistuminen; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että siirtymisen digiaikaan pitäisi olla mahdollisimman nopeaa, jotta voidaan välttää tuotanto- ja jakelukustannusten kaksinkertaistuminen;

| U. | toteaa, että Euroopan elokuva-ala jakaantuu nykyisin kansallisten rajojen ja kielialueiden mukaisesti ja että elokuvia tehdään ensisijaisesti niitä katsovalle alkuperämaan paikalliselle yleisölle; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että Euroopan elokuva-ala jakaantuu nykyisin kansallisten rajojen ja kielialueiden mukaisesti ja että elokuvia tehdään ensisijaisesti niitä katsovalle alkuperämaan paikalliselle yleisölle;

Tilannekatsaus

| 1. | korostaa, että eurooppalaisella elokuvalla on merkittävä vaikutus digitaalitekniikkaa, innovointia, kasvua ja työllisyyttä koskeviin investointeihin; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että eurooppalaisella elokuvalla on merkittävä vaikutus digitaalitekniikkaa, innovointia, kasvua ja työllisyyttä koskeviin investointeihin;

| 2. | huomauttaa, että EU:ssa myytiin vuonna 2010 lähes miljardi elokuvalippua, mikä osoittaa, että elokuvat ovat edelleen suosittuja ja että niihin sisältyy valtavasti taloudellisia sekä kasvuun ja työllisyyteen liittyviä mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että EU:ssa myytiin vuonna 2010 lähes miljardi elokuvalippua, mikä osoittaa, että elokuvat ovat edelleen suosittuja ja että niihin sisältyy valtavasti taloudellisia sekä kasvuun ja työllisyyteen liittyviä mahdollisuuksia;

| 3. | korostaa, että eurooppalaisen elokuva-alan merkitys kasvaa, koska sillä on yli 30 000 työpaikkaa; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että eurooppalaisen elokuva-alan merkitys kasvaa, koska sillä on yli 30 000 työpaikkaa;

| 4. | painottaa, että EU:n taidealan tuottaman taloudellisen dynaamisuuden lisäksi eurooppalaisella elokuvalla on myös erityisesti hyvin tärkeä kulttuurinen ja sosiaalinen ulottuvuus ja että ala on tärkeä tekijä eurooppalaisen kulttuurin kehittämisen ja eurooppalaisen identiteetin kannalta; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että EU:n taidealan tuottaman taloudellisen dynaamisuuden lisäksi eurooppalaisella elokuvalla on myös erityisesti hyvin tärkeä kulttuurinen ja sosiaalinen ulottuvuus ja että ala on tärkeä tekijä eurooppalaisen kulttuurin kehittämisen ja eurooppalaisen identiteetin kannalta;

| 5. | panee merkille, että EU:n elokuvamarkkinat ovat erittäin hajanaiset ja moninaiset, ja useimmissa elokuvateattereissa on vain yksi tai kaksi salia; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että EU:n elokuvamarkkinat ovat erittäin hajanaiset ja moninaiset, ja useimmissa elokuvateattereissa on vain yksi tai kaksi salia;

| 6. | panee merkille, että digiaikaan siirtyneistä elokuvateattereista suurin osa on multiplex-teattereita; |
| --- | --- |

6.

panee merkille, että digiaikaan siirtyneistä elokuvateattereista suurin osa on multiplex-teattereita;

| 7. | panee merkille, että EU:ssa ja etenkin Itä-Euroopassa ja maaseutualueilla kansalaisilla ei ole maantieteellisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia käydä elokuvateattereissa ja katsella elokuvia; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että EU:ssa ja etenkin Itä-Euroopassa ja maaseutualueilla kansalaisilla ei ole maantieteellisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia käydä elokuvateattereissa ja katsella elokuvia;

| 8. | korostaa elokuvateattereiden sosiaalista ja kulttuurista merkitystä ja toteaa, että ne on säilytettävä erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

8.

korostaa elokuvateattereiden sosiaalista ja kulttuurista merkitystä ja toteaa, että ne on säilytettävä erityisesti maaseudulla ja syrjäisillä alueilla;

| 9. | panee merkille, että eurooppalaisen elokuva-alan potentiaali kasvaa jatkuvasti, mutta elokuvateattereissa näytettävien eurooppalaisten tuotantojen osuutta on lisättävä vaiheittain; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että eurooppalaisen elokuva-alan potentiaali kasvaa jatkuvasti, mutta elokuvateattereissa näytettävien eurooppalaisten tuotantojen osuutta on lisättävä vaiheittain;

| 10. | korostaa, että pienillä kaupallisilla ja ei-kaupallisilla elokuvateattereilla, jotka ottavat ohjelmistoonsa eurooppalaisia elokuvia, on keskeinen osuus kulttuuriperinnön säilyttämisessä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että pienillä kaupallisilla ja ei-kaupallisilla elokuvateattereilla, jotka ottavat ohjelmistoonsa eurooppalaisia elokuvia, on keskeinen osuus kulttuuriperinnön säilyttämisessä;

| 11. | korostaa, että elokuvien esittäminen on muutosvaiheessa, sillä multiplex-teattereiden määrä kasvaa ja pienten kaupunkien ja vanhojen kaupunkikeskusten salien määrä vähenee merkittävästi; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että elokuvien esittäminen on muutosvaiheessa, sillä multiplex-teattereiden määrä kasvaa ja pienten kaupunkien ja vanhojen kaupunkikeskusten salien määrä vähenee merkittävästi;

| 12. | katsoo, että EU:n alueella on oltava myös jatkossa erilaisia elokuvateattereita; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että EU:n alueella on oltava myös jatkossa erilaisia elokuvateattereita;

| 13. | katsoo menestyselokuvien suuren arvostuksen heikentävän osaltaan eurooppalaisten elokuvien monimuotoisuutta ja näytäntökausia koskevaa vapautta, joten on syytä pelätä, että elokuvateatterialan markkinat keskittyvät peruuttamattomalla tavalla; |
| --- | --- |

13.

katsoo menestyselokuvien suuren arvostuksen heikentävän osaltaan eurooppalaisten elokuvien monimuotoisuutta ja näytäntökausia koskevaa vapautta, joten on syytä pelätä, että elokuvateatterialan markkinat keskittyvät peruuttamattomalla tavalla;

| 14. | painottaa siksi, että digitaaliaikaan siirtymisen yhteydessä on säilytettävä ohjelmien monipuolisuus ja maaseutu- sekä kaupunkialueiden kulttuuripalvelut kaikissa EU-maissa eikä se saa johtaa pienten tai taide-elokuviin keskittyvien teattereiden sulkemiseen elokuvakeskuksien (multiplex-teattereiden) hyväksi; |
| --- | --- |

14.

painottaa siksi, että digitaaliaikaan siirtymisen yhteydessä on säilytettävä ohjelmien monipuolisuus ja maaseutu- sekä kaupunkialueiden kulttuuripalvelut kaikissa EU-maissa eikä se saa johtaa pienten tai taide-elokuviin keskittyvien teattereiden sulkemiseen elokuvakeskuksien (multiplex-teattereiden) hyväksi;

| 15. | huomauttaa, että digitointi mahdollistaa kulttuurisisältöjen entistä halvemman levittämisen kaikkialle sisämarkkinoilla ja turvaa eurooppalaisen elokuvan kilpailukyvyn ja monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että digitointi mahdollistaa kulttuurisisältöjen entistä halvemman levittämisen kaikkialle sisämarkkinoilla ja turvaa eurooppalaisen elokuvan kilpailukyvyn ja monimuotoisuuden;

| 16. | toteaa, että kaikkien elokuvien soveltumista digitaaliseen esitystapaan koskevat paineet kasvavat samalla kun eräät eurooppalaiset elokuvateatterit ovat jo siirtyneet sataprosenttisesti digitaaliseen esitystapaan; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että kaikkien elokuvien soveltumista digitaaliseen esitystapaan koskevat paineet kasvavat samalla kun eräät eurooppalaiset elokuvateatterit ovat jo siirtyneet sataprosenttisesti digitaaliseen esitystapaan;

| 17. | panee huolestuneena merkille, että monien riippumattomien elokuvateattereiden olemassaolo on uhattuna, koska digitaalitekniikkaan siirtymisestä aiheutuu suuria kustannuksia ja koska ne joutuvat kilpailemaan muiden, etupäässä amerikkalaisia elokuvia esittävien elokuvateattereiden kanssa; |
| --- | --- |

17.

panee huolestuneena merkille, että monien riippumattomien elokuvateattereiden olemassaolo on uhattuna, koska digitaalitekniikkaan siirtymisestä aiheutuu suuria kustannuksia ja koska ne joutuvat kilpailemaan muiden, etupäässä amerikkalaisia elokuvia esittävien elokuvateattereiden kanssa;

| 18. | toteaa, että riippumattomilla jakelijoilla on vaikeuksia selvitä heille siirtymäkaudella aiheutuvista kaksinkertaisista kustannuksista, mikä heijastuu vähitellen koko elokuva-alalle; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että riippumattomilla jakelijoilla on vaikeuksia selvitä heille siirtymäkaudella aiheutuvista kaksinkertaisista kustannuksista, mikä heijastuu vähitellen koko elokuva-alalle;

| 19. | toteaa, että monta aluetta kattava tai yleiseurooppalainen lupajärjestelmä on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan hyödyntää elokuvamarkkinoilla tapahtuvan reaaliaikaisen jakelun potentiaalia, edistää eurooppalaisten elokuvien laajempaa levitystä, parantaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta kuluttajien kannalta ja kohentaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta tilausvideopalveluissa; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että monta aluetta kattava tai yleiseurooppalainen lupajärjestelmä on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan hyödyntää elokuvamarkkinoilla tapahtuvan reaaliaikaisen jakelun potentiaalia, edistää eurooppalaisten elokuvien laajempaa levitystä, parantaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta kuluttajien kannalta ja kohentaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta tilausvideopalveluissa;

| 20. | toteaa, että Euroopassa on eräitä järjestelmiä, joiden avulla voidaan tukea elokuva-alan siirtymistä digitaaliseen aikakauteen, kuten Media-ohjelma; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että Euroopassa on eräitä järjestelmiä, joiden avulla voidaan tukea elokuva-alan siirtymistä digitaaliseen aikakauteen, kuten Media-ohjelma;

| 21. | toteaa, että eurooppalaista elokuvaa ei rahoituksen vähyyden vuoksi markkinoida riittävästi kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että eurooppalaista elokuvaa ei rahoituksen vähyyden vuoksi markkinoida riittävästi kansainvälisellä tasolla;

| 22. | korostaa tuotantoketjun kaikkien vaiheiden tärkeyttä elokuvasisältöjen luomisessa sekä tarvetta tukea kaikkia näitä vaiheita; |
| --- | --- |

22.

korostaa tuotantoketjun kaikkien vaiheiden tärkeyttä elokuvasisältöjen luomisessa sekä tarvetta tukea kaikkia näitä vaiheita;

| 23. | korostaa, että multimediateknologia on syrjäyttämässä muut viestintämuodot, joten kansalaisille on opetettava sen käyttöä; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että multimediateknologia on syrjäyttämässä muut viestintämuodot, joten kansalaisille on opetettava sen käyttöä;

Mahdollisuuksia ja haasteita

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan taloudellisesti EU:n elokuvateattereiden laitteistojen täydellistä digitalisointia ja laatimaan EU:n tason ja kansallisen tason ohjelmia, joilla tuetaan mahdollisimman nopeaa siirtymistä digitaalisiin tekniikoihin, sekä edistämään eurooppalaisten elokuvien levittämistä maailmanlaajuisesti hyvin kilpaillulla audiovisuaalialalla; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan taloudellisesti EU:n elokuvateattereiden laitteistojen täydellistä digitalisointia ja laatimaan EU:n tason ja kansallisen tason ohjelmia, joilla tuetaan mahdollisimman nopeaa siirtymistä digitaalisiin tekniikoihin, sekä edistämään eurooppalaisten elokuvien levittämistä maailmanlaajuisesti hyvin kilpaillulla audiovisuaalialalla;

| 25. | kehottaa tässä yhteydessä mukauttamaan ohjelmia joustavammin käytännön tarpeisiin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa tässä yhteydessä mukauttamaan ohjelmia joustavammin käytännön tarpeisiin;

| 26. | korostaa, että digitaalisella elokuvateatterilla olisi pyrittävä parantamaan kuvan ja äänen laatua (kun 2K-resoluutiojärjestelmä on toteutunut vähimmäisvaatimuksena) ja mahdollistamaan suorien tapahtumien sekä taltioitujen lähetysten ja koulutus-, kulttuuri- ja urheilulähetysten monipuolisempi ja joustavampi suunnittelu ja samalla laajempi innovatiivisten tekniikoiden käyttö, joka houkuttelee katsojia jatkossa; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että digitaalisella elokuvateatterilla olisi pyrittävä parantamaan kuvan ja äänen laatua (kun 2K-resoluutiojärjestelmä on toteutunut vähimmäisvaatimuksena) ja mahdollistamaan suorien tapahtumien sekä taltioitujen lähetysten ja koulutus-, kulttuuri- ja urheilulähetysten monipuolisempi ja joustavampi suunnittelu ja samalla laajempi innovatiivisten tekniikoiden käyttö, joka houkuttelee katsojia jatkossa;

| 27. | korostaa, että on välttämätöntä tukea ja edistää EU:n tuotantoa ja kiittää EU:ta siitä, että se edistää merkittävästi digitaalista luovuutta ja kolmiulotteisen tekniikan kaltaisia innovaatioita; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on välttämätöntä tukea ja edistää EU:n tuotantoa ja kiittää EU:ta siitä, että se edistää merkittävästi digitaalista luovuutta ja kolmiulotteisen tekniikan kaltaisia innovaatioita;

| 28. | toteaa, että vaikka elokuvateattereiden digitalisointi on ensisijainen painopiste, jatkuva teknologinen kehitys olisi otettava huomioon, koska keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä voi olla välttämätöntä mukautua edelleen uudempiin esitysmuotoihin; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että vaikka elokuvateattereiden digitalisointi on ensisijainen painopiste, jatkuva teknologinen kehitys olisi otettava huomioon, koska keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä voi olla välttämätöntä mukautua edelleen uudempiin esitysmuotoihin;

| 29. | muistuttaa, että kun Eurooppa siirtyy digitaalisiin elokuvateattereihin, olisi pyrittävä luomaan eurooppalaisten elokuvien uusia jakelumahdollisuuksia, säilyttämään eurooppalaisen tuotannon monipuolisuus ja laajentamaan Euroopan kansalaisten elokuvissa käymisen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että kun Eurooppa siirtyy digitaalisiin elokuvateattereihin, olisi pyrittävä luomaan eurooppalaisten elokuvien uusia jakelumahdollisuuksia, säilyttämään eurooppalaisen tuotannon monipuolisuus ja laajentamaan Euroopan kansalaisten elokuvissa käymisen mahdollisuuksia;

| 30. | korostaa, että tilausvideopalvelut voivat tarjota eurooppalaisille elokuvayhtiöille mahdollisuuden saavuttaa laajempi yleisö; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että tilausvideopalvelut voivat tarjota eurooppalaisille elokuvayhtiöille mahdollisuuden saavuttaa laajempi yleisö;

| 31. | myöntää, että luovuus ja innovointi ovat yleisen edun mukaisia kysymyksiä, kehottaa asettamaan suunnitteluun tehtävät investoinnit etusijalle ja tukemaan niitä, jotta verkossa saatavilla olevan laadukkaan sisällön tarjontaa voidaan tehostaa; |
| --- | --- |

31.

myöntää, että luovuus ja innovointi ovat yleisen edun mukaisia kysymyksiä, kehottaa asettamaan suunnitteluun tehtävät investoinnit etusijalle ja tukemaan niitä, jotta verkossa saatavilla olevan laadukkaan sisällön tarjontaa voidaan tehostaa;

| 32. | kehottaa pieniä ja riippumattomia elokuvateattereita hyödyntämään kaikin tavoin kaupallista potentiaaliaan monipuolistamalla tuotteita, luomalla tarjoamiinsa palveluihin lisäarvoa ja hyödyntämällä sitä kapeaa markkinasegmenttiä, jolla ne toimivat; |
| --- | --- |

32.

kehottaa pieniä ja riippumattomia elokuvateattereita hyödyntämään kaikin tavoin kaupallista potentiaaliaan monipuolistamalla tuotteita, luomalla tarjoamiinsa palveluihin lisäarvoa ja hyödyntämällä sitä kapeaa markkinasegmenttiä, jolla ne toimivat;

| 33. | uskoo, että digitalisointi tarjoaa hyvin tärkeän mahdollisuuden edistää virallisten alueellisten kielten käyttöä elokuvateattereissa sekä vieraiden kielten oppimista; |
| --- | --- |

33.

uskoo, että digitalisointi tarjoaa hyvin tärkeän mahdollisuuden edistää virallisten alueellisten kielten käyttöä elokuvateattereissa sekä vieraiden kielten oppimista;

Uhat

| 34. | ottaa huomioon, että pitkällä aikavälillä merkittävää kaupallista etua tuottavan digitalisoinnin korkeat kustannukset saattavat kuitenkin luoda huomattavan rasituksen monille pienille ja riippumattomille elokuvateattereille ja valtavirrasta poikkeavaa ohjelmistoa tarjoaville elokuvateattereille, joiden ohjelmistossa on huomattavasti eurooppalaisia elokuvia; |
| --- | --- |

34.

ottaa huomioon, että pitkällä aikavälillä merkittävää kaupallista etua tuottavan digitalisoinnin korkeat kustannukset saattavat kuitenkin luoda huomattavan rasituksen monille pienille ja riippumattomille elokuvateattereille ja valtavirrasta poikkeavaa ohjelmistoa tarjoaville elokuvateattereille, joiden ohjelmistossa on huomattavasti eurooppalaisia elokuvia;

| 35. | myöntää, että tämän vuoksi tällaiset elokuvateatterit tarvitsevat erityistä ja ensisijaista tukea välttyäkseen sulkemiselta tai sulkemisen uhalta; |
| --- | --- |

35.

myöntää, että tämän vuoksi tällaiset elokuvateatterit tarvitsevat erityistä ja ensisijaista tukea välttyäkseen sulkemiselta tai sulkemisen uhalta;

| 36. | kehottaa siksi komissiota tekemään erityisehdotuksia näiden elokuvateattereiden tukemiseksi; |
| --- | --- |

36.

kehottaa siksi komissiota tekemään erityisehdotuksia näiden elokuvateattereiden tukemiseksi;

| 37. | toteaa, että elokuvateatterit kantavat digitoinnin kuluista raskaimman taakan ja koska kyseessä on kansalaisten kannalta tärkeän perusinfrastruktuurin rakentaminen, joka mahdollistaa entistä paremmat kulttuuripalvelut asuinpaikasta riippumatta, on erityisesti pienien ja riippumattomien elokuvateattereiden julkinen rahoitus tärkeää; |
| --- | --- |

37.

toteaa, että elokuvateatterit kantavat digitoinnin kuluista raskaimman taakan ja koska kyseessä on kansalaisten kannalta tärkeän perusinfrastruktuurin rakentaminen, joka mahdollistaa entistä paremmat kulttuuripalvelut asuinpaikasta riippumatta, on erityisesti pienien ja riippumattomien elokuvateattereiden julkinen rahoitus tärkeää;

| 38. | toteaa, että elokuvateatterit ovat paikkoja, joissa ihmiset tapaavat ja vaihtavat näkemyksiä, ja korostaa, että pienten ja riippumattomien elokuvateatterien katoaminen, erityisesti pienissä kaupungeissa ja vähemmän kehittyneillä alueilla, rajoittaa mahdollisuuksia perehtyä eurooppalaisiin kulttuurivaroihin, kulttuuriin ja kulttuuriseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että elokuvateatterit ovat paikkoja, joissa ihmiset tapaavat ja vaihtavat näkemyksiä, ja korostaa, että pienten ja riippumattomien elokuvateatterien katoaminen, erityisesti pienissä kaupungeissa ja vähemmän kehittyneillä alueilla, rajoittaa mahdollisuuksia perehtyä eurooppalaisiin kulttuurivaroihin, kulttuuriin ja kulttuuriseen vuoropuheluun;

| 39. | korostaa pienten elokuvateattereiden ongelmia etenkin maaseudulla, missä elokuvateatterit ovat myös kokoontumispaikkoja ja missä niiden sosiaalinen merkitys korostuu erityisesti; |
| --- | --- |

39.

korostaa pienten elokuvateattereiden ongelmia etenkin maaseudulla, missä elokuvateatterit ovat myös kokoontumispaikkoja ja missä niiden sosiaalinen merkitys korostuu erityisesti;

| 40. | kiinnittää huomiota kaupungeissa sijaitsevien pienten elokuvateattereiden vaikeaan tilanteeseen, ja toteaa, että ne taide-elokuvateattereina edistävät osaltaan kulttuuriperinnön säilyttämistä; |
| --- | --- |

40.

kiinnittää huomiota kaupungeissa sijaitsevien pienten elokuvateattereiden vaikeaan tilanteeseen, ja toteaa, että ne taide-elokuvateattereina edistävät osaltaan kulttuuriperinnön säilyttämistä;

| 41. | myöntää, että pienet ja riippumattomat elokuvateatterit on saatava digitalisoitua mahdollisimman pian, jotta kyseiset kanavat ovat edelleen tarjolla elokuville, kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja yleisöille; |
| --- | --- |

41.

myöntää, että pienet ja riippumattomat elokuvateatterit on saatava digitalisoitua mahdollisimman pian, jotta kyseiset kanavat ovat edelleen tarjolla elokuville, kulttuuriselle monimuotoisuudelle ja yleisöille;

| 42. | korostaa, että tekijänoikeusloukkaukset ja elokuvien laiton lataaminen uhkaavat elokuva-alaa; vaatii, että jäsenvaltioiden on huolehdittava asianmukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumisesta; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että tekijänoikeusloukkaukset ja elokuvien laiton lataaminen uhkaavat elokuva-alaa; vaatii, että jäsenvaltioiden on huolehdittava asianmukaisesti teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumisesta;

| 43. | myöntää myös, että elokuvien heijastaminen metalliselle pinnalle saattaa heikentää esitettyjen teosten laatua ja vaarantaa tekijöiden moraaliset oikeudet, koska tekniikka aiheuttaa kuvaan huomattavia luminanssieroja; ottaa huomioon, että metalliset pinnat on otettu käyttöön kolmiulotteisten elokuvien esittämistä varten; suosittelee, että kaksiulotteisia elokuvia ei heijastettaisi metallisille pinnoille, jotta voidaan kunnioittaa tekijöiden moraalisia oikeuksia ja taata laadullisesti hyvä esitys katsojille; |
| --- | --- |

43.

myöntää myös, että elokuvien heijastaminen metalliselle pinnalle saattaa heikentää esitettyjen teosten laatua ja vaarantaa tekijöiden moraaliset oikeudet, koska tekniikka aiheuttaa kuvaan huomattavia luminanssieroja; ottaa huomioon, että metalliset pinnat on otettu käyttöön kolmiulotteisten elokuvien esittämistä varten; suosittelee, että kaksiulotteisia elokuvia ei heijastettaisi metallisille pinnoille, jotta voidaan kunnioittaa tekijöiden moraalisia oikeuksia ja taata laadullisesti hyvä esitys katsojille;

| 44. | korostaa, että Euroopan elokuva-alalla on vaikeuksia elokuvien ja etenkin pienibudjettisten elokuvien levittämisessä ja jakelussa; toteaa, että monet tuotannot päätyvät ainoastaan kansallisille markkinoille ja niitä esitetään vain harvoin kansainvälisesti, jolloin ne eivät tavoita laajempaa yleisöä koko mantereelta ja koko maailmasta; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että Euroopan elokuva-alalla on vaikeuksia elokuvien ja etenkin pienibudjettisten elokuvien levittämisessä ja jakelussa; toteaa, että monet tuotannot päätyvät ainoastaan kansallisille markkinoille ja niitä esitetään vain harvoin kansainvälisesti, jolloin ne eivät tavoita laajempaa yleisöä koko mantereelta ja koko maailmasta;

| 45. | varoittaa, että elokuvaprojektorien käyttäjät eivät ole saaneet soveltuvaa koulutusta digitaalisten elokuvateattereiden uusien välineiden käsittelemisestä ja niiden mukauttamisesta kuhunkin elokuvaan esitetyn teoksen laadun säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

45.

varoittaa, että elokuvaprojektorien käyttäjät eivät ole saaneet soveltuvaa koulutusta digitaalisten elokuvateattereiden uusien välineiden käsittelemisestä ja niiden mukauttamisesta kuhunkin elokuvaan esitetyn teoksen laadun säilyttämiseksi;

| 46. | myöntää, että audiovisuaalisen tuotannon digitalisointi ja jakelu aiheuttavat uusia haasteita elokuvaperintöä koskeville instituuteille niiden kerätessä, entisöidessä ja vaaliessa eurooppalaista audiovisuaalista perintöä; |
| --- | --- |

46.

myöntää, että audiovisuaalisen tuotannon digitalisointi ja jakelu aiheuttavat uusia haasteita elokuvaperintöä koskeville instituuteille niiden kerätessä, entisöidessä ja vaaliessa eurooppalaista audiovisuaalista perintöä;

Yhteentoimivuus, standardointi ja arkistointi

| 47. | korostaa, että digitaalisia esityksiä koskevien järjestelmien ja materiaalien sekä muiden laitteiden yhteentoimivuus on taattava, koska se on tarpeen etenkin pieniä ja keskikokoisia saleja käyttävissä elokuvateattereissa, jotka ottavat huomioon eurooppalaisen elokuvateatterialan reunaehdot ja vaalivat siten elokuvateattereiden ja elokuvien monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että digitaalisia esityksiä koskevien järjestelmien ja materiaalien sekä muiden laitteiden yhteentoimivuus on taattava, koska se on tarpeen etenkin pieniä ja keskikokoisia saleja käyttävissä elokuvateattereissa, jotka ottavat huomioon eurooppalaisen elokuvateatterialan reunaehdot ja vaalivat siten elokuvateattereiden ja elokuvien monimuotoisuutta;

| 48. | korostaa, että elokuvateattereiden digitalisoinnin yhteydessä on huolehdittava mahdollisimman hyvin siitä, ettei sitouduta mihinkään yksittäiseen tekniikkaan; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että elokuvateattereiden digitalisoinnin yhteydessä on huolehdittava mahdollisimman hyvin siitä, ettei sitouduta mihinkään yksittäiseen tekniikkaan;

| 49. | suosittelee ISO-standardeihin perustuvien järjestelmien standardointia elokuvien tuotannon, jakelun ja esittämisen aloilla; |
| --- | --- |

49.

suosittelee ISO-standardeihin perustuvien järjestelmien standardointia elokuvien tuotannon, jakelun ja esittämisen aloilla;

| 50. | toteaa kuitenkin, että digitaalisen esittämistavan erityistapauksessa elokuvateattereiden digitalisointi ei saa missään tapauksessa johtaa minkään yksittäisen standardin vahvistamiseen; |
| --- | --- |

50.

toteaa kuitenkin, että digitaalisen esittämistavan erityistapauksessa elokuvateattereiden digitalisointi ei saa missään tapauksessa johtaa minkään yksittäisen standardin vahvistamiseen;

| 51. | pitää yksittäisen standardin vahvistamista tavoitteiden vastaisena myös, kun otetaan huomioon jatkuva uusien teknisten sovellusten kehittäminen esimerkiksi kun elokuvateattereiden esityksissä hyödynnetään laserteknologiaa; |
| --- | --- |

51.

pitää yksittäisen standardin vahvistamista tavoitteiden vastaisena myös, kun otetaan huomioon jatkuva uusien teknisten sovellusten kehittäminen esimerkiksi kun elokuvateattereiden esityksissä hyödynnetään laserteknologiaa;

| 52. | korostaa 2K-resoluutiojärjestelmän standardoinnin merkitystä, sillä sen avulla elokuvia voidaan näyttää kolmiulotteisina, HDTV- ja Blu-Ray-muodossa sekä käyttää tilausvideopalveluja; |
| --- | --- |

52.

korostaa 2K-resoluutiojärjestelmän standardoinnin merkitystä, sillä sen avulla elokuvia voidaan näyttää kolmiulotteisina, HDTV- ja Blu-Ray-muodossa sekä käyttää tilausvideopalveluja;

| 53. | pitää siksi myönteisenä, että digitaalisia esityksiä varten kehitettiin 2K-standardi, yhtenäinen, avoin, yhteensopiva ja maailmanlaajuinen ISO-standardi, jossa otetaan huomioon eurooppalaisten esittäjien erityistarpeet; |
| --- | --- |

53.

pitää siksi myönteisenä, että digitaalisia esityksiä varten kehitettiin 2K-standardi, yhtenäinen, avoin, yhteensopiva ja maailmanlaajuinen ISO-standardi, jossa otetaan huomioon eurooppalaisten esittäjien erityistarpeet;

| 54. | kehottaa eurooppalaisia ja kansallisia standardointijärjestöjä edistämään tämän standardin käyttöä; |
| --- | --- |

54.

kehottaa eurooppalaisia ja kansallisia standardointijärjestöjä edistämään tämän standardin käyttöä;

| 55. | pitää myönteisenä komission teollisuuden innovaatioita koskevassa vuosien 2010-2013 standardointityöohjelmassaan antamaa ilmoitusta suunnitelmasta määrittää vuoteen 2013 mennessä vapaaehtoiset standardit digitaalisten elokuvien luovuttamiselle arkistoihin niiden säilyttämistä ja 3D-esitystä varten; |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisenä komission teollisuuden innovaatioita koskevassa vuosien 2010-2013 standardointityöohjelmassaan antamaa ilmoitusta suunnitelmasta määrittää vuoteen 2013 mennessä vapaaehtoiset standardit digitaalisten elokuvien luovuttamiselle arkistoihin niiden säilyttämistä ja 3D-esitystä varten;

| 56. | ottaa huomioon lisämahdollisuudet sellaisten halvempien projektoreiden rahoittamiseen, joita voidaan käyttää vaihtoehtoisempaa sisältöä tarjoavissa paikoissa ja joilla voidaan tuottaa lisäetuja erikoisempien elokuvien kuten dokumenttielokuvien ja vieraskielisten elokuvien yhteydessä; |
| --- | --- |

56.

ottaa huomioon lisämahdollisuudet sellaisten halvempien projektoreiden rahoittamiseen, joita voidaan käyttää vaihtoehtoisempaa sisältöä tarjoavissa paikoissa ja joilla voidaan tuottaa lisäetuja erikoisempien elokuvien kuten dokumenttielokuvien ja vieraskielisten elokuvien yhteydessä;

| 57. | myöntää, että elokuvien arkistointi helpottuu teknisesti elokuvien digitalisoinnin tai puhtaasti digitaalisen valmistuksen myötä, mutta se aiheuttaa jatkossa enemmän standardeja ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä koskevia haasteita; |
| --- | --- |

57.

myöntää, että elokuvien arkistointi helpottuu teknisesti elokuvien digitalisoinnin tai puhtaasti digitaalisen valmistuksen myötä, mutta se aiheuttaa jatkossa enemmän standardeja ja tekijänoikeudellisia kysymyksiä koskevia haasteita;

| 58. | suosittelee, että jäsenvaltiot ryhtyvät lainsäädäntötoimiin varmistaakseen, että audiovisuaaliset teokset, jotka voisivat jatkossa muodostaa Euroopan multimediakirjaston alkuvaiheen ja toimia kansallisen kulttuuriperinnön suojelemisen ja edistämisen tärkeinä välineinä, digitalisoidaan, kerätään pakollisten tallennusmekanismien avulla, luetteloidaan, säilytetään ja levitetään kulttuuri-, opetus- ja tutkimustarkoituksia varten tekijänoikeutta kunnioittaen; |
| --- | --- |

58.

suosittelee, että jäsenvaltiot ryhtyvät lainsäädäntötoimiin varmistaakseen, että audiovisuaaliset teokset, jotka voisivat jatkossa muodostaa Euroopan multimediakirjaston alkuvaiheen ja toimia kansallisen kulttuuriperinnön suojelemisen ja edistämisen tärkeinä välineinä, digitalisoidaan, kerätään pakollisten tallennusmekanismien avulla, luetteloidaan, säilytetään ja levitetään kulttuuri-, opetus- ja tutkimustarkoituksia varten tekijänoikeutta kunnioittaen;

| 59. | suosittelee, että digitalisointi toteutetaan mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan välttää kustannukset, joita aiheutuu elokuvien tuottamisesta sekä selluloidi- että digitaaliversioina ja kahtalaisesta jakelu/esitysjärjestelmästä ja jotta mainostajia voidaan samalla kannustaa siirtymään 35 mm:stä digitaaliseen muotoon; |
| --- | --- |

59.

suosittelee, että digitalisointi toteutetaan mahdollisimman nopeasti, jotta voidaan välttää kustannukset, joita aiheutuu elokuvien tuottamisesta sekä selluloidi- että digitaaliversioina ja kahtalaisesta jakelu/esitysjärjestelmästä ja jotta mainostajia voidaan samalla kannustaa siirtymään 35 mm:stä digitaaliseen muotoon;

| 60. | kehottaa komissiota hyödyntämään Euroopan digitaalista kirjastoa (Europeana) sekä painotuotteiden että eurooppalaisen elokuvaperinnön digitaalisena kirjastona ja mukauttamaan Europeanan tehtäviä vastaavasti; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota hyödyntämään Euroopan digitaalista kirjastoa (Europeana) sekä painotuotteiden että eurooppalaisen elokuvaperinnön digitaalisena kirjastona ja mukauttamaan Europeanan tehtäviä vastaavasti;

| 61. | korostaa, että on tuettava elokuvaperintöä edistäviä ja vaalivia elokuvateattereita ja -kirjastoja; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että on tuettava elokuvaperintöä edistäviä ja vaalivia elokuvateattereita ja -kirjastoja;

| 62. | suosittelee, että jäsenvaltiot perustavat digitaaliset tallennejärjestelmänsä digitaalisessa muodossa tai mukauttavat nykyiset mekanisminsa tällaisiin formaatteihin edellyttämällä, että digitaalisia elokuvia varten tallennetaan standardoitu digitaalinen mastertallenne; |
| --- | --- |

62.

suosittelee, että jäsenvaltiot perustavat digitaaliset tallennejärjestelmänsä digitaalisessa muodossa tai mukauttavat nykyiset mekanisminsa tällaisiin formaatteihin edellyttämällä, että digitaalisia elokuvia varten tallennetaan standardoitu digitaalinen mastertallenne;

Valtiontuki

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon EU:n kilpailusäännöt, kun ne suunnittelevat valtiontukijärjestelmiä digitaalisuuteen siirtymiseksi, jotta vältetään häiriöt digitaalisen elokuvan rahoitusehdoissa; |
| --- | --- |

63.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon EU:n kilpailusäännöt, kun ne suunnittelevat valtiontukijärjestelmiä digitaalisuuteen siirtymiseksi, jotta vältetään häiriöt digitaalisen elokuvan rahoitusehdoissa;

| 64. | kehottaa komissiota laatimaan selkeät valtiontukea koskevat suuntaviivat, jotka perustuvat eri jäsenvaltioiden kokemuksiin, jotta lisätään oikeusvarmuutta ja samalla jätetään jäsenvaltioille vapaus muokata elokuvien ja elokuvateattereiden rahoittamista kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota laatimaan selkeät valtiontukea koskevat suuntaviivat, jotka perustuvat eri jäsenvaltioiden kokemuksiin, jotta lisätään oikeusvarmuutta ja samalla jätetään jäsenvaltioille vapaus muokata elokuvien ja elokuvateattereiden rahoittamista kansallisella tasolla;

| 65. | korostaa, että samalla kun julkisen rahoituksen olisi oltava teknologianeutraalia, sillä olisi myös turvattava investointien kestävyys ottamalla huomioon esittäjien erityiset liiketoimintamallit ja jakelijoiden tekniset vaatimukset; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että samalla kun julkisen rahoituksen olisi oltava teknologianeutraalia, sillä olisi myös turvattava investointien kestävyys ottamalla huomioon esittäjien erityiset liiketoimintamallit ja jakelijoiden tekniset vaatimukset;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kansallisia elokuvastudioita ja muita asianomaisia instituutteja digitaaliseen tekniikkaan siirtymisessä; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kansallisia elokuvastudioita ja muita asianomaisia instituutteja digitaaliseen tekniikkaan siirtymisessä;

Rahoitusmallit

| 67. | painottaa julkisten ja yksityisten investointien tarvetta elokuva-alan siirtyessä digitaaliaikaan; |
| --- | --- |

67.

painottaa julkisten ja yksityisten investointien tarvetta elokuva-alan siirtyessä digitaaliaikaan;

| 68. | korostaa, että digitalisointiprosessin helpottamiseksi paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla olisi annettava saataville joustavaa ja monipuolista rahoitusta erityisesti pienten ja riippumattomien elokuvateattereiden tukemiseen, sekä julkista että yksityistä, ja että järjestelmässä olisi vahvistettava eri tasojen ensisijaiset tavoitteet ja keskinäinen täydentävyys sekä määrällisesti arvioitavissa olevat tavoitteet; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että digitalisointiprosessin helpottamiseksi paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla olisi annettava saataville joustavaa ja monipuolista rahoitusta erityisesti pienten ja riippumattomien elokuvateattereiden tukemiseen, sekä julkista että yksityistä, ja että järjestelmässä olisi vahvistettava eri tasojen ensisijaiset tavoitteet ja keskinäinen täydentävyys sekä määrällisesti arvioitavissa olevat tavoitteet;

| 69. | korostaa, että vaikka Euroopan rakennerahastot ovat merkittävä rahoituslähde digitalisointihankkeille ja koulutusaloitteille, rahoitusta olisi lisättävä, odotusaikoja lyhennettävä ja hakemisprosessia yksinkertaistettava osana vuosien 2014-2020 uusia monivuotisia rahoituskehyksiä; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että vaikka Euroopan rakennerahastot ovat merkittävä rahoituslähde digitalisointihankkeille ja koulutusaloitteille, rahoitusta olisi lisättävä, odotusaikoja lyhennettävä ja hakemisprosessia yksinkertaistettava osana vuosien 2014-2020 uusia monivuotisia rahoituskehyksiä;

| 70. | suosittelee, että rahoitettaessa digitalisointihankkeita Euroopan rakennerahastoista edellytetään, että tuetut elokuvateatterit sitoutuvat esittämään eurooppalaisia elokuvia; |
| --- | --- |

70.

suosittelee, että rahoitettaessa digitalisointihankkeita Euroopan rakennerahastoista edellytetään, että tuetut elokuvateatterit sitoutuvat esittämään eurooppalaisia elokuvia;

| 71. | vaatii lisäksi mekanismeja, joilla parannetaan Euroopan aluekehitysohjelmasta annettavaa tukea; |
| --- | --- |

71.

vaatii lisäksi mekanismeja, joilla parannetaan Euroopan aluekehitysohjelmasta annettavaa tukea;

| 72. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään parhaita käytäntöjä digitoinnin rahoittamisen alalla, mukaan lukien markkinapohjaiset ratkaisut kuten pienten elokuvateatterien liittyminen verkostoiksi, jotka voivat tehdä kollektiivisia sopimuksia jakelijoiden kanssa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita keskittämään digitointiin myönnettävää julkista rahoitusta elokuvateattereille, jotka eivät pysty kattamaan rahoitustarvettaan muista lähteistä, ja kehottaa sitä myös pitämään siirtymäajan mahdollisimman lyhyenä; |
| --- | --- |

72.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään parhaita käytäntöjä digitoinnin rahoittamisen alalla, mukaan lukien markkinapohjaiset ratkaisut kuten pienten elokuvateatterien liittyminen verkostoiksi, jotka voivat tehdä kollektiivisia sopimuksia jakelijoiden kanssa; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita keskittämään digitointiin myönnettävää julkista rahoitusta elokuvateattereille, jotka eivät pysty kattamaan rahoitustarvettaan muista lähteistä, ja kehottaa sitä myös pitämään siirtymäajan mahdollisimman lyhyenä;

| 73. | kehottaa komissiota huolellisesti tutkimaan mitä vaikutuksia siirtymisellä perinteisestä elokuvateollisuudesta digitaaliseen elokuvateollisuuteen on kaikille asianosaisille sidosryhmille ja osapuolille; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon pienille paikallisille elokuvateattereille koituvat kustannukset ja työmarkkinoille mahdollisesti tarjoutuvat tilaisuudet / aiheutuvat seuraukset, kun ne laativat kansallisia digitointiohjelmiaan; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota huolellisesti tutkimaan mitä vaikutuksia siirtymisellä perinteisestä elokuvateollisuudesta digitaaliseen elokuvateollisuuteen on kaikille asianosaisille sidosryhmille ja osapuolille; korostaa, että jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon pienille paikallisille elokuvateattereille koituvat kustannukset ja työmarkkinoille mahdollisesti tarjoutuvat tilaisuudet / aiheutuvat seuraukset, kun ne laativat kansallisia digitointiohjelmiaan;

| 74. | katsoo, että harvaan asutuilla ja vähäisen kulttuuritarjonnan alueilla sijaitseviin elokuvateattereihin, jotka eivät kykene maksamaan digitaalisen aikakauteen siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia, olisi asennettava jälkikäteen digitaalinen laitteisto; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että harvaan asutuilla ja vähäisen kulttuuritarjonnan alueilla sijaitseviin elokuvateattereihin, jotka eivät kykene maksamaan digitaalisen aikakauteen siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia, olisi asennettava jälkikäteen digitaalinen laitteisto;

| 75. | korostaa, että Euroopan investointipankin olisi tarjottava edullisin ehdoin lainaa elokuvateattereille, jotka aikovat toteuttaa digitalisoinnin mutta joilla ei ole omaa rahoitusta; |
| --- | --- |

75.

korostaa, että Euroopan investointipankin olisi tarjottava edullisin ehdoin lainaa elokuvateattereille, jotka aikovat toteuttaa digitalisoinnin mutta joilla ei ole omaa rahoitusta;

| 76. | korostaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä elokuvateatterien digitalisoinnin rahoitusmenetelmänä ja korostaa, että näitä kumppanuuksia olisi edistettävä; |
| --- | --- |

76.

korostaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä elokuvateatterien digitalisoinnin rahoitusmenetelmänä ja korostaa, että näitä kumppanuuksia olisi edistettävä;

| 77. | korostaa, että julkisin tai yksityisin varoin tuettu elokuvateatterien digitalisointi ei saa vaarantaa elokuvateattereiden riippumattomuutta tai johtaa ohjelmien monimuotoisuuden ja eurooppalaisten elokuvien markkinaosuuden supistumiseen; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että julkisin tai yksityisin varoin tuettu elokuvateatterien digitalisointi ei saa vaarantaa elokuvateattereiden riippumattomuutta tai johtaa ohjelmien monimuotoisuuden ja eurooppalaisten elokuvien markkinaosuuden supistumiseen;

| 78. | kehottaa komissiota ratkaisemaan tämän kysymyksen, kun otetaan huomioon elokuva-alaa koskevan tiedonannon soveltamisen jatkaminen; |
| --- | --- |

78.

kehottaa komissiota ratkaisemaan tämän kysymyksen, kun otetaan huomioon elokuva-alaa koskevan tiedonannon soveltamisen jatkaminen;

| 79. | toteaa tässä yhteydessä, että kaikkea elokuvateattereiden ja elokuvien digitalisointiin myönnettyä julkista tukea olisi valvottava samalla tapaa kuin muiden alojen valtiontukia; |
| --- | --- |

79.

toteaa tässä yhteydessä, että kaikkea elokuvateattereiden ja elokuvien digitalisointiin myönnettyä julkista tukea olisi valvottava samalla tapaa kuin muiden alojen valtiontukia;

| 80. | kannustaa elokuva-alan toimijoita, pakallisviranomaisia, paikkojen omistajia, elokuvakerhoja/-seuroja ja elokuvafestivaalien järjestäjiä yhteistyöhön, jotta EU:sta saatavan rahoituksen turvin hankittua digitaalista tekniikkaa voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin; |
| --- | --- |

80.

kannustaa elokuva-alan toimijoita, pakallisviranomaisia, paikkojen omistajia, elokuvakerhoja/-seuroja ja elokuvafestivaalien järjestäjiä yhteistyöhön, jotta EU:sta saatavan rahoituksen turvin hankittua digitaalista tekniikkaa voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin;

| 81. | katsoo, että olisi pantava täytäntöön jakelijoita ja esittäjiä yhdistäviä mekanismeja, ja kehottaa vahvistamaan yhteistyötä pienten elokuvateattereiden kesken digitaaliseen laitteistoon investointia koskevien kustannusten vähentämiseksi mahdollisimman paljon; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että olisi pantava täytäntöön jakelijoita ja esittäjiä yhdistäviä mekanismeja, ja kehottaa vahvistamaan yhteistyötä pienten elokuvateattereiden kesken digitaaliseen laitteistoon investointia koskevien kustannusten vähentämiseksi mahdollisimman paljon;

| 82. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään digitaalisten elokuvateattereiden tekniikkaan liittyvän tutkimuksen rahoitusta ja erityisesti elokuvamateriaalin levityskanavia ja tiivistämismenetelmiä, jotta perustettava verkosto voi olla vuorovaikutteinen ja tarjota laadukkaita esityksiä ja mahdollistaa samalla tiivistettyjen ja purettujen kuvien helpompi käyttö; |
| --- | --- |

82.

kannustaa jäsenvaltioita lisäämään digitaalisten elokuvateattereiden tekniikkaan liittyvän tutkimuksen rahoitusta ja erityisesti elokuvamateriaalin levityskanavia ja tiivistämismenetelmiä, jotta perustettava verkosto voi olla vuorovaikutteinen ja tarjota laadukkaita esityksiä ja mahdollistaa samalla tiivistettyjen ja purettujen kuvien helpompi käyttö;

| 83. | korostaa, että on tärkeää investoida asianmukaisesti tutkimukseen, rahoitukseen ja tällä alalla jo työskentelevien ammattilaisten koulutukseen, jotta he pystyvät mukautumaan uuden teknologian käyttöön ja jotta taataan sosiaalinen osallisuus sekä työpaikkojen suojelu; |
| --- | --- |

83.

korostaa, että on tärkeää investoida asianmukaisesti tutkimukseen, rahoitukseen ja tällä alalla jo työskentelevien ammattilaisten koulutukseen, jotta he pystyvät mukautumaan uuden teknologian käyttöön ja jotta taataan sosiaalinen osallisuus sekä työpaikkojen suojelu;

| 84. | korostaa, että on pantava täytäntöön audiovisuaalialan ammattilaisille suunnattuja koulutusohjelmia, jotka auttavat heitä oppimaan digitaaliteknologioiden käytön ja mukautumaan uusiin liiketoimintamalleihin, ja myöntää, että alalla jo käynnistetyt aloitteet ovat onnistuneita; katsoo, että Euroopan unionin on tuettava ja rahoitettava näitä ohjelmia; |
| --- | --- |

84.

korostaa, että on pantava täytäntöön audiovisuaalialan ammattilaisille suunnattuja koulutusohjelmia, jotka auttavat heitä oppimaan digitaaliteknologioiden käytön ja mukautumaan uusiin liiketoimintamalleihin, ja myöntää, että alalla jo käynnistetyt aloitteet ovat onnistuneita; katsoo, että Euroopan unionin on tuettava ja rahoitettava näitä ohjelmia;

Virtuaalinen kopiokorvaus (VPF)

| 85. | toteaa, että niin sanottua virtuaalista kopiokorvausta (VPF) koskeva digitaalisen laitteiston asentamisen rahoitusmalli on soveltuvampi suurille elokuvateatteriverkostoille, mutta se ei ole paras mahdollinen ratkaisu pienille ja riippumattomille elokuvateattereille, joiden rajoituksena on sijoitusvarojen puute, joten VPF-rahoitusmalli voi myös estää kulttuurisen monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

85.

toteaa, että niin sanottua virtuaalista kopiokorvausta (VPF) koskeva digitaalisen laitteiston asentamisen rahoitusmalli on soveltuvampi suurille elokuvateatteriverkostoille, mutta se ei ole paras mahdollinen ratkaisu pienille ja riippumattomille elokuvateattereille, joiden rajoituksena on sijoitusvarojen puute, joten VPF-rahoitusmalli voi myös estää kulttuurisen monimuotoisuuden;

| 86. | korostaa, että pienet, maaseudulla toimivat ja taide-elokuviin keskittyvät elokuvateatterit, jotka esittävät enimmäkseen eurooppalaisia elokuvia, on jätetty VPF-mallin (virtuaalinen kopiokorvaus) ulkopuolelle ja että vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, julkinen tuki mukaan lukien, saatetaan tarvita kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi ja kilpailukyvyn takaamiseksi; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että pienet, maaseudulla toimivat ja taide-elokuviin keskittyvät elokuvateatterit, jotka esittävät enimmäkseen eurooppalaisia elokuvia, on jätetty VPF-mallin (virtuaalinen kopiokorvaus) ulkopuolelle ja että vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, julkinen tuki mukaan lukien, saatetaan tarvita kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi ja kilpailukyvyn takaamiseksi;

| 87. | kehottaa siksi mukauttamaan VPF-rahoitusmalleja riippumattomia ohjelmistoja ja taide-elokuvia esittävien elokuvateattereiden tarpeisiin ja erityispiirteisiin; |
| --- | --- |

87.

kehottaa siksi mukauttamaan VPF-rahoitusmalleja riippumattomia ohjelmistoja ja taide-elokuvia esittävien elokuvateattereiden tarpeisiin ja erityispiirteisiin;

| 88. | muistuttaa, että on edistettävä rahoitusmalleja, jotka mahdollistavat sen, että riippumattomat elokuvateatterit saavat VPF-maksuja kaikilta jakelijoilta; suosittelee, että ostaminen järjestetään yhteistoimintana, jotta kaikki elokuvateatterit voivat hyötyä ryhmätariffeista; |
| --- | --- |

88.

muistuttaa, että on edistettävä rahoitusmalleja, jotka mahdollistavat sen, että riippumattomat elokuvateatterit saavat VPF-maksuja kaikilta jakelijoilta; suosittelee, että ostaminen järjestetään yhteistoimintana, jotta kaikki elokuvateatterit voivat hyötyä ryhmätariffeista;

Elokuvaopetus

| 89. | korostaa, että elokuvaopetus auttaa kehittämään analyyttista ajattelua ja yleensä kouluttamaan nuoria, koska siinä perintöä koskeva opetus voidaan yhdistää tietoisuuteen kuva- ja äänimaailman monimutkaisuudesta; |
| --- | --- |

89.

korostaa, että elokuvaopetus auttaa kehittämään analyyttista ajattelua ja yleensä kouluttamaan nuoria, koska siinä perintöä koskeva opetus voidaan yhdistää tietoisuuteen kuva- ja äänimaailman monimutkaisuudesta;

| 90. | korostaa, että elokuviin perustuva opetus, mukaan luettuina elokuvakulttuuria koskeva opetus ja kieltenopetus, antaa kansalaisille mahdollisuuden kehittää kriittisen näkökulman tiedotusvälineisiin ja lisää ja tehostaa siten niin kutsutun digitaalisen lukutaidon tarjoamia resursseja ja mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

90.

korostaa, että elokuviin perustuva opetus, mukaan luettuina elokuvakulttuuria koskeva opetus ja kieltenopetus, antaa kansalaisille mahdollisuuden kehittää kriittisen näkökulman tiedotusvälineisiin ja lisää ja tehostaa siten niin kutsutun digitaalisen lukutaidon tarjoamia resursseja ja mahdollisuuksia;

| 91. | korostaa, että elokuvaopetuksen ansiosta kansalaisista olisi tultava valistuneempia ja heidän olisi opittava arvostamaan elokuvia taidelajina ja pohtimaan elokuviin liittyviä arvoja; |
| --- | --- |

91.

korostaa, että elokuvaopetuksen ansiosta kansalaisista olisi tultava valistuneempia ja heidän olisi opittava arvostamaan elokuvia taidelajina ja pohtimaan elokuviin liittyviä arvoja;

| 92. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään elokuvaopetuksen kansallisiin opetusohjelmiinsa; |
| --- | --- |

92.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään elokuvaopetuksen kansallisiin opetusohjelmiinsa;

| 93. | korostaa riippumattomia elokuvia koskevan elokuvaopetuksen merkitystä koulutuksen kaikissa vaiheissa, jotta eurooppalaisiin elokuviin saataisiin lisää yleisöä; |
| --- | --- |

93.

korostaa riippumattomia elokuvia koskevan elokuvaopetuksen merkitystä koulutuksen kaikissa vaiheissa, jotta eurooppalaisiin elokuviin saataisiin lisää yleisöä;

| 94. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan elokuvakouluissa ja muissa asianmukaisissa laitoksissa tarjottavia opetusohjelmia, joissa käsitellään digitaalisen elokuvanteon sekä digitaalisten elokuvien tuotannon ja jakelun mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

94.

kannustaa jäsenvaltioita tukemaan elokuvakouluissa ja muissa asianmukaisissa laitoksissa tarjottavia opetusohjelmia, joissa käsitellään digitaalisen elokuvanteon sekä digitaalisten elokuvien tuotannon ja jakelun mahdollisuuksia;

| 95. | edellyttää, että EU:n rahoituksen turvin tai sopivia rahoitusmenetelmiä hakemalla järjestetään laadukasta ja ajan tasalla olevaa koulutusta sekä tekniselle henkilöstölle että johtohenkilöstölle, jotta EU:n rahoittamaa digitaalista teknologiaa voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin; |
| --- | --- |

95.

edellyttää, että EU:n rahoituksen turvin tai sopivia rahoitusmenetelmiä hakemalla järjestetään laadukasta ja ajan tasalla olevaa koulutusta sekä tekniselle henkilöstölle että johtohenkilöstölle, jotta EU:n rahoittamaa digitaalista teknologiaa voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin;

| 96. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään esimerkiksi elokuvafestivaalien yhteydessä erityisohjelmia ja -tapahtumia, joilla valistetaan Euroopan nuoria kansalaisia eurooppalaisista elokuvista ja saadaan heidät kiinnostumaan niistä; |
| --- | --- |

96.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään esimerkiksi elokuvafestivaalien yhteydessä erityisohjelmia ja -tapahtumia, joilla valistetaan Euroopan nuoria kansalaisia eurooppalaisista elokuvista ja saadaan heidät kiinnostumaan niistä;

Media-ohjelma

| 97. | panee merkille, että Media-ohjelmalla on tuettu EU:n audiovisuaalialaa yli kaksi vuosikymmentä ja että se on auttanut eurooppalaisten elokuvien kehittämistä, jakelemista ja edistämistä sekä elokuva-alan toimijoille annettavaa digitaalisia tekniikoita koskevaa opetusta; |
| --- | --- |

97.

panee merkille, että Media-ohjelmalla on tuettu EU:n audiovisuaalialaa yli kaksi vuosikymmentä ja että se on auttanut eurooppalaisten elokuvien kehittämistä, jakelemista ja edistämistä sekä elokuva-alan toimijoille annettavaa digitaalisia tekniikoita koskevaa opetusta;

| 98. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä puheenjohtaja Barroson 18. maaliskuuta 2011 tekemää sitoumusta Media-ohjelman säilyttämisestä ja lisävahvistamisesta; |
| --- | --- |

98.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä puheenjohtaja Barroson 18. maaliskuuta 2011 tekemää sitoumusta Media-ohjelman säilyttämisestä ja lisävahvistamisesta;

| 99. | korostaa Media-ohjelman merkitystä elokuvateattereiden digitalisoinnissa ja kehottaa noudattamaan nykyisiä budjettikohtia ja rahoituskanavia sekä lisäämään varoja ohjelman seuraavassa vaiheessa digitaaliteknologioiden tuomiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

99.

korostaa Media-ohjelman merkitystä elokuvateattereiden digitalisoinnissa ja kehottaa noudattamaan nykyisiä budjettikohtia ja rahoituskanavia sekä lisäämään varoja ohjelman seuraavassa vaiheessa digitaaliteknologioiden tuomiin haasteisiin vastaamiseksi;

| 100. | kehottaa komissiota varaamaan rahoitusta vuoden 2013 jälkeisen kauden uuden Media-ohjelman puitteissa ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) eurooppalaisia elokuvia esittävien elokuvateattereiden digitoinnin tukemiseksi; |
| --- | --- |

100.

kehottaa komissiota varaamaan rahoitusta vuoden 2013 jälkeisen kauden uuden Media-ohjelman puitteissa ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) eurooppalaisia elokuvia esittävien elokuvateattereiden digitoinnin tukemiseksi;

| 101. | korostaa, että ohjelman seuraavassa vaiheessa on kannustettava toimiin, joilla luodaan konkreettista lisäarvoa ja tuetaan kokonaisvaltaista Eurooppa 2020 -strategiaa; |
| --- | --- |

101.

korostaa, että ohjelman seuraavassa vaiheessa on kannustettava toimiin, joilla luodaan konkreettista lisäarvoa ja tuetaan kokonaisvaltaista Eurooppa 2020 -strategiaa;

| 102. | korostaa, että Media-ohjelman seuraavan vaiheen osana on otettava käyttöön uusia aloitteita kääntämisen, jälkiäänityksen ja tekstityksen parantamiseksi ja edistämiseksi, jotta voidaan tukea eurooppalaisille elokuville omistautuvia riippumattomia elokuvateattereita; |
| --- | --- |

102.

korostaa, että Media-ohjelman seuraavan vaiheen osana on otettava käyttöön uusia aloitteita kääntämisen, jälkiäänityksen ja tekstityksen parantamiseksi ja edistämiseksi, jotta voidaan tukea eurooppalaisille elokuville omistautuvia riippumattomia elokuvateattereita;

| 103. | muistuttaa, että uuteen elokuvatekniikkaan tehtävien investointien ja digitaaliaikaan siirtymisen tulisi parantaa vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia kuvailutulkkauksen käyttöönoton ansiosta; |
| --- | --- |

103.

muistuttaa, että uuteen elokuvatekniikkaan tehtävien investointien ja digitaaliaikaan siirtymisen tulisi parantaa vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia kuvailutulkkauksen käyttöönoton ansiosta;

| 104. | edellyttää siksi digitaalista ohjelmistoa koskevan kohdan sisällyttämistä Media-ohjelmaan, jotta digitaaliseen esitystapaan siirtymistä voidaan yksinkertaistaa; |
| --- | --- |

104.

edellyttää siksi digitaalista ohjelmistoa koskevan kohdan sisällyttämistä Media-ohjelmaan, jotta digitaaliseen esitystapaan siirtymistä voidaan yksinkertaistaa;

| 105. | muistuttaa Media-koulutusohjelman jatkumisen merkityksestä välineenä, jonka avulla alan ammattilaiset voivat pitää taitonsa ajan tasalla ja sopeutua teknologian ja tuotantomenetelmien muutoksiin; |
| --- | --- |

105.

muistuttaa Media-koulutusohjelman jatkumisen merkityksestä välineenä, jonka avulla alan ammattilaiset voivat pitää taitonsa ajan tasalla ja sopeutua teknologian ja tuotantomenetelmien muutoksiin;

| 106. | korostaa peruskoulutusta koskevan Media-ohjelman lisäarvoa, koska se helpottaa elokuva-alan opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa, johtaa ammattialan parempaan integroitumiseen sekä eurooppalaisen yhteistyön ja yhteistuotantojen lisääntymiseen; vaatii tämän vuoksi kyseisen budjettikohdan varojen lisäämistä; |
| --- | --- |

106.

korostaa peruskoulutusta koskevan Media-ohjelman lisäarvoa, koska se helpottaa elokuva-alan opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa, johtaa ammattialan parempaan integroitumiseen sekä eurooppalaisen yhteistyön ja yhteistuotantojen lisääntymiseen; vaatii tämän vuoksi kyseisen budjettikohdan varojen lisäämistä;

| 107. | suosittelee, että Media-ohjelmassa investoitaisiin tilausvideopalveluihin osana tukea yleiseurooppalaiselle jakelulle, edistettäisiin eri foorumien kansainvälistä yhteistyötä ja palkittaisiin aloitteita, jotka koskevat rajatylittävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

107.

suosittelee, että Media-ohjelmassa investoitaisiin tilausvideopalveluihin osana tukea yleiseurooppalaiselle jakelulle, edistettäisiin eri foorumien kansainvälistä yhteistyötä ja palkittaisiin aloitteita, jotka koskevat rajatylittävää yhteistyötä;

| 108. | korostaa eurooppalaisen tuen tuomaa lisäarvoa, erityisesti kun on kyse elokuvien rajatylittävän esittämisen tukemisesta ja pyrkimyksestä välttää Euroopan elokuvamarkkinoiden enempi pirstoutuminen; |
| --- | --- |

108.

korostaa eurooppalaisen tuen tuomaa lisäarvoa, erityisesti kun on kyse elokuvien rajatylittävän esittämisen tukemisesta ja pyrkimyksestä välttää Euroopan elokuvamarkkinoiden enempi pirstoutuminen;

Jakelumallit

| 109. | panee merkille, että digitaaliteknologiat ovat vaikuttaneet tapaan, jolla elokuvia jaellaan eri järjestelmillä ja laitteilla joko lineaaristen tai ei-lineaaristen palvelujen avulla; |
| --- | --- |

109.

panee merkille, että digitaaliteknologiat ovat vaikuttaneet tapaan, jolla elokuvia jaellaan eri järjestelmillä ja laitteilla joko lineaaristen tai ei-lineaaristen palvelujen avulla;

| 110. | myöntää, että digitalisointiprosessin alkukustannusten jälkeen digitaalinen infrastruktuuri vähentää huomattavasti jakelukustannuksia ja antaa pienille riippumattomille jakelijoille mahdollisuuden saada elokuvia laajempaan levitykseen ja saavuttaa siten laajempi yleisö; |
| --- | --- |

110.

myöntää, että digitalisointiprosessin alkukustannusten jälkeen digitaalinen infrastruktuuri vähentää huomattavasti jakelukustannuksia ja antaa pienille riippumattomille jakelijoille mahdollisuuden saada elokuvia laajempaan levitykseen ja saavuttaa siten laajempi yleisö;

| 111. | myöntää, että digitaaliseen teknologiaan siirtymisen onnistuminen kytkeytyy kiinteästi digitaalisen sisällön jakelukanavana toimivien nopeiden laajakaistayhteyksien saatavuuteen, digitaalisten ohjelmistojen päivittämiseen ja moniin muihin olennaisiin tehtäviin, ja edellyttää siksi, että digitaalisen teknologian päivittämiseen pyrkivät laitokset huolehtivat tämän kytköksen keskinäisestä riippuvuudesta; |
| --- | --- |

111.

myöntää, että digitaaliseen teknologiaan siirtymisen onnistuminen kytkeytyy kiinteästi digitaalisen sisällön jakelukanavana toimivien nopeiden laajakaistayhteyksien saatavuuteen, digitaalisten ohjelmistojen päivittämiseen ja moniin muihin olennaisiin tehtäviin, ja edellyttää siksi, että digitaalisen teknologian päivittämiseen pyrkivät laitokset huolehtivat tämän kytköksen keskinäisestä riippuvuudesta;

| 112. | panee merkille, että digitaaliteknologiat ovat edistäneet lyhytelokuvien ja -videoiden nopeaa kehittymistä ja että ne mahdollistavat uusia jakelukanavia ja joustavia esityksiä, esimerkiksi mahdollisuuden esittää elokuva eri järjestelmissä heti teatteriensi-illan jälkeen; |
| --- | --- |

112.

panee merkille, että digitaaliteknologiat ovat edistäneet lyhytelokuvien ja -videoiden nopeaa kehittymistä ja että ne mahdollistavat uusia jakelukanavia ja joustavia esityksiä, esimerkiksi mahdollisuuden esittää elokuva eri järjestelmissä heti teatteriensi-illan jälkeen;

| 113. | pitää lisäksi tarpeellisena ottaa huomioon, että elokuvateattereiden yksinoikeuteen perustuva esittämiskausi säilytetään elokuvien monimuotoisuuden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

113.

pitää lisäksi tarpeellisena ottaa huomioon, että elokuvateattereiden yksinoikeuteen perustuva esittämiskausi säilytetään elokuvien monimuotoisuuden suojelemiseksi;

| 114. | korostaa, että digitalisointiprosessin yhtenä heikkona lenkkinä on, että jakelijat ja etenkin riippumattomat jakelijat, jotka eivät saa tarpeeksi tukea digitaaliseen jakeluun, eivätkä siksi kykene käymään läpi tätä prosessia; |
| --- | --- |

114.

korostaa, että digitalisointiprosessin yhtenä heikkona lenkkinä on, että jakelijat ja etenkin riippumattomat jakelijat, jotka eivät saa tarpeeksi tukea digitaaliseen jakeluun, eivätkä siksi kykene käymään läpi tätä prosessia;

| 115. | kannustaa jäsenvaltioita keskittymään jakelun rahalliseen tukemiseen; |
| --- | --- |

115.

kannustaa jäsenvaltioita keskittymään jakelun rahalliseen tukemiseen;

| 116. | kannustaa EU:n toimielimiä toteuttamaan valmistelevia toimia ja pilottihankkeita, joilla pyritään testaamaan uusia liiketoimintamalleja, jotka voisivat parantaa eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levittämistä; |
| --- | --- |

116.

kannustaa EU:n toimielimiä toteuttamaan valmistelevia toimia ja pilottihankkeita, joilla pyritään testaamaan uusia liiketoimintamalleja, jotka voisivat parantaa eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levittämistä;

| 117. | kannustaa jäsenvaltioita laatimaan strategian, jolla luodaan digitaalisten elokuvateattereiden verkosto, johon kuuluvat elokuvastudiot, yhden salin elokuvateatterit ja multiplex-teatterit sekä suoratoistoa koskevat järjestelyt, joissa hyödynnetään kaikkia tiedonsiirtokanavia, mukaan luettuina satelliitit; |
| --- | --- |

117.

kannustaa jäsenvaltioita laatimaan strategian, jolla luodaan digitaalisten elokuvateattereiden verkosto, johon kuuluvat elokuvastudiot, yhden salin elokuvateatterit ja multiplex-teatterit sekä suoratoistoa koskevat järjestelyt, joissa hyödynnetään kaikkia tiedonsiirtokanavia, mukaan luettuina satelliitit;

| 118. | korostaa, että uusien reaaliaikaisten hyödyntämistapojen kehittämistä on tuettava siten, että audiovisuaalisen alan toimijat saavat oikeudenmukaisen vastikkeen, joka on oikeassa suhteessa uusien järjestelmien ja palvelujen tuottamiin tuloihin; |
| --- | --- |

118.

korostaa, että uusien reaaliaikaisten hyödyntämistapojen kehittämistä on tuettava siten, että audiovisuaalisen alan toimijat saavat oikeudenmukaisen vastikkeen, joka on oikeassa suhteessa uusien järjestelmien ja palvelujen tuottamiin tuloihin;

Eurooppalaisen elokuvan edistäminen

| 119. | kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden elokuvateattereiden esitysohjelmiin sisällytetään mahdollisimman paljon eurooppalaisia elokuvia, jotta niiden levittämistä ja edistämistä voidaan lisätä koko EU:ssa ja jotta EU:n kansalaiset oppivat arvostamaan kyseisten elokuvien rikkautta ja monipuolisuutta mitä erilaisimpien järjestelmien avulla; |
| --- | --- |

119.

kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden elokuvateattereiden esitysohjelmiin sisällytetään mahdollisimman paljon eurooppalaisia elokuvia, jotta niiden levittämistä ja edistämistä voidaan lisätä koko EU:ssa ja jotta EU:n kansalaiset oppivat arvostamaan kyseisten elokuvien rikkautta ja monipuolisuutta mitä erilaisimpien järjestelmien avulla;

| 120. | toteaa, että eurooppalaisia yhteistuotantoja on edistettävä ja tuettava ja että tällaista tuotantoa lisäämällä voidaan kenties laajentaa eurooppalaisten elokuvien jakelua koko mantereelle; |
| --- | --- |

120.

toteaa, että eurooppalaisia yhteistuotantoja on edistettävä ja tuettava ja että tällaista tuotantoa lisäämällä voidaan kenties laajentaa eurooppalaisten elokuvien jakelua koko mantereelle;

| 121. | tukee Europa Cinémas -verkoston kaltaisia elokuvaverkostoja, jotka edistävät eurooppalaisia elokuvia maailmanlaajuisesti taloudellisesti ja auttamalla sellaisten elokuvateattereiden toimintaa, jotka esittävät merkittävässä määrin eurooppalaisia elokuvia; |
| --- | --- |

121.

tukee Europa Cinémas -verkoston kaltaisia elokuvaverkostoja, jotka edistävät eurooppalaisia elokuvia maailmanlaajuisesti taloudellisesti ja auttamalla sellaisten elokuvateattereiden toimintaa, jotka esittävät merkittävässä määrin eurooppalaisia elokuvia;

| 122. | myöntää, että on tärkeää tukea eurooppalaisille elokuville omistautuneita riippumattomia elokuvateattereita (kuten Europa Cinémas -verkoston jäseniä), jotta voidaan tehostaa eurooppalaista ohjelmistopolitiikkaa ja näiden teattereiden monimuotoisuutta sekä kilpailukykyä markkinoilla; |
| --- | --- |

122.

myöntää, että on tärkeää tukea eurooppalaisille elokuville omistautuneita riippumattomia elokuvateattereita (kuten Europa Cinémas -verkoston jäseniä), jotta voidaan tehostaa eurooppalaista ohjelmistopolitiikkaa ja näiden teattereiden monimuotoisuutta sekä kilpailukykyä markkinoilla;

| 123. | kehottaa olemaan sitoutumatta mihinkään yksittäiseen tekniikkaan ja tukemaan ensisijaisesti kaikkia elokuvateattereita, jotka esittävät paljon eurooppalaisia elokuvia ja joiden ohjelmisto on korkealuokkainen, riippumatta liikevoiton suuruudesta tai kävijämääristä; |
| --- | --- |

123.

kehottaa olemaan sitoutumatta mihinkään yksittäiseen tekniikkaan ja tukemaan ensisijaisesti kaikkia elokuvateattereita, jotka esittävät paljon eurooppalaisia elokuvia ja joiden ohjelmisto on korkealuokkainen, riippumatta liikevoiton suuruudesta tai kävijämääristä;

| 124. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan eurooppalaisten elokuvien jakelua ja levittämistä alueellaan niille omistettujen tapahtumien ja festivaalien avulla; kannustaa jäsenvaltioita myös tukemaan Euroopan nykyisiä elokuva-alan oppilaitoksia; |
| --- | --- |

124.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan eurooppalaisten elokuvien jakelua ja levittämistä alueellaan niille omistettujen tapahtumien ja festivaalien avulla; kannustaa jäsenvaltioita myös tukemaan Euroopan nykyisiä elokuva-alan oppilaitoksia;

| 125. | korostaa, että eurooppalaisilla festivaaleilla palkituille elokuville olisi annettava markkinointitukea, mikä helpottaisi edelleen kansainvälistä tilausvideona julkaisemista ja edistäisi eurooppalaista elokuvaa; |
| --- | --- |

125.

korostaa, että eurooppalaisilla festivaaleilla palkituille elokuville olisi annettava markkinointitukea, mikä helpottaisi edelleen kansainvälistä tilausvideona julkaisemista ja edistäisi eurooppalaista elokuvaa;

| 126. | tunnustaa Euroopan parlamentin Lux-palkinnon aseman eurooppalaisten elokuvien ja monikielisyyden edistämisessä, koska sen voittajaelokuva tekstitetään kaikilla EU:n 23 virallisella kielellä ja lisäksi se saa aikaan yhteiskunnallista keskustelua EU:n kansalaisten kesken; |
| --- | --- |

126.

tunnustaa Euroopan parlamentin Lux-palkinnon aseman eurooppalaisten elokuvien ja monikielisyyden edistämisessä, koska sen voittajaelokuva tekstitetään kaikilla EU:n 23 virallisella kielellä ja lisäksi se saa aikaan yhteiskunnallista keskustelua EU:n kansalaisten kesken;

| 127. | ehdottaa kolmansia maita koskevan yhteistyön ja vuorovaikutuksen parantamista pyrkien lisäämään eurooppalaisen tuotannon näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla ja erityisesti Välimeren alueella, edistämään kulttuurivaihtoa ja käynnistämään aloitteita Euroopan ja välimeren alueen vuoropuhelun ja koko alueen demokraattisen kehityksen vahvistamiseksi etenkin, kun otetaan huomioon elokuva-alaa käsitelleessä Euro-Välimeri-konferenssissa; |
| --- | --- |

127.

ehdottaa kolmansia maita koskevan yhteistyön ja vuorovaikutuksen parantamista pyrkien lisäämään eurooppalaisen tuotannon näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla ja erityisesti Välimeren alueella, edistämään kulttuurivaihtoa ja käynnistämään aloitteita Euroopan ja välimeren alueen vuoropuhelun ja koko alueen demokraattisen kehityksen vahvistamiseksi etenkin, kun otetaan huomioon elokuva-alaa käsitelleessä Euro-Välimeri-konferenssissa;

*

* *

| 128. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

128.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12.

(3)  EUVL L 323, 9.12.2005, s. 57.

(4)  EUVL L 236, 31.08.2006, s. 28.

(5)  EUVL C 297, 7.12.2006, s. 1.

(6)  EUVL C 323, 30.11.2010, s. 15.

(7)  EUVL C 31, 7.2.2009, s. 1.

(8)  EUVL C 271 E, 12.11.2003, s. 176.

(9)  EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 143.

(10)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(11)  EUVL C 104, 2.4.2011, s. 31.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0240.

---

Torstai 17. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/115

---

Torstai 17. marraskuuta 2011EU:n tuki Kansainväliselle rikostuomioistuimelle

P7_TA(2011)0507

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n tuesta Kansainväliselle rikostuomioistuimelle: vastaukset haasteisiin ja ongelmien ratkaiseminen (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) Rooman perussäännön, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) Rooman perussäännön, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002,

| — | ottaa huomioon kansanmurhan estämistä ja rankaisemista koskevan yleissopimuksen, joka tuli voimaan 12. tammikuuta 1951, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansanmurhan estämistä ja rankaisemista koskevan yleissopimuksen, joka tuli voimaan 12. tammikuuta 1951,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta ja erityisesti 19. marraskuuta 1998 (1), 18. tammikuuta 2001 (2), 28. helmikuuta 2002 (3), 26. syyskuuta 2002 (4) ja 19. toukokuuta 2010 (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta ja erityisesti 19. marraskuuta 1998 (1), 18. tammikuuta 2001 (2), 28. helmikuuta 2002 (3), 26. syyskuuta 2002 (4) ja 19. toukokuuta 2010 (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat vuosittaisista ihmisoikeusraporteista antamansa päätöslauselmat, joista viimeisin on16. joulukuuta 2010 annettu päätöslauselma (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat vuosittaisista ihmisoikeusraporteista antamansa päätöslauselmat, joista viimeisin on16. joulukuuta 2010 annettu päätöslauselma (6),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston yhteisen kannan 2003/444/YUTP Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston yhteisen kannan 2003/444/YUTP Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (7),

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/168/YUTP Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/168/YUTP Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (8),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2004 laaditun toimintaohjelman ja Kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevan päätöksen jatkotoimena 12. heinäkuuta 2011 laaditun toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2004 laaditun toimintaohjelman ja Kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevan päätöksen jatkotoimena 12. heinäkuuta 2011 laaditun toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja Euroopan unionin välisen yhteistyö- ja avunantosopimuksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja Euroopan unionin välisen yhteistyö- ja avunantosopimuksen (9),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian vuodelta 2003 "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan unionin turvallisuusstrategian vuodelta 2003 "Turvallisempi Eurooppa oikeudenmukaisemmassa maailmassa",

| — | ottaa huomioon Tukholman ohjelman 2010–2014 "Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten" (joulukuu 2009) (10) 1 ja Tukholman ohjelman täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman (huhtikuu 2010) (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tukholman ohjelman 2010–2014 "Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten" (joulukuu 2009) (10) 1 ja Tukholman ohjelman täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman (huhtikuu 2010) (KOM(2010)0171),

| — | ottaa huomioon joukkotuhonnasta, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen yhteyspisteiden verkoston perustamisesta 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/494/YOS (11) sekä joukkotuhontarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten tutkinnasta ja syytteeseenpanosta 8. toukokuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/335/YOS (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joukkotuhonnasta, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä koskevan eurooppalaisen yhteyspisteiden verkoston perustamisesta 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/494/YOS (11) sekä joukkotuhontarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja sotarikosten tutkinnasta ja syytteeseenpanosta 8. toukokuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2003/335/YOS (12),

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston Sudanista/Darfurista antaman päätöslauselman nro 1593 (2005) ja Libyasta antaman päätöslauselman nro 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston Sudanista/Darfurista antaman päätöslauselman nro 1593 (2005) ja Libyasta antaman päätöslauselman nro 1970 (2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasioiden valiokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasioiden valiokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0368/2011),

| A. | katsoo, että oikeudenmukaisuus, oikeusvaltio ja rankaisemattomuuden estäminen ovat kestävän rauhan perustekijöitä, sillä niiden avulla taataan ihmisoikeudet ja perusvapaudet; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että oikeudenmukaisuus, oikeusvaltio ja rankaisemattomuuden estäminen ovat kestävän rauhan perustekijöitä, sillä niiden avulla taataan ihmisoikeudet ja perusvapaudet;

| B. | ottaa huomioon, että syyskuusta 2011 lähtien 117 valtiota on ratifioinut Rooman perussäännön, ja katsoo, että sen maailmanlaajuisen ratifioinnin olisi kuitenkin edelleen oltava ensisijainen tavoite; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että syyskuusta 2011 lähtien 117 valtiota on ratifioinut Rooman perussäännön, ja katsoo, että sen maailmanlaajuisen ratifioinnin olisi kuitenkin edelleen oltava ensisijainen tavoite;

| C. | katsoo, että luonteeltaan universaali oikeudenmukaisuus edellyttää, että sitä sovelletaan tasapuolisesti ilman poikkeuksia ja kaksinaismoraalia; katsoo, että missään ei saisi olla turvapaikkaa niille, jotka ovat syyllistyneet kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, laittomiin teloituksiin, sotarikoksiin, kidutukseen, joukkoraiskauksiin tai tahdonvastaisiin katoamisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että luonteeltaan universaali oikeudenmukaisuus edellyttää, että sitä sovelletaan tasapuolisesti ilman poikkeuksia ja kaksinaismoraalia; katsoo, että missään ei saisi olla turvapaikkaa niille, jotka ovat syyllistyneet kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan, laittomiin teloituksiin, sotarikoksiin, kidutukseen, joukkoraiskauksiin tai tahdonvastaisiin katoamisiin;

| D. | katsoo, että oikeudenmukaisuus olisi nähtävä välttämättömänä tekijänä, jolla tuetaan rauhaa ja ponnisteluita konfliktien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että oikeudenmukaisuus olisi nähtävä välttämättömänä tekijänä, jolla tuetaan rauhaa ja ponnisteluita konfliktien ratkaisemiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että ICC:n riippumattomuus ei ole ratkaisevan tärkeää pelkästään rikostuomioistuimen täyden tehokkuuden varmistamisen takia vaan myös Rooman perussäännön universaaliuden edistämisen vuoksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ICC:n riippumattomuus ei ole ratkaisevan tärkeää pelkästään rikostuomioistuimen täyden tehokkuuden varmistamisen takia vaan myös Rooman perussäännön universaaliuden edistämisen vuoksi;

| F. | ottaa huomioon, että ICC on ensimmäinen pysyvä kansainvälinen tuomiovaltaa käyttävä elin, joka voi tuomita yksilöitä kansanmurhista, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista ja joka siten vaikuttaa ratkaisevasti ihmisoikeuksien edistämiseen ja kansainväliseen oikeuteen torjumalla rankaisemattomuutta, toimimalla ratkaisevan tärkeässä ehkäisevässä roolissa ja antamalla selkeän signaalin siitä, että näistä rikoksista rankaisemattomuutta ei sallita; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ICC on ensimmäinen pysyvä kansainvälinen tuomiovaltaa käyttävä elin, joka voi tuomita yksilöitä kansanmurhista, ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista ja sotarikoksista ja joka siten vaikuttaa ratkaisevasti ihmisoikeuksien edistämiseen ja kansainväliseen oikeuteen torjumalla rankaisemattomuutta, toimimalla ratkaisevan tärkeässä ehkäisevässä roolissa ja antamalla selkeän signaalin siitä, että näistä rikoksista rankaisemattomuutta ei sallita;

| G. | ottaa huomioon, että "oikeudenmukaisuuden vaatimusten" puolustaminen poliittisista näkökohdista riippumatta (Rooman perussäännön 53 artikla) on rikostuomioistuimen perusperiaate; ottaa huomioon, että ICC:llä on keskeinen asema kansainvälisen oikeuden edistäjänä ja että näin se edistää turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta ja oikeusvaltion periaatteita sekä rauhan säilymistä ja kansainvälisen turvallisuuden lisääntymistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että "oikeudenmukaisuuden vaatimusten" puolustaminen poliittisista näkökohdista riippumatta (Rooman perussäännön 53 artikla) on rikostuomioistuimen perusperiaate; ottaa huomioon, että ICC:llä on keskeinen asema kansainvälisen oikeuden edistäjänä ja että näin se edistää turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta ja oikeusvaltion periaatteita sekä rauhan säilymistä ja kansainvälisen turvallisuuden lisääntymistä;

| H. | ottaa huomioon, että ICC:n toimivalta koskee rikoksia, jotka on tehty Rooman perussäännön tultua voimaan 1. heinäkuuta 2002; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ICC:n toimivalta koskee rikoksia, jotka on tehty Rooman perussäännön tultua voimaan 1. heinäkuuta 2002;

| I. | ottaa huomioon, että Rooman perussäännön johdanto-osan ja täydentävyysperiaatteen mukaisesti ICC toimii ainoastaan tilanteissa, joissa kansalliset tuomioistuimet eivät pysty järjestämään tai halua järjestää uskottavia oikeudenkäyntejä kotimaassaan, joten valtiojäsenillä on ensisijainen vastuu sotarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja kansanmurhan syytteeseenpanosta; katsoo, että Rooman perussäännön sopimusvaltioiden ja alueellisten organisaatioiden välinen yhteistyö on äärimmäisen tärkeää erityisesti tilanteissa, joissa rikostuomioistuimen toimivalta asetetaan kyseenalaiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Rooman perussäännön johdanto-osan ja täydentävyysperiaatteen mukaisesti ICC toimii ainoastaan tilanteissa, joissa kansalliset tuomioistuimet eivät pysty järjestämään tai halua järjestää uskottavia oikeudenkäyntejä kotimaassaan, joten valtiojäsenillä on ensisijainen vastuu sotarikosten, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja kansanmurhan syytteeseenpanosta; katsoo, että Rooman perussäännön sopimusvaltioiden ja alueellisten organisaatioiden välinen yhteistyö on äärimmäisen tärkeää erityisesti tilanteissa, joissa rikostuomioistuimen toimivalta asetetaan kyseenalaiseksi;

| J. | katsoo, että ICC:n "myönteisen täydentävyyden" politiikka tukee kansallisten tuomioistuinten valmiuksia tutkia sotarikoksia ja asettaa niistä syytteeseen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ICC:n "myönteisen täydentävyyden" politiikka tukee kansallisten tuomioistuinten valmiuksia tutkia sotarikoksia ja asettaa niistä syytteeseen;

| K. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä ICC tekee tutkimuksia seitsemässä maassa (Uganda, Kongon demokraattinen tasavalta, Sudanin Darfurin alue, Keski-Afrikan tasavalta, Kenia, Libya ja norsunluurannikko) ja ilmoittanut julkisesti analysoivansa tietoja, jotka koskevat väitettyjä rikoksia useissa muissa tapauksissa; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on antanut kaksi tapausta rikostuomioistuimen käsiteltäväksi (Darfur ja Libya) sopimusvaltiot ovat itse antaneet kolme (Uganda, Kongon demokraattinen tasavalta ja Keski-Afrikan tasavalta) ja syyttäjä on aloittanut kahden tapauksen (Kenia ja Norsunluurannikko) käsittelyn omasta aloitteestaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä ICC tekee tutkimuksia seitsemässä maassa (Uganda, Kongon demokraattinen tasavalta, Sudanin Darfurin alue, Keski-Afrikan tasavalta, Kenia, Libya ja norsunluurannikko) ja ilmoittanut julkisesti analysoivansa tietoja, jotka koskevat väitettyjä rikoksia useissa muissa tapauksissa; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on antanut kaksi tapausta rikostuomioistuimen käsiteltäväksi (Darfur ja Libya) sopimusvaltiot ovat itse antaneet kolme (Uganda, Kongon demokraattinen tasavalta ja Keski-Afrikan tasavalta) ja syyttäjä on aloittanut kahden tapauksen (Kenia ja Norsunluurannikko) käsittelyn omasta aloitteestaan;

| L. | ottaa huomioon, että suurinta osaa ICC:n antamista 17 pidätysmääräyksestä ei ole pantu vielä täytäntöön, mukaan luettuina ne, jotka on annettu Joseph Konysta ja muista Herran vastarinta-armeijan johtajista Pohjois-Ugandassa, Bosco Ntagandasta Kongon demokraattisessa tasavallassa, Muhammad Harunista, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmanista ja presidentti Omar Hassan Ahmad Al-Bashirista Sudanissa sekä Saif al-Islam Gaddafista ja Abdullah Al-Senussista Libyassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että suurinta osaa ICC:n antamista 17 pidätysmääräyksestä ei ole pantu vielä täytäntöön, mukaan luettuina ne, jotka on annettu Joseph Konysta ja muista Herran vastarinta-armeijan johtajista Pohjois-Ugandassa, Bosco Ntagandasta Kongon demokraattisessa tasavallassa, Muhammad Harunista, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmanista ja presidentti Omar Hassan Ahmad Al-Bashirista Sudanissa sekä Saif al-Islam Gaddafista ja Abdullah Al-Senussista Libyassa;

| M. | ottaa huomioon, että oikeudenmukainen oikeudenkäynti, asianmukainen menettely ja uhrien oikeudet ovat Rooman perussäännön mukaisen järjestelmän perustavaa laatua olevia periaatteita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeudenmukainen oikeudenkäynti, asianmukainen menettely ja uhrien oikeudet ovat Rooman perussäännön mukaisen järjestelmän perustavaa laatua olevia periaatteita;

| N. | ottaa huomioon, että rikostuomioistuimen tavoitteena on jakaa kokonaisvaltaisesti ja korjaavasti oikeutta uhreille ja kärsimään joutuneille yhteisöille myös osallistumalla, suojelemalla, antamalla oikeusapua ja tiedottamalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että rikostuomioistuimen tavoitteena on jakaa kokonaisvaltaisesti ja korjaavasti oikeutta uhreille ja kärsimään joutuneille yhteisöille myös osallistumalla, suojelemalla, antamalla oikeusapua ja tiedottamalla;

| O. | ottaa huomioon, että rikostuomioistuin antaa uhreille osallistumisoikeuden, jota tuetaan todistajien suojeluun liittyvin rakentein; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että rikostuomioistuin antaa uhreille osallistumisoikeuden, jota tuetaan todistajien suojeluun liittyvin rakentein;

| P. | katsoo, että rikostuomioistuimen toimivallan alainen rikosten uhrien korvausjärjestelmä tekee ICC:stä ainutlaatuisen oikeuslaitoksen kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että rikostuomioistuimen toimivallan alainen rikosten uhrien korvausjärjestelmä tekee ICC:stä ainutlaatuisen oikeuslaitoksen kansainvälisellä tasolla;

| Q. | ottaa huomioon, että vuonna 2011 alkavien korvausmenettelyiden menestys riippuu rahoittajien vapaaehtoisista avustuksista sekä sakkojen perinnästä ja tuomittuja henkilöistä koskevista takavarikoista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vuonna 2011 alkavien korvausmenettelyiden menestys riippuu rahoittajien vapaaehtoisista avustuksista sekä sakkojen perinnästä ja tuomittuja henkilöistä koskevista takavarikoista;

| R. | ottaa huomioon, että rikostuomioistuinta pyydetään tällä hetkellä käsittelemään tutkimuksia, tapauksia ja alustavia selvityksiä, joiden lukumäärä kasvaa nopeasti, samalla kun jotkut Rooman perussäännön sopimusvaltiot pyrkivät säilyttämään rikostuomioistuimen talousarvion samana tai jopa leikkaamaan sitä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että rikostuomioistuinta pyydetään tällä hetkellä käsittelemään tutkimuksia, tapauksia ja alustavia selvityksiä, joiden lukumäärä kasvaa nopeasti, samalla kun jotkut Rooman perussäännön sopimusvaltiot pyrkivät säilyttämään rikostuomioistuimen talousarvion samana tai jopa leikkaamaan sitä;

| S. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat olleet rikostuomioistuimen vakaita liittolaisia alusta alkaen ja tarjonneet jatkuvasti poliittista, diplomaattista, taloudellista ja logistista tukea, mukaan luettuna Rooman perussäännön yleismaailmallisuuden edistäminen ja sen loukkaamattomuuden puolustaminen, jonka tarkoituksena on suojella ja lisätä rikostuomioistuimen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat olleet rikostuomioistuimen vakaita liittolaisia alusta alkaen ja tarjonneet jatkuvasti poliittista, diplomaattista, taloudellista ja logistista tukea, mukaan luettuna Rooman perussäännön yleismaailmallisuuden edistäminen ja sen loukkaamattomuuden puolustaminen, jonka tarkoituksena on suojella ja lisätä rikostuomioistuimen riippumattomuutta;

| T. | katsoo, että rankaisemattomuuden torjumisessa voidaan menestyä vain, jos kaikki sopimusvaltiot tekevät täysimääräistä yhteistyötä ICC:n kanssa ja jos muut kuin sopimusvaltiot antavat myös tukensa oikeuslaitokselle; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että rankaisemattomuuden torjumisessa voidaan menestyä vain, jos kaikki sopimusvaltiot tekevät täysimääräistä yhteistyötä ICC:n kanssa ja jos muut kuin sopimusvaltiot antavat myös tukensa oikeuslaitokselle;

Tarve lisätä rikostuomioistuimen tukea poliittisen ja diplomaattisen toiminnan kautta

| 1. | toistaa täyden tukensa ICC:lle, Rooman perussäännölle ja kansainväliselle rikosoikeudelliselle järjestelmälle, jonka päätavoite on kansanmurhien, sotarikosten ja ihmiskuntaa vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuuden torjuminen; |
| --- | --- |

1.

toistaa täyden tukensa ICC:lle, Rooman perussäännölle ja kansainväliselle rikosoikeudelliselle järjestelmälle, jonka päätavoite on kansanmurhien, sotarikosten ja ihmiskuntaa vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuuden torjuminen;

| 2. | toistaa antavansa täyden tukensa syyttäjän toimistolle, syyttäjän valtuuksille käynnistää tutkimuksia omasta aloitteestaan ja uusien tutkimusten aloittamisessa saavutetulle edistykselle; |
| --- | --- |

2.

toistaa antavansa täyden tukensa syyttäjän toimistolle, syyttäjän valtuuksille käynnistää tutkimuksia omasta aloitteestaan ja uusien tutkimusten aloittamisessa saavutetulle edistykselle;

| 3. | kehottaa Rooman perussäännön sopimusvaltioita ja muita kuin sopimusvaltioita pidättymään poliittisen painostuksen harjoittamisesta rikostuomioistuinta vastaan, jotta sen puolueettomuus säilytetään ja taataan sekä sallitaan lakiin eikä poliittisiin näkökohtiin perustuvan oikeuden toteutuminen; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Rooman perussäännön sopimusvaltioita ja muita kuin sopimusvaltioita pidättymään poliittisen painostuksen harjoittamisesta rikostuomioistuinta vastaan, jotta sen puolueettomuus säilytetään ja taataan sekä sallitaan lakiin eikä poliittisiin näkökohtiin perustuvan oikeuden toteutuminen;

| 4. | korostaa yleismaailmallisuuden periaatteen merkitystä ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, EU:n jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan tarmokkaita toimiaan Rooman perussäännön ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen etuoikeuksia ja immuniteettia koskevan sopimuksen yleiseksi ratifioimiseksi ja sen edellyttämän kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiseksi; |
| --- | --- |

4.

korostaa yleismaailmallisuuden periaatteen merkitystä ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa, EU:n jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan tarmokkaita toimiaan Rooman perussäännön ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen etuoikeuksia ja immuniteettia koskevan sopimuksen yleiseksi ratifioimiseksi ja sen edellyttämän kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiseksi;

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU ja useimmat sen jäsenvaltioista antoivat erityisiä lupauksia Kampalan konferenssissa, ja suosittelee, että nämä lupaukset täytetään ajoissa ja niistä raportoidaan seuraavassa sopimusvaltioiden kokouksessa, joka on määrä pitää 12.–21. joulukuuta 2011 New Yorkissa; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti siihen, että EU ja useimmat sen jäsenvaltioista antoivat erityisiä lupauksia Kampalan konferenssissa, ja suosittelee, että nämä lupaukset täytetään ajoissa ja niistä raportoidaan seuraavassa sopimusvaltioiden kokouksessa, joka on määrä pitää 12.–21. joulukuuta 2011 New Yorkissa;

| 6. | pitää myönteisinä Rooman perussääntöön tehtyjä muutoksia, jotka koskevat myös hyökkäysrikosta, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ne ja sisällyttämään ne kansalliseen lainsäädäntöönsä; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisinä Rooman perussääntöön tehtyjä muutoksia, jotka koskevat myös hyökkäysrikosta, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ne ja sisällyttämään ne kansalliseen lainsäädäntöönsä;

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ICC:tä koskeva EU:n yhteinen kanta on tarkistettu 21. maaliskuuta 2011 hyväksytyllä päätöksellä; panee merkille, että uudessa päätöksessä otetaan huomioon rikostuomioistuimen kohtaamat haasteet ja korostaa, että päätös muodostaa hyvän perustan sille, että EU ja sen jäsenvaltiot auttavat rikostuomioistuinta niistä selviytymiseksi; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti siihen, että ICC:tä koskeva EU:n yhteinen kanta on tarkistettu 21. maaliskuuta 2011 hyväksytyllä päätöksellä; panee merkille, että uudessa päätöksessä otetaan huomioon rikostuomioistuimen kohtaamat haasteet ja korostaa, että päätös muodostaa hyvän perustan sille, että EU ja sen jäsenvaltiot auttavat rikostuomioistuinta niistä selviytymiseksi;

| 8. | suhtautuu myönteisesti ICC:tä koskevan päätöksen jatkotoimena 12. heinäkuuta 2011 hyväksyttyyn EU:n tarkistettuun toimintasuunnitelmaan, jossa esitellään tehokkaita ja konkreettisia toimia, joita EU:n on toteutettava lisätäkseen tulevaa tukeaan rikostuomioistuimelle, ja kannustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota yhdessä komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden kanssa ottamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhdeksi painopistealueeksi; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti ICC:tä koskevan päätöksen jatkotoimena 12. heinäkuuta 2011 hyväksyttyyn EU:n tarkistettuun toimintasuunnitelmaan, jossa esitellään tehokkaita ja konkreettisia toimia, joita EU:n on toteutettava lisätäkseen tulevaa tukeaan rikostuomioistuimelle, ja kannustaa neuvoston puheenjohtajavaltiota yhdessä komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden kanssa ottamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhdeksi painopistealueeksi;

| 9. | korostaa, että ripeä ja täysipainoinen yhteistyö sopimusvaltioiden, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, ja rikostuomioistuimen välillä on edelleen olennaisen tärkeä kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän tehokkuudelle ja menestykselle; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että ripeä ja täysipainoinen yhteistyö sopimusvaltioiden, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuina, ja rikostuomioistuimen välillä on edelleen olennaisen tärkeä kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän tehokkuudelle ja menestykselle;

| 10. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan kaikkia rikostuomioistuimen pyyntöjä, jotka koskevat oikea-aikaisen avun antamista ja yhteistyön tekemistä, jotta varmistetaan muun muassa vireillä olevien pidätysmääräysten täytäntöönpano ja tietojen toimittaminen, mukaan luettuina pyynnöt, joiden tarkoituksena on auttaa epäiltyjen varojen jäljittämisessä, jäädyttämisessä ja takavarikoinnissa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan kaikkia rikostuomioistuimen pyyntöjä, jotka koskevat oikea-aikaisen avun antamista ja yhteistyön tekemistä, jotta varmistetaan muun muassa vireillä olevien pidätysmääräysten täytäntöönpano ja tietojen toimittaminen, mukaan luettuina pyynnöt, joiden tarkoituksena on auttaa epäiltyjen varojen jäljittämisessä, jäädyttämisessä ja takavarikoinnissa;

| 11. | vaatii kaikkia EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön yhteistyötä koskevan kansallisen lainsäädännön ja allekirjoittamaan puitesopimukset ICC:n kanssa, jotta tuettaisiin yhteistyötä tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanossa ja tutkimusasioissa, todistusaineiston keruussa, todistajien löytämisessä, suojelussa ja siirtämisessä, ja syytettyjen henkilöiden pidätettynä pitämisessä, luovuttamisessa, vastaanottamisessa kun heidät vapautetaan takuita vastaan, ja tuomittujen henkilöiden vangitsemisessa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään keskinäistä yhteistyötä poliisin, oikeuslaitoksen ja muiden asiaankuuluvien mekanismien puitteissa asianmukaisen tuen varmistamiseksi ICC:lle; |
| --- | --- |

11.

vaatii kaikkia EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön yhteistyötä koskevan kansallisen lainsäädännön ja allekirjoittamaan puitesopimukset ICC:n kanssa, jotta tuettaisiin yhteistyötä tuomioistuimen tuomioiden täytäntöönpanossa ja tutkimusasioissa, todistusaineiston keruussa, todistajien löytämisessä, suojelussa ja siirtämisessä, ja syytettyjen henkilöiden pidätettynä pitämisessä, luovuttamisessa, vastaanottamisessa kun heidät vapautetaan takuita vastaan, ja tuomittujen henkilöiden vangitsemisessa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään keskinäistä yhteistyötä poliisin, oikeuslaitoksen ja muiden asiaankuuluvien mekanismien puitteissa asianmukaisen tuen varmistamiseksi ICC:lle;

| 12. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita muuttamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklaa niin, että ICC:n toimivaltaan kuuluvat rikokset lisätään luetteloon rikoksista, jotka kuuluvat EU:n toimivaltaan; kehottaa lisäksi EU:n jäsenvaltioita siirtämään EU:lle toimivallan ICC:n syytteeseen asettamien henkilöiden varojen jäljittämisen ja takavarikoinnin alalla siitä huolimatta, että ICC on aloittanut oikeudellisen menettelyn; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tärkeiden tietojen vaihtamisessa varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen sekä Camden Asset Recovery Inter-Agency Network -verkoston kanssa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita muuttamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklaa niin, että ICC:n toimivaltaan kuuluvat rikokset lisätään luetteloon rikoksista, jotka kuuluvat EU:n toimivaltaan; kehottaa lisäksi EU:n jäsenvaltioita siirtämään EU:lle toimivallan ICC:n syytteeseen asettamien henkilöiden varojen jäljittämisen ja takavarikoinnin alalla siitä huolimatta, että ICC on aloittanut oikeudellisen menettelyn; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tärkeiden tietojen vaihtamisessa varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen sekä Camden Asset Recovery Inter-Agency Network -verkoston kanssa;

| 13. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita sisällyttämään täysimääräisesti Rooman perussäännön määräykset ja rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen kansalliseen lainsäädäntöönsä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita sisällyttämään täysimääräisesti Rooman perussäännön määräykset ja rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen kansalliseen lainsäädäntöönsä;

| 14. | pitää myönteisenä sitä, että Kampalan tarkistuskonferenssissa Rooman perussääntöön tehtiin muutoksia, jotka koskevat hyökkäysrikosta, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ne ja sisällyttämään ne kansalliseen lainsäädäntöönsä; suosittelee, että Rooman perussäännön universaaliuden turvaamiseksi ja vahvistamiseksi yhteisellä sopimuksella pyritään saamaan aikaan asiaankuuluvia rikoksia koskeva entistä täsmällisempi määritelmä hyökkäysrikoksesta kansainvälisen oikeuden loukkauksena; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä sitä, että Kampalan tarkistuskonferenssissa Rooman perussääntöön tehtiin muutoksia, jotka koskevat hyökkäysrikosta, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ne ja sisällyttämään ne kansalliseen lainsäädäntöönsä; suosittelee, että Rooman perussäännön universaaliuden turvaamiseksi ja vahvistamiseksi yhteisellä sopimuksella pyritään saamaan aikaan asiaankuuluvia rikoksia koskeva entistä täsmällisempi määritelmä hyökkäysrikoksesta kansainvälisen oikeuden loukkauksena;

| 15. | toteaa, että Kampalan konferenssin tulosten mukaan rikostuomioistuin pystyisi käyttämään hyökkäysrikosta koskevaa toimivaltaansa vasta vuoden 2017 tammikuun jälkeen, kun sopimusvaltioiden on määrä tehdä päätös tämän toimivallan aktivoimisesta; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että Kampalan konferenssin tulosten mukaan rikostuomioistuin pystyisi käyttämään hyökkäysrikosta koskevaa toimivaltaansa vasta vuoden 2017 tammikuun jälkeen, kun sopimusvaltioiden on määrä tehdä päätös tämän toimivallan aktivoimisesta;

| 16. | suhtautuu myönteisesti siihen, että jotkut EU:n jäsenvaltiot ovat torjuneet rankaisemattomuutta pahimmista ihmiskunnan tuntemista rikoksista soveltamalla yleismaailmallista tuomiovaltaa; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita tekemään samoin; kehottaa jatkuvasti vahvistamaan sotarikoksia, ihmisyyteen kohdistuvia rikoksia ja kansanmurhia käsittelevän EU:n yhteyspisteiden verkoston roolia, jolla helpotettaisiin EU:n lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä nostettaessa syytteitä vakavista rikoksista; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti siihen, että jotkut EU:n jäsenvaltiot ovat torjuneet rankaisemattomuutta pahimmista ihmiskunnan tuntemista rikoksista soveltamalla yleismaailmallista tuomiovaltaa; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita tekemään samoin; kehottaa jatkuvasti vahvistamaan sotarikoksia, ihmisyyteen kohdistuvia rikoksia ja kansanmurhia käsittelevän EU:n yhteyspisteiden verkoston roolia, jolla helpotettaisiin EU:n lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä nostettaessa syytteitä vakavista rikoksista;

| 17. | korostaa kansainvälisten rikostuomioistuinten perustavaa laatua olevaa roolia rankaisemattomuuden torjumisessa sekä lapsisotilaiden käyttöön ja värväämiseen liittyvien kansainvälisen oikeuden huomattavien loukkausten käsittelemisessä; vastustaa jyrkästi alle kahdeksantoistavuotiaiden ottamista tai rekrytoimista asevoimiin tai heidän käyttämistään millään tavalla sotatoimissa; korostaa näiden lasten ja nuorten oikeutta rauhalliseen lapsuuteen, koulutukseen, fyysiseen koskemattomuuteen, turvallisuuteen ja seksuaaliseen itsemääräämisoikeuteen; |
| --- | --- |

17.

korostaa kansainvälisten rikostuomioistuinten perustavaa laatua olevaa roolia rankaisemattomuuden torjumisessa sekä lapsisotilaiden käyttöön ja värväämiseen liittyvien kansainvälisen oikeuden huomattavien loukkausten käsittelemisessä; vastustaa jyrkästi alle kahdeksantoistavuotiaiden ottamista tai rekrytoimista asevoimiin tai heidän käyttämistään millään tavalla sotatoimissa; korostaa näiden lasten ja nuorten oikeutta rauhalliseen lapsuuteen, koulutukseen, fyysiseen koskemattomuuteen, turvallisuuteen ja seksuaaliseen itsemääräämisoikeuteen;

| 18. | kehottaa ottamaan käyttöön sellaisia toimintapolitiikkoja ja mekanismeja, jotka takaavat, että uhrien osallistumisella Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan on todellisia vaikutuksia sekä lisäämään psykologista, lääketieteellistä ja lainopillista neuvontaa ja parantamaan uhrien mahdollisuuksia osallistua todistajansuojeluohjelmiin; korostaa konfliktialueilla tapahtuvan seksuaalisen väkivallan tiedostamisen lisäämistä lainsäädännöllisten ohjelmien avulla sekä dokumentoimalla aseellisten konfliktien yhteydessä tapahtuvat sukupuoleen liittyvät rikokset ja antamalla koulutusta asianajajille, tuomareille ja aktivisteille Rooman perussäännön ja kansainvälisten oikeuskäytäntöjen soveltamisessa naisiin ja lapsiin kohdistuvissa sukupuoleen liittyvissä rikoksissa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa ottamaan käyttöön sellaisia toimintapolitiikkoja ja mekanismeja, jotka takaavat, että uhrien osallistumisella Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan on todellisia vaikutuksia sekä lisäämään psykologista, lääketieteellistä ja lainopillista neuvontaa ja parantamaan uhrien mahdollisuuksia osallistua todistajansuojeluohjelmiin; korostaa konfliktialueilla tapahtuvan seksuaalisen väkivallan tiedostamisen lisäämistä lainsäädännöllisten ohjelmien avulla sekä dokumentoimalla aseellisten konfliktien yhteydessä tapahtuvat sukupuoleen liittyvät rikokset ja antamalla koulutusta asianajajille, tuomareille ja aktivisteille Rooman perussäännön ja kansainvälisten oikeuskäytäntöjen soveltamisessa naisiin ja lapsiin kohdistuvissa sukupuoleen liittyvissä rikoksissa;

| 19. | kehottaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että käytettävissä on koulutusohjelmia, jotka on tarkoitettu poliisin tutkijoille, syyttäjille, tuomareille ja armeijan upseereille mutta joita ei ole rajoitettu heihin ja joissa keskitytään ensinnäkin Rooman perussäännön määräyksiin ja asiaa koskevaan kansainväliseen lainsäädäntöön sekä toiseksi näiden periaatteita koskevien rikosten selvittämiseen, tutkimiseen ja niistä syyttämiseen; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että käytettävissä on koulutusohjelmia, jotka on tarkoitettu poliisin tutkijoille, syyttäjille, tuomareille ja armeijan upseereille mutta joita ei ole rajoitettu heihin ja joissa keskitytään ensinnäkin Rooman perussäännön määräyksiin ja asiaa koskevaan kansainväliseen lainsäädäntöön sekä toiseksi näiden periaatteita koskevien rikosten selvittämiseen, tutkimiseen ja niistä syyttämiseen;

| 20. | panee merkille Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen yhteistyöstä ja avunannosta; pyytää EU:n jäsenvaltioita noudattamaan yleismaailmallista tuomiovaltaa rankaisemattomuuden torjumisessa ja ihmisyyttä vastaan tehdyissä rikoksissa ja palauttaa mieliin sen merkityksen kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän tehokkuudelle ja menestykselle; |
| --- | --- |

20.

panee merkille Kansainvälisen rikostuomioistuimen ja Euroopan unionin välisen sopimuksen yhteistyöstä ja avunannosta; pyytää EU:n jäsenvaltioita noudattamaan yleismaailmallista tuomiovaltaa rankaisemattomuuden torjumisessa ja ihmisyyttä vastaan tehdyissä rikoksissa ja palauttaa mieliin sen merkityksen kansainvälisen rikosoikeusjärjestelmän tehokkuudelle ja menestykselle;

| 21. | kannustaa voimakkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia diplomatian keinoja ja välineitä edistääkseen toimivaa yhteistyötä ICC:n kanssa erityisesti vireillä olevien pidätysmääräysten täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

21.

kannustaa voimakkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia diplomatian keinoja ja välineitä edistääkseen toimivaa yhteistyötä ICC:n kanssa erityisesti vireillä olevien pidätysmääräysten täytäntöönpanemiseksi;

| 22. | kannustaa voimakkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon avulla käyttöön syyttäjäviranomaisen käyttämät, nykyisiin YK:n ja ICC:n ohjeisiin perustuvat tiukat sisäiset ohjeet, joissa esitetään käytännesäännöt EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten ja ICC:n etsintäkuuluttamien henkilöiden välistä yhteydenpitoa varten erityisesti silloin, kun viimeksi mainitut ovat edelleen virallisessa asemassa, heidän tehtävästään riippumatta ja huolimatta siitä, ovatko he Rooman perussäännön sopimusvaltioiden tai muiden valtioiden kansalaisia; |
| --- | --- |

22.

kannustaa voimakkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan Euroopan ulkosuhdehallinnon avulla käyttöön syyttäjäviranomaisen käyttämät, nykyisiin YK:n ja ICC:n ohjeisiin perustuvat tiukat sisäiset ohjeet, joissa esitetään käytännesäännöt EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten ja ICC:n etsintäkuuluttamien henkilöiden välistä yhteydenpitoa varten erityisesti silloin, kun viimeksi mainitut ovat edelleen virallisessa asemassa, heidän tehtävästään riippumatta ja huolimatta siitä, ovatko he Rooman perussäännön sopimusvaltioiden tai muiden valtioiden kansalaisia;

| 23. | pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita siinä tapauksessa, että kumppanimaa esittää kutsun henkilölle, josta ICC on antanut pidätysmääräyksen, tai ilmaissut haluavansa tällaisen henkilön vierailevan alueellaan, välittömästi painostamaan voimakkaasti kyseistä maata, jotta se joko pidättää henkilön tai avustaa pidätysoperaatiossa tai ainakin estää tällaisen henkilön matkustamisen; ottaa huomioon, että viime aikoina tällaisia kutsuja ovat esittäneet Sudanin presidentille Omar al-Bashirille muiden muassa Tšad, Kiina, Djibouti, Kenia ja Malesia; |
| --- | --- |

23.

pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita siinä tapauksessa, että kumppanimaa esittää kutsun henkilölle, josta ICC on antanut pidätysmääräyksen, tai ilmaissut haluavansa tällaisen henkilön vierailevan alueellaan, välittömästi painostamaan voimakkaasti kyseistä maata, jotta se joko pidättää henkilön tai avustaa pidätysoperaatiossa tai ainakin estää tällaisen henkilön matkustamisen; ottaa huomioon, että viime aikoina tällaisia kutsuja ovat esittäneet Sudanin presidentille Omar al-Bashirille muiden muassa Tšad, Kiina, Djibouti, Kenia ja Malesia;

| 24. | antaa tunnustusta ICC:n syyttäjän äskettäin tekemälle päätökselle antaa Libyan Saif al-Islam Gaddafista ja tiedustelupäällikkö Abdullah al-Sanoussista pidätysmääräykset, jotka liittyvät ihmisyyttä vastaan tehtyihin väitettyihin rikoksiin siitä lähtien, kun kansannousu maassa alkoi; korostaa, että heidän menestyksellinen kiinniottamisensa ja myöhempi oikeudenkäynti ICC:ssä edistävät merkittävästi rankaisemattomuuden torjumista alueella; |
| --- | --- |

24.

antaa tunnustusta ICC:n syyttäjän äskettäin tekemälle päätökselle antaa Libyan Saif al-Islam Gaddafista ja tiedustelupäällikkö Abdullah al-Sanoussista pidätysmääräykset, jotka liittyvät ihmisyyttä vastaan tehtyihin väitettyihin rikoksiin siitä lähtien, kun kansannousu maassa alkoi; korostaa, että heidän menestyksellinen kiinniottamisensa ja myöhempi oikeudenkäynti ICC:ssä edistävät merkittävästi rankaisemattomuuden torjumista alueella;

| 25. | tuomitsee jyrkästi sen, että ICC:n sopimusvaltiot kuten Tšad, Djibouti ja Kenia ovat äskettäin toivottaneet Sudanin presidentti Al-Bashirin tervetulleeksi alueelleen eivätkä ole pidättäneet häntä tai luovuttaneet häntä rikostuomioistuimelle huolimatta siitä, että Rooman perussäännön mukaan niiden selkeä oikeudellinen velvoite on pidättää ja luovuttaa hänet; |
| --- | --- |

25.

tuomitsee jyrkästi sen, että ICC:n sopimusvaltiot kuten Tšad, Djibouti ja Kenia ovat äskettäin toivottaneet Sudanin presidentti Al-Bashirin tervetulleeksi alueelleen eivätkä ole pidättäneet häntä tai luovuttaneet häntä rikostuomioistuimelle huolimatta siitä, että Rooman perussäännön mukaan niiden selkeä oikeudellinen velvoite on pidättää ja luovuttaa hänet;

| 26. | korostaa, että on tärkeää, että EU toimii ponnekkaasti tällaisten yhteistyöstä kieltäytymiseen liittyvien tapausten ennakoimiseksi, estämiseksi tai tuomitsemiseksi; toistaa, että EU:n (ja jäsenvaltioiden) on laadittava konkreettisia ja vakiomuotoisia toimia koskevat sisäiset säännöt, joiden avulla niiden on mahdollista vastata oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti tilanteisiin, joissa yhteistyötä rikostuomioistuimen kanssa ei tehdä, ja koordinoidaan tarvittaessa muiden asianomaisten toimielinten mekanismeja, sopimusvaltioiden kokous mukaan luettuna; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että on tärkeää, että EU toimii ponnekkaasti tällaisten yhteistyöstä kieltäytymiseen liittyvien tapausten ennakoimiseksi, estämiseksi tai tuomitsemiseksi; toistaa, että EU:n (ja jäsenvaltioiden) on laadittava konkreettisia ja vakiomuotoisia toimia koskevat sisäiset säännöt, joiden avulla niiden on mahdollista vastata oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti tilanteisiin, joissa yhteistyötä rikostuomioistuimen kanssa ei tehdä, ja koordinoidaan tarvittaessa muiden asianomaisten toimielinten mekanismeja, sopimusvaltioiden kokous mukaan luettuna;

| 27. | panee merkille, että Afrikan valtioilla on ollut merkittävä rooli ICC:n luomisessa, ja pitää niiden tukea ja tiivistä yhteistyötä rikostuomioistuimen kannalta välttämättömänä; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että Afrikan valtioilla on ollut merkittävä rooli ICC:n luomisessa, ja pitää niiden tukea ja tiivistä yhteistyötä rikostuomioistuimen kannalta välttämättömänä;

| 28. | kehottaa ICC:n Rooman perussäännön osapuolina olevia afrikkalaisia sopimusvaltioita täyttämään perussäännön mukaiset velvoitteensa ja tukemaan Afrikan unionin perustamisasiakirjan mukaisesti aktiivisesti toimia saattaa maailman pahimmat rikoksentekijät vastuuseen ilmaisemalla Afrikan unionin kokouksissa voimakasta tukea rikostuomioistuimelle, ja vaatii Afrikan unionia katkaisemaan rankaisemattomuuden kierteen kaikkein vakavimmista rikoksista ja avustamaan hirmutöiden uhreja; ilmaisee tukensa rikostuomioistuimen pyynnölle perustaa Afrikan unionin kanssa toimisto Addis Abebaan; |
| --- | --- |

28.

kehottaa ICC:n Rooman perussäännön osapuolina olevia afrikkalaisia sopimusvaltioita täyttämään perussäännön mukaiset velvoitteensa ja tukemaan Afrikan unionin perustamisasiakirjan mukaisesti aktiivisesti toimia saattaa maailman pahimmat rikoksentekijät vastuuseen ilmaisemalla Afrikan unionin kokouksissa voimakasta tukea rikostuomioistuimelle, ja vaatii Afrikan unionia katkaisemaan rankaisemattomuuden kierteen kaikkein vakavimmista rikoksista ja avustamaan hirmutöiden uhreja; ilmaisee tukensa rikostuomioistuimen pyynnölle perustaa Afrikan unionin kanssa toimisto Addis Abebaan;

| 29. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sisällyttämään ICC:n työn ja Rooman perussäännön määräykset oikeusvaltion lujittamista koskeviin kehittämisohjelmiinsa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimittamaan tarvittavaa teknistä, logistista ja taloudellista tukea ja asiantuntemusta kehitysmaille, joiden resurssit lainsäädäntönsä mukauttamiseksi Rooman perussäännön periaatteita vastaavaksi ja yhteistyön tekemiseksi ICC:n kanssa ovat rajalliset, riippumatta siitä, ovatko ne ratifioineet perussäännön vai eivät; kehottaa lisäksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaiden poliisille, oikeuslaitokselle, armeijalle ja hallintoviranomaisille tarkoitettuja koulutusohjelmia, joiden avulla niille esitellään Rooman perussäännön määräyksiä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sisällyttämään ICC:n työn ja Rooman perussäännön määräykset oikeusvaltion lujittamista koskeviin kehittämisohjelmiinsa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toimittamaan tarvittavaa teknistä, logistista ja taloudellista tukea ja asiantuntemusta kehitysmaille, joiden resurssit lainsäädäntönsä mukauttamiseksi Rooman perussäännön periaatteita vastaavaksi ja yhteistyön tekemiseksi ICC:n kanssa ovat rajalliset, riippumatta siitä, ovatko ne ratifioineet perussäännön vai eivät; kehottaa lisäksi EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaiden poliisille, oikeuslaitokselle, armeijalle ja hallintoviranomaisille tarkoitettuja koulutusohjelmia, joiden avulla niille esitellään Rooman perussäännön määräyksiä;

| 30. | kannustaa seuraavaa AKT:n ja EU:n yhteistä parlamentaarista edustajakokousta keskustelemaan rankaisemattomuuden torjunnasta kansainvälisessä kehitysyhteistyössä ja asiaa koskevassa poliittisessa vuoropuhelussa, kuten useissa päätöslauselmissa ja tarkistetun Cotonoun sopimuksen 11 artiklan 6 kohdassa todetaan, tavoitteena rankaisemattomuuden torjunnan sisällyttäminen olemassa oleviin kehitysyhteistyöohjelmiin ja -toimiin ja oikeusvaltion periaatteen lujittaminen niissä; |
| --- | --- |

30.

kannustaa seuraavaa AKT:n ja EU:n yhteistä parlamentaarista edustajakokousta keskustelemaan rankaisemattomuuden torjunnasta kansainvälisessä kehitysyhteistyössä ja asiaa koskevassa poliittisessa vuoropuhelussa, kuten useissa päätöslauselmissa ja tarkistetun Cotonoun sopimuksen 11 artiklan 6 kohdassa todetaan, tavoitteena rankaisemattomuuden torjunnan sisällyttäminen olemassa oleviin kehitysyhteistyöohjelmiin ja -toimiin ja oikeusvaltion periaatteen lujittaminen niissä;

| 31. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintoa soveltamaan järjestelmällisesti ja kohdennetusti niiden käyttämiä diplomaattisia välineitä ICC:n tuen lisäämiseksi ja Rooman perussäännön ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi entisestään; ottaa huomioon, että näihin välineisiin sisältyvät viralliset yhteydenotot, poliittiset kannanotot, lausunnot ja ICC-lausekkeet kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa sekä poliittiset ja ihmisoikeuksia käsittelevät vuoropuhelut; katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä tulosten arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

31.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintoa soveltamaan järjestelmällisesti ja kohdennetusti niiden käyttämiä diplomaattisia välineitä ICC:n tuen lisäämiseksi ja Rooman perussäännön ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi entisestään; ottaa huomioon, että näihin välineisiin sisältyvät viralliset yhteydenotot, poliittiset kannanotot, lausunnot ja ICC-lausekkeet kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa sekä poliittiset ja ihmisoikeuksia käsittelevät vuoropuhelut; katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä tulosten arvioinnin perusteella;

| 32. | korostaa, että ICC:n on laajennettava toiminta-alaansa aseellisten konfliktien ulkopuolelle ja tutkittava entistä aktiivisemmin ihmisoikeuksiin liittyviä hätätilanteita, jotka kohoavat ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten tasolle ja joissa kansalliset viranomaiset ovat selvästi haluttomia tutkimaan, syyttämään ja rankaisemaan väitettyjä rikoksentekijöitä; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että ICC:n on laajennettava toiminta-alaansa aseellisten konfliktien ulkopuolelle ja tutkittava entistä aktiivisemmin ihmisoikeuksiin liittyviä hätätilanteita, jotka kohoavat ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten tasolle ja joissa kansalliset viranomaiset ovat selvästi haluttomia tutkimaan, syyttämään ja rankaisemaan väitettyjä rikoksentekijöitä;

| 33. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita aloittamaan diplomaattiset toimet, joiden mukaisesti YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä kehotetaan esittämään ICC:lle pyyntöjä tutkintojen aloittamiseksi tapauksissa, joissa muiden kuin perussäännön jäsenvaltioiden viranomaiset ovat väitetysti sekaantuneet ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin mutta ovat edelleen rankaisematta, mukaan luettuina Iranin, Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tapaukset; |
| --- | --- |

33.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita aloittamaan diplomaattiset toimet, joiden mukaisesti YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä kehotetaan esittämään ICC:lle pyyntöjä tutkintojen aloittamiseksi tapauksissa, joissa muiden kuin perussäännön jäsenvaltioiden viranomaiset ovat väitetysti sekaantuneet ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin mutta ovat edelleen rankaisematta, mukaan luettuina Iranin, Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tapaukset;

| 34. | tunnustaa EU:n roolin edistettäessä Rooman perussäännön sekä rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen maailmanlaajuista ratifiointia ja suhtautuu myönteisesti siihen, että äskettäin Tunisia, Filippiinit, Malediivit, Grenada, Moldova, Saint Lucia ja Seychellit liittyivät Rooman perussääntöön tai ratifioivat sen, minkä johdosta sopimusvaltioiden kokonaismäärä nousi 118:een; kehottaa entistä useampaa Aasian, Pohjois-Afrikan, Lähi-idän ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maita liittymään Rooman perussäännön osapuoliksi; |
| --- | --- |

34.

tunnustaa EU:n roolin edistettäessä Rooman perussäännön sekä rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen maailmanlaajuista ratifiointia ja suhtautuu myönteisesti siihen, että äskettäin Tunisia, Filippiinit, Malediivit, Grenada, Moldova, Saint Lucia ja Seychellit liittyivät Rooman perussääntöön tai ratifioivat sen, minkä johdosta sopimusvaltioiden kokonaismäärä nousi 118:een; kehottaa entistä useampaa Aasian, Pohjois-Afrikan, Lähi-idän ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maita liittymään Rooman perussäännön osapuoliksi;

| 35. | kehottaa, että EU ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinto edistävät edelleen Rooman perussäännön ja rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen universaalisuutta ja rankaisemattomuuden torjumista sekä rikostuomioistuimen kunnioittamista, sen kanssa tehtävää yhteistyötä ja sen avustamista EU:n kolmansia maita koskevien suhteiden ja myös Cotonoun sopimuksen puitteissa sekä EU:n ja alueellisten organisaatioiden, kuten Afrikan unionin, Arabiliiton, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja Kaakkois-Aasian maiden järjestön (ASEAN), välisissä vuoropuheluissa; korostaa myös, että on tärkeää, että rikostuomioistuin edistää Rooman perussäännön ratifioimista ja noudattamista EU:n ja kolmansien maiden kanssa käymissä kahdenvälisissä keskusteluissa ihmisoikeuksista; |
| --- | --- |

35.

kehottaa, että EU ja erityisesti Euroopan ulkosuhdehallinto edistävät edelleen Rooman perussäännön ja rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn sopimuksen universaalisuutta ja rankaisemattomuuden torjumista sekä rikostuomioistuimen kunnioittamista, sen kanssa tehtävää yhteistyötä ja sen avustamista EU:n kolmansia maita koskevien suhteiden ja myös Cotonoun sopimuksen puitteissa sekä EU:n ja alueellisten organisaatioiden, kuten Afrikan unionin, Arabiliiton, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja Kaakkois-Aasian maiden järjestön (ASEAN), välisissä vuoropuheluissa; korostaa myös, että on tärkeää, että rikostuomioistuin edistää Rooman perussäännön ratifioimista ja noudattamista EU:n ja kolmansien maiden kanssa käymissä kahdenvälisissä keskusteluissa ihmisoikeuksista;

| 36. | kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa sisällyttämään entistä järjestelmällisemmin ICC-lausekkeen neuvotteluvaltuuksiin ja kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa sisällyttämään entistä järjestelmällisemmin ICC-lausekkeen neuvotteluvaltuuksiin ja kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin;

| 37. | kehottaa EU:n johtajia pyytämään kaikilta valtioilta, joista ei ole vielä tullut Rooman perussäännön osapuolia, liittymistä sopimuspuolina Rooman perussääntöön ja taivuttelemaan niitä liittymään sopimusvaltioiksi ja näin tehdessään kohdistamaan painostuksen erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston pysyviin jäseniin ja vaihtuviin jäseniin; |
| --- | --- |

37.

kehottaa EU:n johtajia pyytämään kaikilta valtioilta, joista ei ole vielä tullut Rooman perussäännön osapuolia, liittymistä sopimuspuolina Rooman perussääntöön ja taivuttelemaan niitä liittymään sopimusvaltioiksi ja näin tehdessään kohdistamaan painostuksen erityisesti YK:n turvallisuusneuvoston pysyviin jäseniin ja vaihtuviin jäseniin;

| 38. | suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen osallistumiseen tarkkailijana ICC:n Rooman perussäännön sopimusvaltioiden kokoukseen ja ilmaisee toiveensa, että siitä tulee pian sopimusvaltio; |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen osallistumiseen tarkkailijana ICC:n Rooman perussäännön sopimusvaltioiden kokoukseen ja ilmaisee toiveensa, että siitä tulee pian sopimusvaltio;

| 39. | pitää tervetulleena Tunisian äskettäistä liittymistä Rooman perussääntöön ja toivoo, että tämä on muille Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maille myönteinen signaali tehdä samoin; suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että Filippiinit on äskettäin ratifioinut Rooman perussäännön ja lisännyt Aasian maiden lukumäärää rikostuomioistuimen järjestelmässä, mikä antaa merkittävän signaalin ICC:n aasialaisten jäsenten lukumäärän lisääntymisestä, sekä siihen, että Malediivit äskettäin ratifioivat Rooman perussäännön, ja Kap Verden kansalliskokouksen äskettäiseen lakiehdotukseen, joka valtuuttaa ratifioimaan Rooman perussäännön, ja toivoo, että maan hallitus menettelee viivyttelemättä sen mukaisesti; toivoo, että kaikki Latinalaisen Amerikan maat liittyvät ICC:hen; |
| --- | --- |

39.

pitää tervetulleena Tunisian äskettäistä liittymistä Rooman perussääntöön ja toivoo, että tämä on muille Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maille myönteinen signaali tehdä samoin; suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että Filippiinit on äskettäin ratifioinut Rooman perussäännön ja lisännyt Aasian maiden lukumäärää rikostuomioistuimen järjestelmässä, mikä antaa merkittävän signaalin ICC:n aasialaisten jäsenten lukumäärän lisääntymisestä, sekä siihen, että Malediivit äskettäin ratifioivat Rooman perussäännön, ja Kap Verden kansalliskokouksen äskettäiseen lakiehdotukseen, joka valtuuttaa ratifioimaan Rooman perussäännön, ja toivoo, että maan hallitus menettelee viivyttelemättä sen mukaisesti; toivoo, että kaikki Latinalaisen Amerikan maat liittyvät ICC:hen;

| 40. | kehottaa Turkkia, joka on ainoa EU:n virallinen ehdokasvaltio, joka ei ole vielä tehnyt näin, liittymään sopimusvaltiona Rooman perussääntöön sekä rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehtyyn sopimukseen mahdollisimman pian, ja korostaa, että kaikkien tulevien ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kumppanimaiden on tehtävä samoin; |
| --- | --- |

40.

kehottaa Turkkia, joka on ainoa EU:n virallinen ehdokasvaltio, joka ei ole vielä tehnyt näin, liittymään sopimusvaltiona Rooman perussääntöön sekä rikostuomioistuimen erioikeuksista ja vapauksista tehtyyn sopimukseen mahdollisimman pian, ja korostaa, että kaikkien tulevien ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kumppanimaiden on tehtävä samoin;

| 41. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kolmansien maiden valmiuksia ja poliittista tahtoa – erityisesti maiden, joiden tapauksia Kansainvälinen rikostuomioistuin parhaillaan käsittelee tai alustavasti tutkii – käynnistääkseen kansallisia menettelyjä, jotka koskevat kansanmurhia, sotarikoksia ja rikoksia ihmiskuntaa vastaan; kehottaa tähän liittyen EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan uudistusprosesseja ja kansallisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviä pyrkimyksiä, joilla vahvistetaan riippumatonta oikeuslaitosta, lainvalvontaa ja vankeinhoitojärjestelmää kaikissa maissa, joihin väitetyt vakavat kansainväliset rikokset suoranaisesti vaikuttavat; |
| --- | --- |

41.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kolmansien maiden valmiuksia ja poliittista tahtoa – erityisesti maiden, joiden tapauksia Kansainvälinen rikostuomioistuin parhaillaan käsittelee tai alustavasti tutkii – käynnistääkseen kansallisia menettelyjä, jotka koskevat kansanmurhia, sotarikoksia ja rikoksia ihmiskuntaa vastaan; kehottaa tähän liittyen EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan uudistusprosesseja ja kansallisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviä pyrkimyksiä, joilla vahvistetaan riippumatonta oikeuslaitosta, lainvalvontaa ja vankeinhoitojärjestelmää kaikissa maissa, joihin väitetyt vakavat kansainväliset rikokset suoranaisesti vaikuttavat;

| 42. | korostaa, että tuomioistuimen täydentävyysperiaatteen tehokkuus riippuu sopimusvaltioiden ensisijaisesta velvoitteesta tutkia sotarikoksia, kansanmurhia ja rikoksia ihmiskuntaa vastaan ja asettaa niistä syytteeseen; ilmaisee huolensa siitä, että kaikilla EU:n jäsenvaltioilla ei ole lainsäädäntöä, jossa nämä rikokset määritellään kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden osalta niiden tuomioistuimet voivat käyttää toimivaltaa; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että tuomioistuimen täydentävyysperiaatteen tehokkuus riippuu sopimusvaltioiden ensisijaisesta velvoitteesta tutkia sotarikoksia, kansanmurhia ja rikoksia ihmiskuntaa vastaan ja asettaa niistä syytteeseen; ilmaisee huolensa siitä, että kaikilla EU:n jäsenvaltioilla ei ole lainsäädäntöä, jossa nämä rikokset määritellään kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja joiden osalta niiden tuomioistuimet voivat käyttää toimivaltaa;

| 43. | kehottaa niitä valtioita, jotka eivät vielä ole antaneet täysimääräisiä ja vaikuttavia täytäntöönpanosäännöksiä avoimesti kansalaisyhteiskuntaa kuullen, antamaan niitä, ja antamaan kansallisten oikeusviranomaisten käyttöön tarvittavat välineet tutkia näitä rikoksia ja asettaa niistä syytteeseen; |
| --- | --- |

43.

kehottaa niitä valtioita, jotka eivät vielä ole antaneet täysimääräisiä ja vaikuttavia täytäntöönpanosäännöksiä avoimesti kansalaisyhteiskuntaa kuullen, antamaan niitä, ja antamaan kansallisten oikeusviranomaisten käyttöön tarvittavat välineet tutkia näitä rikoksia ja asettaa niistä syytteeseen;

| 44. | toteaa uudelleen, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on lisättävä diplomaattisia toimiaan Rooman perussääntöön kuulumattomien osapuolten ja alueellisten organisaatioiden (esimerkiksi AU, ASEAN ja Arabiliitto) parissa edistääkseen entistä parempaa ymmärtämystä siitä, mitä ovat ICC:n tehtävät, toisin sanoen sotarikoksiin, rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja kansanmurhaan syyllistyneiden etsiminen myös asiaa koskevaa erityistä tiedotusstrategiaa kehittämällä, sekä hankkiakseen tukea tuomioistuimelle ja sen valtuuksille etenkin YK:n eri foorumeilla, kuten turvallisuusneuvostossa; |
| --- | --- |

44.

toteaa uudelleen, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on lisättävä diplomaattisia toimiaan Rooman perussääntöön kuulumattomien osapuolten ja alueellisten organisaatioiden (esimerkiksi AU, ASEAN ja Arabiliitto) parissa edistääkseen entistä parempaa ymmärtämystä siitä, mitä ovat ICC:n tehtävät, toisin sanoen sotarikoksiin, rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja kansanmurhaan syyllistyneiden etsiminen myös asiaa koskevaa erityistä tiedotusstrategiaa kehittämällä, sekä hankkiakseen tukea tuomioistuimelle ja sen valtuuksille etenkin YK:n eri foorumeilla, kuten turvallisuusneuvostossa;

| 45. | vahvistaa, että EU:n jäsenvaltioiden diplomaattisella tuella ICC:n toimivaltuuksille ja sen toiminnalle YK:n foorumeilla, YK:n yleiskokous ja YK:n turvallisuusneuvosto mukaan luettuna, on ratkaisevan tärkeä rooli; |
| --- | --- |

45.

vahvistaa, että EU:n jäsenvaltioiden diplomaattisella tuella ICC:n toimivaltuuksille ja sen toiminnalle YK:n foorumeilla, YK:n yleiskokous ja YK:n turvallisuusneuvosto mukaan luettuna, on ratkaisevan tärkeä rooli;

| 46. | korostaa tarvetta jatkaa diplomaattisia ponnisteluita, joilla YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä rohkaistaan varmistamaan se, että tapaukset lähetetään oikeaan aikaan käsiteltäväksi Rooman perussäännön 13 artiklan b kohdan mukaisesti, mistä viimeisimpänä osoituksena on YK:n turvallisuusneuvoston yksimielinen päätös lähettää Libyaa koskeva tilanne käsiteltäväksi ICC:hen; ilmaisee myös toiveenaan, että YK:n turvallisuusneuvosto pidättäytyy lykkäämästä rikostuomioistuimen tutkimuksia tai syytetoimia Rooman perussäännön 16 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

46.

korostaa tarvetta jatkaa diplomaattisia ponnisteluita, joilla YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä rohkaistaan varmistamaan se, että tapaukset lähetetään oikeaan aikaan käsiteltäväksi Rooman perussäännön 13 artiklan b kohdan mukaisesti, mistä viimeisimpänä osoituksena on YK:n turvallisuusneuvoston yksimielinen päätös lähettää Libyaa koskeva tilanne käsiteltäväksi ICC:hen; ilmaisee myös toiveenaan, että YK:n turvallisuusneuvosto pidättäytyy lykkäämästä rikostuomioistuimen tutkimuksia tai syytetoimia Rooman perussäännön 16 artiklan mukaisesti;

| 47. | kehottaa YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä ja YK:n yleiskokouksen jäseniä etsimään asianmukaisia ratkaisuja ja keinoja siihen, miten YK voi myöntää rikostuomioistuimelle rahoitusta, jolla katetaan kustannukset, jotka johtuvat tutkimusten ja syytetoimien aloittamisesta YK:n turvallisuusneuvoston tarkoittamissa tilanteissa Rooman perussäännön 115 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

47.

kehottaa YK:n turvallisuusneuvoston jäseniä ja YK:n yleiskokouksen jäseniä etsimään asianmukaisia ratkaisuja ja keinoja siihen, miten YK voi myöntää rikostuomioistuimelle rahoitusta, jolla katetaan kustannukset, jotka johtuvat tutkimusten ja syytetoimien aloittamisesta YK:n turvallisuusneuvoston tarkoittamissa tilanteissa Rooman perussäännön 115 artiklan mukaisesti;

| 48. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että koordinointi ja yhteistyö ICC:n kanssa sisällytetään EU:n erityisedustajien toimivaltuuksiin; kehottaa korkeaa edustajaa nimittämään kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja kansainvälistä oikeutta käsittelevän EU:n erityisedustajan, jonka tehtävänä on edistää, valtavirtaistaa ja edustaa EU:n sitoutumista rankaisemattomuuden torjuntaan ja ICC:hen EU:n ulkopolitiikassa; |
| --- | --- |

48.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että koordinointi ja yhteistyö ICC:n kanssa sisällytetään EU:n erityisedustajien toimivaltuuksiin; kehottaa korkeaa edustajaa nimittämään kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja kansainvälistä oikeutta käsittelevän EU:n erityisedustajan, jonka tehtävänä on edistää, valtavirtaistaa ja edustaa EU:n sitoutumista rankaisemattomuuden torjuntaan ja ICC:hen EU:n ulkopolitiikassa;

| 49. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa varmistamaan, että ICC sisällytetään kaikkiin EU:n ulkopolitiikan painopistealueisiin ottamalla järjestelmällisesti huomioon rankaisemattomuuden torjumisen ja täydentävyyden periaate kehitysavun ja oikeusvaltion tuen laajemmassa yhteydessä, ja kannustamaan eteläisen Välimeren siirtymävaiheessa olevia maita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Rooman perussäännön; |
| --- | --- |

49.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa varmistamaan, että ICC sisällytetään kaikkiin EU:n ulkopolitiikan painopistealueisiin ottamalla järjestelmällisesti huomioon rankaisemattomuuden torjumisen ja täydentävyyden periaate kehitysavun ja oikeusvaltion tuen laajemmassa yhteydessä, ja kannustamaan eteläisen Välimeren siirtymävaiheessa olevia maita allekirjoittamaan ja ratifioimaan Rooman perussäännön;

| 50. | toteaa, että EU:n olisi varmistettava, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla on tarvittava asiantuntemus ja korkean tason valmiudet tehdä ICC:stä todellinen painopistealue; suosittelee, että Euroopan ulkosuhdehallinto varmistaa riittävän henkilöstömäärän Brysselissä ja virkamiesten valtuuskunnissa, joiden tehtävänä on käsitellä kansainväliseen oikeuteen liittyviä kysymyksiä, ja että Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan komissio edelleen kehittävät kansainvälistä oikeutta ja ICC-kysymyksiä koskevaa henkilöstökoulutusta perustamalla ICC:n kanssa henkilöstövaihto-ohjelman keskinäisen institutionaalisen tiedon lisäämiseksi ja lisäyhteistyön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

50.

toteaa, että EU:n olisi varmistettava, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla on tarvittava asiantuntemus ja korkean tason valmiudet tehdä ICC:stä todellinen painopistealue; suosittelee, että Euroopan ulkosuhdehallinto varmistaa riittävän henkilöstömäärän Brysselissä ja virkamiesten valtuuskunnissa, joiden tehtävänä on käsitellä kansainväliseen oikeuteen liittyviä kysymyksiä, ja että Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan komissio edelleen kehittävät kansainvälistä oikeutta ja ICC-kysymyksiä koskevaa henkilöstökoulutusta perustamalla ICC:n kanssa henkilöstövaihto-ohjelman keskinäisen institutionaalisen tiedon lisäämiseksi ja lisäyhteistyön helpottamiseksi;

| 51. | pyytää kaikkia Kansainvälisen rikostuomioistuimen sopimusvaltioita, EU:ta sekä Kansainvälistä rikostuomioistuinta, myös syyttäjän toimistoa, tekemään kaikkensa, jotta ihmisyyttä vastaan tehtyihin seksuaalirikoksiin syyllistyneet saadaan oikeuden eteen rangaistaviksi, sillä tämä ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten erityisluokka kuuluu rikostuomioistuimen asialliseen toimivaltaan (Rooman perussäännön 7 artiklan mukaisesti) ja siihen luetaan raiskaus, seksuaalinen orjuus, pakkoprostituutio, pakkoraskaus, pakkosterilisaatio tai muu yhtä törkeä seksuaalisen väkivallan muoto sekä sukupuoleen perustuva vaino; panee merkille, että tällaiset seksuaalirikokset ovat erityisen halveksittavia, koska niitä tehdään usein laajamittaisesti, ne ovat sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan (Rooman perussäännön 8 artikla) ja ne kohdistuvat haavoittuvimpiin ryhmiin – naiset, lapset ja siviilit – maissa, joita konfliktit ja/tai elintarvikepula tai nälänhätä ovat jo heikentäneet; |
| --- | --- |

51.

pyytää kaikkia Kansainvälisen rikostuomioistuimen sopimusvaltioita, EU:ta sekä Kansainvälistä rikostuomioistuinta, myös syyttäjän toimistoa, tekemään kaikkensa, jotta ihmisyyttä vastaan tehtyihin seksuaalirikoksiin syyllistyneet saadaan oikeuden eteen rangaistaviksi, sillä tämä ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten erityisluokka kuuluu rikostuomioistuimen asialliseen toimivaltaan (Rooman perussäännön 7 artiklan mukaisesti) ja siihen luetaan raiskaus, seksuaalinen orjuus, pakkoprostituutio, pakkoraskaus, pakkosterilisaatio tai muu yhtä törkeä seksuaalisen väkivallan muoto sekä sukupuoleen perustuva vaino; panee merkille, että tällaiset seksuaalirikokset ovat erityisen halveksittavia, koska niitä tehdään usein laajamittaisesti, ne ovat sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan (Rooman perussäännön 8 artikla) ja ne kohdistuvat haavoittuvimpiin ryhmiin – naiset, lapset ja siviilit – maissa, joita konfliktit ja/tai elintarvikepula tai nälänhätä ovat jo heikentäneet;

| 52. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita valitsemaan tulevissa kuuden uuden tuomarin ja uuden syyttäjän vaaleissa, jotka on määrä pitää sopimusvaltioiden kokouksen istunnossa joulukuussa 2011, pätevimmät ehdokkaat oikeudenmukaisen ja avoimen, ansioihin perustuvan prosessin kautta ja varmistamaan sekä maantieteellisen että sukupuolten välisen tasapainon ja kehottaa alueiden valtioita, jotka hyötyvät äänestystä koskevista vähimmäisvaatimuksista (kuten Latinalaisen Amerikan ja Karibian maat (GRULAC)), käyttämään tätä hyödyksi ja nimeämään riittävästi ehdokkaita ja varmistamaan näin tasapainoisen alueellisen edustuksen tuomioistuimessa; huomauttaa, että uuden syyttäjän valinta äärimmäisen tärkeätä rikostuomioistuimen tehokkuudelle ja legitiimiydelle, ja antaa arvoa sopimusvaltioiden kokouksen puheenjohtajiston perustaman toimeenpanokomitean työlle; |
| --- | --- |

52.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita valitsemaan tulevissa kuuden uuden tuomarin ja uuden syyttäjän vaaleissa, jotka on määrä pitää sopimusvaltioiden kokouksen istunnossa joulukuussa 2011, pätevimmät ehdokkaat oikeudenmukaisen ja avoimen, ansioihin perustuvan prosessin kautta ja varmistamaan sekä maantieteellisen että sukupuolten välisen tasapainon ja kehottaa alueiden valtioita, jotka hyötyvät äänestystä koskevista vähimmäisvaatimuksista (kuten Latinalaisen Amerikan ja Karibian maat (GRULAC)), käyttämään tätä hyödyksi ja nimeämään riittävästi ehdokkaita ja varmistamaan näin tasapainoisen alueellisen edustuksen tuomioistuimessa; huomauttaa, että uuden syyttäjän valinta äärimmäisen tärkeätä rikostuomioistuimen tehokkuudelle ja legitiimiydelle, ja antaa arvoa sopimusvaltioiden kokouksen puheenjohtajiston perustaman toimeenpanokomitean työlle;

| 53. | suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin siitä, että perustetaan neuvoa-antava komitea, joka ottaa vastaan ja tarkistaa kaikki uusien tuomareiden nimitykset Rooman peruskirjan 36 artiklan 4c kohdan mukaisesti ja että perustetaan ICC:n syyttäjän valinnasta vastaava komitea, ja katsoo, että poliittiset näkökohdan eivät saisi vaikuttaa valintakomitean työhön; |
| --- | --- |

53.

suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin siitä, että perustetaan neuvoa-antava komitea, joka ottaa vastaan ja tarkistaa kaikki uusien tuomareiden nimitykset Rooman peruskirjan 36 artiklan 4c kohdan mukaisesti ja että perustetaan ICC:n syyttäjän valinnasta vastaava komitea, ja katsoo, että poliittiset näkökohdan eivät saisi vaikuttaa valintakomitean työhön;

Rikostuomioistuimen taloudellisen ja logistisen avustamisen varmistaminen

| 54. | suhtautuu myönteisesti ICC:lle tähän mennessä annettuun EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden taloudelliseen ja logistiseen tukeen ja suosittelee, että nykyisiä tukimuotoja jatketaan joko sopimusvaltioiden osuuksista rahoitetun tavanomaisen talousarvion kautta tai EU:n rahoittaman Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) kautta erityisesti seuraavilla aloilla: tukitoimet uhrien ja kärsineiden yhteisöjen auttamiseksi, oikeudellinen edustus, todistajien siirtäminen, uhrien ja todistajien osallistuminen ja suojelu erityisenä huomion kohteena naisten ja nuorten uhrien ja lapsiuhrien tarpeet sekä tuen myöntäminen siten, että rikostuomioistuimen on mahdollista tyydyttää kiireelliset operatiiviset tarpeet, jotka johtuvat uusista tutkimuksista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan rikostuomioistuimen ponnisteluja, jotta se voi tehostaa läsnäoloaan paikan päällä ottaen huomioon, että ICC:n näkyvä läsnäolo paikan päällä on ratkaiseva, jotta edistetään sen toimia koskevaa ymmärtämystä ja tukea, annetaan tuomioistuimen tuomiovallan piiriin kuuluvien rikosten yhteydessä kärsimään joutuneille yhteisöille mahdollisuus osallistua ja autetaan niitä; ilmaisee huolestuneisuutensa sen johdosta, että resurssipula on esteenä tuomioistuimen tehokkaalle toiminnalle; |
| --- | --- |

54.

suhtautuu myönteisesti ICC:lle tähän mennessä annettuun EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden taloudelliseen ja logistiseen tukeen ja suosittelee, että nykyisiä tukimuotoja jatketaan joko sopimusvaltioiden osuuksista rahoitetun tavanomaisen talousarvion kautta tai EU:n rahoittaman Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) kautta erityisesti seuraavilla aloilla: tukitoimet uhrien ja kärsineiden yhteisöjen auttamiseksi, oikeudellinen edustus, todistajien siirtäminen, uhrien ja todistajien osallistuminen ja suojelu erityisenä huomion kohteena naisten ja nuorten uhrien ja lapsiuhrien tarpeet sekä tuen myöntäminen siten, että rikostuomioistuimen on mahdollista tyydyttää kiireelliset operatiiviset tarpeet, jotka johtuvat uusista tutkimuksista; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan rikostuomioistuimen ponnisteluja, jotta se voi tehostaa läsnäoloaan paikan päällä ottaen huomioon, että ICC:n näkyvä läsnäolo paikan päällä on ratkaiseva, jotta edistetään sen toimia koskevaa ymmärtämystä ja tukea, annetaan tuomioistuimen tuomiovallan piiriin kuuluvien rikosten yhteydessä kärsimään joutuneille yhteisöille mahdollisuus osallistua ja autetaan niitä; ilmaisee huolestuneisuutensa sen johdosta, että resurssipula on esteenä tuomioistuimen tehokkaalle toiminnalle;

| 55. | korostaa Rooman perussäännön mukaisen järjestelmän vaikutusta rikostuomioistuimen toimivaltaan kuuluvien rikosten uhreihin sekä niiden kohteena oleviin henkilöihin ja yhteisöihin; pitää rikostuomioistuimen tukitoimia ratkaisevina edistettäessä ymmärtämystä ja tuettaessa sen valtuuksia, hallittaessa odotuksia ja tehtäessä mahdolliseksi se, että uhrit ja kärsimään joutuneet yhteisöt ymmärtävät kansainvälistä rikosoikeusprosessia ja rikostuomioistuimen työtä; |
| --- | --- |

55.

korostaa Rooman perussäännön mukaisen järjestelmän vaikutusta rikostuomioistuimen toimivaltaan kuuluvien rikosten uhreihin sekä niiden kohteena oleviin henkilöihin ja yhteisöihin; pitää rikostuomioistuimen tukitoimia ratkaisevina edistettäessä ymmärtämystä ja tuettaessa sen valtuuksia, hallittaessa odotuksia ja tehtäessä mahdolliseksi se, että uhrit ja kärsimään joutuneet yhteisöt ymmärtävät kansainvälistä rikosoikeusprosessia ja rikostuomioistuimen työtä;

| 56. | suosittelee, että EU:n jäsenvaltiot jatkavaa riittävää rahoitusta ICC Trust Fund for Victims -säätiölle (täydentääkseen mahdollisia tulevia korvausmaksuja ja suorittaakseen samalla nykyiset avustustehtävänsä) ja tukevat juuri perustettua ICC:n erityisrahastoa siirtoja varten ja rikostuomioistuimen toimipaikassa Haagissa pidätettyinä olevien perheenjäsenten vierailua varten perustettua rahastoa ja oikeusapuohjelmaa, sekä kustannuksia, jotka liittyvät ICC:n läsnäolon ylläpitoon ja lisäämiseen; |
| --- | --- |

56.

suosittelee, että EU:n jäsenvaltiot jatkavaa riittävää rahoitusta ICC Trust Fund for Victims -säätiölle (täydentääkseen mahdollisia tulevia korvausmaksuja ja suorittaakseen samalla nykyiset avustustehtävänsä) ja tukevat juuri perustettua ICC:n erityisrahastoa siirtoja varten ja rikostuomioistuimen toimipaikassa Haagissa pidätettyinä olevien perheenjäsenten vierailua varten perustettua rahastoa ja oikeusapuohjelmaa, sekä kustannuksia, jotka liittyvät ICC:n läsnäolon ylläpitoon ja lisäämiseen;

| 57. | tukee voimakkaasti ICC:n pyrkimyksiä lisätä ja vahvistaa läsnäoloaan paikan päällä, koska tämä on olennaisen tärkeää parannettaessa ICC:n valmiuksia suorittaa tehtävänsä, mukaan luettuina tutkimuksen, uhrien ja kärsimään joutuneiden yhteisöjen tukeminen, todistajien suojelu ja uhrien osallistumis- ja korvausoikeuksien helpottaminen, ja katsoo lisäksi, että se on tärkeä tekijä tehostettaessa rikostuomioistuimen vaikutusta ja sen kykyä jättää vahva ja myönteinen perintö; |
| --- | --- |

57.

tukee voimakkaasti ICC:n pyrkimyksiä lisätä ja vahvistaa läsnäoloaan paikan päällä, koska tämä on olennaisen tärkeää parannettaessa ICC:n valmiuksia suorittaa tehtävänsä, mukaan luettuina tutkimuksen, uhrien ja kärsimään joutuneiden yhteisöjen tukeminen, todistajien suojelu ja uhrien osallistumis- ja korvausoikeuksien helpottaminen, ja katsoo lisäksi, että se on tärkeä tekijä tehostettaessa rikostuomioistuimen vaikutusta ja sen kykyä jättää vahva ja myönteinen perintö;

| 58. | kannustaa EU:ta varmistamaan riittävän ja vakaan rahoituksen kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka työskentelevät ICC:hen liittyvien kysymysten parissa Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen puitteissa, ja rohkaisee EU:n jäsenvaltioita ja nykyisiä eurooppalaisia säätiöitä jatkamaan tukeaan tällaisille toimijoille; |
| --- | --- |

58.

kannustaa EU:ta varmistamaan riittävän ja vakaan rahoituksen kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka työskentelevät ICC:hen liittyvien kysymysten parissa Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen puitteissa, ja rohkaisee EU:n jäsenvaltioita ja nykyisiä eurooppalaisia säätiöitä jatkamaan tukeaan tällaisille toimijoille;

| 59. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa aloittamaan EU:n nykyisten rahoitusvälineiden, erityisesti Euroopan kehitysrahaston (EKR), tarkistamiseen liittyvät keskustelut, jotta voidaan tarkastella, miten niillä voitaisiin entisestään edistää täydentävien toimien tukemista edunsaajamaissa, jotta tehostetaan rankaisemattomuuden torjumista näissä maissa; |
| --- | --- |

59.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa aloittamaan EU:n nykyisten rahoitusvälineiden, erityisesti Euroopan kehitysrahaston (EKR), tarkistamiseen liittyvät keskustelut, jotta voidaan tarkastella, miten niillä voitaisiin entisestään edistää täydentävien toimien tukemista edunsaajamaissa, jotta tehostetaan rankaisemattomuuden torjumista näissä maissa;

| 60. | antaa komissiolle tunnustusta sen nykyisistä toimista siksi, että se on laatinut täydentävyyttä käsittelevät EU:n ohjeet (EU Complementarity Toolkit), joilla pyritään kehittämään kansallisia valmiuksia väitettyjä kansainvälisiä rikoksia koskevien tutkinta- ja syytetoimien osalta, ja kehottaa komissiota varmistamaan ohjeiden täytäntöönpanon, jotta täydentävyyteen liittyvät toimet sisällytetään avustusohjelmiin ja saadaan aikaan entistä suurempi johdonmukaisuus EU:n eri välineiden keskuudessa; |
| --- | --- |

60.

antaa komissiolle tunnustusta sen nykyisistä toimista siksi, että se on laatinut täydentävyyttä käsittelevät EU:n ohjeet (EU Complementarity Toolkit), joilla pyritään kehittämään kansallisia valmiuksia väitettyjä kansainvälisiä rikoksia koskevien tutkinta- ja syytetoimien osalta, ja kehottaa komissiota varmistamaan ohjeiden täytäntöönpanon, jotta täydentävyyteen liittyvät toimet sisällytetään avustusohjelmiin ja saadaan aikaan entistä suurempi johdonmukaisuus EU:n eri välineiden keskuudessa;

| 61. | kehottaa ICC:n sopimusvaltiota edistämään yhteisiä toimia, joilla tehostetaan vakavimpia rikoksia kuten sotarikoksia, rikoksia ihmiskuntaa vastaan ja kansanmurhaa koskevia kansallisen tason oikeudenkäyntejä; |
| --- | --- |

61.

kehottaa ICC:n sopimusvaltiota edistämään yhteisiä toimia, joilla tehostetaan vakavimpia rikoksia kuten sotarikoksia, rikoksia ihmiskuntaa vastaan ja kansanmurhaa koskevia kansallisen tason oikeudenkäyntejä;

| 62. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen järjestää huhtikuussa 2011 Pretoriassa eurooppalaiselle ja afrikkalaiselle kansalaisyhteiskunnalle seminaari, jossa keskustellaan kansainvälisestä oikeudesta, panee merkille kyseisen kokouksen suositukset ja kehottaa komissiota jatkamaan tällaisten tilaisuuksien tukemista; |
| --- | --- |

62.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen järjestää huhtikuussa 2011 Pretoriassa eurooppalaiselle ja afrikkalaiselle kansalaisyhteiskunnalle seminaari, jossa keskustellaan kansainvälisestä oikeudesta, panee merkille kyseisen kokouksen suositukset ja kehottaa komissiota jatkamaan tällaisten tilaisuuksien tukemista;

| 63. | palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentti oli varhaisvaiheessa yksi rikostuomioistuimen äänekkäimmistä kannattajista, ja huomauttaa, että sillä on tärkeä rooli EU:n toiminnan valvojana tässä asiassa; kehottaa sisällyttämään Euroopan parlamentin vuosittaiseen ihmisoikeusraporttiin rankaisemattomuuden torjumista ja ICC:tä käsittelevän osion ja ehdottaa lisäksi, että Euroopan parlamentti ottaa entistä aloitteellisemman roolin edistämällä yleisemmin rankaisemattomuuden torjumista ja ICC:tä kaikissa EU:n politiikoissa ja toimielimissä, kaikkien valiokuntien, ryhmien ja kolmansia maita koskevien valtuuskuntien toiminta mukaan luettuina; |
| --- | --- |

63.

palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentti oli varhaisvaiheessa yksi rikostuomioistuimen äänekkäimmistä kannattajista, ja huomauttaa, että sillä on tärkeä rooli EU:n toiminnan valvojana tässä asiassa; kehottaa sisällyttämään Euroopan parlamentin vuosittaiseen ihmisoikeusraporttiin rankaisemattomuuden torjumista ja ICC:tä käsittelevän osion ja ehdottaa lisäksi, että Euroopan parlamentti ottaa entistä aloitteellisemman roolin edistämällä yleisemmin rankaisemattomuuden torjumista ja ICC:tä kaikissa EU:n politiikoissa ja toimielimissä, kaikkien valiokuntien, ryhmien ja kolmansia maita koskevien valtuuskuntien toiminta mukaan luettuina;

*

* *

| 64. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

64.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 379, 7.12.1998, s. 265.

(2)  EYVL C 262, 18.9.2001, s. 262.

(3)  EYVL C 293 E, 28.11.2002, s. 88.

(4)  EUVL C 273 E, 14.11.2003, s. 291.

(5)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 78.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0489.

(7)  EUVL L 150, 18.6.2003, s. 67.

(8)  EUVL L 76, 22.3.2011, s. 56.

(9)  EUVL L 115, 28.4.2006, s. 50.

(10)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

(11)  EUVL L 167, 26.6.2002, s. 1.

(12)  EUVL L 118, 14.5.2003, s. 12.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/124

---

Torstai 17. marraskuuta 2011EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokous 28. marraskuuta 2011

P7_TA(2011)0510

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksesta 28. marraskuuta 2011

2013/C 153 E/14

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että vaikka moniin maailmanlaajuisiin haasteisiin ulkopolitiikan, turvallisuuden, kehityksen ja ympäristön alalla tarvitaan yhteisiä toimia ja transatlanttista yhteistyötä, nykyisestä talouskriisistä on tullut ensisijainen haaste, johon nyt on vastattava; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että vaikka moniin maailmanlaajuisiin haasteisiin ulkopolitiikan, turvallisuuden, kehityksen ja ympäristön alalla tarvitaan yhteisiä toimia ja transatlanttista yhteistyötä, nykyisestä talouskriisistä on tullut ensisijainen haaste, johon nyt on vastattava;

| B. | ottaa huomioon, että EU ja Yhdysvallat vastaavat puolesta maailmantaloudesta ja niiden 4,28 biljoonan Yhdysvaltojen dollarin arvoinen kumppanuus on maailman laajin, integroiduin ja pitkäaikaisin talouskumppanuus ja globaalin taloudellisen hyvinvoinnin merkittävä käyttövoima; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU ja Yhdysvallat vastaavat puolesta maailmantaloudesta ja niiden 4,28 biljoonan Yhdysvaltojen dollarin arvoinen kumppanuus on maailman laajin, integroiduin ja pitkäaikaisin talouskumppanuus ja globaalin taloudellisen hyvinvoinnin merkittävä käyttövoima;

| C. | ottaa huomioon, että sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa on parhaillaan rahoitus- ja talouskriisi, mikä uhkaa talouksiemme vakautta ja vaurautta sekä kansalaisten hyvinvointia, ja että näiden kriisien torjumiseen tarvitaan enemmän kuin koskaan tiiviimpää taloudellista yhteistyötä Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa on parhaillaan rahoitus- ja talouskriisi, mikä uhkaa talouksiemme vakautta ja vaurautta sekä kansalaisten hyvinvointia, ja että näiden kriisien torjumiseen tarvitaan enemmän kuin koskaan tiiviimpää taloudellista yhteistyötä Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä;

| D. | katsoo, että vapauden ja sisäisen turvallisuuden takaaminen ei saisi tapahtua kansalaisvapauksia koskevien perusperiaatteiden ja yhteisten ihmisoikeusnormien noudattamisen kustannuksella; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että vapauden ja sisäisen turvallisuuden takaaminen ei saisi tapahtua kansalaisvapauksia koskevien perusperiaatteiden ja yhteisten ihmisoikeusnormien noudattamisen kustannuksella;

| E. | toteaa, että transatlanttinen kumppanuus pohjautuu sellaisiin perustaviin yhteisiin arvoihin kuin vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio ja sellaisiin yhteisiin tavoitteisiin kuin sosiaalinen edistys ja osallisuus, avoimet ja integroidut taloudet, kestävä kehitys ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen, ja katsoo, että tämä kumppanuus on euroatlanttisen alueen turvallisuuden ja vakauden kulmakivi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että transatlanttinen kumppanuus pohjautuu sellaisiin perustaviin yhteisiin arvoihin kuin vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja oikeusvaltio ja sellaisiin yhteisiin tavoitteisiin kuin sosiaalinen edistys ja osallisuus, avoimet ja integroidut taloudet, kestävä kehitys ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen, ja katsoo, että tämä kumppanuus on euroatlanttisen alueen turvallisuuden ja vakauden kulmakivi;

Työllisyys ja kasvu

| 1. | on tyytyväinen Cannesissa 3.–4. marraskuuta 2011 pidetyn G20-maiden huippukokouksen päätelmiin ja erityisesti niihin, jotka liittyvät kasvua ja työllisyyttä koskevaan toimintasuunnitelmaan, kansainvälisen valuuttajärjestelmän vahvistamiseen tähtäävään uudistukseen, toimien jatkamiseen rahoitusjärjestelmän sääntelyn parantamiseen sekä sitoumukseen monenvälisen kaupan vauhdittamiseksi ja protektionismin välttämiseksi; pitää välttämättömänä, että EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa molemmat osapuolet sitoutuvat ottamaan johtavan roolin G20-sitoumusten täytäntöönpanossa; panee merkille, että G20-maat keskustelivat innovatiivisen rahoituksen vaihtoehdoista ja että EU jatkaa finanssitransaktioveron periaatteen kehittämistä; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Cannesissa 3.–4. marraskuuta 2011 pidetyn G20-maiden huippukokouksen päätelmiin ja erityisesti niihin, jotka liittyvät kasvua ja työllisyyttä koskevaan toimintasuunnitelmaan, kansainvälisen valuuttajärjestelmän vahvistamiseen tähtäävään uudistukseen, toimien jatkamiseen rahoitusjärjestelmän sääntelyn parantamiseen sekä sitoumukseen monenvälisen kaupan vauhdittamiseksi ja protektionismin välttämiseksi; pitää välttämättömänä, että EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa molemmat osapuolet sitoutuvat ottamaan johtavan roolin G20-sitoumusten täytäntöönpanossa; panee merkille, että G20-maat keskustelivat innovatiivisen rahoituksen vaihtoehdoista ja että EU jatkaa finanssitransaktioveron periaatteen kehittämistä;

| 2. | kehottaa EU:n ja Yhdysvaltojen hallintoja kehittämään ja käynnistämään yhteisen transatlanttisen työllisyys- ja kasvualoitteen, johon sisältyy suunnitelma kaupan ja investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:n ja Yhdysvaltojen hallintoja kehittämään ja käynnistämään yhteisen transatlanttisen työllisyys- ja kasvualoitteen, johon sisältyy suunnitelma kaupan ja investointien edistämiseksi;

| 3. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja ottamaan käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmän, jonka avulla voidaan todeta protektionismi niiden kahdenvälisissä suhteissa ja torjua sitä; muistuttaa, että transatlanttisen kaupan kannalta on tärkeää, että hankintamarkkinat ovat avoimet ja tarjoavat yhtäläiset mahdollisuudet kaikille toimittajille, erityisesti pk-yrityksille, ja kehottaa siksi Yhdysvaltoja pidättymään yhdysvaltalaisten tuotteiden suosimisvaatimuksista; korostaa WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen merkitystä avoimen ja tasapuolisen pääsyn takaamisessa molemmille markkinoille; |
| --- | --- |

3.

kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja ottamaan käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmän, jonka avulla voidaan todeta protektionismi niiden kahdenvälisissä suhteissa ja torjua sitä; muistuttaa, että transatlanttisen kaupan kannalta on tärkeää, että hankintamarkkinat ovat avoimet ja tarjoavat yhtäläiset mahdollisuudet kaikille toimittajille, erityisesti pk-yrityksille, ja kehottaa siksi Yhdysvaltoja pidättymään yhdysvaltalaisten tuotteiden suosimisvaatimuksista; korostaa WTO:n julkisia hankintoja koskevan sopimuksen merkitystä avoimen ja tasapuolisen pääsyn takaamisessa molemmille markkinoille;

| 4. | korostaa tarvetta tehostaa transatlanttisen talousneuvoston prosessia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti yhteisten normien kehittämistä uusille sääntelyaloille, kuten nanoteknologia, tai kehittyville talouden aloille, kuten sähköautoteknologia; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja ottamaan transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun edustajat tiiviisti mukaan transatlanttisen talousneuvoston työskentelyyn, koska lainsäätäjillä on toimeenpanoelinten kanssa yhteinen vastuu monien transatlanttisen talousneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta ja valvonnasta; |
| --- | --- |

4.

korostaa tarvetta tehostaa transatlanttisen talousneuvoston prosessia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti yhteisten normien kehittämistä uusille sääntelyaloille, kuten nanoteknologia, tai kehittyville talouden aloille, kuten sähköautoteknologia; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja ottamaan transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun edustajat tiiviisti mukaan transatlanttisen talousneuvoston työskentelyyn, koska lainsäätäjillä on toimeenpanoelinten kanssa yhteinen vastuu monien transatlanttisen talousneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpanosta ja valvonnasta;

| 5. | kannustaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vaihtamaan yrittäjyyteen kannustamisesta saatuja kokemuksia ja sitä koskevia parhaita käytäntöjä, mukaan luettuna uusien yritysten perustamisen tukeminen ja konkurssien hoito; |
| --- | --- |

5.

kannustaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vaihtamaan yrittäjyyteen kannustamisesta saatuja kokemuksia ja sitä koskevia parhaita käytäntöjä, mukaan luettuna uusien yritysten perustamisen tukeminen ja konkurssien hoito;

| 6. | korostaa tarvetta vahvistaa yhteistyötä tutkimus- ja innovointikumppanuuden puitteissa; |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta vahvistaa yhteistyötä tutkimus- ja innovointikumppanuuden puitteissa;

| 7. | korostaa tarvetta hyväksyä ja panna täytäntöön EU:n ja Yhdysvaltojen vuoteen 2050 ulottuva raaka-ainesuunnitelma, jossa keskitytään erityisesti harvinaisiin maametalleihin ja jolla on erityisesti edistettävä resurssitehokkuusyhteistyötä, raaka-aineiden saanti- ja kierrättämistekniikkaa koskevaa innovointia sekä raaka-aineiden korvaamista koskevaa tutkimusta; kehottaa ottamaan käyttöön transatlanttisen strategian, jolla edistetään raaka-aineiden globaalia hallintaa toteuttamalla yhteistoimintaa esimerkiksi kansainvälisen energiafoorumin kaltaisessa kansainvälisessä raaka-ainefoorumissa; |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta hyväksyä ja panna täytäntöön EU:n ja Yhdysvaltojen vuoteen 2050 ulottuva raaka-ainesuunnitelma, jossa keskitytään erityisesti harvinaisiin maametalleihin ja jolla on erityisesti edistettävä resurssitehokkuusyhteistyötä, raaka-aineiden saanti- ja kierrättämistekniikkaa koskevaa innovointia sekä raaka-aineiden korvaamista koskevaa tutkimusta; kehottaa ottamaan käyttöön transatlanttisen strategian, jolla edistetään raaka-aineiden globaalia hallintaa toteuttamalla yhteistoimintaa esimerkiksi kansainvälisen energiafoorumin kaltaisessa kansainvälisessä raaka-ainefoorumissa;

| 8. | korostaa yhteistyön merkitystä energiatehokkuuden, uusiutuvan energian ja korkeiden ydinturvallisuusstandardien edistämisessä kaikkialla maailmassa ja panee tyytyväisenä merkille, että toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien koordinointia ja energiateknologioiden kehittämisyhteistyötä jatketaan; |
| --- | --- |

8.

korostaa yhteistyön merkitystä energiatehokkuuden, uusiutuvan energian ja korkeiden ydinturvallisuusstandardien edistämisessä kaikkialla maailmassa ja panee tyytyväisenä merkille, että toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien koordinointia ja energiateknologioiden kehittämisyhteistyötä jatketaan;

| 9. | kehottaa komissiota edistämään Yhdysvaltojen kanssa tuoteturvallisuuden alalla käytäviä neuvotteluja ja pitää myönteisenä, että on määritelty oikeusperusta, jonka perusteella Yhdysvaltojen kulutustavaroiden turvallisuuskomitea (Consumer Product Safety Committee) voi neuvotella EU:n kanssa sopimuksesta, jonka on määrä parantaa tietojenvaihtoa vaarallisista tuotteista, vahingoista ja EU:n jäsenvaltioissa ja Yhdysvalloissa toteutetuista korjaavista toimista; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota edistämään Yhdysvaltojen kanssa tuoteturvallisuuden alalla käytäviä neuvotteluja ja pitää myönteisenä, että on määritelty oikeusperusta, jonka perusteella Yhdysvaltojen kulutustavaroiden turvallisuuskomitea (Consumer Product Safety Committee) voi neuvotella EU:n kanssa sopimuksesta, jonka on määrä parantaa tietojenvaihtoa vaarallisista tuotteista, vahingoista ja EU:n jäsenvaltioissa ja Yhdysvalloissa toteutetuista korjaavista toimista;

Globaali hallinta, ulkopolitiikka ja kehitys

| 10. | muistuttaa, että vapaat ja avoimet demokratiat edistävät rauhaa ja vakautta ja ovat globaalin turvallisuuden paras tae, ja kehottaa näin ollen EU:ta ja Yhdysvaltoja edelleen tehostamaan yhteistyötä rauhan edistämiseksi erityisesti Lähi-idässä ja tukemaan Pohjois-Afrikan syntymässä olevia demokratioita; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että vapaat ja avoimet demokratiat edistävät rauhaa ja vakautta ja ovat globaalin turvallisuuden paras tae, ja kehottaa näin ollen EU:ta ja Yhdysvaltoja edelleen tehostamaan yhteistyötä rauhan edistämiseksi erityisesti Lähi-idässä ja tukemaan Pohjois-Afrikan syntymässä olevia demokratioita;

| 11. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja pyrkimään siihen, että suorat neuvottelut Israelin ja Palestiinan välillä aloitetaan uudelleen kansainvälistä oikeutta täysin noudattaen, jotta saadaan aikaan kahden valtion ratkaisu vuoden 1967 rajojen mukaisesti niin, että Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunkina ja Israelin valtio, jonka turvallisuudesta on huolehdittu, ja riippumaton, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rauhallisesti ja turvallisesti rinnakkain; kehottaa jäsenvaltioita ja Yhdysvaltoja vastaamaan YK:n puitteissa käytyjen neuvottelujen pohjalta palestiinalaisten oikeutettuun vaatimukseen saada olla valtiona edustettuna YK:ssa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja pyrkimään siihen, että suorat neuvottelut Israelin ja Palestiinan välillä aloitetaan uudelleen kansainvälistä oikeutta täysin noudattaen, jotta saadaan aikaan kahden valtion ratkaisu vuoden 1967 rajojen mukaisesti niin, että Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunkina ja Israelin valtio, jonka turvallisuudesta on huolehdittu, ja riippumaton, demokraattinen ja elinkelpoinen Palestiinan valtio elävät rauhallisesti ja turvallisesti rinnakkain; kehottaa jäsenvaltioita ja Yhdysvaltoja vastaamaan YK:n puitteissa käytyjen neuvottelujen pohjalta palestiinalaisten oikeutettuun vaatimukseen saada olla valtiona edustettuna YK:ssa;

| 12. | kehottaa erityisesti käynnistämään EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen aloitteen, jonka avulla Israelin hallitus taivutetaan peruuttamaan päätöksensä, jonka se teki vastauksena Palestiinan ottamiselle Unescon jäseneksi ja jonka mukaan se kiirehtii 2 000 asuinyksikön rakentamista Länsirannalle ja pidättää tullimaksuja, jotka Israelin pitäisi maksaa palestiinalaisviranomaiselle; |
| --- | --- |

12.

kehottaa erityisesti käynnistämään EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisen aloitteen, jonka avulla Israelin hallitus taivutetaan peruuttamaan päätöksensä, jonka se teki vastauksena Palestiinan ottamiselle Unescon jäseneksi ja jonka mukaan se kiirehtii 2 000 asuinyksikön rakentamista Länsirannalle ja pidättää tullimaksuja, jotka Israelin pitäisi maksaa palestiinalaisviranomaiselle;

| 13. | tuomitsee jyrkästi yhä lisääntyvän voimankäytön Syyriassa ja tukee Yhdysvaltojen ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja YK:n turvallisuusneuvostossa sellaisen päätöslauselman aikaansaamiseksi, jossa tuomitaan ja vaaditaan lopettamaan Syyrian hallituksen ihmishenkiä vaarantava voimankäyttö ja jossa asetetaan sanktioita, jos näin ei tapahdu; panee tyytyväisenä merkille, että Arabiliitto on erottanut Syyrian toistaiseksi jäsenyydestään ja että Jordanian kuningas Abdullah on kehottanut presidentti Bashar al-Assadia luopumaan vallasta; |
| --- | --- |

13.

tuomitsee jyrkästi yhä lisääntyvän voimankäytön Syyriassa ja tukee Yhdysvaltojen ja EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja YK:n turvallisuusneuvostossa sellaisen päätöslauselman aikaansaamiseksi, jossa tuomitaan ja vaaditaan lopettamaan Syyrian hallituksen ihmishenkiä vaarantava voimankäyttö ja jossa asetetaan sanktioita, jos näin ei tapahdu; panee tyytyväisenä merkille, että Arabiliitto on erottanut Syyrian toistaiseksi jäsenyydestään ja että Jordanian kuningas Abdullah on kehottanut presidentti Bashar al-Assadia luopumaan vallasta;

| 14. | kehottaa sekä EU:ta että Yhdysvaltoja jatkamaan Libyan väliaikaishallinnon tukemista kaikissa sen pyrkimyksissä rakentaa kaikkien osallistumisen mahdollistava demokraattinen yhteiskunta; korostaa samalla, että tämän tuen edellytyksenä on oltava ihmisoikeuksien kunnioittaminen, oikeusvaltio ja kaikkien kansalaisten, myös naisten, osallistuminen politiikkaan; |
| --- | --- |

14.

kehottaa sekä EU:ta että Yhdysvaltoja jatkamaan Libyan väliaikaishallinnon tukemista kaikissa sen pyrkimyksissä rakentaa kaikkien osallistumisen mahdollistava demokraattinen yhteiskunta; korostaa samalla, että tämän tuen edellytyksenä on oltava ihmisoikeuksien kunnioittaminen, oikeusvaltio ja kaikkien kansalaisten, myös naisten, osallistuminen politiikkaan;

| 15. | on erittäin huolissaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) viimeisimmässä raportissa esitetyistä väitteistä Iranin edistymisestä ydinaseen suunnittelussa ja rakentamisessa tarvittavan tietotaidon saavuttamisessa; pahoittelee, että vaikka Iran on toistuvasti väittänyt ydinohjelmansa olevan rauhanomainen ja ainoastaan siviilienergiantuotantoon tarkoitettu, se ei ole tehnyt kattavaa yhteistyötä IAEA:n kanssa; katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi jatkettava tiivistä yhteistyötä keskenään sekä P5+1-ryhmässä, jotta Iraniin voitaisiin edelleenkin kohdistaa voimakasta painostusta käyttäen kaikkia poliittisia, diplomaattisia ja taloudellisia keinoja ja myös pakotteita, jotta se saadaan täyttämään kansainväliset ydinaseiden leviämistä koskevat velvoitteensa ja estetään ennalta ja hallitaan sen kansainväliselle turvallisuudelle aiheuttama uhka; |
| --- | --- |

15.

on erittäin huolissaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) viimeisimmässä raportissa esitetyistä väitteistä Iranin edistymisestä ydinaseen suunnittelussa ja rakentamisessa tarvittavan tietotaidon saavuttamisessa; pahoittelee, että vaikka Iran on toistuvasti väittänyt ydinohjelmansa olevan rauhanomainen ja ainoastaan siviilienergiantuotantoon tarkoitettu, se ei ole tehnyt kattavaa yhteistyötä IAEA:n kanssa; katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen olisi jatkettava tiivistä yhteistyötä keskenään sekä P5+1-ryhmässä, jotta Iraniin voitaisiin edelleenkin kohdistaa voimakasta painostusta käyttäen kaikkia poliittisia, diplomaattisia ja taloudellisia keinoja ja myös pakotteita, jotta se saadaan täyttämään kansainväliset ydinaseiden leviämistä koskevat velvoitteensa ja estetään ennalta ja hallitaan sen kansainväliselle turvallisuudelle aiheuttama uhka;

| 16. | korostaa, että EU ja Yhdysvallat hallinnoivat yhdessä 90:ä prosenttia maailman kehitysavusta terveyden alalla ja 80:ä prosenttia koko avusta; panee ilahtuneena merkille EU:n ja Yhdysvaltojen kehitysyhteistyötä koskevan vuoropuhelun uudelleenkäynnistämisen syyskuussa 2011, sillä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi on jäljellä enää viisi vuotta; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että EU ja Yhdysvallat hallinnoivat yhdessä 90:ä prosenttia maailman kehitysavusta terveyden alalla ja 80:ä prosenttia koko avusta; panee ilahtuneena merkille EU:n ja Yhdysvaltojen kehitysyhteistyötä koskevan vuoropuhelun uudelleenkäynnistämisen syyskuussa 2011, sillä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi on jäljellä enää viisi vuotta;

| 17. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vaatimaan G20-maita toimimaan maailmanlaajuisen yhteistyön lisäämiseksi, jotta voidaan estää väärinkäytöksiin johtava keinottelu elintarvikehinnoilla ja hillitä maailman elintarvikehintojen liiallista vaihtelua; korostaa, että G20-maiden on otettava mukaan maita, jotka eivät kuulu G20-ryhmään, jotta voidaan varmistaa maailmanlaajuinen lähentyminen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja vaatimaan G20-maita toimimaan maailmanlaajuisen yhteistyön lisäämiseksi, jotta voidaan estää väärinkäytöksiin johtava keinottelu elintarvikehinnoilla ja hillitä maailman elintarvikehintojen liiallista vaihtelua; korostaa, että G20-maiden on otettava mukaan maita, jotka eivät kuulu G20-ryhmään, jotta voidaan varmistaa maailmanlaajuinen lähentyminen;

| 18. | korostaa, että huippukokousta olisi hyödynnettävä myös kolmansia maita – etenkin BRIC-valtioita eli Brasiliaa, Venäjää, Intiaa ja Kiinaa – koskevien näkemysten vaihtoon ja koordinoinnin tehostamiseen niiden suhteen; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että huippukokousta olisi hyödynnettävä myös kolmansia maita – etenkin BRIC-valtioita eli Brasiliaa, Venäjää, Intiaa ja Kiinaa – koskevien näkemysten vaihtoon ja koordinoinnin tehostamiseen niiden suhteen;

| 19. | tähdentää, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ongelma, ja kehottaa komissiota pyrkimään saamaan Yhdysvalloilta pitkälle menevä sitoumus siitä, että tulevassa Durbanin konferenssissa edistytään, jotta voidaan sopia yksityiskohtaisesta valtuutuksesta kattavaa maailmanlaajuista ilmastosopimusta koskevien neuvottelujen loppuun saattamiseksi vuoteen 2015 mennessä; on tässä suhteessa huolissaan Yhdysvaltojen edustajainhuoneen äskettäin hyväksymästä lakialoitteesta n:o 2594, jossa vaaditaan kieltämään yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden osallistuminen EU:n päästökauppajärjestelmään; pyytää Yhdysvaltojen senaattia olemaan hyväksymättä tätä lakialoitetta ja pyytää käymään aiheesta rakentavaa vuoropuhelua; |
| --- | --- |

19.

tähdentää, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ongelma, ja kehottaa komissiota pyrkimään saamaan Yhdysvalloilta pitkälle menevä sitoumus siitä, että tulevassa Durbanin konferenssissa edistytään, jotta voidaan sopia yksityiskohtaisesta valtuutuksesta kattavaa maailmanlaajuista ilmastosopimusta koskevien neuvottelujen loppuun saattamiseksi vuoteen 2015 mennessä; on tässä suhteessa huolissaan Yhdysvaltojen edustajainhuoneen äskettäin hyväksymästä lakialoitteesta n:o 2594, jossa vaaditaan kieltämään yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden osallistuminen EU:n päästökauppajärjestelmään; pyytää Yhdysvaltojen senaattia olemaan hyväksymättä tätä lakialoitetta ja pyytää käymään aiheesta rakentavaa vuoropuhelua;

| 20. | kehottaa ottamaan EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen taloutta koskevissa keskusteluissa huomioon sellaiset seikat kuin ilmastonsuojelu, luonnonvarojen niukkuus ja tehokas käyttö, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; toteaa, että toiminnan kansainvälinen koordinointi auttaa ratkaisemaan eri toimialoilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoon liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

20.

kehottaa ottamaan EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen taloutta koskevissa keskusteluissa huomioon sellaiset seikat kuin ilmastonsuojelu, luonnonvarojen niukkuus ja tehokas käyttö, energian toimitusvarmuus, innovointi ja kilpailukyky; toteaa, että toiminnan kansainvälinen koordinointi auttaa ratkaisemaan eri toimialoilla ja erityisesti energiavaltaisilla aloilla esiintyviä hiilivuotoon liittyviä ongelmia;

Vapaus ja turvallisuus

| 21. | toteaa, että kaikki transatlanttisten alueiden matkustaja- ja tavaravirrat olisi turvattava asianmukaisilla ja oikeasuhteisilla turvallisuustoimenpiteillä; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että kaikki transatlanttisten alueiden matkustaja- ja tavaravirrat olisi turvattava asianmukaisilla ja oikeasuhteisilla turvallisuustoimenpiteillä;

| 22. | pyytää tähän liittyen Yhdysvaltoja luopumaan laajoista yleisistä rajoituksista, kuten konttien sataprosenttisesta läpivalaisusta tai nestekiellosta lentokoneissa, ja ottamaan käyttöön kohdistetumpia ja riskiperusteisia lähestymistapoja, kuten "turvallisen toimijan" järjestelmä ja nesteiden läpivalaisu; |
| --- | --- |

22.

pyytää tähän liittyen Yhdysvaltoja luopumaan laajoista yleisistä rajoituksista, kuten konttien sataprosenttisesta läpivalaisusta tai nestekiellosta lentokoneissa, ja ottamaan käyttöön kohdistetumpia ja riskiperusteisia lähestymistapoja, kuten "turvallisen toimijan" järjestelmä ja nesteiden läpivalaisu;

| 23. | pitää tältä osin myönteisenä neuvottelujen aloittamista maaliskuussa 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä henkilötietojen suojaa koskevasta sopimuksesta; panee merkille komission ilmoituksen EU:n ja Yhdysvaltojen PNR- eli matkustajarekisteritietoja koskevaa sopimusta koskevien neuvottelujen saamisesta päätökseen – Euroopan parlamentti tarkastelee tätä sopimusta 5. toukokuuta 2010 (1) ja 11. marraskuuta 2010 (2) antamissaan päätöslauselmissa asetettujen vaatimusten perusteella; |
| --- | --- |

23.

pitää tältä osin myönteisenä neuvottelujen aloittamista maaliskuussa 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä henkilötietojen suojaa koskevasta sopimuksesta; panee merkille komission ilmoituksen EU:n ja Yhdysvaltojen PNR- eli matkustajarekisteritietoja koskevaa sopimusta koskevien neuvottelujen saamisesta päätökseen – Euroopan parlamentti tarkastelee tätä sopimusta 5. toukokuuta 2010 (1) ja 11. marraskuuta 2010 (2) antamissaan päätöslauselmissa asetettujen vaatimusten perusteella;

| 24. | pitää hyvin tärkeänä, että luovuttamista ja vastavuoroista oikeudellista apua koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen väliset sopimukset sekä niihin liittyvät kahdenväliset välineet pannaan täytäntöön asianmukaisesti; |
| --- | --- |

24.

pitää hyvin tärkeänä, että luovuttamista ja vastavuoroista oikeudellista apua koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen väliset sopimukset sekä niihin liittyvät kahdenväliset välineet pannaan täytäntöön asianmukaisesti;

| 25. | toistaa näkemyksensä, että EU:n on jatkossakin otettava Yhdysvaltojen kanssa esiin poliittisella ja teknisellä tasolla se, että EU:lle on erittäin tärkeää, että neljä viisumivapausohjelman ulkopuolelle jäänyttä jäsenvaltiota liitetään ohjelmaan niin pian kuin mahdollista; |
| --- | --- |

25.

toistaa näkemyksensä, että EU:n on jatkossakin otettava Yhdysvaltojen kanssa esiin poliittisella ja teknisellä tasolla se, että EU:lle on erittäin tärkeää, että neljä viisumivapausohjelman ulkopuolelle jäänyttä jäsenvaltiota liitetään ohjelmaan niin pian kuin mahdollista;

| 26. | korostaa tarvetta varmistaa maailmanlaajuisen internet-verkon loukkaamattomuuden suojelu ja viestinnän vapaus välttämällä yksipuolisia IP-osoitteiden tai verkkotunnusten peruuttamistoimia; |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta varmistaa maailmanlaajuisen internet-verkon loukkaamattomuuden suojelu ja viestinnän vapaus välttämällä yksipuolisia IP-osoitteiden tai verkkotunnusten peruuttamistoimia;

| 27. | ottaa huomioon Euroopan parlamentin eri valiokuntien konkreettiset ehdotukset ja pyytää Euroopan parlamentin transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun valtuuskuntaa käyttämään hyväkseen niiden panosta; |
| --- | --- |

27.

ottaa huomioon Euroopan parlamentin eri valiokuntien konkreettiset ehdotukset ja pyytää Euroopan parlamentin transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun valtuuskuntaa käyttämään hyväkseen niiden panosta;

*

* *

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltojen kongressille, transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun yhteispuheenjohtajille sekä transatlanttisen talousneuvoston yhteispuheenjohtajille ja sihteeristölle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltojen kongressille, transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun yhteispuheenjohtajille sekä transatlanttisen talousneuvoston yhteispuheenjohtajille ja sihteeristölle.

---

(1)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 70.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/128

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Avoin internet ja verkon neutraalisuus Euroopassa

P7_TA(2011)0511

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa

2013/C 153 E/15

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (KOM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (KOM(2011)0222),

| — | ottaa huomioon 12. ja 14. lokakuuta 2011 päivätyt kysymykset neuvostolle avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (O-000243/2011 – B7-0641/2011 ja O-000261/2011 – B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. ja 14. lokakuuta 2011 päivätyt kysymykset neuvostolle avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (O-000243/2011 – B7-0641/2011 ja O-000261/2011 – B7-0653/2011),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2009 annetun komission julistuksen verkon riippumattomuudesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2009 annetun komission julistuksen verkon riippumattomuudesta (1),

| — | ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY 1 artiklan 8 kohdan g alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/140/EY 1 artiklan 8 kohdan g alakohdan,

| — | ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 21 artiklan 3 kohdan c ja d alakohdan sekä 22 artiklan 3 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 21 artiklan 3 kohdan c ja d alakohdan sekä 22 artiklan 3 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136/EY,

| — | ottaa huomioon Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1211/2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1211/2009,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun" (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun" (2),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta "Euroopan digitaalistrategia", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta "Euroopan digitaalistrategia",

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ‧Yhdessä uuteen kasvuun‧ " (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ‧Yhdessä uuteen kasvuun‧ " (KOM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon parlamentin ja komission yhdessä järjestämän, Brysselissä 11. marraskuuta 2010 pidetyn huippukokouksen aiheesta "Avoin internet ja verkon neutraliteetti Euroopassa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin ja komission yhdessä järjestämän, Brysselissä 11. marraskuuta 2010 pidetyn huippukokouksen aiheesta "Avoin internet ja verkon neutraliteetti Euroopassa",

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan toukokuussa 2011 julkaiseman tutkimuksen "Network Neutrality: Challenges and responses in the EU and in the U.S." (IP/A/IMCO/ST/2011-02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan toukokuussa 2011 julkaiseman tutkimuksen "Network Neutrality: Challenges and responses in the EU and in the U.S." (IP/A/IMCO/ST/2011-02),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2011 annetun Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon verkon neutraliteetista, liikenteenhallinnasta ja yksityisyyden ja henkilötietojen suojasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2011 annetun Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon verkon neutraliteetista, liikenteenhallinnasta ja yksityisyyden ja henkilötietojen suojasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että neuvosto aikoo hyväksyä 13. joulukuuta 2011 kokoontuvassa liikenne-, televiestintä- ja energianeuvostossa päätelmät avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neuvosto aikoo hyväksyä 13. joulukuuta 2011 kokoontuvassa liikenne-, televiestintä- ja energianeuvostossa päätelmät avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa;

| B. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi pitänyt saattaa vuoden 2009 televiestintäalan uudistuspaketin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 25. toukokuuta 2011 mennessä ja että komissio on jo ryhtynyt tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että EU-sopimuksen ja yhteisön säännöstön periaatteita noudatetaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi pitänyt saattaa vuoden 2009 televiestintäalan uudistuspaketin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 25. toukokuuta 2011 mennessä ja että komissio on jo ryhtynyt tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että EU-sopimuksen ja yhteisön säännöstön periaatteita noudatetaan;

| C. | toteaa kehottaneensa komissiota turvaamaan internetin neutraaliuden ja avoimuuden periaatteet ja edistämään loppukäyttäjien mahdollisuuksia saada ja jakaa tietoa sekä käyttää haluamiaan sovelluksia ja palveluja; |
| --- | --- |

C.

toteaa kehottaneensa komissiota turvaamaan internetin neutraaliuden ja avoimuuden periaatteet ja edistämään loppukäyttäjien mahdollisuuksia saada ja jakaa tietoa sekä käyttää haluamiaan sovelluksia ja palveluja;

| D. | ottaa huomioon, että komissio on pyytänyt Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä (BEREC) tutkimaan operaattorin vaihtamisen esteitä, internetliikenteen estämistä tai rajoittamista sekä palvelujen avoimuutta ja laatua jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio on pyytänyt Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä (BEREC) tutkimaan operaattorin vaihtamisen esteitä, internetliikenteen estämistä tai rajoittamista sekä palvelujen avoimuutta ja laatua jäsenvaltioissa;

| E. | toteaa, että internetin avoin luonne on ollut keskeinen kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia edistävä tekijä – sen ansiosta on kehitetty valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita – joka näin on lisännyt sisällön ja palvelujen tarjontaa ja kysyntää; toteaa myös, että avoin internet on nopeuttanut ratkaisevasti tiedon ja ideoiden vapaata liikkuvuutta myös maissa, joissa riippumatonta uutistarjontaa on vähän; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että internetin avoin luonne on ollut keskeinen kilpailukykyä, talouskasvua, sosiaalista kehitystä ja innovointia edistävä tekijä – sen ansiosta on kehitetty valtavasti verkkosovelluksia, -sisältöä ja -palveluita – joka näin on lisännyt sisällön ja palvelujen tarjontaa ja kysyntää; toteaa myös, että avoin internet on nopeuttanut ratkaisevasti tiedon ja ideoiden vapaata liikkuvuutta myös maissa, joissa riippumatonta uutistarjontaa on vähän;

| F. | ottaa huomioon, että joissakin EU:n ulkopuolisissa maissa mobiililaajakaistan tarjoajat eivät saa estää käyttämästä laillisia verkkosivustoja ja VoIP- tai videopuhelinsovelluksia, jotka kilpailevat niiden omien ääni- tai videopuhelinpalvelujen kanssa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joissakin EU:n ulkopuolisissa maissa mobiililaajakaistan tarjoajat eivät saa estää käyttämästä laillisia verkkosivustoja ja VoIP- tai videopuhelinsovelluksia, jotka kilpailevat niiden omien ääni- tai videopuhelinpalvelujen kanssa;

| G. | ottaa huomioon, että internetpalvelujen tarjonta on rajatylittävää toimintaa ja internet on aivan maailmantalouden keskiössä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että internetpalvelujen tarjonta on rajatylittävää toimintaa ja internet on aivan maailmantalouden keskiössä;

| H. | ottaa erityisesti huomioon, että laajakaista ja internet ovat merkittäviä talouskasvua, työpaikkojen syntymistä ja Euroopan kansainvälistä kilpailukykyä edistäviä tekijöitä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa erityisesti huomioon, että laajakaista ja internet ovat merkittäviä talouskasvua, työpaikkojen syntymistä ja Euroopan kansainvälistä kilpailukykyä edistäviä tekijöitä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan;

| I. | ottaa huomioon, että Eurooppa pystyy käyttämään täysimääräisesti hyväksi digitaalitalouden potentiaalia ainoastaan siten, että edistetään asianmukaisesti toimivia digitaalisia sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Eurooppa pystyy käyttämään täysimääräisesti hyväksi digitaalitalouden potentiaalia ainoastaan siten, että edistetään asianmukaisesti toimivia digitaalisia sisämarkkinoita;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja yhtyy siinä esitettyyn analyysiin etenkin tarpeesta säilyttää internet luonteeltaan avoimena ja neutraalina, sillä kyseessä on keskeinen innovointia ja kuluttajien kysyntää edistävä tekijä, ja samalla sen varmistamisesta, että internet kykenee jatkossakin tuottamaan laadukkaita palveluja kehyksessä, jossa perusoikeuksia edistetään ja noudatetaan; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja yhtyy siinä esitettyyn analyysiin etenkin tarpeesta säilyttää internet luonteeltaan avoimena ja neutraalina, sillä kyseessä on keskeinen innovointia ja kuluttajien kysyntää edistävä tekijä, ja samalla sen varmistamisesta, että internet kykenee jatkossakin tuottamaan laadukkaita palveluja kehyksessä, jossa perusoikeuksia edistetään ja noudatetaan;

| 2. | panee merkille, että komission tiedonannon päätelmissä todetaan, että tässä vaiheessa ei ole selvää tarvetta lisätä verkon neutraliteettia koskevaa sääntelyä Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että komission tiedonannon päätelmissä todetaan, että tässä vaiheessa ei ole selvää tarvetta lisätä verkon neutraliteettia koskevaa sääntelyä Euroopan tasolla;

| 3. | huomauttaa kuitenkin, että liikenteenhallinta tarjoaa mahdollisuuden kilpailua rajoittavaan ja syrjivään toimintaan etenkin vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä; panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen julkistaa tiedot, jotka ilmenevät verkon neutraliteettia mahdollisesti haittaavia menettelyjä koskevista BERECin selvityksistä; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa kuitenkin, että liikenteenhallinta tarjoaa mahdollisuuden kilpailua rajoittavaan ja syrjivään toimintaan etenkin vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä; panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen julkistaa tiedot, jotka ilmenevät verkon neutraliteettia mahdollisesti haittaavia menettelyjä koskevista BERECin selvityksistä;

| 4. | pyytää komissiota varmistamaan nykyisen EU:n viestintäalan sääntelykehyksen soveltamisen ja täytäntöönpanon sekä kuuden kuukauden sisällä BERECin selvitysten tulosten julkaisemisesta arvioimaan, tarvitaanko uusia säännöksiä sananvapauden, tiedonsaannin vapauden, kuluttajien valinnanvapauden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi sekä tehokkaan kilpailun ja innovoinnin aikaansaamiseksi ja kansalaisten, yritysten ja julkishallinnon internetin käyttöön liittyvien moninaisten etujen edistämiseksi; painottaa, että kaikista verkon neutraliteettia koskevista EU:n säädösehdotuksista on tehtävä vaikutustenarviointi; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota varmistamaan nykyisen EU:n viestintäalan sääntelykehyksen soveltamisen ja täytäntöönpanon sekä kuuden kuukauden sisällä BERECin selvitysten tulosten julkaisemisesta arvioimaan, tarvitaanko uusia säännöksiä sananvapauden, tiedonsaannin vapauden, kuluttajien valinnanvapauden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden varmistamiseksi sekä tehokkaan kilpailun ja innovoinnin aikaansaamiseksi ja kansalaisten, yritysten ja julkishallinnon internetin käyttöön liittyvien moninaisten etujen edistämiseksi; painottaa, että kaikista verkon neutraliteettia koskevista EU:n säädösehdotuksista on tehtävä vaikutustenarviointi;

| 5. | pitää BERECin tällä alalla tekemää työtä myönteisenä, ja kehottaa jäsenvaltioita ja etenkin kansallisia sääntelyviranomaisia toimimaan tiiviissä yhteistyössä BERECin kanssa; |
| --- | --- |

5.

pitää BERECin tällä alalla tekemää työtä myönteisenä, ja kehottaa jäsenvaltioita ja etenkin kansallisia sääntelyviranomaisia toimimaan tiiviissä yhteistyössä BERECin kanssa;

| 6. | kehottaa komissiota yhdessä BERECin ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraamaan tiiviisti liikenteenhallintakäytäntöjen kehitystä ja yhteenliittämissopimuksia, etenkin kun ne liittyvät VoIP-palvelujen ja tiedostojen jakamisen estämiseen ja rajoittamiseen tai niiden ylihinnoitteluun, sekä kilpailua rajoittavaa toimintaa tai laadun liiallista heikkenemistä, kuten televiestintäalan EU:n sääntelykehyksessä edellytetään; kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että internetpalveluntarjoajat eivät syrji ketään eivätkä estä, haittaa tai heikennä kenenkään mahdollisuuksia käyttää haluamaansa palvelua sen lähteestä tai kohteesta riippumatta sisällön, sovelluksen tai palvelun käyttämiseen, lähettämiseen, saataville asettamiseen, vastaanottamiseen tai tarjoamiseen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota yhdessä BERECin ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seuraamaan tiiviisti liikenteenhallintakäytäntöjen kehitystä ja yhteenliittämissopimuksia, etenkin kun ne liittyvät VoIP-palvelujen ja tiedostojen jakamisen estämiseen ja rajoittamiseen tai niiden ylihinnoitteluun, sekä kilpailua rajoittavaa toimintaa tai laadun liiallista heikkenemistä, kuten televiestintäalan EU:n sääntelykehyksessä edellytetään; kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että internetpalveluntarjoajat eivät syrji ketään eivätkä estä, haittaa tai heikennä kenenkään mahdollisuuksia käyttää haluamaansa palvelua sen lähteestä tai kohteesta riippumatta sisällön, sovelluksen tai palvelun käyttämiseen, lähettämiseen, saataville asettamiseen, vastaanottamiseen tai tarjoamiseen;

| 7. | kehottaa komissiota antamaan parlamentille tietoja nykyisistä liikenteenhallintakäytännöistä, yhteenliittämismarkkinoista ja verkon ruuhkautumisesta sekä mahdollisesta investointien puutteen yhteydestä tähän; kehottaa komissiota analysoimaan tarkemmin "laiteriippumattomuuden" ongelmaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota antamaan parlamentille tietoja nykyisistä liikenteenhallintakäytännöistä, yhteenliittämismarkkinoista ja verkon ruuhkautumisesta sekä mahdollisesta investointien puutteen yhteydestä tähän; kehottaa komissiota analysoimaan tarkemmin "laiteriippumattomuuden" ongelmaa;

| 8. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja BERECiä varmistamaan verkon neutraliteettia koskevan toiminnan johdonmukaisuuden ja televiestintäalan EU:n tehokkaan sääntelykehyksen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja BERECiä varmistamaan verkon neutraliteettia koskevan toiminnan johdonmukaisuuden ja televiestintäalan EU:n tehokkaan sääntelykehyksen täytäntöönpanon;

| 9. | korostaa, että verkon neutraliteettia koskevaan kysymykseen ehdotetut ratkaisut voivat toimia vain, jos ne perustuvat yhdenmukaiseen eurooppalaiseen toimintatapaan; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tarkasti verkon neutraliteettia koskevien säädösten hyväksymistä jäsenvaltioissa sen suhteen, miten ne vaikuttavat jäsenvaltioiden omiin markkinoihin ja sisämarkkinoihin; katsoo, että kaikkia sidosryhmiä hyödyttäisi, jos komissio antaisi unionin laajuiset suuntaviivat, myös matkaviestintämarkkinoista, sillä näin voitaisiin varmistaa, että televiestintäpaketin verkon neutraliteettia koskevia säännöksiä sovelletaan ja ne pannaan asianmukaisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että verkon neutraliteettia koskevaan kysymykseen ehdotetut ratkaisut voivat toimia vain, jos ne perustuvat yhdenmukaiseen eurooppalaiseen toimintatapaan; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tarkasti verkon neutraliteettia koskevien säädösten hyväksymistä jäsenvaltioissa sen suhteen, miten ne vaikuttavat jäsenvaltioiden omiin markkinoihin ja sisämarkkinoihin; katsoo, että kaikkia sidosryhmiä hyödyttäisi, jos komissio antaisi unionin laajuiset suuntaviivat, myös matkaviestintämarkkinoista, sillä näin voitaisiin varmistaa, että televiestintäpaketin verkon neutraliteettia koskevia säännöksiä sovelletaan ja ne pannaan asianmukaisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön;

| 10. | korostaa, että jäsenvaltioiden ja varsinkin kansallisten sääntelyviranomaisten keskinäinen yhteistyö ja koordinointi sekä yhteistyö ja koordinointi komission kanssa ovat tärkeitä, jotta EU voi hyötyä täysimääräisesti internetin tarjoamista mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että jäsenvaltioiden ja varsinkin kansallisten sääntelyviranomaisten keskinäinen yhteistyö ja koordinointi sekä yhteistyö ja koordinointi komission kanssa ovat tärkeitä, jotta EU voi hyötyä täysimääräisesti internetin tarjoamista mahdollisuuksista;

| 11. | kiinnittää huomion vakaviin riskeihin, joita verkon neutraliteetista luopumiseen liittyy ja joita ovat muun muassa kilpailua rajoittava toiminta, innovoinnin tyrehtyminen, sananvapauden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden rajoitukset sekä heikko kuluttajatietoisuus ja yksityisyyden loukkaaminen, jotka ovat haitallisia yrityksille, kuluttajille ja koko demokraattiselle yhteiskunnalle; palauttaa mieliin Euroopan tietosuojavaltuutetun liikenteenhallintakäytäntöjen vaikutusta viestinnän luottamuksellisuuteen koskevan lausunnon; |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomion vakaviin riskeihin, joita verkon neutraliteetista luopumiseen liittyy ja joita ovat muun muassa kilpailua rajoittava toiminta, innovoinnin tyrehtyminen, sananvapauden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden rajoitukset sekä heikko kuluttajatietoisuus ja yksityisyyden loukkaaminen, jotka ovat haitallisia yrityksille, kuluttajille ja koko demokraattiselle yhteiskunnalle; palauttaa mieliin Euroopan tietosuojavaltuutetun liikenteenhallintakäytäntöjen vaikutusta viestinnän luottamuksellisuuteen koskevan lausunnon;

| 12. | korostaa, että televiestintäalan EU:n sääntelykehyksellä pyritään edistämään sananvapautta, syrjimätöntä sisällön, sovelluksien ja palvelujen käyttömahdollisuutta sekä tehokasta kilpailua ja että siksi verkon neutraliteettiin liittyvillä toimenpiteillä pitäisi nykyisen kilpailulainsäädännön keinojen lisäksi pyrkiä puuttumaan mahdolliseen kilpailua rajoittavaan toimintaan, ja niiden pitäisi johtaa investointeihin ja helpottaa verkkotalouden uusia innovoivia liiketoimintamalleja; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että televiestintäalan EU:n sääntelykehyksellä pyritään edistämään sananvapautta, syrjimätöntä sisällön, sovelluksien ja palvelujen käyttömahdollisuutta sekä tehokasta kilpailua ja että siksi verkon neutraliteettiin liittyvillä toimenpiteillä pitäisi nykyisen kilpailulainsäädännön keinojen lisäksi pyrkiä puuttumaan mahdolliseen kilpailua rajoittavaan toimintaan, ja niiden pitäisi johtaa investointeihin ja helpottaa verkkotalouden uusia innovoivia liiketoimintamalleja;

| 13. | pitää verkon neutraliteetin periaatetta merkittävänä ennakkoehtona, joka mahdollistaa innovoivan internetekosysteemin ja turvaa Euroopan kansalaisia ja yrittäjiä palvelevat tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

13.

pitää verkon neutraliteetin periaatetta merkittävänä ennakkoehtona, joka mahdollistaa innovoivan internetekosysteemin ja turvaa Euroopan kansalaisia ja yrittäjiä palvelevat tasapuoliset toimintaedellytykset;

| 14. | katsoo, että sähköisten viestintäpalvelujen tehokas kilpailu, liikenteenhallinnan ja palvelun laadun avoimuuden sekä vaihtamisen helppouden on oltava verkon neutraliteetin välttämättömiä vähimmäisedellytyksiä, joilla varmistetaan loppukäyttäjien valinnanvapaus ja tiedonsaantivapaus; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että sähköisten viestintäpalvelujen tehokas kilpailu, liikenteenhallinnan ja palvelun laadun avoimuuden sekä vaihtamisen helppouden on oltava verkon neutraliteetin välttämättömiä vähimmäisedellytyksiä, joilla varmistetaan loppukäyttäjien valinnanvapaus ja tiedonsaantivapaus;

| 15. | myöntää, että kohtuullista liikenteenhallintaa tarvitaan sen varmistamiseksi, että verkon ruuhkautuminen ei heikennä loppukäyttäjien yhteyksiä; toteaa, että tähän liittyen palvelujen laatua koskevat vaatimukset täyttääkseen ja verkkojen toimintakyvyn ja vakauden varmistaakseen operaattorit voivat kansallisten sääntelyviranomaisten valvonnassa soveltaa menettelyjä, joilla mitataan ja muokataan verkkoyhteyden internetliikennettä; kehottaa toimivaltaisia kansallisia sääntelyviranomaisia käyttämään kaikkia yleispalveludirektiivissä säädettyjä toimivaltuuksiaan palvelun laatua koskevien vähimmäisvaatimuksien asettamiseksi; katsoo, että kiireellisten palvelujen siirron laadunvarmistus ei saa olla peruste niin sanotusta best effort -periaatteesta luopumiselle; |
| --- | --- |

15.

myöntää, että kohtuullista liikenteenhallintaa tarvitaan sen varmistamiseksi, että verkon ruuhkautuminen ei heikennä loppukäyttäjien yhteyksiä; toteaa, että tähän liittyen palvelujen laatua koskevat vaatimukset täyttääkseen ja verkkojen toimintakyvyn ja vakauden varmistaakseen operaattorit voivat kansallisten sääntelyviranomaisten valvonnassa soveltaa menettelyjä, joilla mitataan ja muokataan verkkoyhteyden internetliikennettä; kehottaa toimivaltaisia kansallisia sääntelyviranomaisia käyttämään kaikkia yleispalveludirektiivissä säädettyjä toimivaltuuksiaan palvelun laatua koskevien vähimmäisvaatimuksien asettamiseksi; katsoo, että kiireellisten palvelujen siirron laadunvarmistus ei saa olla peruste niin sanotusta best effort -periaatteesta luopumiselle;

| 16. | kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia varmistamaan, että liikenteenhallintatoimiin ei liity kilpailua rajoittavaa tai vahingoittavaa syrjintää; katsoo, että erityispalvelut (tai hallinnoidut palvelut) eivät saisi heikentää vankkojen best effort -internetyhteyksien turvaamista, joka edistävät innovointia ja sananvapautta, takaavat kilpailun ja joiden avulla vältetään uusi digitaalinen jako; |
| --- | --- |

16.

kehottaa toimivaltaisia kansallisia viranomaisia varmistamaan, että liikenteenhallintatoimiin ei liity kilpailua rajoittavaa tai vahingoittavaa syrjintää; katsoo, että erityispalvelut (tai hallinnoidut palvelut) eivät saisi heikentää vankkojen best effort -internetyhteyksien turvaamista, joka edistävät innovointia ja sananvapautta, takaavat kilpailun ja joiden avulla vältetään uusi digitaalinen jako;

Kuluttajansuoja

| 17. | kehottaa avoimuuteen liikenteenhallinnassa, mihin kuuluu myös loppukäyttäjille suunnatun tiedotuksen parantaminen, ja korostaa, että kuluttajien on voitava tehdä tietoon perustuvia valintoja ja heillä on oltava tosiasiallinen mahdollisuus vaihtaa palveluntarjoajaa sellaiseen, joka parhaiten sopii heidän tarpeisiinsa ja mieltymyksiinsä, joita voivat olla muun muassa latausten ja palvelujen nopeus ja määrä; muistuttaa, että on tärkeää tarjota kuluttajille selkeää, vaikuttavaa, tarkoituksenmukaista ja verrattavissa olevaa tietoa kaikista asiaankuuluvista kaupallisista käytännöistä, joilla on vastaava vaikutus, etenkin langattoman internetin alalla; |
| --- | --- |

17.

kehottaa avoimuuteen liikenteenhallinnassa, mihin kuuluu myös loppukäyttäjille suunnatun tiedotuksen parantaminen, ja korostaa, että kuluttajien on voitava tehdä tietoon perustuvia valintoja ja heillä on oltava tosiasiallinen mahdollisuus vaihtaa palveluntarjoajaa sellaiseen, joka parhaiten sopii heidän tarpeisiinsa ja mieltymyksiinsä, joita voivat olla muun muassa latausten ja palvelujen nopeus ja määrä; muistuttaa, että on tärkeää tarjota kuluttajille selkeää, vaikuttavaa, tarkoituksenmukaista ja verrattavissa olevaa tietoa kaikista asiaankuuluvista kaupallisista käytännöistä, joilla on vastaava vaikutus, etenkin langattoman internetin alalla;

| 18. | kehottaa komissiota julkaisemaan lisää operaattorien vaihtamisen oikeutta koskevia ohjeita avoimuusvaatimusten täyttämiseksi ja sen edistämiseksi, että kaikilla EU:n kuluttajilla olisi yhtäläiset oikeudet; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota julkaisemaan lisää operaattorien vaihtamisen oikeutta koskevia ohjeita avoimuusvaatimusten täyttämiseksi ja sen edistämiseksi, että kaikilla EU:n kuluttajilla olisi yhtäläiset oikeudet;

| 19. | panee merkille, että kuluttajat ovat valittaneet internetyhteyksien mainostetun ja todellisen siirtonopeuden eroista; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tältä osin johdonmukaisesti täytäntöön harhaanjohtavan mainonnan kiellon; |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että kuluttajat ovat valittaneet internetyhteyksien mainostetun ja todellisen siirtonopeuden eroista; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tältä osin johdonmukaisesti täytäntöön harhaanjohtavan mainonnan kiellon;

| 20. | tunnustaa, että on löydettävä keinoja lisätä kansalaisten uskoa ja luottamusta verkkoympäristöön; kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan sellaisten koulutusohjelmien kehittämistä, joilla pyritään parantamaan kuluttajien tieto- ja viestintätekniikan taitoja ja vähentämään digitaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa, että on löydettävä keinoja lisätä kansalaisten uskoa ja luottamusta verkkoympäristöön; kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan sellaisten koulutusohjelmien kehittämistä, joilla pyritään parantamaan kuluttajien tieto- ja viestintätekniikan taitoja ja vähentämään digitaalista syrjäytymistä;

| 21. | kehottaa komissiota kutsumaan kuluttajien edustajat ja kansalaisyhteiskunnan osallistumaan aktiivisesti ja tasa-arvoisesti alan edustajien kanssa internetin tulevaisuudesta EU:ssa käytäviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota kutsumaan kuluttajien edustajat ja kansalaisyhteiskunnan osallistumaan aktiivisesti ja tasa-arvoisesti alan edustajien kanssa internetin tulevaisuudesta EU:ssa käytäviin keskusteluihin;

*

* *

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 308, 18.12.2009, s. 2.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/132

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Rypäleammusten kieltäminen

P7_TA(2011)0512

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 rypäleammusten kieltämisestä

2013/C 153 E/16

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, joka tuli voimaan 1. elokuuta 2010 ja jolle 8. marraskuuta 2011 mennessä on antanut tukensa 111 valtiota (sen on allekirjoittanut 108 valtiota, joista kolme on EU:n jäsenvaltioita, ja ratifioinut 63 valtiota, joista 19 on EU:n jäsenvaltioita ja kolme ehdokasvaltioita), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, joka tuli voimaan 1. elokuuta 2010 ja jolle 8. marraskuuta 2011 mennessä on antanut tukensa 111 valtiota (sen on allekirjoittanut 108 valtiota, joista kolme on EU:n jäsenvaltioita, ja ratifioinut 63 valtiota, joista 19 on EU:n jäsenvaltioita ja kolme ehdokasvaltioita),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2011 päivätyn luonnoksen rypäleammuksia koskevaksi kuudenneksi pöytäkirjaksi, joka on tarkoitus liittää yleissopimukseen tiettyjen sellaisten tavanomaisten aseiden käytön kielloista tai rajoituksista, joiden voidaan katsoa aiheuttavan tarpeettoman vakavia vammoja tai olevan vaikutukseltaan umpimähkäisiä (CCW-yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2011 päivätyn luonnoksen rypäleammuksia koskevaksi kuudenneksi pöytäkirjaksi, joka on tarkoitus liittää yleissopimukseen tiettyjen sellaisten tavanomaisten aseiden käytön kielloista tai rajoituksista, joiden voidaan katsoa aiheuttavan tarpeettoman vakavia vammoja tai olevan vaikutukseltaan umpimähkäisiä (CCW-yleissopimus),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 2. joulukuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 2. joulukuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimusvaltioiden toiselle kokoukselle osoittaman viestin, jonka välitti aseidenriisunnasta vastaava korkea edustaja Sergio Duarte Beirutissa 13. syyskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimusvaltioiden toiselle kokoukselle osoittaman viestin, jonka välitti aseidenriisunnasta vastaava korkea edustaja Sergio Duarte Beirutissa 13. syyskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin julkilausumat, erityisesti 1. elokuuta 2010 annetun julkilausuman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta ja 29. huhtikuuta 2011 annetun julkilausuman rypäleammusten raportoidusta käytöstä Libyassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin julkilausumat, erityisesti 1. elokuuta 2010 annetun julkilausuman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta ja 29. huhtikuuta 2011 annetun julkilausuman rypäleammusten raportoidusta käytöstä Libyassa,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman rypäleammuksia koskevasta yleissopimuksesta (1),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantulosta ja EU:n roolista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen voimaantulosta ja EU:n roolista (2),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman edistyksestä miinoja koskevissa toimissa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman edistyksestä miinoja koskevissa toimissa (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että rypäleammukset aiheuttavat vakavia riskejä siviileille, koska ne aiheuttavat kuolettavia vammoja, ja että konfliktien jälkitilanteissa rypäleammusten käyttö on aiheuttanut monia traagisia vammoja ja siviiliuhreja, koska räjähtämättömät tytärammukset jäävät usein lasten ja muiden pahaa-aavistamattomien siviilien löydettäviksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että rypäleammukset aiheuttavat vakavia riskejä siviileille, koska ne aiheuttavat kuolettavia vammoja, ja että konfliktien jälkitilanteissa rypäleammusten käyttö on aiheuttanut monia traagisia vammoja ja siviiliuhreja, koska räjähtämättömät tytärammukset jäävät usein lasten ja muiden pahaa-aavistamattomien siviilien löydettäviksi;

| B. | ottaa huomioon, että useimpien EU:n jäsenvaltioiden tuki, parlamenttien tekemät aloitteet ja kansalaisjärjestöjen työ ovat edistäneet ratkaisevalla tavalla rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen johtaneen "Oslon prosessin" päätökseen saattamista; ottaa huomioon, että 22 EU:n jäsenvaltiota on rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimuspuolia ja että viisi jäsenvaltiota ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut sitä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että useimpien EU:n jäsenvaltioiden tuki, parlamenttien tekemät aloitteet ja kansalaisjärjestöjen työ ovat edistäneet ratkaisevalla tavalla rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen johtaneen "Oslon prosessin" päätökseen saattamista; ottaa huomioon, että 22 EU:n jäsenvaltiota on rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimuspuolia ja että viisi jäsenvaltiota ei ole allekirjoittanut eikä ratifioinut sitä;

| C. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa kielletään käyttämästä, kehittämästä, tuottamasta, muulla tavalla hankkimasta, varastoimasta, pitämästä hallussa tai välittämästä kenellekään rypäleammuksia suoraan tai epäsuorasti tai auttamasta, kannustamasta tai suostuttelemasta ketään minkäänlaisiin toimiin, jotka on kielletty yleissopimuksen sopimusvaltioilta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa kielletään käyttämästä, kehittämästä, tuottamasta, muulla tavalla hankkimasta, varastoimasta, pitämästä hallussa tai välittämästä kenellekään rypäleammuksia suoraan tai epäsuorasti tai auttamasta, kannustamasta tai suostuttelemasta ketään minkäänlaisiin toimiin, jotka on kielletty yleissopimuksen sopimusvaltioilta;

| D. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa vahvistetaan uusi humanitaarinen normi uhrien, joihin kuuluvat suoraan rypäleammuksista kärsimään joutuneet henkilöt sekä heidän perheensä ja yhteisönsä, avustamiselle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa vahvistetaan uusi humanitaarinen normi uhrien, joihin kuuluvat suoraan rypäleammuksista kärsimään joutuneet henkilöt sekä heidän perheensä ja yhteisönsä, avustamiselle;

| E. | ottaa huomioon, että CCW-yleissopimuksen kuudennen pöytäkirjan luonnos, josta keskustellaan CCW-yleissopimuksen neljännessä tarkistuskonferenssissa, ei ole rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen kanssa oikeudellisesti yhteensopiva eikä sitä täydentävä; ottaa huomioon, että kun rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimusvaltiot ovat sitoutuneet oikeudellisesti tuhoamaan kaikki ammukset, tässä pöytäkirjaluonnoksessa kiellettäisiin ainoastaan ennen vuotta 1980 valmistetut rypäleammukset, siihen sisältyy pitkä siirtymäaika, joka antaisi mahdollisuuden lykätä pöytäkirjan noudattamista vähintään 12 vuotta, ja siinä sallittaisiin sellaisten rypäleammusten käyttö, joissa on vain yksi itsetuhomekanismi, ja annettaisiin valtioille lupa käyttää rypäleammuksia, joista jää räjähtämättä yksi prosentti tai vähemmän; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että CCW-yleissopimuksen kuudennen pöytäkirjan luonnos, josta keskustellaan CCW-yleissopimuksen neljännessä tarkistuskonferenssissa, ei ole rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen kanssa oikeudellisesti yhteensopiva eikä sitä täydentävä; ottaa huomioon, että kun rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimusvaltiot ovat sitoutuneet oikeudellisesti tuhoamaan kaikki ammukset, tässä pöytäkirjaluonnoksessa kiellettäisiin ainoastaan ennen vuotta 1980 valmistetut rypäleammukset, siihen sisältyy pitkä siirtymäaika, joka antaisi mahdollisuuden lykätä pöytäkirjan noudattamista vähintään 12 vuotta, ja siinä sallittaisiin sellaisten rypäleammusten käyttö, joissa on vain yksi itsetuhomekanismi, ja annettaisiin valtioille lupa käyttää rypäleammuksia, joista jää räjähtämättä yksi prosentti tai vähemmän;

| F. | ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen rypäleammusten käytöstä siviiliväestöä vastaan on raportoitu äskettäin Kambodžassa, Thaimaassa ja Libyassa, ja katsoo, että nyt on toteutettava kiireellisiä toimia sen varmistamiseksi, että rypäleammusten räjähtämättömät tytärammukset raivataan uusien kuolonuhrien tai loukkaantumisten välttämiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen rypäleammusten käytöstä siviiliväestöä vastaan on raportoitu äskettäin Kambodžassa, Thaimaassa ja Libyassa, ja katsoo, että nyt on toteutettava kiireellisiä toimia sen varmistamiseksi, että rypäleammusten räjähtämättömät tytärammukset raivataan uusien kuolonuhrien tai loukkaantumisten välttämiseksi;

| 1. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita pidättymään sellaisen CCW-yleissopimukseen mahdollisesti liitettävän pöytäkirjan hyväksymisestä, tukemisesta tai ratifioimisesta, jolla sallittaisiin rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa kiellettyjen rypäleammusten käyttö, ja kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita toimimaan tällä tavoin Genevessä 14.–25. marraskuuta 2011 pidettävässä CCW-yleissopimuksen neljännessä tarkistuskonferenssissa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita pidättymään sellaisen CCW-yleissopimukseen mahdollisesti liitettävän pöytäkirjan hyväksymisestä, tukemisesta tai ratifioimisesta, jolla sallittaisiin rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa kiellettyjen rypäleammusten käyttö, ja kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita toimimaan tällä tavoin Genevessä 14.–25. marraskuuta 2011 pidettävässä CCW-yleissopimuksen neljännessä tarkistuskonferenssissa;

| 2. | pahoittelee syvästi, että kuudennen pöytäkirjan luonnos, josta keskustellaan kyseisessä konferenssissa, uhkaa vesittää rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa asetetun selvän ja vahvan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden normin, jolla kielletään kattavasti rypäleammukset, ja lisäksi se heikentäisi siviilien suojelua; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee syvästi, että kuudennen pöytäkirjan luonnos, josta keskustellaan kyseisessä konferenssissa, uhkaa vesittää rypäleammuksia koskevassa yleissopimuksessa asetetun selvän ja vahvan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden normin, jolla kielletään kattavasti rypäleammukset, ja lisäksi se heikentäisi siviilien suojelua;

| 3. | kehottaa valtioita ottamaan huomioon ehdotetun pöytäkirjaluonnoksen tukemisesta aiheutuvat humanitaariset seuraukset ja korkean poliittisen hinnan, sillä luonnos on täynnä poikkeuksia ja aukkoja, jotka mahdollistaisivat rypäleammusten käytön; |
| --- | --- |

3.

kehottaa valtioita ottamaan huomioon ehdotetun pöytäkirjaluonnoksen tukemisesta aiheutuvat humanitaariset seuraukset ja korkean poliittisen hinnan, sillä luonnos on täynnä poikkeuksia ja aukkoja, jotka mahdollistaisivat rypäleammusten käytön;

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita, jotka eivät ole rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimuspuolia, liittymään siihen ja kehottaa yleissopimuksen allekirjoittaneita valtioita ratifioimaan sen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

4.

kehottaa jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita, jotka eivät ole rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen sopimuspuolia, liittymään siihen ja kehottaa yleissopimuksen allekirjoittaneita valtioita ratifioimaan sen mahdollisimman pian;

| 5. | katsoo, että CCW-yleissopimukseen liitettävä kuudes pöytäkirja ei ole yhteensopiva rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen kanssa ja että jäsenvaltioilla, jotka ovat allekirjoittaneet rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, on oikeudellinen velvoite vastustaa sitä voimakkaasti ja torjua sen hyväksyminen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että CCW-yleissopimukseen liitettävä kuudes pöytäkirja ei ole yhteensopiva rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen kanssa ja että jäsenvaltioilla, jotka ovat allekirjoittaneet rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen, on oikeudellinen velvoite vastustaa sitä voimakkaasti ja torjua sen hyväksyminen;

| 6. | kehottaa voimakkaasti komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa muistuttamaan jäsenvaltioita niiden rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen mukaisista oikeudellisista velvoitteista; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa korostamaan erityisesti rypäleammuksista johtuvan uhan vähentämistä koskevaa temaattista tavoitetta ja saamaan unionin liittymään rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen, mikä on nyt mahdollista Lissabonin sopimuksen tultua voimaan; |
| --- | --- |

6.

kehottaa voimakkaasti komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa muistuttamaan jäsenvaltioita niiden rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen mukaisista oikeudellisista velvoitteista; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa korostamaan erityisesti rypäleammuksista johtuvan uhan vähentämistä koskevaa temaattista tavoitetta ja saamaan unionin liittymään rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen, mikä on nyt mahdollista Lissabonin sopimuksen tultua voimaan;

| 7. | pitää myönteisenä, että 15 sopimus- ja allekirjoittajavaltiota on saattanut päätökseen varastojen tuhoamisen ja toiset 12 valtiota saattavat sen päätökseen asetetussa määräajassa ja että raivaustoimet ovat meneillään 18 maassa ja kolmella muulla alueella; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että 15 sopimus- ja allekirjoittajavaltiota on saattanut päätökseen varastojen tuhoamisen ja toiset 12 valtiota saattavat sen päätökseen asetetussa määräajassa ja että raivaustoimet ovat meneillään 18 maassa ja kolmella muulla alueella;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä liittyneet rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen mutta haluavat vähentää rypäleammusten vaikutusta ihmisiin, ryhtymään viipymättä ennen liittymistä voimakkaisiin ja avoimiin kansallisiin toimiin, muun muassa keskeyttämään rypäleammusten käytön, valmistuksen ja välittämisen ja aloittamaan rypäleammusvarastojen tuhoamisen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä liittyneet rypäleammuksia koskevaan yleissopimukseen mutta haluavat vähentää rypäleammusten vaikutusta ihmisiin, ryhtymään viipymättä ennen liittymistä voimakkaisiin ja avoimiin kansallisiin toimiin, muun muassa keskeyttämään rypäleammusten käytön, valmistuksen ja välittämisen ja aloittamaan rypäleammusvarastojen tuhoamisen;

| 9. | kehottaa rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneita jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla yleissopimus pannaan täytäntöön kansallisella tasolla; kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan avoimesti tämän päätöslauselman mukaisesti toteuttamistaan toimista ja raportoimaan yleissopimuksen mukaisista toimistaan säännöllisesti esimerkiksi parlamenteilleen; |
| --- | --- |

9.

kehottaa rypäleammuksia koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneita jäsenvaltioita hyväksymään lainsäädäntöä, jolla yleissopimus pannaan täytäntöön kansallisella tasolla; kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan avoimesti tämän päätöslauselman mukaisesti toteuttamistaan toimista ja raportoimaan yleissopimuksen mukaisista toimistaan säännöllisesti esimerkiksi parlamenteilleen;

| 10. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan vakiolausekkeen lisäksi myös rypäleammusten kieltämisen vakiolausekkeena sopimuksiin kolmansien maiden kanssa ja toteaa tämän koskevan erityisesti EU:n suhteita naapureihinsa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan vakiolausekkeen lisäksi myös rypäleammusten kieltämisen vakiolausekkeena sopimuksiin kolmansien maiden kanssa ja toteaa tämän koskevan erityisesti EU:n suhteita naapureihinsa;

| 11. | kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan rypäleammusten vastaiset toimet erottamattomaksi osaksi yhteisön ulkoisen avun ohjelmia, jotta voidaan tukea ammusvarastojen tuhoamista ja humanitaarista apua kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan rypäleammusten vastaiset toimet erottamattomaksi osaksi yhteisön ulkoisen avun ohjelmia, jotta voidaan tukea ammusvarastojen tuhoamista ja humanitaarista apua kolmansissa maissa;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota ryhtymään toimiin, joilla estetään kolmansia maita antamasta rypäleammuksia valtiosta riippumattomille toimijoille; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota ryhtymään toimiin, joilla estetään kolmansia maita antamasta rypäleammuksia valtiosta riippumattomille toimijoille;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä rypäleammusten vastaiselle liitolle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille sekä rypäleammusten vastaiselle liitolle.

---

(1)  EUVL C 16 E, 22.1.2010, s. 61.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0285.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/135

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistaminen digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi

P7_TA(2011)0513

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistamisesta digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi

2013/C 153 E/17

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2011 komissiolle esitetyn kysymyksen arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistamisesta digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi (O-000226/2011 – B7-0648/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2011 komissiolle esitetyn kysymyksen arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistamisesta digitaalisten sisämarkkinoiden edistämiseksi (O-000226/2011 – B7-0648/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 113 ja 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 113 ja 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1),

| — | ottaa huomioon direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta 12. helmikuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/8/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta 12. helmikuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/8/EY (2),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (KOM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan alv:n tulevaisuudesta (KOM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan alv:n tulevaisuudesta (KOM(2010)0695),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (3),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman alv:n tulevaisuudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman alv:n tulevaisuudesta (4),

| — | ottaa huomioon OECD:n ohjeet alv:n tasapuolisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ohjeet alv:n tasapuolisuudesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista liittyy digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista liittyy digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseen;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n digitaaliset sisämarkkinat ovat edelleen pirstoutuneet; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n digitaaliset sisämarkkinat ovat edelleen pirstoutuneet;

| C. | toteaa, että talouskriisi on vakavasti heikentänyt talouden kasvunäkymiä ja että digitaalinen talous voi merkittävästi edistää Euroopan hyvinvointia lähivuosina; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että talouskriisi on vakavasti heikentänyt talouden kasvunäkymiä ja että digitaalinen talous voi merkittävästi edistää Euroopan hyvinvointia lähivuosina;

| D. | toteaa, että Yhdysvaltojen internetin verovapautta koskevalla lailla (Internet Tax Freedom Act), joka tuli voimaan vuonna 1998 ja jonka voimassaoloa on sen jälkeen aina jatkettu ja jossa kielletään liittovaltiota ja osavaltioita soveltamasta verkkomyyntiin syrjiviä liikevaihtoverokantoja, on ollut huomattava vaikutus sähköiseen kaupankäyntiin ja osittain sen ansiosta on perustettu yrityksiä, jotka nyt hallitsevat maailmanmarkkinoita; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Yhdysvaltojen internetin verovapautta koskevalla lailla (Internet Tax Freedom Act), joka tuli voimaan vuonna 1998 ja jonka voimassaoloa on sen jälkeen aina jatkettu ja jossa kielletään liittovaltiota ja osavaltioita soveltamasta verkkomyyntiin syrjiviä liikevaihtoverokantoja, on ollut huomattava vaikutus sähköiseen kaupankäyntiin ja osittain sen ansiosta on perustettu yrityksiä, jotka nyt hallitsevat maailmanmarkkinoita;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n on otettava käyttöön sisämarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet helpottamalla verkossa ja rajojen yli tapahtuvaa kaupankäyntiä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n on otettava käyttöön sisämarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet helpottamalla verkossa ja rajojen yli tapahtuvaa kaupankäyntiä jäsenvaltioissa;

| F. | toteaa, että komissio tarkastelee parhaillaan alv:n tulevaisuutta ja että Eurooppa 2020 -strategia on otettava tässä huomioon; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että komissio tarkastelee parhaillaan alv:n tulevaisuutta ja että Eurooppa 2020 -strategia on otettava tässä huomioon;

| 1. | huomauttaa, että nykyinen lainsäädäntö ja erityisesti direktiivin 2006/112/EY liite III ovat esteenä uusien digitaalisten palvelujen kehittämiselle ja sen vuoksi ristiriidassa digitaalistrategiassa asetettujen tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

1.

huomauttaa, että nykyinen lainsäädäntö ja erityisesti direktiivin 2006/112/EY liite III ovat esteenä uusien digitaalisten palvelujen kehittämiselle ja sen vuoksi ristiriidassa digitaalistrategiassa asetettujen tavoitteiden kanssa;

| 2. | katsoo, että kirjoihin sovellettavat alv-kannat ovat osoitus nykyisen lainsäädännön puutteista, sillä jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa kaikenlaisilla fyysisillä alustoilla toimitettaviin kirjoihin, mutta sähköisiin kirjoihin sovelletaan vähintään 15 prosentin vakiokantaa; katsoo, ettei tällaista syrjintää voida kyseisen markkinalohkon kasvupotentiaalin vuoksi hyväksyä; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kirjoihin sovellettavat alv-kannat ovat osoitus nykyisen lainsäädännön puutteista, sillä jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua alv-kantaa kaikenlaisilla fyysisillä alustoilla toimitettaviin kirjoihin, mutta sähköisiin kirjoihin sovelletaan vähintään 15 prosentin vakiokantaa; katsoo, ettei tällaista syrjintää voida kyseisen markkinalohkon kasvupotentiaalin vuoksi hyväksyä;

| 3. | korostaa, että EU:n on oltava kunnianhimoinen eikä sen pidä tyytyä pelkästään nykyisen lainsäädännön epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseen; katsoo, että alv-sääntöjen uudelleentarkastelussa olisi ensisijaisesti kannustettava yrityksiä kehittämään ja tarjoamaan uusia Euroopan laajuisia verkkopalveluja; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EU:n on oltava kunnianhimoinen eikä sen pidä tyytyä pelkästään nykyisen lainsäädännön epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseen; katsoo, että alv-sääntöjen uudelleentarkastelussa olisi ensisijaisesti kannustettava yrityksiä kehittämään ja tarjoamaan uusia Euroopan laajuisia verkkopalveluja;

| 4. | huomauttaa kuitenkin, että EU:n olisi kehitettävä omiin tarpeisiinsa räätälöityjä ratkaisuja; katsoo, että aitojen sisämarkkinoiden kehittämiseksi EU:n lainsäädännössä voitaisiin sallia jäsenvaltioiden soveltaa väliaikaisesti alennettua alv-kantaa sähköisesti tarjottaviin kulttuurisisältöpalveluihin; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa kuitenkin, että EU:n olisi kehitettävä omiin tarpeisiinsa räätälöityjä ratkaisuja; katsoo, että aitojen sisämarkkinoiden kehittämiseksi EU:n lainsäädännössä voitaisiin sallia jäsenvaltioiden soveltaa väliaikaisesti alennettua alv-kantaa sähköisesti tarjottaviin kulttuurisisältöpalveluihin;

| 5. | katsoo, että tämä uusi luokka, joka sisällytettäisiin direktiivin 2006/112/EY nykyiseen liitteeseen III, voisi kattaa verkkopalvelujen tarjonnan, kuten televisio-ohjelmia, musiikkia, kirjoja, sanomalehtiä ja aikakauslehtiä koskevat palvelut, EU:hun sijoittautuneilta tarjoajilta EU:ssa asuville kuluttajille; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että tämä uusi luokka, joka sisällytettäisiin direktiivin 2006/112/EY nykyiseen liitteeseen III, voisi kattaa verkkopalvelujen tarjonnan, kuten televisio-ohjelmia, musiikkia, kirjoja, sanomalehtiä ja aikakauslehtiä koskevat palvelut, EU:hun sijoittautuneilta tarjoajilta EU:ssa asuville kuluttajille;

| 6. | huomauttaa, että kulttuurisen, journalistisen ja luovan sisällön digitaalisen jakamisen avulla tekijät ja sisällöntuottajat voivat saavuttaa uuden ja suuremman yleisön; katsoo, että EU:n on edistettävä voimakkaasti digitaalisen sisällön luomista, tuotantoa ja jakelua (kaikilla alustoilla) ja että alennetun alv-kannan soveltaminen verkossa tarjottavaan kulttuurisisältöön voisi todellakin edistää kasvua; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että kulttuurisen, journalistisen ja luovan sisällön digitaalisen jakamisen avulla tekijät ja sisällöntuottajat voivat saavuttaa uuden ja suuremman yleisön; katsoo, että EU:n on edistettävä voimakkaasti digitaalisen sisällön luomista, tuotantoa ja jakelua (kaikilla alustoilla) ja että alennetun alv-kannan soveltaminen verkossa tarjottavaan kulttuurisisältöön voisi todellakin edistää kasvua;

| 7. | kiinnittää huomiota sähköisen kaupankäynnin verottamista koskeviin OECD:n periaatteisiin, joista sovittiin vuonna 1998 Ottawassa pidetyssä konferenssissa ja joiden mukaan kulutusveroja, kuten arvonlisäveroa, koskevia sääntöjä sovellettaessa verotuksen tulisi tapahtua samassa verotuspaikassa kuin kulutuksenkin; huomauttaa, että direktiivin 2008/8/EY mukaan OECD:n periaatteita sovelletaan EU:ssa 1. tammikuuta 2015 alkaen; |
| --- | --- |

7.

kiinnittää huomiota sähköisen kaupankäynnin verottamista koskeviin OECD:n periaatteisiin, joista sovittiin vuonna 1998 Ottawassa pidetyssä konferenssissa ja joiden mukaan kulutusveroja, kuten arvonlisäveroa, koskevia sääntöjä sovellettaessa verotuksen tulisi tapahtua samassa verotuspaikassa kuin kulutuksenkin; huomauttaa, että direktiivin 2008/8/EY mukaan OECD:n periaatteita sovelletaan EU:ssa 1. tammikuuta 2015 alkaen;

| 8. | katsoo, että alv-lainsäädännön uudelleentarkasteluun, jossa lisätään jäsenvaltioiden liikkumavaraa alennettujen alv-kantojen soveltamisen osalta, olisi liitettävä direktiivissä 2008/8/EY vahvistettujen periaatteiden soveltaminen; huomauttaa kuitenkin, että periaatetta, jonka mukaan verotus tapahtuu samassa jäsenvaltiossa kuin kulutuskin, olisi sovellettava mahdollisimman pian, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat tasavertaisesti hyötyä digitaalisista sisämarkkinoista; korostaa, että uudelleentarkastelussa olisi yksinkertaistettava alv-järjestelmää esimerkiksi ottamalla käyttöön keskitetyt alv-palvelupisteet sekä estämällä kaksinkertainen verotus; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että alv-lainsäädännön uudelleentarkasteluun, jossa lisätään jäsenvaltioiden liikkumavaraa alennettujen alv-kantojen soveltamisen osalta, olisi liitettävä direktiivissä 2008/8/EY vahvistettujen periaatteiden soveltaminen; huomauttaa kuitenkin, että periaatetta, jonka mukaan verotus tapahtuu samassa jäsenvaltiossa kuin kulutuskin, olisi sovellettava mahdollisimman pian, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat tasavertaisesti hyötyä digitaalisista sisämarkkinoista; korostaa, että uudelleentarkastelussa olisi yksinkertaistettava alv-järjestelmää esimerkiksi ottamalla käyttöön keskitetyt alv-palvelupisteet sekä estämällä kaksinkertainen verotus;

| 9. | kehottaa siksi komissiota tutkimaan mahdollisuutta direktiivin 2008/8/EY uudelleentarkasteluun, jonka tuloksena alv olisi maksettava määräpaikkaperiaatteen mukaisesti 1. tammikuuta 2015 mennessä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa siksi komissiota tutkimaan mahdollisuutta direktiivin 2008/8/EY uudelleentarkasteluun, jonka tuloksena alv olisi maksettava määräpaikkaperiaatteen mukaisesti 1. tammikuuta 2015 mennessä;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 44, 20.2.2008, s. 11.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0240.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/137

---

Torstai 17. marraskuuta 2011EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvottelut

P7_TA(2011)0514

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvotteluista (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi,

| — | ottaa huomioon 1. syyskuuta 2008 kokoontuneen ylimääräisen Eurooppa-neuvoston ja 15. syyskuuta 2008 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. syyskuuta 2008 kokoontuneen ylimääräisen Eurooppa-neuvoston ja 15. syyskuuta 2008 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2010 annetut Georgiaa koskevat neuvoston päätelmät, joissa hyväksyttiin neuvotteluohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2010 annetut Georgiaa koskevat neuvoston päätelmät, joissa hyväksyttiin neuvotteluohjeet,

| — | ottaa huomioon Georgian ja Euroopan unionin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian ja Euroopan unionin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999,

| — | ottaa huomioon Georgian ja Venäjän federaation 12. elokuuta 2008 allekirjoittaman tulitaukosopimuksen, jonka tekemisessä EU toimi välittäjänä, sekä 8. syyskuuta 2008 tehdyn täytäntöönpanosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian ja Venäjän federaation 12. elokuuta 2008 allekirjoittaman tulitaukosopimuksen, jonka tekemisessä EU toimi välittäjänä, sekä 8. syyskuuta 2008 tehdyn täytäntöönpanosopimuksen,

| — | ottaa huomioon Georgian presidentin Michail Saakašvilin Euroopan parlamentille 23. marraskuuta 2010 pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Georgian presidentin Michail Saakašvilin Euroopan parlamentille 23. marraskuuta 2010 pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Prahan huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Prahan huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2010 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät itäisestä kumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2010 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät itäisestä kumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 annetun yhteisen tiedonannon "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 annetun yhteisen tiedonannon "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten",

| — | ottaa huomioon EU:n ja Georgian yhteistyöneuvoston 14. marraskuuta 2006 hyväksymän EU:n ja Georgian yhteisen Euroopan naapuruuspolitiikkaan (ENP) liittyvän toimintaohjelman, jossa määritetään strategiset ja erityiset tavoitteet, jotka perustuvat sitoutumiseen yhteisiin arvoihin sekä poliittisten, taloudellisten ja institutionaalisten uudistusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Georgian yhteistyöneuvoston 14. marraskuuta 2006 hyväksymän EU:n ja Georgian yhteisen Euroopan naapuruuspolitiikkaan (ENP) liittyvän toimintaohjelman, jossa määritetään strategiset ja erityiset tavoitteet, jotka perustuvat sitoutumiseen yhteisiin arvoihin sekä poliittisten, taloudellisten ja institutionaalisten uudistusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon,

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euroopan komission tilanneselvityksen Georgiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euroopan komission tilanneselvityksen Georgiasta,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Georgian väliset viisumin myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset, jotka tulivat voimaan 1. maaliskuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Georgian väliset viisumin myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevat sopimukset, jotka tulivat voimaan 1. maaliskuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetun yhteisen julistuksen Euroopan unionin ja Georgian välisestä liikkuvuuskumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetun yhteisen julistuksen Euroopan unionin ja Georgian välisestä liikkuvuuskumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon tärkeimmät niistä suosituksista, jotka komissio antoi vuonna 2009 Georgian valmistautumisesta pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevien neuvottelujen aloittamiseen Georgian kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tärkeimmät niistä suosituksista, jotka komissio antoi vuonna 2009 Georgian valmistautumisesta pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevien neuvottelujen aloittamiseen Georgian kanssa,

| — | ottaa huomioon, että EU ja Georgia allekirjoittivat maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan keskinäisen sopimuksen 14. heinäkuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU ja Georgia allekirjoittivat maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan keskinäisen sopimuksen 14. heinäkuuta 2011,

| — | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ja Georgia allekirjoittivat 2. joulukuuta 2010 Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamista koskevan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ja Georgia allekirjoittivat 2. joulukuuta 2010 Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamista koskevan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 13/2010 eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) tuloksista Etelä-Kaukasiassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 13/2010 eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) tuloksista Etelä-Kaukasiassa,

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Georgian tilanteesta (1), 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta (2) ja 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelu – itäinen ulottuvuus" (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Georgian tilanteesta (1), 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta (2) ja 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelu – itäinen ulottuvuus" (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 90 artiklan 4 kohdan ja 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 90 artiklan 4 kohdan ja 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A7-0374/2011),

| A. | toteaa, että itäinen kumppanuus on luonut mielekkään toimintakehyksen suhteiden syventämiselle, vauhdittanut poliittista yhdentymistä ja edistänyt taloudellista yhdentymistä EU:n ja Georgian välillä tukemalla poliittisia ja sosiaalis-taloudellisia uudistuksia sekä edistämällä lähentymistä EU:hun; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että itäinen kumppanuus on luonut mielekkään toimintakehyksen suhteiden syventämiselle, vauhdittanut poliittista yhdentymistä ja edistänyt taloudellista yhdentymistä EU:n ja Georgian välillä tukemalla poliittisia ja sosiaalis-taloudellisia uudistuksia sekä edistämällä lähentymistä EU:hun;

| B. | katsoo, että itäisen kumppanuuden yhteydessä kahdenvälisiä suhteita voidaan lujittaa uusilla assosiaatiosopimuksilla, joissa otetaan huomioon kunkin kumppanimaan erityistilanne ja pyrkimykset sekä sen kyky täyttää sopimuksesta johtuvat sitoumukset; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että itäisen kumppanuuden yhteydessä kahdenvälisiä suhteita voidaan lujittaa uusilla assosiaatiosopimuksilla, joissa otetaan huomioon kunkin kumppanimaan erityistilanne ja pyrkimykset sekä sen kyky täyttää sopimuksesta johtuvat sitoumukset;

| C. | toteaa, että Georgian aktiivinen osallistuminen ja sitoutuminen demokratian, oikeusvaltion, hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien turvaamisen kaltaisiin yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin on välttämätöntä, jotta prosessi etenee ja neuvottelut assosiaatiosopimuksesta ja sopimuksen täytäntöönpano onnistuvat ja jotta voidaan varmistaa, että sopimuksella on kestävä vaikutus maan kehitykseen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Georgian aktiivinen osallistuminen ja sitoutuminen demokratian, oikeusvaltion, hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien turvaamisen kaltaisiin yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin on välttämätöntä, jotta prosessi etenee ja neuvottelut assosiaatiosopimuksesta ja sopimuksen täytäntöönpano onnistuvat ja jotta voidaan varmistaa, että sopimuksella on kestävä vaikutus maan kehitykseen;

| D. | katsoo, että lainsäädännön lähentämisellä voidaan merkittävästi edistää EU:n ja Georgian välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että lainsäädännön lähentämisellä voidaan merkittävästi edistää EU:n ja Georgian välistä yhteistyötä;

| E. | ottaa huomioon, että uudistusten hyväksymisessä Georgia on parhaiten edistyneitä itäisen kumppanuuden maita, vaikka uudistusten toteuttamisessa on vielä ongelmia; katsoo kuitenkin, että oikeuslaitoksen uudistamisessa, työntekijöiden oikeuksissa, naisten oikeuksissa ja vähemmistöjen integroinnissa on parantamisen varaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että uudistusten hyväksymisessä Georgia on parhaiten edistyneitä itäisen kumppanuuden maita, vaikka uudistusten toteuttamisessa on vielä ongelmia; katsoo kuitenkin, että oikeuslaitoksen uudistamisessa, työntekijöiden oikeuksissa, naisten oikeuksissa ja vähemmistöjen integroinnissa on parantamisen varaa;

| F. | ottaa huomioon, että Venäjän ja Georgian välinen ratkaisematon konflikti vahingoittaa Georgian vakautta ja kehitystä; toteaa, että Venäjä miehittää edelleen Georgialle kuuluvia Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueita ja kansainvälisen oikeuden perusnormien ja –periaatteiden vastaisesti; ottaa huomioon, että miehitysjoukkojen tosiasiallisessa valvonnassa olevilla alueilla on tapahtunut etnisiä puhdistuksia ja väestörakenne on muuttunut pakkotoimien seurauksena ja että mainituilla alueilla miehitysjoukot ovat vastuussa ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Venäjän ja Georgian välinen ratkaisematon konflikti vahingoittaa Georgian vakautta ja kehitystä; toteaa, että Venäjä miehittää edelleen Georgialle kuuluvia Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueita ja kansainvälisen oikeuden perusnormien ja –periaatteiden vastaisesti; ottaa huomioon, että miehitysjoukkojen tosiasiallisessa valvonnassa olevilla alueilla on tapahtunut etnisiä puhdistuksia ja väestörakenne on muuttunut pakkotoimien seurauksena ja että mainituilla alueilla miehitysjoukot ovat vastuussa ihmisoikeusloukkauksista;

| G. | ottaa huomioon, että EU on ilmoittanut yhteisessä tiedonannossaan "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten", että sen pyrkimyksenä on osallistua aktiivisemmin konfliktin ratkaisemiseen; toteaa, että EU:n tarkkailuvaltuuskunnalla (EUMM) on tärkeä rooli paikan päällä ja että EU:n Etelä-Kaukasiaa ja Georgian kriisiä varten nimitetty erityisedustaja on yksi Geneven neuvottelujen yhteispuheenjohtajista; panee merkille, että toistaiseksi neuvotteluilla on saavutettu vain vähäisiä tuloksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU on ilmoittanut yhteisessä tiedonannossaan "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten", että sen pyrkimyksenä on osallistua aktiivisemmin konfliktin ratkaisemiseen; toteaa, että EU:n tarkkailuvaltuuskunnalla (EUMM) on tärkeä rooli paikan päällä ja että EU:n Etelä-Kaukasiaa ja Georgian kriisiä varten nimitetty erityisedustaja on yksi Geneven neuvottelujen yhteispuheenjohtajista; panee merkille, että toistaiseksi neuvotteluilla on saavutettu vain vähäisiä tuloksia;

| H. | ottaa huomioon, että EU korostaa Georgian oikeutta liittyä kansainvälisiin järjestöihin ja liittoutumiin sillä edellytyksellä, että Georgia noudattaa kansainvälistä oikeutta, ja toistaa uskovansa vakaasti periaatteeseen, ettei millään kolmannella maalla ole veto-oikeutta toisen maan suvereeniin päätökseen liittyä kansainvälisiin järjestöihin ja liittoutumiin eikä oikeutta horjuttaa demokraattisesti valittua hallitusta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU korostaa Georgian oikeutta liittyä kansainvälisiin järjestöihin ja liittoutumiin sillä edellytyksellä, että Georgia noudattaa kansainvälistä oikeutta, ja toistaa uskovansa vakaasti periaatteeseen, ettei millään kolmannella maalla ole veto-oikeutta toisen maan suvereeniin päätökseen liittyä kansainvälisiin järjestöihin ja liittoutumiin eikä oikeutta horjuttaa demokraattisesti valittua hallitusta;

| I. | ottaa huomioon, että neuvottelut Georgian kanssa assosiaatiosopimuksesta edistyvät nopeasti, mutta pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevia neuvotteluja ei tästä huolimatta ole vielä aloitettu; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että neuvottelut Georgian kanssa assosiaatiosopimuksesta edistyvät nopeasti, mutta pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevia neuvotteluja ei tästä huolimatta ole vielä aloitettu;

1.   suosittaa assosiaatiosopimusta koskevien meneillään olevien neuvottelujen yhteydessä neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle, että

| a) | varmistetaan, että neuvottelut Georgian kanssa jatkuvat vakaaseen tahtiin; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan, että neuvottelut Georgian kanssa jatkuvat vakaaseen tahtiin;

| b) | varmistetaan lisäksi, että assosiaatiosopimus on kattava ja tulevaisuuteen suuntautuva ja että sen puitteissa voidaan tulevina vuosina edelleen kehittää suhteita Georgiaan; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan lisäksi, että assosiaatiosopimus on kattava ja tulevaisuuteen suuntautuva ja että sen puitteissa voidaan tulevina vuosina edelleen kehittää suhteita Georgiaan;

Poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö

| c) | tunnustetaan Georgia eurooppalaisena valtiona ja otetaan huomioon Georgian toiveet, myös ne, jotka perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklaan, ja sidotaan EU:n sitoutuminen ja EU:n neuvottelut Georgian kanssa Georgian EU-jäsenyysnäkymiin ja pidetään tätä mahdollisuutta arvokkaana tapana edistää uudistusten toteuttamista ja välttämättömänä kansalaisten tuen saamiseksi näille uudistuksille, jotka voivat vahvistaa edelleen Georgian sitoutumista yhteisiin arvoihin, demokratian ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä ihmisoikeuksiin ja hyvään hallintotapaan; |
| --- | --- |

c)

tunnustetaan Georgia eurooppalaisena valtiona ja otetaan huomioon Georgian toiveet, myös ne, jotka perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklaan, ja sidotaan EU:n sitoutuminen ja EU:n neuvottelut Georgian kanssa Georgian EU-jäsenyysnäkymiin ja pidetään tätä mahdollisuutta arvokkaana tapana edistää uudistusten toteuttamista ja välttämättömänä kansalaisten tuen saamiseksi näille uudistuksille, jotka voivat vahvistaa edelleen Georgian sitoutumista yhteisiin arvoihin, demokratian ja oikeusvaltion periaatteisiin sekä ihmisoikeuksiin ja hyvään hallintotapaan;

| d) | varmistetaan, että EU tukee entistäkin voimakkaammin Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta ja että tehtävää sopimusta voidaan soveltaa Georgian koko alueella, ja osallistutaan tässä tarkoituksessa edelleen aktiivisesti konfliktin ratkaisemiseen muun muassa EUMM -valtuuskunnalla, jonka mandaattia on äskettäin jatkettu 15. syyskuuta 2012 saakka; |
| --- | --- |

d)

varmistetaan, että EU tukee entistäkin voimakkaammin Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta ja että tehtävää sopimusta voidaan soveltaa Georgian koko alueella, ja osallistutaan tässä tarkoituksessa edelleen aktiivisesti konfliktin ratkaisemiseen muun muassa EUMM -valtuuskunnalla, jonka mandaattia on äskettäin jatkettu 15. syyskuuta 2012 saakka;

| e) | korostetaan, että kaikille maan sisäisille pakolaisille on tarjottava mahdollisuus palata vakituiseen asuinpaikkaansa turvallisesti ja arvokkuuttaan menettämättä ja että väestörakenteen muuttamista pakkotoimin ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

e)

korostetaan, että kaikille maan sisäisille pakolaisille on tarjottava mahdollisuus palata vakituiseen asuinpaikkaansa turvallisesti ja arvokkuuttaan menettämättä ja että väestörakenteen muuttamista pakkotoimin ei voida hyväksyä;

| f) | korostetaan etnisten ryhmien välisen ja uskonnollisen suvaitsevaisuuden merkitystä; pitää myönteisenä Georgian parlamentin äskettäin hyväksymää uskonnollisten järjestöjen rekisteröintiä koskevaa lakia ja Georgian hallituksen koulutuksen alalla hyväksymiä positiivisia toimia, joiden tarkoituksena on edistää kansallisten vähemmistöjen integrointia; |
| --- | --- |

f)

korostetaan etnisten ryhmien välisen ja uskonnollisen suvaitsevaisuuden merkitystä; pitää myönteisenä Georgian parlamentin äskettäin hyväksymää uskonnollisten järjestöjen rekisteröintiä koskevaa lakia ja Georgian hallituksen koulutuksen alalla hyväksymiä positiivisia toimia, joiden tarkoituksena on edistää kansallisten vähemmistöjen integrointia;

| g) | tunnustetaan, että Georgiaan kuuluvat Abhasia ja Tskhinvali/Etelä-Ossetia ovat miehitettyjä alueita; |
| --- | --- |

g)

tunnustetaan, että Georgiaan kuuluvat Abhasia ja Tskhinvali/Etelä-Ossetia ovat miehitettyjä alueita;

| h) | tehostetaan neuvotteluja Venäjän federaation kanssa, jotta voidaan varmistaa, että se noudattaa ehdoitta Venäjän ja Georgian välillä 12. elokuuta 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen kaikkia määräyksiä ja erityisesti määräystä, jonka mukaan Venäjän on taattava EUMM-valtuuskunnan rajoittamaton pääsy Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian miehitetyille alueille; korostetaan, että näiden Georgian alueiden vakauttaminen on välttämätöntä; |
| --- | --- |

h)

tehostetaan neuvotteluja Venäjän federaation kanssa, jotta voidaan varmistaa, että se noudattaa ehdoitta Venäjän ja Georgian välillä 12. elokuuta 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen kaikkia määräyksiä ja erityisesti määräystä, jonka mukaan Venäjän on taattava EUMM-valtuuskunnan rajoittamaton pääsy Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian miehitetyille alueille; korostetaan, että näiden Georgian alueiden vakauttaminen on välttämätöntä;

| i) | kehotetaan Venäjää kumoamaan päätöksensä tunnustaa Georgialle kuuluvien Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueiden erillisasema, lopettamaan mainittujen Georgian alueiden miehitys ja kunnioittamaan täysimääräisesti Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sekä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta sellaisina kuin ne ovat kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan, Helsingissä pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen päätösasiakirjan ja asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

kehotetaan Venäjää kumoamaan päätöksensä tunnustaa Georgialle kuuluvien Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueiden erillisasema, lopettamaan mainittujen Georgian alueiden miehitys ja kunnioittamaan täysimääräisesti Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sekä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta sellaisina kuin ne ovat kansainvälisen oikeuden, YK:n peruskirjan, Helsingissä pidetyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen päätösasiakirjan ja asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti;

| j) | pidetään myönteisenä Georgian sitoumusta pidättyä voimankäytöstä palauttaakseen Abhasian ja Etelä-Ossetian hallintaansa, kuten presidentti Saakašvili julisti puheessaan Euroopan parlamentille 23. marraskuuta 2010, ja kehotetaan myös Venäjää omalta osaltaan sitoutumaan pidättymään voimankäytöstä Georgiaa vastaan; pidetään myönteisenä miehitettyjä alueita koskevaa Georgian strategiaa ja toimintasuunnitelmaa, sillä ne ovat sovinnon kannalta tärkeä väline, ja korostetaan tarvetta tehostettuun vuoropuheluun ja ihmisten välisiin yhteyksiin Abhasian ja Etelä-Ossetian paikallisen väestön kanssa, jotta sovinto olisi mahdollinen; |
| --- | --- |

j)

pidetään myönteisenä Georgian sitoumusta pidättyä voimankäytöstä palauttaakseen Abhasian ja Etelä-Ossetian hallintaansa, kuten presidentti Saakašvili julisti puheessaan Euroopan parlamentille 23. marraskuuta 2010, ja kehotetaan myös Venäjää omalta osaltaan sitoutumaan pidättymään voimankäytöstä Georgiaa vastaan; pidetään myönteisenä miehitettyjä alueita koskevaa Georgian strategiaa ja toimintasuunnitelmaa, sillä ne ovat sovinnon kannalta tärkeä väline, ja korostetaan tarvetta tehostettuun vuoropuheluun ja ihmisten välisiin yhteyksiin Abhasian ja Etelä-Ossetian paikallisen väestön kanssa, jotta sovinto olisi mahdollinen;

| k) | pidetään myönteisenä Venäjän ja Georgian hallitusten tekemää sopimusta Venäjän liittymisestä Maailman kauppajärjestöön (WTO) siinä toivossa, että Abhasiaa ja Etelä-Ossetiaa käsitellään tässä sopimuksessa osana Georgiaa; |
| --- | --- |

k)

pidetään myönteisenä Venäjän ja Georgian hallitusten tekemää sopimusta Venäjän liittymisestä Maailman kauppajärjestöön (WTO) siinä toivossa, että Abhasiaa ja Etelä-Ossetiaa käsitellään tässä sopimuksessa osana Georgiaa;

| l) | kehotetaan Georgiaa ja Venäjää käynnistämään ehdoitta suorat neuvottelut monista aiheista siten, että niissä toimii tarvittaessa välittäjänä kummankin hyväksymä kolmas osapuoli, ja että tämä täydentää muttei korvaa nykyistä Geneven prosessia; |
| --- | --- |

l)

kehotetaan Georgiaa ja Venäjää käynnistämään ehdoitta suorat neuvottelut monista aiheista siten, että niissä toimii tarvittaessa välittäjänä kummankin hyväksymä kolmas osapuoli, ja että tämä täydentää muttei korvaa nykyistä Geneven prosessia;

| m) | ilmaistaan huoli Georgiassa viime vuodesta lähtien tapahtuneista terrori-iskuista ja kehotetaan Georgiaa ja Venäjää tekemään yhteistyötä edellä mainittujen terrori-iskujen tutkinnassa; kehotetaan Georgiaa ja Venäjää hillitsemään pommituksia ja terrorismin tukemista koskevaa retoriikkaa, jotta tutkimukset voidaan toteuttaa luottamuksen ilmapiirissä; |
| --- | --- |

m)

ilmaistaan huoli Georgiassa viime vuodesta lähtien tapahtuneista terrori-iskuista ja kehotetaan Georgiaa ja Venäjää tekemään yhteistyötä edellä mainittujen terrori-iskujen tutkinnassa; kehotetaan Georgiaa ja Venäjää hillitsemään pommituksia ja terrorismin tukemista koskevaa retoriikkaa, jotta tutkimukset voidaan toteuttaa luottamuksen ilmapiirissä;

| n) | pidetään myönteisenä Georgian ja Venäjän tekemää sopimusta Venäjän liittymisestä WTO:hon, sillä sopimukseen on sisällytetty maiden välistä kauppaa koskevat valvontajärjestelyt; |
| --- | --- |

n)

pidetään myönteisenä Georgian ja Venäjän tekemää sopimusta Venäjän liittymisestä WTO:hon, sillä sopimukseen on sisällytetty maiden välistä kauppaa koskevat valvontajärjestelyt;

Oikeus, vapaus ja turvallisuus

| o) | pidetään myönteisenä Georgian merkittävää edistymistä demokraattisissa uudistuksissa, kuten demokraattisten instituutioiden ja erityisesti oikeusasiamiehen viran lujittamisessa, korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen uudistamisessa ja talouden uudistuksissa ja vapauttamisessa; annetaan Georgialle tunnustusta siitä, että rikokset yleensä ja etenkin vakavat rikokset ovat vähentyneet maassa; |
| --- | --- |

o)

pidetään myönteisenä Georgian merkittävää edistymistä demokraattisissa uudistuksissa, kuten demokraattisten instituutioiden ja erityisesti oikeusasiamiehen viran lujittamisessa, korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen uudistamisessa ja talouden uudistuksissa ja vapauttamisessa; annetaan Georgialle tunnustusta siitä, että rikokset yleensä ja etenkin vakavat rikokset ovat vähentyneet maassa;

| p) | kehotetaan Georgian hallitusta laajentamaan rakentavaa poliittista vuoropuhelua opposition edustajien kanssa ja kehittämään edelleen demokraattista toimintaympäristöä, johon kuuluu ilmaisunvapaus ja erityisesti kaikkien poliittisten puolueiden pääsy joukkoviestimiin; |
| --- | --- |

p)

kehotetaan Georgian hallitusta laajentamaan rakentavaa poliittista vuoropuhelua opposition edustajien kanssa ja kehittämään edelleen demokraattista toimintaympäristöä, johon kuuluu ilmaisunvapaus ja erityisesti kaikkien poliittisten puolueiden pääsy joukkoviestimiin;

| q) | kehotetaan Georgian viranomaisia parantamaan edelleen fyysisiä olosuhteita vankiloissa ja säilöönottokeskuksissa, jatketaan ihmisoikeusrikkomuksia tutkivan Georgian oikeusasiamiehen täydellistä tukemista ja harkitaan vankiloissa ja pidätyskeskuksissa olevien luona vierailevien valtiosta riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeusjärjestöjen tukemista; |
| --- | --- |

q)

kehotetaan Georgian viranomaisia parantamaan edelleen fyysisiä olosuhteita vankiloissa ja säilöönottokeskuksissa, jatketaan ihmisoikeusrikkomuksia tutkivan Georgian oikeusasiamiehen täydellistä tukemista ja harkitaan vankiloissa ja pidätyskeskuksissa olevien luona vierailevien valtiosta riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeusjärjestöjen tukemista;

| r) | arvioidaan viisumin myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten ja EU:n ja Georgian välisen liikkuvuuskumppanuuden toteutumista; harkitaan sen jälkeen EU:n ja Georgian välisen viisumivuoropuhelun käynnistämistä aikanaan ja asetetaan tavoitteeksi viisumivapaus; varmistetaan, että sopimus ilmentää viisumivapaudessa sopimusneuvottelujen päättymiseen mennessä saavutettua edistystä; |
| --- | --- |

r)

arvioidaan viisumin myöntämisen helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten ja EU:n ja Georgian välisen liikkuvuuskumppanuuden toteutumista; harkitaan sen jälkeen EU:n ja Georgian välisen viisumivuoropuhelun käynnistämistä aikanaan ja asetetaan tavoitteeksi viisumivapaus; varmistetaan, että sopimus ilmentää viisumivapaudessa sopimusneuvottelujen päättymiseen mennessä saavutettua edistystä;

| s) | sisällytetään sopimukseen ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä koskevia lausekkeita, jotka vastaavat tiukimpia kansainvälisiä ja eurooppalaisia vaatimuksia ja joissa hyödynnetään täysimääräisesti Euroopan neuvoston ja Etyjin toimintakehystä sekä korostetaan erityisesti maan sisäisten pakolaisten sekä kansallisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksia; |
| --- | --- |

s)

sisällytetään sopimukseen ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä koskevia lausekkeita, jotka vastaavat tiukimpia kansainvälisiä ja eurooppalaisia vaatimuksia ja joissa hyödynnetään täysimääräisesti Euroopan neuvoston ja Etyjin toimintakehystä sekä korostetaan erityisesti maan sisäisten pakolaisten sekä kansallisten ja muiden vähemmistöjen oikeuksia;

| t) | pannaan merkille Georgian merkittävät toimenpiteet maan sisäisiä pakolaisia koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseksi etenkin pyrkimällä tarjoamaan asuntoja; |
| --- | --- |

t)

pannaan merkille Georgian merkittävät toimenpiteet maan sisäisiä pakolaisia koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseksi etenkin pyrkimällä tarjoamaan asuntoja;

| u) | kannustetaan Georgian viranomaisia antamaan ja panemaan täytäntöön EU:n lainsäädännön ja perusoikeuskirjan hengen ja kirjaimen mukaisesti kattavaa ja tehokasta syrjinnänvastaista lainsäädäntöä muun muassa sisällyttämällä lainsäädäntöön sukupuoliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjuntaa koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

u)

kannustetaan Georgian viranomaisia antamaan ja panemaan täytäntöön EU:n lainsäädännön ja perusoikeuskirjan hengen ja kirjaimen mukaisesti kattavaa ja tehokasta syrjinnänvastaista lainsäädäntöä muun muassa sisällyttämällä lainsäädäntöön sukupuoliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjuntaa koskevia säännöksiä;

| v) | korostetaan sopimuksessa perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan ja korruption johdonmukaisen torjunnan merkitystä sekä tuetaan edelleen oikeuslaitoksen uudistamista yhtenä painopistealana, jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta oikeuslaitokseen sekä tarvetta kehittää täysin riippumaton oikeuslaitos, esimerkiksi toteuttamalla toimia sen varmistamiseksi, että paljon julkisuutta saaneet poliittiset ja ihmisoikeuksia ja omaisuuden anastamista koskevat tapaukset tutkitaan uudelleen oikeudenmukaisesti; |
| --- | --- |

v)

korostetaan sopimuksessa perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan ja korruption johdonmukaisen torjunnan merkitystä sekä tuetaan edelleen oikeuslaitoksen uudistamista yhtenä painopistealana, jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta oikeuslaitokseen sekä tarvetta kehittää täysin riippumaton oikeuslaitos, esimerkiksi toteuttamalla toimia sen varmistamiseksi, että paljon julkisuutta saaneet poliittiset ja ihmisoikeuksia ja omaisuuden anastamista koskevat tapaukset tutkitaan uudelleen oikeudenmukaisesti;

| w) | kehotetaan Georgian hallitusta edistämään tiedotusvälineiden vapautta, ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, antamaan tiedotusvälineiden uutisoida riippumattomasti ja puolueettomasti, varmistamaan toimittajien suojelua koskevien toimien uskottava ja tehokas toteuttaminen sekä varmistamaan tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyys erityisesti sähköisen viestinnän toiminnassa ja julkisen tiedon vapaa saatavuus; |
| --- | --- |

w)

kehotetaan Georgian hallitusta edistämään tiedotusvälineiden vapautta, ilmaisunvapautta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, antamaan tiedotusvälineiden uutisoida riippumattomasti ja puolueettomasti, varmistamaan toimittajien suojelua koskevien toimien uskottava ja tehokas toteuttaminen sekä varmistamaan tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyys erityisesti sähköisen viestinnän toiminnassa ja julkisen tiedon vapaa saatavuus;

| x) | sisällytetään sopimukseen osio, joka koskee lasten oikeuksia, ja saatetaan asiaa koskeva Georgian lainsäädäntö yhdenmukaiseksi lapsen oikeuksien yleissopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

x)

sisällytetään sopimukseen osio, joka koskee lasten oikeuksia, ja saatetaan asiaa koskeva Georgian lainsäädäntö yhdenmukaiseksi lapsen oikeuksien yleissopimuksen kanssa;

| y) | korostetaan, että on tärkeää saavuttaa sukupuolten täysimääräinen tasa-arvo erityisesti sukupuolten valtavien palkkaerojen osalta; |
| --- | --- |

y)

korostetaan, että on tärkeää saavuttaa sukupuolten täysimääräinen tasa-arvo erityisesti sukupuolten valtavien palkkaerojen osalta;

Talous ja alakohtainen yhteistyö

| z) | käynnistetään mahdollisimman pian pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut ja avustetaan tässä yhteydessä georgialaisia neuvottelukumppaneita neuvottelujen käymisessä ja vapaakauppa-alueen myöhemmässä toteuttamisessa, kun sen sosiaaliset ja ympäristövaikutukset on arvioitu tarkasti ja perusteellisesti; |
| --- | --- |

z)

käynnistetään mahdollisimman pian pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut ja avustetaan tässä yhteydessä georgialaisia neuvottelukumppaneita neuvottelujen käymisessä ja vapaakauppa-alueen myöhemmässä toteuttamisessa, kun sen sosiaaliset ja ympäristövaikutukset on arvioitu tarkasti ja perusteellisesti;

| aa) | tuetaan pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun Georgia on täyttänyt komission asettamat ja jäsenvaltioiden hyväksymät keskeiset suositukset, jotta Georgia voi lähentyä tehokkaammin suurinta kauppakumppaniaan, mikä on välttämätöntä Georgian talouskasvun tukemiseksi ja talouskriisin ratkaisemiseksi sekä Venäjän kanssa vuonna 2008 käydyn sodan aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

aa)

tuetaan pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämistä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun Georgia on täyttänyt komission asettamat ja jäsenvaltioiden hyväksymät keskeiset suositukset, jotta Georgia voi lähentyä tehokkaammin suurinta kauppakumppaniaan, mikä on välttämätöntä Georgian talouskasvun tukemiseksi ja talouskriisin ratkaisemiseksi sekä Venäjän kanssa vuonna 2008 käydyn sodan aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi;

| ab) | kannustetaan Georgiaa edistymään lainsäädännön parantamisessa, hallintonsa tehokkuuden kohentamisessa ja tuotteidensa korkealaatuisten valvontanormien varmistamisessa Euroopan komission asettamien vaatimusten noudattamiseksi; |
| --- | --- |

ab)

kannustetaan Georgiaa edistymään lainsäädännön parantamisessa, hallintonsa tehokkuuden kohentamisessa ja tuotteidensa korkealaatuisten valvontanormien varmistamisessa Euroopan komission asettamien vaatimusten noudattamiseksi;

| ac) | kehotetaan antamaan Georgialle taloudellista ja teknistä tukea, jotta voidaan varmistaa lainsäädännöllisten ja institutionaalisten uudistusten jatkuminen pitkälle menevään ja laaja-alaiseen vapaakauppasopimukseen sopeutumiseksi ja nopeuttaa EU:n ja Georgian välisessä toimintasuunnitelmassa asetetut pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen tärkeimpien suositusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

ac)

kehotetaan antamaan Georgialle taloudellista ja teknistä tukea, jotta voidaan varmistaa lainsäädännöllisten ja institutionaalisten uudistusten jatkuminen pitkälle menevään ja laaja-alaiseen vapaakauppasopimukseen sopeutumiseksi ja nopeuttaa EU:n ja Georgian välisessä toimintasuunnitelmassa asetetut pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen tärkeimpien suositusten täytäntöönpanoa;

| ad) | korostetaan, miten tärkeää EU:lle on, että Georgia varmistaa myrkyllisen ja radioaktiivisen jätteen asianmukaisen hävittämisen alueellaan ehtona kaupan, etenkin maatalouskaupan helpottamiselle elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

ad)

korostetaan, miten tärkeää EU:lle on, että Georgia varmistaa myrkyllisen ja radioaktiivisen jätteen asianmukaisen hävittämisen alueellaan ehtona kaupan, etenkin maatalouskaupan helpottamiselle elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi;

| ae) | sisällytetään sopimukseen sitoumuksia, jotka liittyvät Kansainvälisen työjärjestön vahvistamien työntekijöiden oikeuksien ja työnormien, erityisesti yleissopimusten 87 ja 98 sekä EU:n sosiaalisen peruskirjan noudattamiseen, aidon, jäsennetyn ja syrjimättömän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen sekä Georgian lainsäädännön lähentämiseen EU:n sosiaalialan säännöstöön keinona edistää maan Georgian EU-jäsenyyden näkymiä; |
| --- | --- |

ae)

sisällytetään sopimukseen sitoumuksia, jotka liittyvät Kansainvälisen työjärjestön vahvistamien työntekijöiden oikeuksien ja työnormien, erityisesti yleissopimusten 87 ja 98 sekä EU:n sosiaalisen peruskirjan noudattamiseen, aidon, jäsennetyn ja syrjimättömän työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen sekä Georgian lainsäädännön lähentämiseen EU:n sosiaalialan säännöstöön keinona edistää maan Georgian EU-jäsenyyden näkymiä;

| af) | kehotetaan Georgian viranomaisia sitoutumaan entistä vahvemmin työllisyyspolitiikkaan ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kehittämään edelleen toimintaympäristöä, jossa edistetään EU:n sosiaalisen markkinatalouden normeja; |
| --- | --- |

af)

kehotetaan Georgian viranomaisia sitoutumaan entistä vahvemmin työllisyyspolitiikkaan ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja kehittämään edelleen toimintaympäristöä, jossa edistetään EU:n sosiaalisen markkinatalouden normeja;

| ag) | otetaan huomioon Georgian hallituksen viime vuosien huomattavat ponnistelut maan talouden avaamiseksi, mikä on toteutettu asettamalla hyvin alhaisia teollisuustulleja, hyväksymällä liiketoimintaa ja investointeja edistävän oikeudellisen ja sääntelykehyksen sekä vahvistamalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamista; |
| --- | --- |

ag)

otetaan huomioon Georgian hallituksen viime vuosien huomattavat ponnistelut maan talouden avaamiseksi, mikä on toteutettu asettamalla hyvin alhaisia teollisuustulleja, hyväksymällä liiketoimintaa ja investointeja edistävän oikeudellisen ja sääntelykehyksen sekä vahvistamalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamista;

| ah) | sisällytetään peräkkäisiä sitoumuksia, jotka kattavat tärkeimmät kauppaan liittyvät luvut, kuten tullien ulkopuoliset kaupan esteet, kaupan helpottamisen, alkuperäsäännöt, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, immateriaalioikeudet, investoinnit ja kilpailupolitiikan, ja toteuttamaan toimet toimintasuunnitelman kattamilla aloilla; |
| --- | --- |

ah)

sisällytetään peräkkäisiä sitoumuksia, jotka kattavat tärkeimmät kauppaan liittyvät luvut, kuten tullien ulkopuoliset kaupan esteet, kaupan helpottamisen, alkuperäsäännöt, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, immateriaalioikeudet, investoinnit ja kilpailupolitiikan, ja toteuttamaan toimet toimintasuunnitelman kattamilla aloilla;

| ai) | kannustaa Georgiaa toteuttamaan liiketoimintaa edistäviä uudistuksia, jotka tehostavat veronkantokykyä ja sopimusriitojen ratkaisujärjestelmiä siten, että samalla edistetään yritysten sosiaalista vastuuta ja kestävää kehitystä; kannustaa Georgiaa investoimaan infrastruktuuriinsa, etenkin julkisten palvelujen infrastruktuuriinsa, sekä torjumaan etenkin maaseutualueilla esiintyvää epätasa-arvoisuutta; kehottaa edistämään EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja Georgian asiantuntijoiden yhteistyötä, jotta voidaan edistää uudistusten täytäntöönpanoa Georgiassa ja noudattaa johdonmukaisesti EU:n hallintotapoja; |
| --- | --- |

ai)

kannustaa Georgiaa toteuttamaan liiketoimintaa edistäviä uudistuksia, jotka tehostavat veronkantokykyä ja sopimusriitojen ratkaisujärjestelmiä siten, että samalla edistetään yritysten sosiaalista vastuuta ja kestävää kehitystä; kannustaa Georgiaa investoimaan infrastruktuuriinsa, etenkin julkisten palvelujen infrastruktuuriinsa, sekä torjumaan etenkin maaseutualueilla esiintyvää epätasa-arvoisuutta; kehottaa edistämään EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja Georgian asiantuntijoiden yhteistyötä, jotta voidaan edistää uudistusten täytäntöönpanoa Georgiassa ja noudattaa johdonmukaisesti EU:n hallintotapoja;

| aj) | kannustetaan laajaa alakohtaista yhteistyötä; selvennetään erityisesti saavutettavia etuja ja edistetään tämän alan sääntelyn lähentymistä; |
| --- | --- |

aj)

kannustetaan laajaa alakohtaista yhteistyötä; selvennetään erityisesti saavutettavia etuja ja edistetään tämän alan sääntelyn lähentymistä;

| ak) | sisällytetään sopimukseen määräyksiä, jotka koskevat Georgian mahdollisuutta osallistua unionin ohjelmiin ja sen virastojen toimintaan keskeisenä tapana edistää EU:n normeja kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

ak)

sisällytetään sopimukseen määräyksiä, jotka koskevat Georgian mahdollisuutta osallistua unionin ohjelmiin ja sen virastojen toimintaan keskeisenä tapana edistää EU:n normeja kaikilla tasoilla;

| al) | korostetaan kestävän kehityksen merkitystä muun muassa edistämällä uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta EU:n ilmastonmuutostavoitteet huomioon ottaen; korostetaan Georgian merkitystä energian huoltovarmuuden parantamiseksi EU:ssa edistämällä ensisijaisia hankkeita ja toimia (NABUCCO, AGRI, Kaspianmeren alueen kaasuputki, White Stream, EAOTC), joiden tarkoituksena on eteläisen energiakäytävän kehittäminen; |
| --- | --- |

al)

korostetaan kestävän kehityksen merkitystä muun muassa edistämällä uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta EU:n ilmastonmuutostavoitteet huomioon ottaen; korostetaan Georgian merkitystä energian huoltovarmuuden parantamiseksi EU:ssa edistämällä ensisijaisia hankkeita ja toimia (NABUCCO, AGRI, Kaspianmeren alueen kaasuputki, White Stream, EAOTC), joiden tarkoituksena on eteläisen energiakäytävän kehittäminen;

| am) | rohkaistaan ja avustetaan Georgian viranomaisia niiden investointiohjelmassa, joka koskee vesivoimalaitosten uuden kapasiteetin rakentamista EU:n vaatimusten ja normien mukaisesti, jotta Georgia voi eriyttää energiatarpeitaan; |
| --- | --- |

am)

rohkaistaan ja avustetaan Georgian viranomaisia niiden investointiohjelmassa, joka koskee vesivoimalaitosten uuden kapasiteetin rakentamista EU:n vaatimusten ja normien mukaisesti, jotta Georgia voi eriyttää energiatarpeitaan;

Muut asiat

| an) | kuullaan Euroopan parlamenttia parlamentaarista yhteistyötä koskevista määräyksistä; |
| --- | --- |

an)

kuullaan Euroopan parlamenttia parlamentaarista yhteistyötä koskevista määräyksistä;

| ao) | sisällytetään assosiaatiosopimukseen selkeitä määräyksiä sen täytäntöönpanosta ja seurantamekanismeista, kuten Euroopan parlamentille annettavista määräaikaiskertomuksista; |
| --- | --- |

ao)

sisällytetään assosiaatiosopimukseen selkeitä määräyksiä sen täytäntöönpanosta ja seurantamekanismeista, kuten Euroopan parlamentille annettavista määräaikaiskertomuksista;

| ap) | annetaan Georgialle kohdennettua rahoitustukea ja teknistä tukea, jotta se voisi täyttää assosiaatiosopimusta koskevista neuvotteluista ja sen täysimääräisestä täytäntöönpanosta johtuvat sitoumuksensa jatkamalla kokonaisvaltaisia instituutioiden kehittämisohjelmia; lisätään varoja, joilla voidaan edistää paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien kehittämistä itäisen kumppanuuden puitteissa sekä tukea kumppanuusohjelmia, korkean tason kuulemisia, koulutusohjelmia, työntekijöiden vaihto-ohjelmia ja ammattikoulutuksen harjoittelupaikkoja ja stipendejä: |
| --- | --- |

ap)

annetaan Georgialle kohdennettua rahoitustukea ja teknistä tukea, jotta se voisi täyttää assosiaatiosopimusta koskevista neuvotteluista ja sen täysimääräisestä täytäntöönpanosta johtuvat sitoumuksensa jatkamalla kokonaisvaltaisia instituutioiden kehittämisohjelmia; lisätään varoja, joilla voidaan edistää paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien kehittämistä itäisen kumppanuuden puitteissa sekä tukea kumppanuusohjelmia, korkean tason kuulemisia, koulutusohjelmia, työntekijöiden vaihto-ohjelmia ja ammattikoulutuksen harjoittelupaikkoja ja stipendejä:

| aq) | lisätään yhteisen tiedonannon "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten" mukaisesti EU:n tukea Georgian kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja tiedotusvälineille, jotta ne voivat vastata hallituksen toteuttamien uudistusten ja sen tekemien sitoumusten sisäisestä seurannasta ja niitä koskevan vastuullisuuden tehostamisesta; |
| --- | --- |

aq)

lisätään yhteisen tiedonannon "Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten" mukaisesti EU:n tukea Georgian kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja tiedotusvälineille, jotta ne voivat vastata hallituksen toteuttamien uudistusten ja sen tekemien sitoumusten sisäisestä seurannasta ja niitä koskevan vastuullisuuden tehostamisesta;

| ar) | kehotetaan EU:n neuvotteluryhmää jatkamaan hyvää yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa ja antamaan neuvottelujen edistymisestä jatkuvaa dokumentoitua tietoa, koska SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, että parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

ar)

kehotetaan EU:n neuvotteluryhmää jatkamaan hyvää yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa ja antamaan neuvottelujen edistymisestä jatkuvaa dokumentoitua tietoa, koska SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, että parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti menettelyn kaikissa vaiheissa;

*

* *

2.   kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman, johon sisältyvät Euroopan parlamentin suositukset, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä tiedoksi Georgialle.

---

(1)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 26.

(2)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 136.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/143

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen Euroopan parlamentin toiminnassa

P7_TA(2011)0515

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmät konferenssin tuloksia arvioivat asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä myöhemmät konferenssin tuloksia arvioivat asiakirjat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, jossa korostetaan jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja kuten moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, jossa korostetaan jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja kuten moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 2, 3, 4, 5, 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 2, 3, 4, 5, 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen (CEDAW),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020) (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon Ruotsin EU:n puheenjohtajakauden aikana vuonna 2009 valmistellun laajan raportin "Beijing +15: The Platform for Action and the European Union", jossa eritellään esteet, jotka tällä hetkellä ehkäisevät täyden sukupuolten tasa-arvon toteutumista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin EU:n puheenjohtajakauden aikana vuonna 2009 valmistellun laajan raportin "Beijing +15: The Platform for Action and the European Union", jossa eritellään esteet, jotka tällä hetkellä ehkäisevät täyden sukupuolten tasa-arvon toteutumista,

| — | ottaa huomioon 2.–3. kesäkuuta 2005 annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä institutionaalisia mekanismeja ja luomaan menettelyt Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon arvioinnille, jotta edistymistä voitaisiin seurata johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2.–3. kesäkuuta 2005 annetut neuvoston päätelmät, joissa jäsenvaltioita ja komissiota kehotetaan vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa edistäviä institutionaalisia mekanismeja ja luomaan menettelyt Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon arvioinnille, jotta edistymistä voitaisiin seurata johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 1995 neljännestä naisten maailmankonferenssista Pekingissä ("Tasa-arvo, kehitys ja rauha") (2), 10. maaliskuuta 2005 YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman seurannasta (Peking +10) (3) ja 25. helmikuuta 2010 aiheesta "Peking +15 – YK:n sukupuolten välisen tasa-arvon toimintaohjelma" (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 1995 neljännestä naisten maailmankonferenssista Pekingissä ("Tasa-arvo, kehitys ja rauha") (2), 10. maaliskuuta 2005 YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn toimintaohjelman seurannasta (Peking +10) (3) ja 25. helmikuuta 2010 aiheesta "Peking +15 – YK:n sukupuolten välisen tasa-arvon toimintaohjelma" (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (5),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2007 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntatyöskentelyssä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2007 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntatyöskentelyssä (6),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntien ja valtuuskuntien työssä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntien ja valtuuskuntien työssä (7),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston uraauurtavan työn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa ja erityisesti ministerikomitean 119. istunnossa annetun julistuksen "Declaration on Making Gender Equality a Reality" (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston uraauurtavan työn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa ja erityisesti ministerikomitean 119. istunnossa annetun julistuksen "Declaration on Making Gender Equality a Reality" (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0351/2011),

| A. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisella ei tarkoiteta ainoastaan tasa-arvon edistämistä naisten tai aliedustettuna olevan sukupuolen auttamiseksi toteutettavien erityistoimien avulla, vaan siihen sisältyy pikemmin kaikkien yleisten toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden ottaminen käyttöön sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisella ei tarkoiteta ainoastaan tasa-arvon edistämistä naisten tai aliedustettuna olevan sukupuolen auttamiseksi toteutettavien erityistoimien avulla, vaan siihen sisältyy pikemmin kaikkien yleisten toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden ottaminen käyttöön sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että YK perusti 1. tammikuuta 2011 UN Women -yksikön, joka on vahvistanut sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistäviä YK-järjestelmän rakenteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman (10) mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK perusti 1. tammikuuta 2011 UN Women -yksikön, joka on vahvistanut sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistäviä YK-järjestelmän rakenteita Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman (10) mukaisesti;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklassa määritellään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteet ja todetaan, että "unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa"; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklassa määritellään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteet ja todetaan, että "unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa";

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon periaate ja todetaan, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon periaate ja todetaan, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo;

| E. | ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa sukupuolinäkökohdat on helpointa sisällyttää parlamentin lainsäädännölliseen ja poliittiseen työhön tekemällä mietintöluonnoksiin asiaa koskevia tarkistuksia, jotka annetaan käsiteltäviksi asiasta vastaavaan valiokuntaan tasa-arvon valtavirtaistamista koskevina tarkistuksina; toteaa, että naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta on noudattanut tätä menettelytapaa aktiivisesti vuodesta 2009 asti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa sukupuolinäkökohdat on helpointa sisällyttää parlamentin lainsäädännölliseen ja poliittiseen työhön tekemällä mietintöluonnoksiin asiaa koskevia tarkistuksia, jotka annetaan käsiteltäviksi asiasta vastaavaan valiokuntaan tasa-arvon valtavirtaistamista koskevina tarkistuksina; toteaa, että naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta on noudattanut tätä menettelytapaa aktiivisesti vuodesta 2009 asti;

| F. | ottaa huomioon, että tätä sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamistapaa on käytetty onnistuneesti 18. toukokuuta 2010 annetussa päätöslauselmassa (11)"Avaintaidot muuttuvassa maailmassa: Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano" sekä 8. kesäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa (12)"Euroopan unionin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman väliarviointi"; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tätä sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamistapaa on käytetty onnistuneesti 18. toukokuuta 2010 annetussa päätöslauselmassa (11)"Avaintaidot muuttuvassa maailmassa: Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpano" sekä 8. kesäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa (12)"Euroopan unionin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman väliarviointi";

| G. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat jo mukana kaikissa merkittävissä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevissa kansainvälisissä yhteyksissä ja että EU:n tasolla on laadittu toimintapoliittisia asiakirjoja, mutta katsoo, että sitoutumista käytännössä tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen on tehostettava, sillä nykyisten toimintapoliittisten asiakirjojen täytäntöönpano on ollut vaatimatonta ja määrärahojen kohdentaminen erityisesti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen riittämätöntä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat jo mukana kaikissa merkittävissä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevissa kansainvälisissä yhteyksissä ja että EU:n tasolla on laadittu toimintapoliittisia asiakirjoja, mutta katsoo, että sitoutumista käytännössä tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen on tehostettava, sillä nykyisten toimintapoliittisten asiakirjojen täytäntöönpano on ollut vaatimatonta ja määrärahojen kohdentaminen erityisesti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen riittämätöntä;

| H. | ottaa huomioon, että komissio on paitsi laatinut naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 myös määritellyt päätoimet, jotka kunkin sen pääosaston olisi toteutettava; toteaa, että tämä on osoitus siitä, että EU:n lähestymistavasta tasa-arvon valtavirtaistamiseen on tulossa kokonaisvaltaisempi ja yhtenäisempi (13); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio on paitsi laatinut naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 myös määritellyt päätoimet, jotka kunkin sen pääosaston olisi toteutettava; toteaa, että tämä on osoitus siitä, että EU:n lähestymistavasta tasa-arvon valtavirtaistamiseen on tulossa kokonaisvaltaisempi ja yhtenäisempi (13);

| I. | ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut Naisten peruskirjan mukaisesti lisäämään sukupuolinäkökohtien huomioimista kaikessa toiminnassaan toimikautensa aikana (14); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut Naisten peruskirjan mukaisesti lisäämään sukupuolinäkökohtien huomioimista kaikessa toiminnassaan toimikautensa aikana (14);

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin tehtävänä on kehittää, analysoida, arvioida ja levittää menetelmiä, joilla voidaan tukea tasa-arvonäkökohdan sisällyttämistä osaksi kaikkia yhteisön politiikkoja ja niihin perustuvia kansallisia politiikkoja sekä tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa yhteisön toimielimissä ja elimissä (15); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin tehtävänä on kehittää, analysoida, arvioida ja levittää menetelmiä, joilla voidaan tukea tasa-arvonäkökohdan sisällyttämistä osaksi kaikkia yhteisön politiikkoja ja niihin perustuvia kansallisia politiikkoja sekä tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa yhteisön toimielimissä ja elimissä (15);

| K. | katsoo, että tarvitaan tiivistä yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa, sillä sen tehtävänä on levittää asianmukaisia metodologisia välineitä, joiden avulla voidaan arvioida tehokkaammin tasa-arvon valtavirtaistamista parlamentin toiminnassa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että tarvitaan tiivistä yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa, sillä sen tehtävänä on levittää asianmukaisia metodologisia välineitä, joiden avulla voidaan arvioida tehokkaammin tasa-arvon valtavirtaistamista parlamentin toiminnassa;

| L. | ottaa huomioon, että komissio aikoo tehdä tasa-arvon valtavirtaistamisesta erottamattoman osan toimintapolitiikan suunnitteluaan esimerkiksi sukupuolivaikutusten arvioiden ja arviointiprosessien avulla ja että se on kehittänyt tätä varten sukupuolivaikutusten arviointia koskevan oppaan ("Guide to gender impact assessment") (16); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio aikoo tehdä tasa-arvon valtavirtaistamisesta erottamattoman osan toimintapolitiikan suunnitteluaan esimerkiksi sukupuolivaikutusten arvioiden ja arviointiprosessien avulla ja että se on kehittänyt tätä varten sukupuolivaikutusten arviointia koskevan oppaan ("Guide to gender impact assessment") (16);

| M. | ottaa huomioon, että tasa-arvon valtavirtaistamisella ei korvata erityistä tasa-arvopolitiikkaa ja positiivista erityiskohtelua, vaan täydennetään niitä osana kaksisuuntaista lähestymistapaa sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tasa-arvon valtavirtaistamisella ei korvata erityistä tasa-arvopolitiikkaa ja positiivista erityiskohtelua, vaan täydennetään niitä osana kaksisuuntaista lähestymistapaa sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen perustuva syrjintä vaikuttaa kielteisesti transihmisiin ja että Euroopan parlamentin, komission ja useiden jäsenvaltioiden sukupuolten tasa-arvoon liittyvissä toimintapolitiikoissa ja toimissa otetaan yhä useammin huomioon sukupuoli-identiteetti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen perustuva syrjintä vaikuttaa kielteisesti transihmisiin ja että Euroopan parlamentin, komission ja useiden jäsenvaltioiden sukupuolten tasa-arvoon liittyvissä toimintapolitiikoissa ja toimissa otetaan yhä useammin huomioon sukupuoli-identiteetti;

| O. | ottaa huomioon, että suurin osa parlamentin valiokunnista kiinnittää yleensä huomiota sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen (esimerkiksi lainsäädäntötyössään, virallisissa suhteissaan naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokuntaan tai tasa-arvoa koskevien toimintasuunnitelmien laadinnassa), mutta muutamat valiokunnat kiinnittävät siihen huomiota vain harvoin tai eivät lainkaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että suurin osa parlamentin valiokunnista kiinnittää yleensä huomiota sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen (esimerkiksi lainsäädäntötyössään, virallisissa suhteissaan naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokuntaan tai tasa-arvoa koskevien toimintasuunnitelmien laadinnassa), mutta muutamat valiokunnat kiinnittävät siihen huomiota vain harvoin tai eivät lainkaan;

| 1. | sitoutuu hyväksymään ja panemaan täytäntöön säännöllisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia toimintasuunnitelmia parlamentin toiminnassa; toteaa, että näiden suunnitelmien kokonaistavoitteena on naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen sisällyttämällä aidosti ja tehokkaasti sukupuolinäkökohdat kaikkiin toimintapolitiikkoihin ja toimintaan, jotta voidaan arvioida toimien eri vaikutukset naisiin ja miehiin, koordinoida nykyisiä aloitteita sekä määritellä tavoitteet ja painopisteet sekä keinot niiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

1.

sitoutuu hyväksymään ja panemaan täytäntöön säännöllisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia toimintasuunnitelmia parlamentin toiminnassa; toteaa, että näiden suunnitelmien kokonaistavoitteena on naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen sisällyttämällä aidosti ja tehokkaasti sukupuolinäkökohdat kaikkiin toimintapolitiikkoihin ja toimintaan, jotta voidaan arvioida toimien eri vaikutukset naisiin ja miehiin, koordinoida nykyisiä aloitteita sekä määritellä tavoitteet ja painopisteet sekä keinot niiden saavuttamiseksi;

| 2. | vahvistaa, että sen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen toimintasuunnitelman päätavoitteena olisi oltava seuraavalla kolmivuotiskaudella tasa-arvon valtavirtaistaminen yhtenäisemmin ja tehokkaammin koko parlamentin toiminnassa; toteaa, että tämän politiikan on perustuttava seuraaviin painopisteisiin:






  a) | parlamentin puhemiehistön jatkuva sitoutuminen asiaan sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän toiminnassa; |
| --- | --- | --- |

2.

vahvistaa, että sen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen toimintasuunnitelman päätavoitteena olisi oltava seuraavalla kolmivuotiskaudella tasa-arvon valtavirtaistaminen yhtenäisemmin ja tehokkaammin koko parlamentin toiminnassa; toteaa, että tämän politiikan on perustuttava seuraaviin painopisteisiin:

a)

parlamentin puhemiehistön jatkuva sitoutuminen asiaan sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän toiminnassa;

| b) | kaksisuuntainen lähestymistapa – sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen parlamentin toiminnassa sekä asiasta vastaavan valiokunnan tehokkaalla työllä että integroimalla sukupuolinäkökohdat muiden valiokuntien ja valtuuskuntien työhön; |
| --- | --- |

b)

kaksisuuntainen lähestymistapa – sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen parlamentin toiminnassa sekä asiasta vastaavan valiokunnan tehokkaalla työllä että integroimalla sukupuolinäkökohdat muiden valiokuntien ja valtuuskuntien työhön;

| c) | tietoisuus siitä, että päätöksentekomenettelyissä tarvitaan sukupuolten välistä tasapainoa, joka voidaan saavuttaa lisäämällä naisten edustusta parlamentin hallinnollisissa elimissä, poliittisten ryhmien työvaliokunnissa, valiokuntien ja valtuuskuntien puheenjohtajistoissa sekä valtuuskuntien ja esimerkiksi vaalitarkkailuryhmien kokoonpanoissa, ja lisäämällä miesten edustusta aloilla, joilla he ovat aliedustettuja; |
| --- | --- |

c)

tietoisuus siitä, että päätöksentekomenettelyissä tarvitaan sukupuolten välistä tasapainoa, joka voidaan saavuttaa lisäämällä naisten edustusta parlamentin hallinnollisissa elimissä, poliittisten ryhmien työvaliokunnissa, valiokuntien ja valtuuskuntien puheenjohtajistoissa sekä valtuuskuntien ja esimerkiksi vaalitarkkailuryhmien kokoonpanoissa, ja lisäämällä miesten edustusta aloilla, joilla he ovat aliedustettuja;

| d) | sukupuolten tasa-arvoa koskevan analyysin sisällyttäminen kaikkiin talousarviomenettelyn vaiheisiin sen varmistamiseksi, että naisten ja miesten tarpeita ja painopisteitä käsitellään yhtäläisesti ja että EU:n varojen käytön vaikutus naisiin ja miehiin arvioidaan; |
| --- | --- |

d)

sukupuolten tasa-arvoa koskevan analyysin sisällyttäminen kaikkiin talousarviomenettelyn vaiheisiin sen varmistamiseksi, että naisten ja miesten tarpeita ja painopisteitä käsitellään yhtäläisesti ja että EU:n varojen käytön vaikutus naisiin ja miehiin arvioidaan;

| e) | tehokas lehdistö- ja tiedotuspolitiikka, jossa otetaan järjestelmällisesti huomioon sukupuolten tasa-arvo ja vältetään sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

e)

tehokas lehdistö- ja tiedotuspolitiikka, jossa otetaan järjestelmällisesti huomioon sukupuolten tasa-arvo ja vältetään sukupuolistereotypioita;

| f) | jatkuva säännöllinen raportointi täysistunnossa edistyksestä, jota saavutetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa parlamentin valiokuntien ja valtuuskuntien toiminnassa; |
| --- | --- |

f)

jatkuva säännöllinen raportointi täysistunnossa edistyksestä, jota saavutetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa parlamentin valiokuntien ja valtuuskuntien toiminnassa;

| g) | riittävistä taloudellisista ja henkilöstöresursseista huolehtiminen, jotta parlamentin elimillä on tarvittavat välineet, kuten välineet tasa-arvokysymysten arviointiin ja analysointiin, asianmukainen asiantuntemus tasa-arvokysymyksissä (tutkimus ja dokumentaatio, koulutettu henkilöstö, asiantuntijat) sekä sukupuolen mukaan jaoteltua tietoa ja tilastoja; kehottaa sihteeristöä järjestämään säännöllisen parhaiden käytäntöjen vaihdon ja verkostoitumisen sekä tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolitietoista budjetointia koskevan koulutuksen parlamentin henkilöstölle; |
| --- | --- |

g)

riittävistä taloudellisista ja henkilöstöresursseista huolehtiminen, jotta parlamentin elimillä on tarvittavat välineet, kuten välineet tasa-arvokysymysten arviointiin ja analysointiin, asianmukainen asiantuntemus tasa-arvokysymyksissä (tutkimus ja dokumentaatio, koulutettu henkilöstö, asiantuntijat) sekä sukupuolen mukaan jaoteltua tietoa ja tilastoja; kehottaa sihteeristöä järjestämään säännöllisen parhaiden käytäntöjen vaihdon ja verkostoitumisen sekä tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolitietoista budjetointia koskevan koulutuksen parlamentin henkilöstölle;

| h) | sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentissa vastaavan verkoston jatkuva kehittäminen; verkostossa on kustakin valiokunnasta jäsen, joka on vastuussa tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokunnan toiminnassa; |
| --- | --- |

h)

sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentissa vastaavan verkoston jatkuva kehittäminen; verkostossa on kustakin valiokunnasta jäsen, joka on vastuussa tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokunnan toiminnassa;

| i) | huomion kiinnittäminen siihen, että tasa-arvon valtavirtaistamista käsitellessä on käytettävä termejä, jotka ovat kansainvälisten normien mukaisia ja tarkasti määriteltyjä; |
| --- | --- |

i)

huomion kiinnittäminen siihen, että tasa-arvon valtavirtaistamista käsitellessä on käytettävä termejä, jotka ovat kansainvälisten normien mukaisia ja tarkasti määriteltyjä;

| j) | Euroopan tasa-arvoinstituutin tarjoama metodologinen ja analyyttinen tuki; |
| --- | --- |

j)

Euroopan tasa-arvoinstituutin tarjoama metodologinen ja analyyttinen tuki;

| 3. | kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaa tarkastelemaan, miten työjärjestykseen voidaan parhaiten sisällyttää menettely, jossa naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta voi hyväksyä tiettyihin mietintöihin tarkistuksia, jotka tuovat esiin sukupuolivaikutuksia kyseisellä politiikan alalla, noudattaen asiasta vastaavan valiokunnan määräaikoja ja menettelytapoja; |
| --- | --- |

3.

kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaa tarkastelemaan, miten työjärjestykseen voidaan parhaiten sisällyttää menettely, jossa naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta voi hyväksyä tiettyihin mietintöihin tarkistuksia, jotka tuovat esiin sukupuolivaikutuksia kyseisellä politiikan alalla, noudattaen asiasta vastaavan valiokunnan määräaikoja ja menettelytapoja;

| 4. | kehottaa monivuotisesta rahoituskehyksestä ja rakennerahastoista vastuussa olevia parlamentin valiokuntia arvioimaan ehdotettujen varainkäytön painopisteiden, tulonlähteiden ja hallinnointivälineiden sukupuolivaikutukset ennen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymistä, jotta varmistetaan, että vuoden 2013 jälkeisessä rahoituskehyksessä otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, ja taataan, että kaikkien EU:n rahoitusohjelmien perusasetuksissa asetetaan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tavoitteita ja että näiden tavoitteiden saavuttamiseen tarvittaviin toimiin on niissä varattu erikseen määrärahoja; |
| --- | --- |

4.

kehottaa monivuotisesta rahoituskehyksestä ja rakennerahastoista vastuussa olevia parlamentin valiokuntia arvioimaan ehdotettujen varainkäytön painopisteiden, tulonlähteiden ja hallinnointivälineiden sukupuolivaikutukset ennen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymistä, jotta varmistetaan, että vuoden 2013 jälkeisessä rahoituskehyksessä otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, ja taataan, että kaikkien EU:n rahoitusohjelmien perusasetuksissa asetetaan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tavoitteita ja että näiden tavoitteiden saavuttamiseen tarvittaviin toimiin on niissä varattu erikseen määrärahoja;

| 5. | on tyytyväinen siihen, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentissa vastaava verkosto ja parlamentin valiokunnat ovat soveltaneet tasa-arvon valtavirtaistamista toiminnassaan, ja kehottaa muita valiokuntia varmistamaan, että ne ovat sitoutuneita sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisstrategiaan ja toteuttavat sitä käytännön työssään; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen siihen, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentissa vastaava verkosto ja parlamentin valiokunnat ovat soveltaneet tasa-arvon valtavirtaistamista toiminnassaan, ja kehottaa muita valiokuntia varmistamaan, että ne ovat sitoutuneita sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisstrategiaan ja toteuttavat sitä käytännön työssään;

| 6. | painottaa, että parlamentin valiokunnilla tulee olla käytössä sopivia, valtavirtaistamisen tehokkaan seurannan mahdollistavia välineitä, kuten sukupuolen mukaan eriteltyjä indikaattoreita, tietoja ja tilastoja, sekä mahdollisuus jakaa talousarviomäärärahat sukupuolten tasa-arvonäkökohdat huomioon ottaen, sekä kannustaa valiokuntia käyttämään hyväkseen sekä parlamentin sisäistä (naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sihteeristöä, poliittisia osastoja, kirjastoa jne.) että ulkopuolista asiantuntemusta, jota on saatavissa muilta paikallisilta, alueellisilta, kansallisilta ja ylikansallisilta elimiltä, niin julkisilta kuin yksityisiltäkin, sekä pieniltä, keskisuurilta ja suurilta yrityksiltä ja yliopistoilta, joissa tehdään sukupuolten tasa-arvoa koskevaa työtä; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että parlamentin valiokunnilla tulee olla käytössä sopivia, valtavirtaistamisen tehokkaan seurannan mahdollistavia välineitä, kuten sukupuolen mukaan eriteltyjä indikaattoreita, tietoja ja tilastoja, sekä mahdollisuus jakaa talousarviomäärärahat sukupuolten tasa-arvonäkökohdat huomioon ottaen, sekä kannustaa valiokuntia käyttämään hyväkseen sekä parlamentin sisäistä (naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sihteeristöä, poliittisia osastoja, kirjastoa jne.) että ulkopuolista asiantuntemusta, jota on saatavissa muilta paikallisilta, alueellisilta, kansallisilta ja ylikansallisilta elimiltä, niin julkisilta kuin yksityisiltäkin, sekä pieniltä, keskisuurilta ja suurilta yrityksiltä ja yliopistoilta, joissa tehdään sukupuolten tasa-arvoa koskevaa työtä;

| 7. | panee tyytyväisenä merkille useiden parlamentin valiokuntien asiasta tekemät erityisaloitteet ja erityisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan laatiman valiokunta-aloitteisen mietinnön naisten asemasta maataloudessa ja maaseudulla sekä kalatalousvaliokunnan julkisen kuulemisen naisten roolista kalastusalueiden kestävässä kehityksessä; |
| --- | --- |

7.

panee tyytyväisenä merkille useiden parlamentin valiokuntien asiasta tekemät erityisaloitteet ja erityisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan laatiman valiokunta-aloitteisen mietinnön naisten asemasta maataloudessa ja maaseudulla sekä kalatalousvaliokunnan julkisen kuulemisen naisten roolista kalastusalueiden kestävässä kehityksessä;

| 8. | päättelee sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentin valiokunnissa vastaavilla puheenjohtajilla ja varapuheenjohtajilla teetetyn kyselyn perusteella, että toimet tasa-arvon valtavirtaistamiseksi parlamentin valiokunnissa ovat hyvin vaihtelevia ja perustuvat vapaaehtoisuuteen ja että toisilla aloilla sukupuolinäkökohtiin keskitytään huomattavasti ja toisilla aloilla ei lainkaan tai vähäisesti; |
| --- | --- |

8.

päättelee sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentin valiokunnissa vastaavilla puheenjohtajilla ja varapuheenjohtajilla teetetyn kyselyn perusteella, että toimet tasa-arvon valtavirtaistamiseksi parlamentin valiokunnissa ovat hyvin vaihtelevia ja perustuvat vapaaehtoisuuteen ja että toisilla aloilla sukupuolinäkökohtiin keskitytään huomattavasti ja toisilla aloilla ei lainkaan tai vähäisesti;

| 9. | panee tyytyväisenä merkille parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien toimet ja pyrkimykset ottaa esille suhteissaan kolmansien maiden parlamentteihin sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen kysymyksiä seuraamalla järjestelmällisemmin sellaisia asioita kuin naisten sukupuolielinten silpominen ja äitiyskuolleisuus sekä puuttumalla niihin ja tekemällä tiiviimpää yhteistyötä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kanssa esimerkiksi järjestämällä yhteiskokouksia ja vaihtamalla tietoja kyseisillä aloilla; |
| --- | --- |

9.

panee tyytyväisenä merkille parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien toimet ja pyrkimykset ottaa esille suhteissaan kolmansien maiden parlamentteihin sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen kysymyksiä seuraamalla järjestelmällisemmin sellaisia asioita kuin naisten sukupuolielinten silpominen ja äitiyskuolleisuus sekä puuttumalla niihin ja tekemällä tiiviimpää yhteistyötä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kanssa esimerkiksi järjestämällä yhteiskokouksia ja vaihtamalla tietoja kyseisillä aloilla;

| 10. | pyytää komissiota puuttumaan yhdenmukaisemmin ja järjestelmällisemmin sukupuolten epätasa-arvoon ja asettamaan sen etusijalle kaiken toimintansa suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja vaatii, että tasa-arvoa on valtavirtaistettava paremmin kaikissa toimissa, jotta sukupuolten tasa-arvon tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota puuttumaan yhdenmukaisemmin ja järjestelmällisemmin sukupuolten epätasa-arvoon ja asettamaan sen etusijalle kaiken toimintansa suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja vaatii, että tasa-arvoa on valtavirtaistettava paremmin kaikissa toimissa, jotta sukupuolten tasa-arvon tavoitteet saavutetaan;

| 11. | toistaa, että huomiota olisi kiinnitettävä sukupuolten välisiin suhteisiin, joiden vuoksi syntyy sukupuolten välistä pysyvää epätasa-arvoa; |
| --- | --- |

11.

toistaa, että huomiota olisi kiinnitettävä sukupuolten välisiin suhteisiin, joiden vuoksi syntyy sukupuolten välistä pysyvää epätasa-arvoa;

| 12. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevassa parlamentin työssä olisi otettava huomioon myös sukupuoli-identiteetti ja arvioitava, miten toimintapolitiikat ja toimet vaikuttavat transihmisiin; kehottaa komissiota ottamaan sukupuoli-identiteetin huomioon kaikissa sukupuolten tasa-arvoa koskevissa toimissa ja toimintapolitiikoissa; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevassa parlamentin työssä olisi otettava huomioon myös sukupuoli-identiteetti ja arvioitava, miten toimintapolitiikat ja toimet vaikuttavat transihmisiin; kehottaa komissiota ottamaan sukupuoli-identiteetin huomioon kaikissa sukupuolten tasa-arvoa koskevissa toimissa ja toimintapolitiikoissa;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Euroopan neuvostolle.

---

(1)  7. maaliskuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien liite.

(2)  EYVL C 166, 3.7.1995, s. 92.

(3)  EUVL C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(4)  EUVL C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(5)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 384.

(6)  EUVL C 244 E, 18.10.2007, s. 225.

(7)  EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 18.

(8)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 32.

(9)  Ministerikomitean 119. istunto Madridissa 12. toukokuuta 2009.

(10)  YK:n yleiskokouksen 21. heinäkuuta 2010 antama päätöslauselma 64/289 "System-wide coherence".

(11)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 8.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0256.

(13)  Komission sisäinen valmisteluasiakirja "Actions to implement the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015" (SEC(2010)1079/2).

(14)  Komission tiedonanto "Vahvistettu sitoumus naisten ja miesten tasa-arvoon – Naisten peruskirja" (KOM(2010)0078).

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1922/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta (EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/148

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Laittoman kalastuksen torjuminen maailmanlaajuisesti

P7_TA(2011)0516

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 laittoman kalastuksen torjumisesta maailmanlaajuisesti – EU:n rooli (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä ympäristöä ja kehitystä koskevan Rion julistuksen, joka hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa kesäkuussa 1992, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä ympäristöä ja kehitystä koskevan Rion julistuksen, joka hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa kesäkuussa 1992,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sopimuksen kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta (noudattamissopimus), joka hyväksyttiin marraskuussa 1993 pidetyssä FAO:n konferenssin 27. istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sopimuksen kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta (noudattamissopimus), joka hyväksyttiin marraskuussa 1993 pidetyssä FAO:n konferenssin 27. istunnossa,

| — | ottaa huomioon elokuussa 1995 tehdyn YK:n kalakantasopimuksen (UNFSA) hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elokuussa 1995 tehdyn YK:n kalakantasopimuksen (UNFSA) hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon FAO:n konferenssin lokakuussa 1995 hyväksymät vastuuntuntoista kalastusta koskevat FAO:n menettelyohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n konferenssin lokakuussa 1995 hyväksymät vastuuntuntoista kalastusta koskevat FAO:n menettelyohjeet,

| — | ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa kesäkuussa 1998 tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa kesäkuussa 1998 tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon FAO:n neuvoston kesäkuussa 2001 hyväksymän laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen estämistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n neuvoston kesäkuussa 2001 hyväksymän laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen estämistä, vastustamista ja poistamista koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2002 annetun komission tiedonannon yhteisön toimintasuunnitelmasta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen lopettamiseksi (KOM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2002 annetun komission tiedonannon yhteisön toimintasuunnitelmasta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen lopettamiseksi (KOM(2002)0180),

| — | ottaa huomioon Johannesburgissa 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa annetun julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Johannesburgissa 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa annetun julistuksen,

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman "Laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen lopettamista koskevan yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano" (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman "Laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen lopettamista koskevan yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano" (1),

| — | ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) (2), yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesien ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 (kalastuslupia koskeva asetus) (3) ja yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (valvonta-asetus) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) (2), yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesien ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille 29. syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 (kalastuslupia koskeva asetus) (3) ja yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (valvonta-asetus) (4),

| — | ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen, joka hyväksyttiin marraskuussa 2009 Roomassa pidetyssä FAO:n konferenssin 36. istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen, joka hyväksyttiin marraskuussa 2009 Roomassa pidetyssä FAO:n konferenssin 36. istunnossa,

| — | ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) vuoden 2011 raportin kalastusalalla esiintyvästä kansainvälisestä järjestäytyneestä rikollisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) vuoden 2011 raportin kalastusalalla esiintyvästä kansainvälisestä järjestäytyneestä rikollisuudesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 julkaistun komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability", joka koskee kalastusalan laittomien toimien ehkäisemistä sekä genetiikkaa, genomiikkaa, kemiaa ja rikostutkintaa LIS-kalastuksen ehkäisemisessä ja kalastustuotteiden jäljitettävyyden tukemisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 julkaistun komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportin "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability", joka koskee kalastusalan laittomien toimien ehkäisemistä sekä genetiikkaa, genomiikkaa, kemiaa ja rikostutkintaa LIS-kalastuksen ehkäisemisessä ja kalastustuotteiden jäljitettävyyden tukemisessa,

| — | ottaa huomioon Brasiliassa kesäkuussa 2012 pidettävän Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brasiliassa kesäkuussa 2012 pidettävän Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan;

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A7-0362/2011); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A7-0362/2011);

| A. | ottaa huomioon, että 71 prosenttia maapallosta on valtamerten peitossa, valtameret varastoivat 16 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin maapallon maa-alueet, niillä on olennainen rooli koko planeetan ilmastoa ja elämää ylläpitävissä järjestelmissä ja ne tarjoavat huomattavalle osalle maailman väestöstä ravintoa, toimeentulon, energiaa ja liikenneväyliä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 71 prosenttia maapallosta on valtamerten peitossa, valtameret varastoivat 16 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin maapallon maa-alueet, niillä on olennainen rooli koko planeetan ilmastoa ja elämää ylläpitävissä järjestelmissä ja ne tarjoavat huomattavalle osalle maailman väestöstä ravintoa, toimeentulon, energiaa ja liikenneväyliä;

| B. | ottaa huomioon, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) osuus on raporttien mukaan 11–26 miljoonaa tonnia vuodessa, joka vastaa vähintään 15 prosenttia maailman saaliista, mikä tekee maailman meriluonnonvarojen käytön taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävästä hallinnasta mahdotonta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) osuus on raporttien mukaan 11–26 miljoonaa tonnia vuodessa, joka vastaa vähintään 15 prosenttia maailman saaliista, mikä tekee maailman meriluonnonvarojen käytön taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävästä hallinnasta mahdotonta;

| C. | ottaa huomioon, että lokakuussa 2010 Nagoyassa pidetyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 10. konferenssissa vahvistettiin kansainvälinen velvoite biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen vähentämisestä ainakin puoleen vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lokakuussa 2010 Nagoyassa pidetyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 10. konferenssissa vahvistettiin kansainvälinen velvoite biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen vähentämisestä ainakin puoleen vuoteen 2020 mennessä;

| D. | ottaa huomioon, että maailman valtameret muodostavat 90 prosenttia maapallon elinympäristöstä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maailman valtameret muodostavat 90 prosenttia maapallon elinympäristöstä;

| E. | ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa maailman valtameristä on kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella, sillä kansainvälisten vesialueiden (aavan meren) hallinnointia varten ei ole kattavia toimintalinjoja, koska nykyiset hajanaiset lait perustuvat pääasiassa 1600-luvulta peräisin oleviin merten vapautta koskeviin periaatteisiin eikä niissä oteta huomioon monia ympäristöä koskevia periaatteita, joita on jo pitkään sovellettu maahan ja ilmakehään; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa maailman valtameristä on kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolella, sillä kansainvälisten vesialueiden (aavan meren) hallinnointia varten ei ole kattavia toimintalinjoja, koska nykyiset hajanaiset lait perustuvat pääasiassa 1600-luvulta peräisin oleviin merten vapautta koskeviin periaatteisiin eikä niissä oteta huomioon monia ympäristöä koskevia periaatteita, joita on jo pitkään sovellettu maahan ja ilmakehään;

| F. | ottaa huomioon, että FAO:n laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen tavoitteisiin kuuluu poistaa "mukavuussatamat", jotka toimivat turvallisina suojapaikkoina LIS-aluksille ja portteina laittomien saaliiden kaupalle; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että FAO:n laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen tavoitteisiin kuuluu poistaa "mukavuussatamat", jotka toimivat turvallisina suojapaikkoina LIS-aluksille ja portteina laittomien saaliiden kaupalle;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n uusi valvontapaketti, joka koostuu LIS-asetuksesta, valvonta-asetuksesta ja kalastuslupia koskevasta asetuksesta, muodostaa kattavan kokoelman välineitä, joilla voidaan torjua tätä valtamerten vitsausta, koska siinä määritellään sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltiovastuut; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n uusi valvontapaketti, joka koostuu LIS-asetuksesta, valvonta-asetuksesta ja kalastuslupia koskevasta asetuksesta, muodostaa kattavan kokoelman välineitä, joilla voidaan torjua tätä valtamerten vitsausta, koska siinä määritellään sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltiovastuut;

| H. | ottaa huomioon, että EU on maailman suurin kalastustuotteiden tuoja ja yksi maailman tärkeimmistä kalastusalan voimatekijöistä, joten sillä on suuri vastuu ottaa johtoasema kansainvälisen yhteisön mobilisoimiseksi LIS-kalastuksen torjumista varten; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU on maailman suurin kalastustuotteiden tuoja ja yksi maailman tärkeimmistä kalastusalan voimatekijöistä, joten sillä on suuri vastuu ottaa johtoasema kansainvälisen yhteisön mobilisoimiseksi LIS-kalastuksen torjumista varten;

| 1. | katsoo, että LIS-kalastus on yksi vakavimmista maailman valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista uhkista; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että LIS-kalastus on yksi vakavimmista maailman valtamerten biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvista uhkista;

| 2. | on vakuuttunut, että LIS-kalastus on maailmanlaajuisesti suuri ympäristöllinen ja taloudellinen ongelma meri- ja sisävesikalastuksessa, ja se vesittää kalastuksenhoitotoimia, uhkaa kalakantojen kestävyyttä ja elintarviketurvaa sekä vääristää markkinoita aiheuttaen mittaamattomia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia koko yhteiskunnalle, kehitysmaat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

2.

on vakuuttunut, että LIS-kalastus on maailmanlaajuisesti suuri ympäristöllinen ja taloudellinen ongelma meri- ja sisävesikalastuksessa, ja se vesittää kalastuksenhoitotoimia, uhkaa kalakantojen kestävyyttä ja elintarviketurvaa sekä vääristää markkinoita aiheuttaen mittaamattomia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia koko yhteiskunnalle, kehitysmaat mukaan luettuina;

| 3. | painottaa, että LIS-kalastus ja siihen liittyvä kaupallinen toiminta aiheuttavat epäreilua kilpailua kalastajien ja muiden laillisesti toimintaansa harjoittavien toimijoiden parissa sekä synnyttävät taloudellisia vaikeuksia kalastusyhteisöille, kuluttajille ja koko alalle; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että LIS-kalastus ja siihen liittyvä kaupallinen toiminta aiheuttavat epäreilua kilpailua kalastajien ja muiden laillisesti toimintaansa harjoittavien toimijoiden parissa sekä synnyttävät taloudellisia vaikeuksia kalastusyhteisöille, kuluttajille ja koko alalle;

| 4. | korostaa EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa, jonka se on ottanut uudella valvontapaketilla, joka koostuu LIS-asetuksesta, valvonta-asetuksesta ja kalastuslupia koskevasta asetuksesta; katsoo, että paketti muodostaa kattavan kokoelman välineitä, joilla voidaan torjua tätä valtamerten vitsausta, sillä siinä määritellään sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltiovastuut sekä niiden kansalaisten toimintaan liittyvät velvoitteet; vaatii näiden välineiden tiukkaa soveltamista; |
| --- | --- |

4.

korostaa EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa, jonka se on ottanut uudella valvontapaketilla, joka koostuu LIS-asetuksesta, valvonta-asetuksesta ja kalastuslupia koskevasta asetuksesta; katsoo, että paketti muodostaa kattavan kokoelman välineitä, joilla voidaan torjua tätä valtamerten vitsausta, sillä siinä määritellään sekä EU:n jäsenvaltioiden että kolmansien maiden lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltiovastuut sekä niiden kansalaisten toimintaan liittyvät velvoitteet; vaatii näiden välineiden tiukkaa soveltamista;

| 5. | korostaa, että komission, unionin kalastuksenvalvontaviraston ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia olisi lisättävä, jotta voidaan parantaa tietojen keruuta ja vaihtoa sekä tukea unionin kalastuslainsäädännön perusteellista ja avointa soveltamista; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että komission, unionin kalastuksenvalvontaviraston ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia olisi lisättävä, jotta voidaan parantaa tietojen keruuta ja vaihtoa sekä tukea unionin kalastuslainsäädännön perusteellista ja avointa soveltamista;

| 6. | katsoo, että lippuvaltion on oltava edelleen vastuussa sen varmistamisesta, että alukset ovat asianmukaisten hallinto- ja muiden sääntöjen mukaisia, että saalis- ja pyyntiponnistustiedot kerätään ja ilmoitetaan sekä jäljitettävyys taataan ja saalistodistukset hyväksytään, sillä tehtävän siirto toiselle valtiolle heikentäisi LIS-kalastuksen torjumista; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että lippuvaltion on oltava edelleen vastuussa sen varmistamisesta, että alukset ovat asianmukaisten hallinto- ja muiden sääntöjen mukaisia, että saalis- ja pyyntiponnistustiedot kerätään ja ilmoitetaan sekä jäljitettävyys taataan ja saalistodistukset hyväksytään, sillä tehtävän siirto toiselle valtiolle heikentäisi LIS-kalastuksen torjumista;

| 7. | vaatii, että komissiolle ja jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille on annettava riittävät henkilöresurssit sekä taloudelliset ja teknologiset resurssit, jotta ne voivat panna nämä asetukset täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

7.

vaatii, että komissiolle ja jäsenvaltioiden valvontaviranomaisille on annettava riittävät henkilöresurssit sekä taloudelliset ja teknologiset resurssit, jotta ne voivat panna nämä asetukset täysimääräisesti täytäntöön;

| 8. | korostaa, että EU:n uskottavuuden vuoksi komission ja jäsenvaltioiden on pystyttävä kartoittamaan EU-lainsäädäntöä rikkovat EU:n toimijat ja asettamaan heille seuraamuksia, ja katsoo, että kestää vielä jonkin aikaa ennen kuin EU torjuu tyydyttävästi LIS-kalastusta omalla alueellaan ja muilla alueilla, joilla EU:n toimijat harjoittavat sitä; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että EU:n uskottavuuden vuoksi komission ja jäsenvaltioiden on pystyttävä kartoittamaan EU-lainsäädäntöä rikkovat EU:n toimijat ja asettamaan heille seuraamuksia, ja katsoo, että kestää vielä jonkin aikaa ennen kuin EU torjuu tyydyttävästi LIS-kalastusta omalla alueellaan ja muilla alueilla, joilla EU:n toimijat harjoittavat sitä;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että laitonta kalastusta torjutaan meri- ja sisävesialueilla, ja korostaa, että valvontamekanismien riittävyys ja niiden täytäntöönpano on tarkistettava; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että laitonta kalastusta torjutaan meri- ja sisävesialueilla, ja korostaa, että valvontamekanismien riittävyys ja niiden täytäntöönpano on tarkistettava;

| 10. | kehottaa hyödyntämään yhteisen kalastuspolitiikan tarkistusta siten, että lailliselle kalastukselle luodaan kannustimia kalavarojen, ympäristön, kuluttajien ja tuottajien eduksi EU:ssa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa hyödyntämään yhteisen kalastuspolitiikan tarkistusta siten, että lailliselle kalastukselle luodaan kannustimia kalavarojen, ympäristön, kuluttajien ja tuottajien eduksi EU:ssa;

| 11. | kehottaa komissiota selvittämään vuoden 2012 loppuun mennessä, harjoitetaanko EU:ssa virkistyskalastusta siinä määrin, että se voidaan todella luokitella LIS-kalastukseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota selvittämään vuoden 2012 loppuun mennessä, harjoitetaanko EU:ssa virkistyskalastusta siinä määrin, että se voidaan todella luokitella LIS-kalastukseksi;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä "eurooppalaisen rannikkovartioston" perustamiseksi, jotta voidaan vahvistaa yhteisiä valvonta- ja tarkastusvalmiuksia ja torjua tehokkaasti nykyisiä tai tulevia uhkia merellä, kuten terrorismia, merirosvoutta, LIS-kalastusta, laitonta kauppaa tai jopa meren pilaantumista; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä "eurooppalaisen rannikkovartioston" perustamiseksi, jotta voidaan vahvistaa yhteisiä valvonta- ja tarkastusvalmiuksia ja torjua tehokkaasti nykyisiä tai tulevia uhkia merellä, kuten terrorismia, merirosvoutta, LIS-kalastusta, laitonta kauppaa tai jopa meren pilaantumista;

| 13. | kannustaa komissiota jatkamaan tietojenvaihdon edistämistä koskevia pyrkimyksiään merivalvonnan yhtenäistämiseksi erityisesti, kun on kyse tietojenvaihdosta, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa rannikkovartioston toimintaa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

13.

kannustaa komissiota jatkamaan tietojenvaihdon edistämistä koskevia pyrkimyksiään merivalvonnan yhtenäistämiseksi erityisesti, kun on kyse tietojenvaihdosta, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa rannikkovartioston toimintaa EU:n tasolla;

| 14. | katsoo, että LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien EU:n tavoitteiden toteuttamista varten on tarjottava riittävät välineet erityisesti rahoituksen osalta ja että jäsenvaltioiden on osoitettava riittävästi varoja nykyisten asetusten täytäntöönpanemiseksi; panee myös merkille, että uusien menetelmien (kuten sähköisten jäljitysjärjestelmien ja muiden menetelmien) mahdollinen käyttöönotto tulevaisuudessa edellyttää niiden täytäntöönpanoa varten tarvittavan rahoituksen saamista EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien EU:n tavoitteiden toteuttamista varten on tarjottava riittävät välineet erityisesti rahoituksen osalta ja että jäsenvaltioiden on osoitettava riittävästi varoja nykyisten asetusten täytäntöönpanemiseksi; panee myös merkille, että uusien menetelmien (kuten sähköisten jäljitysjärjestelmien ja muiden menetelmien) mahdollinen käyttöönotto tulevaisuudessa edellyttää niiden täytäntöönpanoa varten tarvittavan rahoituksen saamista EU:n talousarviosta;

| 15. | kehottaa komissiota julkaisemaan vuosittain arvioinnit siitä, miten kukin jäsenvaltio on suoriutunut yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjen täytäntöönpanosta, ja kartoittamaan arvioinneissa mahdolliset parannusta kaipaavat heikot kohdat sekä käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja luotettavan ja avoimen valvontajärjestelmän kehittämiseksi, myös kartoittamaan velvollisuutensa täyttämättä jättäneet jäsenvaltiot, jotta varmistetaan sääntöjen täysipainoinen noudattaminen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota julkaisemaan vuosittain arvioinnit siitä, miten kukin jäsenvaltio on suoriutunut yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjen täytäntöönpanosta, ja kartoittamaan arvioinneissa mahdolliset parannusta kaipaavat heikot kohdat sekä käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja luotettavan ja avoimen valvontajärjestelmän kehittämiseksi, myös kartoittamaan velvollisuutensa täyttämättä jättäneet jäsenvaltiot, jotta varmistetaan sääntöjen täysipainoinen noudattaminen;

| 16. | pitää tervetulleena komission päätöstä ottaa käyttöön pisteisiin perustuva lupa, sillä se on jäsenvaltioille lisäväline, jolla ne voivat kartoittaa säännönvastaisuudet markkinaketjun joka vaiheessa ja määrätä tiukkoja seuraamuksia rikkomustapauksissa; |
| --- | --- |

16.

pitää tervetulleena komission päätöstä ottaa käyttöön pisteisiin perustuva lupa, sillä se on jäsenvaltioille lisäväline, jolla ne voivat kartoittaa säännönvastaisuudet markkinaketjun joka vaiheessa ja määrätä tiukkoja seuraamuksia rikkomustapauksissa;

| 17. | katsoo, että kalakantojen, kalastuslaivastojen ja kalastuslaivastojen taustalla olevan pääoman suuri liikkuvuus sekä kalastusmarkkinoille ominainen maailmanlaajuisuus huomioon ottaen LIS-kalastusta voidaan torjua tehokkaasti ainoastaan kansainvälisellä yhteistyöllä kahden- ja monenvälisellä tasolla sekä vaihtamalla kalastusaluksia, niiden toimintaa, saaliita ja muita olennaisia asioita koskevia tietoja laajasti, täsmällisesti ja oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kalakantojen, kalastuslaivastojen ja kalastuslaivastojen taustalla olevan pääoman suuri liikkuvuus sekä kalastusmarkkinoille ominainen maailmanlaajuisuus huomioon ottaen LIS-kalastusta voidaan torjua tehokkaasti ainoastaan kansainvälisellä yhteistyöllä kahden- ja monenvälisellä tasolla sekä vaihtamalla kalastusaluksia, niiden toimintaa, saaliita ja muita olennaisia asioita koskevia tietoja laajasti, täsmällisesti ja oikea-aikaisesti;

| 18. | kehottaa EU:ta vaatimaan tiukasti, että kolmannet valtiot torjuvat tehokkaasti LIS-kalastusta, sekä edistämään satamavaltioiden toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen, YK:n kalakantasopimuksen, FAO:n noudattamissopimuksen ja YK:n merioikeusyleissopimuksen allekirjoittamista, ratifiointia ja täytäntöönpanoa sekä muita saaliiden dokumentointijärjestelyjä, jotka alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ovat jo hyväksyneet kauppasopimusten, kalastuskumppanuussopimusten ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta vaatimaan tiukasti, että kolmannet valtiot torjuvat tehokkaasti LIS-kalastusta, sekä edistämään satamavaltioiden toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen, YK:n kalakantasopimuksen, FAO:n noudattamissopimuksen ja YK:n merioikeusyleissopimuksen allekirjoittamista, ratifiointia ja täytäntöönpanoa sekä muita saaliiden dokumentointijärjestelyjä, jotka alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ovat jo hyväksyneet kauppasopimusten, kalastuskumppanuussopimusten ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä;

| 19. | korostaa, että ILO:n sääntöjä työelämän perusoikeuksista on sovellettava kaikkiin kolmansiin maihin, joiden kanssa EU on tehnyt kalastuskumppanussopimuksen erityisesti, kun on kyse LIS-kalastuksen aiheuttamasta sosiaalisesta polkumyynnistä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että ILO:n sääntöjä työelämän perusoikeuksista on sovellettava kaikkiin kolmansiin maihin, joiden kanssa EU on tehnyt kalastuskumppanussopimuksen erityisesti, kun on kyse LIS-kalastuksen aiheuttamasta sosiaalisesta polkumyynnistä;

| 20. | korostaa, että teknologisen kehityksen ja myös avaruus- ja satelliittiteknologioiden kehityksen myötä aiemmat kalastustoiminnan valvontaan, seurantaan ja tarkkailuun ja sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvät rajoitukset on suureksi osaksi voitettu ja että ratkaisu LIS-kalastuksen torjuntaan on tällä hetkellä ensisijaisesti se, että hallituksista löytyy poliittista tahtoa toimia tehokkaasti ja vastuullisesti; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että teknologisen kehityksen ja myös avaruus- ja satelliittiteknologioiden kehityksen myötä aiemmat kalastustoiminnan valvontaan, seurantaan ja tarkkailuun ja sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvät rajoitukset on suureksi osaksi voitettu ja että ratkaisu LIS-kalastuksen torjuntaan on tällä hetkellä ensisijaisesti se, että hallituksista löytyy poliittista tahtoa toimia tehokkaasti ja vastuullisesti;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita etsimään alukset, omistajat, yritykset, yhtiöt tai yksityishenkilöt, jotka ovat sekaantuneet LIS-kalastukseen liittyvään toimintaan, mukaan luettuna LIS-saaliiden sekoittaminen laillisten saaliiden kanssa, ja asettamaan ne syytteeseen samalla tavalla kuin muut ympäristö- tai talousrikosten tekijät tuomion mukaisin ankarin seuraamuksin, mukaan luettuina vakavista tai toistuvista rikkomuksista tarvittaessa lupien pysyvä peruminen ja kielto käyttää satamapalveluja; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita etsimään alukset, omistajat, yritykset, yhtiöt tai yksityishenkilöt, jotka ovat sekaantuneet LIS-kalastukseen liittyvään toimintaan, mukaan luettuna LIS-saaliiden sekoittaminen laillisten saaliiden kanssa, ja asettamaan ne syytteeseen samalla tavalla kuin muut ympäristö- tai talousrikosten tekijät tuomion mukaisin ankarin seuraamuksin, mukaan luettuina vakavista tai toistuvista rikkomuksista tarvittaessa lupien pysyvä peruminen ja kielto käyttää satamapalveluja;

| 22. | pahoittelee, että EU:n tukia on myönnetty aluksille, jotka ovat aikaisemmin jääneet kiinni laittomasta kalastuksesta; |
| --- | --- |

22.

pahoittelee, että EU:n tukia on myönnetty aluksille, jotka ovat aikaisemmin jääneet kiinni laittomasta kalastuksesta;

| 23. | kehottaa komissiota tarkistamaan kaikenlaiseen tukeen sovellettavia vaatimuksia, jotta sellaisten aluksien omistajiin, joiden on osoitettu kalastaneen laittomasti, sovelletaan taloudellisia seuraamuksia ja heidän rahoitusmahdollisuutensa evätään; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota tarkistamaan kaikenlaiseen tukeen sovellettavia vaatimuksia, jotta sellaisten aluksien omistajiin, joiden on osoitettu kalastaneen laittomasti, sovelletaan taloudellisia seuraamuksia ja heidän rahoitusmahdollisuutensa evätään;

| 24. | vaatii komissiota olemaan myöntämättä Euroopan kalatalousrahastosta tukea aluksille, jotka ovat osallisina LIS-toiminnassa; |
| --- | --- |

24.

vaatii komissiota olemaan myöntämättä Euroopan kalatalousrahastosta tukea aluksille, jotka ovat osallisina LIS-toiminnassa;

| 25. | korostaa tarvetta varmistaa kalastusalan laajempi vastuu ja vastuuvelvollisuus, jotta meriluonnonvarojen hyödyntäminen olisi mahdollista järjestää kestävästi; katsoo, että on erittäin tärkeää lisätä avoimuutta kalastusalan kaikilla osa-alueilla ja toiminnoissa, mukaan luettuna sopiminen kansainvälisistä kriteereistä, joilla osoitetaan milloin tahansa alusten todelliset edunsaajaomistajat, niiden kalastusoikeudet ja niiden julkaisemista koskevat edellytykset, sekä valvoa kalastusaluksia kansainvälisillä vesillä; |
| --- | --- |

25.

korostaa tarvetta varmistaa kalastusalan laajempi vastuu ja vastuuvelvollisuus, jotta meriluonnonvarojen hyödyntäminen olisi mahdollista järjestää kestävästi; katsoo, että on erittäin tärkeää lisätä avoimuutta kalastusalan kaikilla osa-alueilla ja toiminnoissa, mukaan luettuna sopiminen kansainvälisistä kriteereistä, joilla osoitetaan milloin tahansa alusten todelliset edunsaajaomistajat, niiden kalastusoikeudet ja niiden julkaisemista koskevat edellytykset, sekä valvoa kalastusaluksia kansainvälisillä vesillä;

| 26. | katsoo, että Euroopan unionin olisi näytettävä mallia hyväksymällä avoimuutta koskeva politiikka ja edistämällä sitä kalastuksenhoitoa koskevassa päätöksenteossa kansainvälisissä järjestöissä ja kolmansissa maissa, joiden kanssa EU:lla on kalastussuhteet; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että Euroopan unionin olisi näytettävä mallia hyväksymällä avoimuutta koskeva politiikka ja edistämällä sitä kalastuksenhoitoa koskevassa päätöksenteossa kansainvälisissä järjestöissä ja kolmansissa maissa, joiden kanssa EU:lla on kalastussuhteet;

| 27. | katsoo kansainvälisellä, alueellisella ja kansallisella tasolla hyväksyttyjä toimenpiteitä kunnioittavan ja luonnonvarojen vastuulliseen ja kestävään käyttöön perustuvan kalastuksen edistävän talouskasvua ja työpaikkojen luomista sekä Euroopan unionissa että kehitysmaissa, kun taas LIS-kalastuksella on dramaattisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia, jotka ovat sitäkin haitallisempia kehitysmaissa, sillä laiton kalastus vaikeuttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden ja eritoten tavoitteiden 1, 7 ja 8 saavuttamista; |
| --- | --- |

27.

katsoo kansainvälisellä, alueellisella ja kansallisella tasolla hyväksyttyjä toimenpiteitä kunnioittavan ja luonnonvarojen vastuulliseen ja kestävään käyttöön perustuvan kalastuksen edistävän talouskasvua ja työpaikkojen luomista sekä Euroopan unionissa että kehitysmaissa, kun taas LIS-kalastuksella on dramaattisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia, jotka ovat sitäkin haitallisempia kehitysmaissa, sillä laiton kalastus vaikeuttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden ja eritoten tavoitteiden 1, 7 ja 8 saavuttamista;

| 28. | painottaa kalastustoiminnan rajat ylittävää luonnetta ja tarvetta tehdä kahden- ja monenvälistä yhteistyötä LIS-kalastuksen torjumiseksi, jotta kaikki soveltaisivat LIS-torjuntatoimia avoimesti, syrjimättömästi ja oikeudenmukaisesti, kun otetaan samalla huomioon kehitysmaiden ja eritoten pienten saarivaltioiden taloudelliset, tekniset ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

28.

painottaa kalastustoiminnan rajat ylittävää luonnetta ja tarvetta tehdä kahden- ja monenvälistä yhteistyötä LIS-kalastuksen torjumiseksi, jotta kaikki soveltaisivat LIS-torjuntatoimia avoimesti, syrjimättömästi ja oikeudenmukaisesti, kun otetaan samalla huomioon kehitysmaiden ja eritoten pienten saarivaltioiden taloudelliset, tekniset ja henkilöresurssit;

| 29. | pyytää komissiota varmistamaan toimintalinjojensa yhtenäisyyden, jotta köyhyyden vähentämiseen pyrkivä kehitysyhteistyöpolitiikka olisi ympäristöön ja kauppaan liittyvien näkökohtien tavoin erottamaton osa EU:n toimintalinjoja LIS-kalastuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

29.

pyytää komissiota varmistamaan toimintalinjojensa yhtenäisyyden, jotta köyhyyden vähentämiseen pyrkivä kehitysyhteistyöpolitiikka olisi ympäristöön ja kauppaan liittyvien näkökohtien tavoin erottamaton osa EU:n toimintalinjoja LIS-kalastuksen torjumiseksi;

| 30. | painottaa, että LIS-kalastuksen ja valtion hallinnon tason välillä on suora yhteys, ja pyytää varmistamaan kaikkien ulkoisen avun toimien yhteydessä, että avun vastaanottajavaltiolla riittää poliittista tahtoa kieltää LIS-kalastus omilla vesillään ja yleensä parantaa kalastusalan hallintoa; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että LIS-kalastuksen ja valtion hallinnon tason välillä on suora yhteys, ja pyytää varmistamaan kaikkien ulkoisen avun toimien yhteydessä, että avun vastaanottajavaltiolla riittää poliittista tahtoa kieltää LIS-kalastus omilla vesillään ja yleensä parantaa kalastusalan hallintoa;

| 31. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan kehitysmaiden vesialueilla toteutettavia seuranta- ja valvontaohjelmia koskevia taloudellisen, teknologisen ja teknisen tuen ohjelmiaan, mukaan luettuina virallinen kehitysapu ja kalastuskumppanuussopimukset, asettamalla etusijalle kahdenvälisten ohjelmien sijasta alueelliset ohjelmat; kannustaa lisäksi koordinoimaan kaikkia eurooppalaisia ja muita lahjoittajia paremmin tällaisten ohjelmien rahoituksen yhteydessä; |
| --- | --- |

31.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan kehitysmaiden vesialueilla toteutettavia seuranta- ja valvontaohjelmia koskevia taloudellisen, teknologisen ja teknisen tuen ohjelmiaan, mukaan luettuina virallinen kehitysapu ja kalastuskumppanuussopimukset, asettamalla etusijalle kahdenvälisten ohjelmien sijasta alueelliset ohjelmat; kannustaa lisäksi koordinoimaan kaikkia eurooppalaisia ja muita lahjoittajia paremmin tällaisten ohjelmien rahoituksen yhteydessä;

| 32. | katsoo lisäksi, että EU:n olisi hyödynnettävä aktiivisesti yhteistyötä kalastuskumppanuussopimuksissa LIS-kalastuksen torjumiseksi tehokkaammin; |
| --- | --- |

32.

katsoo lisäksi, että EU:n olisi hyödynnettävä aktiivisesti yhteistyötä kalastuskumppanuussopimuksissa LIS-kalastuksen torjumiseksi tehokkaammin;

| 33. | pyytää komissiota lisäämään riittävässä määrin kalastusalalle myönnettävää rahoitusta sopimuksissa, joita se tekee kehitysmaiden kanssa, jotta kehitysmaat voivat lujittaa institutionaalisia, inhimillisiä ja teknisiä valmiuksiaan torjua LIS-kalastusta ja noudattaa entistä paremmin maailmanlaajuisten ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimia toimenpiteitä ja Euroopan unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

33.

pyytää komissiota lisäämään riittävässä määrin kalastusalalle myönnettävää rahoitusta sopimuksissa, joita se tekee kehitysmaiden kanssa, jotta kehitysmaat voivat lujittaa institutionaalisia, inhimillisiä ja teknisiä valmiuksiaan torjua LIS-kalastusta ja noudattaa entistä paremmin maailmanlaajuisten ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sopimia toimenpiteitä ja Euroopan unionin lainsäädäntöä;

| 34. | korostaa tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan toimintaan ja lisätä kalastusalan yritysten vastuuta, jotta ne huolehtisivat laillisten kalastusmenetelmien noudattamisesta ja tekisivät yhteistyötä viranomaisten kanssa LIS-kalastuksen torjumiseksi osana omaa yhteiskunta- ja ympäristövastuutaan; |
| --- | --- |

34.

korostaa tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan toimintaan ja lisätä kalastusalan yritysten vastuuta, jotta ne huolehtisivat laillisten kalastusmenetelmien noudattamisesta ja tekisivät yhteistyötä viranomaisten kanssa LIS-kalastuksen torjumiseksi osana omaa yhteiskunta- ja ympäristövastuutaan;

| 35. | pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta lisätä FAO:n satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen, YK:n kalakantasopimuksen ja FAO:n noudattamissopimuksen niiden välineiden luetteloon, jotka maiden on pantava täytäntöön, jotta ne ovat oikeutettuja kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn (GSP Plus), jota tarkistetaan parhaillaan; pyytää perumaan kaikkien sellaisten valtioiden vientitodistukset, jotka pitävät kaupan LIS-kalastuksesta peräisin olevia tuotteita; katsoo, että EU:n on tehtävä näiden valtioiden kanssa yhteistyötä, jotta tällaisten tuotteiden markkinoille saattaminen kielletään; |
| --- | --- |

35.

pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta lisätä FAO:n satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen, YK:n kalakantasopimuksen ja FAO:n noudattamissopimuksen niiden välineiden luetteloon, jotka maiden on pantava täytäntöön, jotta ne ovat oikeutettuja kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn (GSP Plus), jota tarkistetaan parhaillaan; pyytää perumaan kaikkien sellaisten valtioiden vientitodistukset, jotka pitävät kaupan LIS-kalastuksesta peräisin olevia tuotteita; katsoo, että EU:n on tehtävä näiden valtioiden kanssa yhteistyötä, jotta tällaisten tuotteiden markkinoille saattaminen kielletään;

| 36. | muistuttaa, että LIS-kalastusta koskeva kysymys liittyy kiinteästi talouskumppanuussopimuksiin Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisessa kaupankäynnissä; korostaa alkuperäsääntöihin tehdyn poikkeuksen muodostamaa ongelmaa tiettyjen kalajalostetuotteiden yhteydessä ja erityisesti Papua-Uuden-Guinean tapauksessa, sillä se estää näiden tuotteiden jäljitettävyyden ja mahdollistaa LIS-kalastuksen; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että LIS-kalastusta koskeva kysymys liittyy kiinteästi talouskumppanuussopimuksiin Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisessa kaupankäynnissä; korostaa alkuperäsääntöihin tehdyn poikkeuksen muodostamaa ongelmaa tiettyjen kalajalostetuotteiden yhteydessä ja erityisesti Papua-Uuden-Guinean tapauksessa, sillä se estää näiden tuotteiden jäljitettävyyden ja mahdollistaa LIS-kalastuksen;

| 37. | katsoo, että EU:n olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, joihin se kuuluu:






  — | rekisterien laatiminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vastuualueeseen kuuluvien kaikkien kalastuspaikkojen osalta kalastusaluksista ja myös tukialuksista, joilla on lupa kalastaa, sekä luettelojen laatiminen aluksista, jotka on tunnistettu LIS-kalastusta harjoittaviksi aluksiksi (mustat listat), rekisterien ja luettelojen päivittäminen usein, niiden julkistaminen laajasti ja niiden koordinointi alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kesken |
| --- | --- | --- |

37.

katsoo, että EU:n olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, joihin se kuuluu:

—

rekisterien laatiminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vastuualueeseen kuuluvien kaikkien kalastuspaikkojen osalta kalastusaluksista ja myös tukialuksista, joilla on lupa kalastaa, sekä luettelojen laatiminen aluksista, jotka on tunnistettu LIS-kalastusta harjoittaviksi aluksiksi (mustat listat), rekisterien ja luettelojen päivittäminen usein, niiden julkistaminen laajasti ja niiden koordinointi alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kesken

| — | alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden lujittaminen, jotta ne voivat tarkastella sopimuspuolten saavutuksia ja tarvittaessa asettaa tehokkaita seuraamuksia |
| --- | --- |

—

alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen valvontakomiteoiden lujittaminen, jotta ne voivat tarkastella sopimuspuolten saavutuksia ja tarvittaessa asettaa tehokkaita seuraamuksia

| — | sellaisia erityistoimia koskevan luettelon laajentaminen, jotka sopimuspuolten on toteutettava lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltioina sekä tosiasiallisina omistajavaltioina yksittäisissä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä |
| --- | --- |

—

sellaisia erityistoimia koskevan luettelon laajentaminen, jotka sopimuspuolten on toteutettava lippu-, rannikko-, satama- ja markkinavaltioina sekä tosiasiallisina omistajavaltioina yksittäisissä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä

| — | asianmukaisten merellä tapahtuvien tarkastusten käyttöönotto ja valvontaohjelmien perustaminen |
| --- | --- |

—

asianmukaisten merellä tapahtuvien tarkastusten käyttöönotto ja valvontaohjelmien perustaminen

| — | jälleenlaivauksen kieltäminen merellä |
| --- | --- |

—

jälleenlaivauksen kieltäminen merellä

| — | saaliiden dokumentointijärjestelyjen kehittäminen alkaen tärkeimmistä lajeista kussakin alueellisessa kalastuksenhoitojärjestössä |
| --- | --- |

—

saaliiden dokumentointijärjestelyjen kehittäminen alkaen tärkeimmistä lajeista kussakin alueellisessa kalastuksenhoitojärjestössä

| — | sähköisten välineiden, kuten alusten satelliittiseurantajärjestelmän, sähköisen kalastuspäiväkirjan ja muiden seurantalaitteiden pakollinen käyttö, kun se on asianmukaista |
| --- | --- |

—

sähköisten välineiden, kuten alusten satelliittiseurantajärjestelmän, sähköisen kalastuspäiväkirjan ja muiden seurantalaitteiden pakollinen käyttö, kun se on asianmukaista

| — | yksittäisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen saavutusten pakolliset ja säännölliset arvioinnit, joihin liittyy vaatimus siitä, että on toimittava suositusten mukaisesti |
| --- | --- |

—

yksittäisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen saavutusten pakolliset ja säännölliset arvioinnit, joihin liittyy vaatimus siitä, että on toimittava suositusten mukaisesti

| — | ilmoitus kalastukseen liittyvistä taloudellisista eduista alueellisten kalastushoitojärjestöjen valtuuskuntien päälliköille siinä tapauksessa, että ne voivat johtaa eturistiriitaan; |
| --- | --- |

—

ilmoitus kalastukseen liittyvistä taloudellisista eduista alueellisten kalastushoitojärjestöjen valtuuskuntien päälliköille siinä tapauksessa, että ne voivat johtaa eturistiriitaan;

| 38. | kehottaa laajentamaan kiireesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen verkostoa, jotta se kattaisi koko avomerikalastuksen ja kaikki alueet, joko perustamalla uusia alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä tai laajentamalla nykyisten järjestöjen valtuuksia; katsoo, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen erittäin tehostettu yhteistyö tietojenvaihdon, aluksille ja sopimuspuolille asetettavien seuraamusten alalla on välttämätöntä, kun otetaan huomioon, että LIS-kalastus on luonteeltaan maailmanlaajuista; |
| --- | --- |

38.

kehottaa laajentamaan kiireesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen verkostoa, jotta se kattaisi koko avomerikalastuksen ja kaikki alueet, joko perustamalla uusia alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä tai laajentamalla nykyisten järjestöjen valtuuksia; katsoo, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen erittäin tehostettu yhteistyö tietojenvaihdon, aluksille ja sopimuspuolille asetettavien seuraamusten alalla on välttämätöntä, kun otetaan huomioon, että LIS-kalastus on luonteeltaan maailmanlaajuista;

| 39. | katsoo, että avomerikalastusta koskevan oikeuden edellytyksenä pitäisi olla kansainvälisen oikeuden mahdollisuuksien rajoissa se, että valtio sitoutuu asianmukaisiin kansainvälisiin elimiin ja panee täysimääräisesti täytäntöön kaikki niiden hyväksymät hoitotoimenpiteet; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että avomerikalastusta koskevan oikeuden edellytyksenä pitäisi olla kansainvälisen oikeuden mahdollisuuksien rajoissa se, että valtio sitoutuu asianmukaisiin kansainvälisiin elimiin ja panee täysimääräisesti täytäntöön kaikki niiden hyväksymät hoitotoimenpiteet;

| 40. | panee merkille, että FAO on tieteellisen tutkimuksen ja suositusten pääasiallinen lähde tutkittaessa maailmanlaajuisia kalastus- ja vesiviljelykysymyksiä, koska kalastusalan kehitys ja hallinta on yhdistetty paremmin luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ympäristönsuojeluun; |
| --- | --- |

40.

panee merkille, että FAO on tieteellisen tutkimuksen ja suositusten pääasiallinen lähde tutkittaessa maailmanlaajuisia kalastus- ja vesiviljelykysymyksiä, koska kalastusalan kehitys ja hallinta on yhdistetty paremmin luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ympäristönsuojeluun;

| 41. | tukee täysin FAO:n ajankohtaista aloitetta kehittää mahdollisimman pian kalastusaluksia, kylmäkuljetusaluksia ja huoltoaluksia koskeva rekisteri, jonka olisi oltava pakollinen ja johon olisi sisällytettävä yli 10 GT:n alukset; |
| --- | --- |

41.

tukee täysin FAO:n ajankohtaista aloitetta kehittää mahdollisimman pian kalastusaluksia, kylmäkuljetusaluksia ja huoltoaluksia koskeva rekisteri, jonka olisi oltava pakollinen ja johon olisi sisällytettävä yli 10 GT:n alukset;

| 42. | kannustaa kehittämään nopeasti lippuvaltion toiminnan arviointia koskevaa järjestelmää, jota valmistellaan parhaillaan FAO:ssa ja jonka avulla painostettaisiin valtioita, jotka eivät täytä kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan; kehottaa luomaan jonkinlaisen tehokkaan mekanismin seuraamusten asettamiseksi valtioille, jotka eivät varmista, tukevatko tai harjoittavatko niiden lipun alla purjehtivat alukset LIS-kalastusta tai noudattavatko ne kaikkea asiaankuuluvaa lainsäädäntöä; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan oikeudenmukaisesti ja avoimesti markkinavälineitä laittoman kalastuksen pysäyttämiseksi syrjimättä muita maita; tukee FAO:n päätöstä aloittaa kansainväliset kuulemiset lippuvaltioiden suoriutumisesta niiden kansainvälisen oikeuden mukaisista velvoitteista; |
| --- | --- |

42.

kannustaa kehittämään nopeasti lippuvaltion toiminnan arviointia koskevaa järjestelmää, jota valmistellaan parhaillaan FAO:ssa ja jonka avulla painostettaisiin valtioita, jotka eivät täytä kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan; kehottaa luomaan jonkinlaisen tehokkaan mekanismin seuraamusten asettamiseksi valtioille, jotka eivät varmista, tukevatko tai harjoittavatko niiden lipun alla purjehtivat alukset LIS-kalastusta tai noudattavatko ne kaikkea asiaankuuluvaa lainsäädäntöä; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan oikeudenmukaisesti ja avoimesti markkinavälineitä laittoman kalastuksen pysäyttämiseksi syrjimättä muita maita; tukee FAO:n päätöstä aloittaa kansainväliset kuulemiset lippuvaltioiden suoriutumisesta niiden kansainvälisen oikeuden mukaisista velvoitteista;

| 43. | kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön toimia, joilla lopetetaan mukavuuslipun käyttäminen, koska tämän vuoksi kalastusalukset voivat toimia lainvastaisesti ja rangaistuksetta, mistä aiheutuu suurta vahinkoa merten ekosysteemeille, kalakannoille, rannikkoyhteisöille, elintarvikkeiden turvallisuudelle, erityisesti kehitysmaille sekä lakia noudattaville ja lainmukaisesti toimiville kalastusalan yrityksille; |
| --- | --- |

43.

kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön toimia, joilla lopetetaan mukavuuslipun käyttäminen, koska tämän vuoksi kalastusalukset voivat toimia lainvastaisesti ja rangaistuksetta, mistä aiheutuu suurta vahinkoa merten ekosysteemeille, kalakannoille, rannikkoyhteisöille, elintarvikkeiden turvallisuudelle, erityisesti kehitysmaille sekä lakia noudattaville ja lainmukaisesti toimiville kalastusalan yrityksille;

| 44. | korostaa tarvetta varmistaa, että EU:n edut eivät ole osallisena tällaisessa laittomassa kalastuksessa, ja sen vuoksi kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalaiset eivät tue LIS-kalastusta tai harjoita sitä; |
| --- | --- |

44.

korostaa tarvetta varmistaa, että EU:n edut eivät ole osallisena tällaisessa laittomassa kalastuksessa, ja sen vuoksi kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalaiset eivät tue LIS-kalastusta tai harjoita sitä;

| 45. | tukee komission toimia perustaa julkinen rekisteri, johon merkitään LIS-kalastukseen osallistuneiden laivanomistajien henkilöllisyys; katsoo, että sen pitäisi olla yhdenmukainen Vigossa sijaitsevan unionin kalastuksenvalvontaviraston pitämän rekisterin kanssa; |
| --- | --- |

45.

tukee komission toimia perustaa julkinen rekisteri, johon merkitään LIS-kalastukseen osallistuneiden laivanomistajien henkilöllisyys; katsoo, että sen pitäisi olla yhdenmukainen Vigossa sijaitsevan unionin kalastuksenvalvontaviraston pitämän rekisterin kanssa;

| 46. | katsoo, että YK:n järjestelmään kuuluvan organisaation olisi viipymättä arvioitava riippumattomasti sekä lippuvaltioiden että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toimintaa; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että YK:n järjestelmään kuuluvan organisaation olisi viipymättä arvioitava riippumattomasti sekä lippuvaltioiden että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toimintaa;

| 47. | panee merkille kansainvälisen yhteistyön puutteen, kun hoidetaan ihmisen muun toiminnan kuin kalastuksen meriympäristöön aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia, ja kehottaa komissiota edistämään mahdollisesti YK:n alaisuudessa olevan kansainvälisen elimen luomista tämän puutteen poistamiseksi; |
| --- | --- |

47.

panee merkille kansainvälisen yhteistyön puutteen, kun hoidetaan ihmisen muun toiminnan kuin kalastuksen meriympäristöön aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia, ja kehottaa komissiota edistämään mahdollisesti YK:n alaisuudessa olevan kansainvälisen elimen luomista tämän puutteen poistamiseksi;

| 48. | korostaa, että markkinavaltion vastuuta koskevaa käsitettä on kehitettävä edelleen, jotta voidaan sulkea markkinat LIS-kalastuksesta saatavilta tuotteilta; katsoo, että EU:n on kiireesti tarkasteltava muiden merkittävien markkinavaltioiden – esimerkiksi Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan – kanssa Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisesti ja YK:n järjestelmän puitteissa sitä, miten voidaan tehdä yhteistyötä niiden kesken ja kehittää mahdollisimman nopeasti kansainvälisiä oikeudellisia välineitä, joilla voitaisiin lopettaa LIS-kalastuksesta saatavilla tuotteilla käytävä kauppa ja asettaa syytteeseen ja rangaista sen harjoittamisesta; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että markkinavaltion vastuuta koskevaa käsitettä on kehitettävä edelleen, jotta voidaan sulkea markkinat LIS-kalastuksesta saatavilta tuotteilta; katsoo, että EU:n on kiireesti tarkasteltava muiden merkittävien markkinavaltioiden – esimerkiksi Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan – kanssa Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisesti ja YK:n järjestelmän puitteissa sitä, miten voidaan tehdä yhteistyötä niiden kesken ja kehittää mahdollisimman nopeasti kansainvälisiä oikeudellisia välineitä, joilla voitaisiin lopettaa LIS-kalastuksesta saatavilla tuotteilla käytävä kauppa ja asettaa syytteeseen ja rangaista sen harjoittamisesta;

| 49. | korostaa, että Euroopan kalastusalan ylläpitäminen ja kehittäminen riippuu osittain Euroopan ja maailman markkinoilla myytäviä kalatuotteita koskevasta LIS-kalastuksen valvonnasta; korostaa tämän alan merkitystä aluesuunnittelulle, elintarvikkeiden turvallisuudelle, työllisyyden säilymiselle ja yhteisön vesialueiden luonnonvaroille; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että Euroopan kalastusalan ylläpitäminen ja kehittäminen riippuu osittain Euroopan ja maailman markkinoilla myytäviä kalatuotteita koskevasta LIS-kalastuksen valvonnasta; korostaa tämän alan merkitystä aluesuunnittelulle, elintarvikkeiden turvallisuudelle, työllisyyden säilymiselle ja yhteisön vesialueiden luonnonvaroille;

| 50. | katsoo, että Euroopan unionilla on jo välineitä laittoman kalastuksen estämiseksi, ja on vakuuttunut, että ennalta ehkäisevällä vaikutuksella olisi kiistämättömiä käytännön vaikutuksia, jos välineitä käytettäisiin riittävästi, sillä EU:n kalastusmarkkinat ovat yhdet maailman suurimmista; vaatii sen vuoksi, että vientitodistuksia Euroopan unioniin ei anneta tai ne peruutetaan niiden valtioiden tai sopimuspuolten osalta, jotka eivät tee yhteistyötä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa välineiden, kuten saaliiden dokumentointijärjestelmän tai satamavaltioiden toimenpiteiden, laatimiseksi; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että Euroopan unionilla on jo välineitä laittoman kalastuksen estämiseksi, ja on vakuuttunut, että ennalta ehkäisevällä vaikutuksella olisi kiistämättömiä käytännön vaikutuksia, jos välineitä käytettäisiin riittävästi, sillä EU:n kalastusmarkkinat ovat yhdet maailman suurimmista; vaatii sen vuoksi, että vientitodistuksia Euroopan unioniin ei anneta tai ne peruutetaan niiden valtioiden tai sopimuspuolten osalta, jotka eivät tee yhteistyötä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa välineiden, kuten saaliiden dokumentointijärjestelmän tai satamavaltioiden toimenpiteiden, laatimiseksi;

| 51. | korostaa, että yksi parhaista aseista LIS-kalastuksen torjunnassa on kaupallinen ase; on sen vuoksi jälleen kerran pahoillaan meri- ja kalastusasioiden ja kauppapolitiikan pääosastojen väliltä puuttuvasta koordinaatiosta, sillä vaikka edellinen asettaa yhä enemmän tavoitteita puutteen korjaamiseksi, toisen tavoitteena vaikuttaa olevan ainoastaan avata yhteisiä markkinoita yhä enemmän tuonnille sen alkuperästä tai valvonnan takeista riippumatta niin, että myönnetään tullietuuksia ja kumotaan alkuperää koskevia sääntöjä, joiden avulla ainoastaan ojennetaan eurooppalaiset markkinat aluksille ja valtioille, joiden on todettu olevan vähintään suvaitsevaisia LIS-kalastuksen suhteen; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että yksi parhaista aseista LIS-kalastuksen torjunnassa on kaupallinen ase; on sen vuoksi jälleen kerran pahoillaan meri- ja kalastusasioiden ja kauppapolitiikan pääosastojen väliltä puuttuvasta koordinaatiosta, sillä vaikka edellinen asettaa yhä enemmän tavoitteita puutteen korjaamiseksi, toisen tavoitteena vaikuttaa olevan ainoastaan avata yhteisiä markkinoita yhä enemmän tuonnille sen alkuperästä tai valvonnan takeista riippumatta niin, että myönnetään tullietuuksia ja kumotaan alkuperää koskevia sääntöjä, joiden avulla ainoastaan ojennetaan eurooppalaiset markkinat aluksille ja valtioille, joiden on todettu olevan vähintään suvaitsevaisia LIS-kalastuksen suhteen;

| 52. | katsoo tässä yhteydessä, että markkinoita ja erityisesti tuojia olisi pidettävä enemmän vastuussa toiminnastaan, koska markkinat ovat ehkä merkittävin LIS-kalastuksen syy; |
| --- | --- |

52.

katsoo tässä yhteydessä, että markkinoita ja erityisesti tuojia olisi pidettävä enemmän vastuussa toiminnastaan, koska markkinat ovat ehkä merkittävin LIS-kalastuksen syy;

| 53. | korostaa, että kuluttajien on aina voitava olla varmoja siitä, että ostettu tuote on kalastettu laillisesti; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että kuluttajien on aina voitava olla varmoja siitä, että ostettu tuote on kalastettu laillisesti;

| 54. | kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita parantamaan kuluttajatiedotustaan eri merkintäjärjestelmistä, esimerkiksi kestävän kalastuksen neuvoston MSC-järjestelmästä, jolla lisätään avoimuutta ja annetaan kuluttajille takuu siitä, että he ostavat kestävästi ja laillisesti pyydettyä kalaa; |
| --- | --- |

54.

kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita parantamaan kuluttajatiedotustaan eri merkintäjärjestelmistä, esimerkiksi kestävän kalastuksen neuvoston MSC-järjestelmästä, jolla lisätään avoimuutta ja annetaan kuluttajille takuu siitä, että he ostavat kestävästi ja laillisesti pyydettyä kalaa;

| 55. | tukee täysin uusia menettelysääntöjä, jotka hyväksyttiin helmikuussa 2011 FAO:n kalastuskomitean kokouksessa ja joilla pyritään yhdenmukaistamaan kalastustuotteiden merkintäjärjestelmiä laittoman kalastuksen torjumiseksi; katsoo, että tällaisissa merkinnöissä on oltavat selkeät selosteet kalan kaupallisesta ja tieteellisestä nimestä, kalastustyypistä ja erityisesti tiedot siitä, miltä alueelta kala on peräisin; |
| --- | --- |

55.

tukee täysin uusia menettelysääntöjä, jotka hyväksyttiin helmikuussa 2011 FAO:n kalastuskomitean kokouksessa ja joilla pyritään yhdenmukaistamaan kalastustuotteiden merkintäjärjestelmiä laittoman kalastuksen torjumiseksi; katsoo, että tällaisissa merkinnöissä on oltavat selkeät selosteet kalan kaupallisesta ja tieteellisestä nimestä, kalastustyypistä ja erityisesti tiedot siitä, miltä alueelta kala on peräisin;

| 56. | rohkaisee komissiota jatkamaan maailmanlaajuisen saaliita koskevan dokumentointijärjestelyn kehittämistä; |
| --- | --- |

56.

rohkaisee komissiota jatkamaan maailmanlaajuisen saaliita koskevan dokumentointijärjestelyn kehittämistä;

| 57. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sellaisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöä, joilla varmistetaan kalastustuotteiden täysimittainen ja tehokas jäljitettävyys koko toimitusketjun ajan, mukaan luettuina kalastus- ja tukialusten satelliittiseuranta ja elektroniset tunnukset kalojen jäljittämiseksi sekä maailmanlaajuisen kalakantoja koskevan DNA-tietokannan ja muiden geneettisten tietokantojen perustaminen kalastustuotteiden ja niiden maantieteellisen alkuperän tunnistamiseksi, kuten esitetään komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportissa "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability"; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sellaisten tekniikoiden kehittämistä ja käyttöä, joilla varmistetaan kalastustuotteiden täysimittainen ja tehokas jäljitettävyys koko toimitusketjun ajan, mukaan luettuina kalastus- ja tukialusten satelliittiseuranta ja elektroniset tunnukset kalojen jäljittämiseksi sekä maailmanlaajuisen kalakantoja koskevan DNA-tietokannan ja muiden geneettisten tietokantojen perustaminen kalastustuotteiden ja niiden maantieteellisen alkuperän tunnistamiseksi, kuten esitetään komission yhteisen tutkimuskeskuksen raportissa "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector – Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability";

| 58. | kehottaa komissiota ja neuvostoa lisäämään lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa varten myönnettäviä varoja kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota ja neuvostoa lisäämään lahjonnan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa varten myönnettäviä varoja kaikilla tasoilla;

| 59. | suhtautuu myönteisesti YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston äskettäiseen raporttiin kalastusalalla esiintyvän kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden roolista ja sen selvitykseen siitä, miten järjestäytyneet rikollisryhmittymät laajentavat vaikutustaan kalastusalalla sekä alkupään toiminnassa (alusten ja miehistön toimittaminen, polttoainetäydennykset jne.) että loppupään toiminnassa (markkinointi ja laivaus); |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston äskettäiseen raporttiin kalastusalalla esiintyvän kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden roolista ja sen selvitykseen siitä, miten järjestäytyneet rikollisryhmittymät laajentavat vaikutustaan kalastusalalla sekä alkupään toiminnassa (alusten ja miehistön toimittaminen, polttoainetäydennykset jne.) että loppupään toiminnassa (markkinointi ja laivaus);

| 60. | on huolissaan siitä, että LIS-kalastusta harjoittavat tahot syyllistyvät rikolliseen toimintaan, kuten ihmisten hyväksikäyttöön ja ihmiskauppaan, rahanpesuun, lahjontaan, varastettujen tavaroiden välittämiseen, veronkiertoon ja tullipetoksiin, mikä olisi nähtävä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden muotona; korostaa, että LIS-kalastuksen torjuntaan tarvitaan kattavampaa ja yhtenäisempää lähestymistapaa, mukaan luettuna kaupan ja tuonnin valvonta; |
| --- | --- |

60.

on huolissaan siitä, että LIS-kalastusta harjoittavat tahot syyllistyvät rikolliseen toimintaan, kuten ihmisten hyväksikäyttöön ja ihmiskauppaan, rahanpesuun, lahjontaan, varastettujen tavaroiden välittämiseen, veronkiertoon ja tullipetoksiin, mikä olisi nähtävä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden muotona; korostaa, että LIS-kalastuksen torjuntaan tarvitaan kattavampaa ja yhtenäisempää lähestymistapaa, mukaan luettuna kaupan ja tuonnin valvonta;

| 61. | kannattaa täysin YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston raportin suosituksia, joihin kuuluvat merellä tapahtuvan rikollisen toiminnan tutkimiseen liittyvän kansainvälisen yhteistyön laajentaminen, kalastusalusten omistukseen ja toimintaan liittyvän avoimuuden lisääminen ja kalastusalusten myynnin sekä hyödyntämisen rajoittaminen niiden yritysten osalta, joiden edunsaajaomistajia ei voida jäljittää; |
| --- | --- |

61.

kannattaa täysin YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston raportin suosituksia, joihin kuuluvat merellä tapahtuvan rikollisen toiminnan tutkimiseen liittyvän kansainvälisen yhteistyön laajentaminen, kalastusalusten omistukseen ja toimintaan liittyvän avoimuuden lisääminen ja kalastusalusten myynnin sekä hyödyntämisen rajoittaminen niiden yritysten osalta, joiden edunsaajaomistajia ei voida jäljittää;

| 62. | panee merkille, että kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus on yksi laajimmin ratifioiduista sopimuksista, joka velvoittaa sopimuspuolet tekemään yhteistyötä tutkinnan, syytteeseenpanon ja oikeudenkäyntien yhteydessä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden tapauksissa, mikä luo merkittäviä synergioita LIS-kalastuksen torjuntaa varten; |
| --- | --- |

62.

panee merkille, että kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen YK:n yleissopimus on yksi laajimmin ratifioiduista sopimuksista, joka velvoittaa sopimuspuolet tekemään yhteistyötä tutkinnan, syytteeseenpanon ja oikeudenkäyntien yhteydessä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden tapauksissa, mikä luo merkittäviä synergioita LIS-kalastuksen torjuntaa varten;

| 63. | katsoo, että LIS-kalastuksesta pitäisi tehdä yksi Interpolin ensisijaisista aloista antamalla sille resurssit ja tutkintavaltuudet LIS-kalastukseen liittyvien kansainvälisen rikollisuuden osa-alueiden valvomiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että LIS-kalastuksesta pitäisi tehdä yksi Interpolin ensisijaisista aloista antamalla sille resurssit ja tutkintavaltuudet LIS-kalastukseen liittyvien kansainvälisen rikollisuuden osa-alueiden valvomiseksi ja torjumiseksi;

| 64. | pyytää komissiota tarkastelemaan Yhdysvaltojen Laceyn lakia ja harkitsemaan, voisivatko eräät sen näkökohdista olla hyödyllisiä EU:ssa erityisesti, kun on kyseessä jälleenmyyjiin sovellettava vastuu siitä, onko kalat hankittu luvallisesti; |
| --- | --- |

64.

pyytää komissiota tarkastelemaan Yhdysvaltojen Laceyn lakia ja harkitsemaan, voisivatko eräät sen näkökohdista olla hyödyllisiä EU:ssa erityisesti, kun on kyseessä jälleenmyyjiin sovellettava vastuu siitä, onko kalat hankittu luvallisesti;

| 65. | kehottaa komissiota sisällyttämään edellä mainitut periaatteet tarvittaessa sen kahdenvälisten kalastussopimuksiensa säännöksiin; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota sisällyttämään edellä mainitut periaatteet tarvittaessa sen kahdenvälisten kalastussopimuksiensa säännöksiin;

| 66. | vaatii Euroopan unionia ehdottamaan, että valtamerten kansainvälinen hallinto otetaan ensisijaiseksi asiaksi seuraavassa kestävän kehityksen huippukokouksessa Brasiliassa vuonna 2012 YK:n merioikeusyleissopimuksen 30. vuosipäivän johdosta; |
| --- | --- |

66.

vaatii Euroopan unionia ehdottamaan, että valtamerten kansainvälinen hallinto otetaan ensisijaiseksi asiaksi seuraavassa kestävän kehityksen huippukokouksessa Brasiliassa vuonna 2012 YK:n merioikeusyleissopimuksen 30. vuosipäivän johdosta;

| 67. | toteaa, että laittoman kalastuksen torjuminen maailmanlaajuisesti on välttämätöntä kestävän kehityksen kannalta ja sen vuoksi sen on oltava olennainen ja yksiselitteinen osa kalastuskumppanuussopimuksia, kauppapolitiikan sitoumuksia, kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita ja Euroopan unionin ulkopolitiikan painopistealueita; |
| --- | --- |

67.

toteaa, että laittoman kalastuksen torjuminen maailmanlaajuisesti on välttämätöntä kestävän kehityksen kannalta ja sen vuoksi sen on oltava olennainen ja yksiselitteinen osa kalastuskumppanuussopimuksia, kauppapolitiikan sitoumuksia, kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteita ja Euroopan unionin ulkopolitiikan painopistealueita;

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, niiden alueellisten kalastusjärjestöjen sihteeristöille, joissa EU on sopimuspuolena, ja FAO:n kalatalouskomitealle. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, niiden alueellisten kalastusjärjestöjen sihteeristöille, joissa EU on sopimuspuolena, ja FAO:n kalatalouskomitealle.

---

(1)  EUVL C 287 E, 29.11.2007, s. 502.

(2)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

(3)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 33.

(4)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/157

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Iran – viimeaikaiset ihmisoikeusloukkaukset

P7_TA(2011)0517

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Iranin viimeaikaisista ihmisoikeusrikkomuksista

2013/C 153 E/21

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, etenkin ihmisoikeuksia koskevat päätöslauselmat ja erityisesti 7. syyskuuta 2010 ja 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, etenkin ihmisoikeuksia koskevat päätöslauselmat ja erityisesti 7. syyskuuta 2010 ja 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 16/9, jossa annettiin toimeksianto Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle erityisraportoijalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 16/9, jossa annettiin toimeksianto Iranin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle erityisraportoijalle,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston helmikuussa 2010 suorittaman yleisen määräaikaisarvioinnin johdosta annetut 123 suositusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston helmikuussa 2010 suorittaman yleisen määräaikaisarvioinnin johdosta annetut 123 suositusta,

| — | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtaja nimitti 17. kesäkuuta 2011 Ahmed Shaheedin Iranin ihmisoikeustilanteesta vastaavaksi YK:n erityisraportoijaksi, ja panee merkille erityisraportoijan YK:n 66. yleiskokoukselle 23. syyskuuta 2011 antaman väliraportin Iranin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtaja nimitti 17. kesäkuuta 2011 Ahmed Shaheedin Iranin ihmisoikeustilanteesta vastaavaksi YK:n erityisraportoijaksi, ja panee merkille erityisraportoijan YK:n 66. yleiskokoukselle 23. syyskuuta 2011 antaman väliraportin Iranin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin YK:n 66. yleiskokoukselle 15. syyskuuta 2011 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin YK:n 66. yleiskokoukselle 15. syyskuuta 2011 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Iranin ihmisoikeusdokumentointikeskuksen 10. kesäkuuta 2011 antaman raportin, jonka mukaan Iranin vankilaviranomaiset käyttävät raiskausta kidutusmenetelmänä; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin ihmisoikeusdokumentointikeskuksen 10. kesäkuuta 2011 antaman raportin, jonka mukaan Iranin vankilaviranomaiset käyttävät raiskausta kidutusmenetelmänä;

| — | ottaa huomioon unionin komission varapuheenjohtajan / ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 15. ja 26. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat ihmisoikeusjuristi Nasrin Sotoudehin vangitsemisesta ja kuuden riippumattoman elokuvaohjaajan pidätyksestä sekä hänen 18. lokakuuta 2011 antamansa julkilausuman elokuvaohjaaja Jafar Panahin ja näyttelijä Marzieh Vafamehrin saamista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin komission varapuheenjohtajan / ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 15. ja 26. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat ihmisoikeusjuristi Nasrin Sotoudehin vangitsemisesta ja kuuden riippumattoman elokuvaohjaajan pidätyksestä sekä hänen 18. lokakuuta 2011 antamansa julkilausuman elokuvaohjaaja Jafar Panahin ja näyttelijä Marzieh Vafamehrin saamista tuomioista,

| — | ottaa huomioon, että EU:n rajoittavia toimenpiteitä tiukennettiin 10. lokakuuta 2011 Iranin vakavien ihmisoikeusloukkausten vuoksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU:n rajoittavia toimenpiteitä tiukennettiin 10. lokakuuta 2011 Iranin vakavien ihmisoikeusloukkausten vuoksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman 62/149 ja 18. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman 63/168 kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman 62/149 ja 18. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman 63/168 kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon lykkäämisestä,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on,

| — | ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan perustuslain ja erityisesti sen 23–27 sekä 32–35 artiklat, joissa säädetään sananvapaudesta, kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta, uskonnon harjoittamisen vapaudesta sekä syytettyjen ja pidätettyjen perusoikeuksista; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan perustuslain ja erityisesti sen 23–27 sekä 32–35 artiklat, joissa säädetään sananvapaudesta, kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta, uskonnon harjoittamisen vapaudesta sekä syytettyjen ja pidätettyjen perusoikeuksista;

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Iranin nykyisen ihmisoikeustilanteen, jolle on ominaista järjestelmällinen perusoikeuksien loukkaaminen; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat (erityisesti naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksien puolustajat), toimittajat, bloginpitäjät, taiteilijat, opiskelijajohtajat, juristit sekä ammattiyhdistys- ja ympäristöaktivistit elävät jatkuvasti suuren paineen ja jatkuvan pidätysuhan alaisina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Iranin nykyisen ihmisoikeustilanteen, jolle on ominaista järjestelmällinen perusoikeuksien loukkaaminen; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajat (erityisesti naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksien puolustajat), toimittajat, bloginpitäjät, taiteilijat, opiskelijajohtajat, juristit sekä ammattiyhdistys- ja ympäristöaktivistit elävät jatkuvasti suuren paineen ja jatkuvan pidätysuhan alaisina;

| B. | katsoo, että huolestuttavimmat ongelmat liittyvät kasautuviin oikeushallinnon puutteisiin, kidutukseksi katsottaviin käytäntöihin, pidätettyjen raiskauksiin ja muuhun julmaan tai nöyryyttävään kohteluun, naisten epätasa-arvoiseen kohteluun, uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen vainoamiseen, kansalais- ja poliittisten oikeuksien puuttumiseen ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien, juristien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ahdisteluun ja pelotteluun; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että huolestuttavimmat ongelmat liittyvät kasautuviin oikeushallinnon puutteisiin, kidutukseksi katsottaviin käytäntöihin, pidätettyjen raiskauksiin ja muuhun julmaan tai nöyryyttävään kohteluun, naisten epätasa-arvoiseen kohteluun, uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen vainoamiseen, kansalais- ja poliittisten oikeuksien puuttumiseen ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien, juristien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ahdisteluun ja pelotteluun;

| C. | ottaa huomioon, että vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana Iranissa suoritettujen teloitusten määrä merkitsee, että kuolemantuomioiden määrä asukasta kohti on maassa maailman suurin samalla kun maailmanlaajuisesti suuntauksena on ollut kuolemantuomiosta luopuminen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana Iranissa suoritettujen teloitusten määrä merkitsee, että kuolemantuomioiden määrä asukasta kohti on maassa maailman suurin samalla kun maailmanlaajuisesti suuntauksena on ollut kuolemantuomiosta luopuminen;

| D. | ottaa huomioon, että vaikka Iran on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen osapuoli ja kieltää virallisesti alle 18-vuotiaiden teloitukset, useiden eri raporttien mukaan maassa teloitetaan enemmän nuorisorikollisia kuin missään muussa maassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka Iran on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen osapuoli ja kieltää virallisesti alle 18-vuotiaiden teloitukset, useiden eri raporttien mukaan maassa teloitetaan enemmän nuorisorikollisia kuin missään muussa maassa;

| E. | ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset eivät toistaiseksi ole täyttäneet YK-velvoitteitaan vaan ovat kieltäytyneet yhteistyöstä erityisraportoijan kanssa; ottaa huomioon, että väliraportissa kuvataan ihmisoikeusloukkauksia järjestelmällisiksi ja kerrotaan väkivaltaisten kampanjoiden voimistuneen sekä ilmaistaan huoli kuolemanrangaistuksen lisääntyvästä käytöstä rangaistuksena pikkurikollisuudesta ilman asiamukaista oikeudenkäyntiä, ja panee merkille, että väliraportista käy myös ilmi, että vuonna 2011 on tähän mennessä pantu täytäntöön ainakin 200 virallista teloitusta, Itä-Iranissa sijaitsevassa Mashadin kaupungissa on teloitettu salaisesti 146 ihmistä ja vuonna 2010 maassa teloitettiin salaisesti yli 300 ihmistä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset eivät toistaiseksi ole täyttäneet YK-velvoitteitaan vaan ovat kieltäytyneet yhteistyöstä erityisraportoijan kanssa; ottaa huomioon, että väliraportissa kuvataan ihmisoikeusloukkauksia järjestelmällisiksi ja kerrotaan väkivaltaisten kampanjoiden voimistuneen sekä ilmaistaan huoli kuolemanrangaistuksen lisääntyvästä käytöstä rangaistuksena pikkurikollisuudesta ilman asiamukaista oikeudenkäyntiä, ja panee merkille, että väliraportista käy myös ilmi, että vuonna 2011 on tähän mennessä pantu täytäntöön ainakin 200 virallista teloitusta, Itä-Iranissa sijaitsevassa Mashadin kaupungissa on teloitettu salaisesti 146 ihmistä ja vuonna 2010 maassa teloitettiin salaisesti yli 300 ihmistä;

| F. | ottaa huomioon, että myös vankilassa tai oikeudenkäynnin kohteina olevien iranilaisten sukulaisia on pidätetty, kuulusteltu ja uhkailtu Iranin ulkopuolella ja EU:n alueella; ottaa huomioon, että tuhannet iranilaiset ovat paenneet maasta ja saaneet turvapaikan naapurimaista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että myös vankilassa tai oikeudenkäynnin kohteina olevien iranilaisten sukulaisia on pidätetty, kuulusteltu ja uhkailtu Iranin ulkopuolella ja EU:n alueella; ottaa huomioon, että tuhannet iranilaiset ovat paenneet maasta ja saaneet turvapaikan naapurimaista;

| G. | ottaa huomioon, että oppositiojohtajia Mir Hossein Mousavia ja Mehdi Karroubia on pidetty laittomasti kotiarestissa ja heidän liikkumistaan on rajoitettu mielivaltaisesti 14. helmikuuta 2011 alkaen; ottaa huomioon, että nämä johtajat ja heidän poliittisesti aktiiviset puolisonsa ovat ajoittain olleet kadoksissa ja heitä on pidetty pakolla tuntemattomissa paikoissa eikä heidän ole annettu pitää minkäänlaista yhteyttä ystäviinsä ja perheeseensä, minkä vuoksi heillä on ollut suuri vaara joutua kidutetuiksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että oppositiojohtajia Mir Hossein Mousavia ja Mehdi Karroubia on pidetty laittomasti kotiarestissa ja heidän liikkumistaan on rajoitettu mielivaltaisesti 14. helmikuuta 2011 alkaen; ottaa huomioon, että nämä johtajat ja heidän poliittisesti aktiiviset puolisonsa ovat ajoittain olleet kadoksissa ja heitä on pidetty pakolla tuntemattomissa paikoissa eikä heidän ole annettu pitää minkäänlaista yhteyttä ystäviinsä ja perheeseensä, minkä vuoksi heillä on ollut suuri vaara joutua kidutetuiksi;

| H. | ottaa huomioon, että vuoden 2011 helmikuussa ja maaliskuussa pidätettiin satoja ja ainakin kolme ihmistä sai surmansa, kun tuhannet mielenosoittajat lähtivät kaduille tukemaan naapurialueiden arabimaiden demokratialiikkeitä ja protestoimaan oppositiojohtajien Mir Hossein Mousavin ja Mehdi Karroubin vangitsemista vastaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuoden 2011 helmikuussa ja maaliskuussa pidätettiin satoja ja ainakin kolme ihmistä sai surmansa, kun tuhannet mielenosoittajat lähtivät kaduille tukemaan naapurialueiden arabimaiden demokratialiikkeitä ja protestoimaan oppositiojohtajien Mir Hossein Mousavin ja Mehdi Karroubin vangitsemista vastaan;

| I. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2011 turvallisuusjoukot surmasivat Khuzestanin lounaisessa maakunnassa useita kymmeniä mielenosoittajia, joista useimmat olivat etnisiä arabeja, ja pidättivät kymmeniä, ja että kymmeniä ihmisiä pidätettiin ja pahoinpideltiin Azerbaidzanin läntisessä maakunnassa, jossa protestoitiin ympäristömielenosoituksissa Urmia-järven kuivattamista vastaan; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2011 turvallisuusjoukot surmasivat Khuzestanin lounaisessa maakunnassa useita kymmeniä mielenosoittajia, joista useimmat olivat etnisiä arabeja, ja pidättivät kymmeniä, ja että kymmeniä ihmisiä pidätettiin ja pahoinpideltiin Azerbaidzanin läntisessä maakunnassa, jossa protestoitiin ympäristömielenosoituksissa Urmia-järven kuivattamista vastaan;

| J. | ottaa huomioon, että uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuvat paineet kasvavat jatkuvasti, mikä koskee erityisesti Bahá'í-uskonnon harjoittajia, käännynnäisiä ja toisinajattelevia šiialaisia oppineita; ottaa huomioon, että vaikka Bahá'í-uskonnon harjoittajat ovat maan suurin ei-islamilainen vähemmistö, he kärsivät vakavasta syrjinnästä, kuten koulutuksen epäämisestä, ja toteaa, että meneillään on oikeudenkäynti heidän seitsemää vangittua johtajaansa vastaan ja 100 yhteisön jäsentä on pidätettynä; ottaa huomioon, että vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana on raportoitu ainakin 207 kristityn pidätyksestä ja että sunnamuslimeja syrjitään edelleen lainsäädännössä ja käytännössä ja heitä estetään käyttämästä täysimääräisesti oikeuttaan uskonnon harjoittamiseen; ottaa huomioon, että valtion tukema häväistyskampanja (šiialaisen) Nematullahi Sufi -liikkeen jäseniä vastaan jatkuu edelleen ja että siinä kaikki mystisismin muodot esitetään saatananpalvontana ja vainotaan suufilaisia uskonnonharjoittajia, ja toteaa, että räikein esimerkki tästä on Kavarissa syyskuussa 2011 tehty aseellinen hyökkäys, jossa yksi henkilö sai surmansa ja monet muut loukkaantuivat vakavasti; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että uskonnollisiin vähemmistöihin kohdistuvat paineet kasvavat jatkuvasti, mikä koskee erityisesti Bahá'í-uskonnon harjoittajia, käännynnäisiä ja toisinajattelevia šiialaisia oppineita; ottaa huomioon, että vaikka Bahá'í-uskonnon harjoittajat ovat maan suurin ei-islamilainen vähemmistö, he kärsivät vakavasta syrjinnästä, kuten koulutuksen epäämisestä, ja toteaa, että meneillään on oikeudenkäynti heidän seitsemää vangittua johtajaansa vastaan ja 100 yhteisön jäsentä on pidätettynä; ottaa huomioon, että vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana on raportoitu ainakin 207 kristityn pidätyksestä ja että sunnamuslimeja syrjitään edelleen lainsäädännössä ja käytännössä ja heitä estetään käyttämästä täysimääräisesti oikeuttaan uskonnon harjoittamiseen; ottaa huomioon, että valtion tukema häväistyskampanja (šiialaisen) Nematullahi Sufi -liikkeen jäseniä vastaan jatkuu edelleen ja että siinä kaikki mystisismin muodot esitetään saatananpalvontana ja vainotaan suufilaisia uskonnonharjoittajia, ja toteaa, että räikein esimerkki tästä on Kavarissa syyskuussa 2011 tehty aseellinen hyökkäys, jossa yksi henkilö sai surmansa ja monet muut loukkaantuivat vakavasti;

| K. | ottaa huomioon, että useita islamilaisuudesta luopuneita käännynnäisiä on pidätetty ja että rikoslakiesityksen 225 artiklassa pyritään tekemään kuolemantuomiosta pakollinen miespuolisten syyllisiksi tuomittujen luopioiden rankaisutapa; toteaa, että protestanttipappi Yousef Nadarkhania uhkaa edelleen teloitus uskonnosta luopumisen johdosta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useita islamilaisuudesta luopuneita käännynnäisiä on pidätetty ja että rikoslakiesityksen 225 artiklassa pyritään tekemään kuolemantuomiosta pakollinen miespuolisten syyllisiksi tuomittujen luopioiden rankaisutapa; toteaa, että protestanttipappi Yousef Nadarkhania uhkaa edelleen teloitus uskonnosta luopumisen johdosta;

| L. | ottaa huomioon, että vallankumouskaartilla, salaisella palvelulla ja Basij-miliiseillä on aktiivinen rooli Iranin vakavissa ja julmissa sortotoimissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vallankumouskaartilla, salaisella palvelulla ja Basij-miliiseillä on aktiivinen rooli Iranin vakavissa ja julmissa sortotoimissa;

| M. | ottaa huomioon, että lesbojen, homojen, biseksuaalien ja transihmisten yhteisöjä uhkaillaan ja vainotaan ja niihin kuuluvia rangaistaan julmasti jopa kuolemantuomioilla; ottaa huomioon, että näitä ihmisiä syrjitään heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella muun muassa työn, asunnon, koulutuksen ja terveydenhoidon saannissa ja että he kärsivät sosiaalisesta syrjäytymisestä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että lesbojen, homojen, biseksuaalien ja transihmisten yhteisöjä uhkaillaan ja vainotaan ja niihin kuuluvia rangaistaan julmasti jopa kuolemantuomioilla; ottaa huomioon, että näitä ihmisiä syrjitään heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella muun muassa työn, asunnon, koulutuksen ja terveydenhoidon saannissa ja että he kärsivät sosiaalisesta syrjäytymisestä;

| N. | ottaa huomioon, että tunnettujen opiskelija-aktivistien Bahareh Hedayatin, Mahdieh Golroon ja Majid Tavakolin saamia vankeustuomioita jatkettiin kuudella kuukaudella sen jälkeen, kun heitä oli syytetty "hallituksenvastaisesta propagandasta"; ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2011 poliittinen aktivisti ja jatko-opiskelija Somayeh Tohidlou sai 50 raipaniskua sen jälkeen kun hän oli suorittanut vuoden pituisen vankilatuomion Evinin vankilassa; ottaa huomioon, että Somayeh Tohidlou oli jo suorittanut 70 päivän vankeustuomion ja että sekä vankilatuomiot että 50 raipaniskua olivat rangaistuksia blogin kirjoittamisesta ja muusta verkkotoiminnasta; ottaa huomioon, että 9. lokakuuta 2011 opiskelija-aktivisti Payman Aref sai 74 raipaniskua ennen vankilasta vapauttamistaan ja että häntä syytettiin Iranin presidentin loukkaamisesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tunnettujen opiskelija-aktivistien Bahareh Hedayatin, Mahdieh Golroon ja Majid Tavakolin saamia vankeustuomioita jatkettiin kuudella kuukaudella sen jälkeen, kun heitä oli syytetty "hallituksenvastaisesta propagandasta"; ottaa huomioon, että 15. syyskuuta 2011 poliittinen aktivisti ja jatko-opiskelija Somayeh Tohidlou sai 50 raipaniskua sen jälkeen kun hän oli suorittanut vuoden pituisen vankilatuomion Evinin vankilassa; ottaa huomioon, että Somayeh Tohidlou oli jo suorittanut 70 päivän vankeustuomion ja että sekä vankilatuomiot että 50 raipaniskua olivat rangaistuksia blogin kirjoittamisesta ja muusta verkkotoiminnasta; ottaa huomioon, että 9. lokakuuta 2011 opiskelija-aktivisti Payman Aref sai 74 raipaniskua ennen vankilasta vapauttamistaan ja että häntä syytettiin Iranin presidentin loukkaamisesta;

| O. | ottaa huomioon, että tunnetulle iranilaiselle elokuvaohjaajalle Jafar Panahille langetettiin kuuden vuoden vankeusrangaistus ja että tuomio on muutoksenhakumenettelyn jälkeen vahvistettu; ottaa huomioon, että tunnetulle näyttelijälle Marzieh Vafamehrille langetettiin vuoden vankeusrangaistus ja 90 raipaniskua, koska hän oli ollut mukana elokuvassa, jossa kuvattiin taiteilijoiden vaikeita toimintaolosuhteita Iranissa; ottaa huomioon, että 17. syyskuuta 2011 Iranin viranomaiset pidättivät kuusi riippumatonta dokumenttielokuvien tekijää, jotka ovat Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar ja Mojtaba Mir Tahmaseb, ja että heitä syytetään työskentelystä BBC:n persiankieliselle palvelulle ja vakoilusta kyseisen uutistoimiston nimiin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tunnetulle iranilaiselle elokuvaohjaajalle Jafar Panahille langetettiin kuuden vuoden vankeusrangaistus ja että tuomio on muutoksenhakumenettelyn jälkeen vahvistettu; ottaa huomioon, että tunnetulle näyttelijälle Marzieh Vafamehrille langetettiin vuoden vankeusrangaistus ja 90 raipaniskua, koska hän oli ollut mukana elokuvassa, jossa kuvattiin taiteilijoiden vaikeita toimintaolosuhteita Iranissa; ottaa huomioon, että 17. syyskuuta 2011 Iranin viranomaiset pidättivät kuusi riippumatonta dokumenttielokuvien tekijää, jotka ovat Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar ja Mojtaba Mir Tahmaseb, ja että heitä syytetään työskentelystä BBC:n persiankieliselle palvelulle ja vakoilusta kyseisen uutistoimiston nimiin;

| P. | ottaa huomioon, että vuodesta 2009 lähtien on ammatinharjoittamisen vuoksi pidätetty kymmeniä juristeja, kuten Nsrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian ja Abdolfattah Soltani; ottaa huomioon, että rauhannobelisti Shirin Ebadi on tosiasiallisesti pakotettu maanpakoon sen jälkeen kun viranomaiset sulkivat hänen perustamansa ihmisoikeuksien puolustajien tukikeskuksen, ja ottaa huomioon, että poliittisten vankien ja mielipidevankien puolustusta hoitavat juristit ovat itse yhä suuremmassa vaarassa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuodesta 2009 lähtien on ammatinharjoittamisen vuoksi pidätetty kymmeniä juristeja, kuten Nsrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian ja Abdolfattah Soltani; ottaa huomioon, että rauhannobelisti Shirin Ebadi on tosiasiallisesti pakotettu maanpakoon sen jälkeen kun viranomaiset sulkivat hänen perustamansa ihmisoikeuksien puolustajien tukikeskuksen, ja ottaa huomioon, että poliittisten vankien ja mielipidevankien puolustusta hoitavat juristit ovat itse yhä suuremmassa vaarassa;

| Q. | ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne ovat rakentamassa internetiä, joka toimisi rinnakkain avoimen maailmanlaajuisen internetin kanssa ja lopulta korvaisi sen ja jota ne kuvaavat islamin periaatteiden mukaiseksi "halal-verkoksi"; toteaa, että "halal-verkko" antaisi Iranin viranomaisille tosiasiallisen mahdollisuuden valvoa sataprosenttisesti verkon kaikkea tiedonkulkua ja sisältöä, mikä loukkaisi vakavasti sananvapautta ja rajoittaisi tiedonsaantia ja tietoverkkojen käyttöä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne ovat rakentamassa internetiä, joka toimisi rinnakkain avoimen maailmanlaajuisen internetin kanssa ja lopulta korvaisi sen ja jota ne kuvaavat islamin periaatteiden mukaiseksi "halal-verkoksi"; toteaa, että "halal-verkko" antaisi Iranin viranomaisille tosiasiallisen mahdollisuuden valvoa sataprosenttisesti verkon kaikkea tiedonkulkua ja sisältöä, mikä loukkaisi vakavasti sananvapautta ja rajoittaisi tiedonsaantia ja tietoverkkojen käyttöä;

| R. | ottaa huomioon, että on runsaasti tietoja EU-maiden yhtiöistä (ja EU:hun sijoittautuneista yhtiöistä), jotka ovat antaneet Iranin viranomaisille teknistä apua ja toimittaneet varta vasten niille räätälöityä tekniikkaa, jota on käytetty verkossa toimivien ihmisoikeuksien puolustajien ja ihmisoikeusaktivistien jäljittämiseen ja tavoittamiseen ja joka näin ollen on toiminut ihmisoikeusloukkausten välineenä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on runsaasti tietoja EU-maiden yhtiöistä (ja EU:hun sijoittautuneista yhtiöistä), jotka ovat antaneet Iranin viranomaisille teknistä apua ja toimittaneet varta vasten niille räätälöityä tekniikkaa, jota on käytetty verkossa toimivien ihmisoikeuksien puolustajien ja ihmisoikeusaktivistien jäljittämiseen ja tavoittamiseen ja joka näin ollen on toiminut ihmisoikeusloukkausten välineenä;

| 1. | on erittäin huolissaan Iranin jatkuvasti huononevasta ihmisoikeustilanteesta, poliittisten vankien määrän kasvamisesta, teloitusten jatkuvasti suuresta määrästä ja myös nuorten teloitusten suuresta määrästä, kidutuksen yleisyydestä, epäoikeudenmukaisista oikeudenkäynneistä ja takuita vastaan vapauttamisesta vaadituista kohtuuttomista summista sekä tiedon-, sanan-, kokoontumis- ja uskonvapauden ja koulutuksen ja liikkumisen vapauden pitkälle menevistä rajoituksista; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Iranin jatkuvasti huononevasta ihmisoikeustilanteesta, poliittisten vankien määrän kasvamisesta, teloitusten jatkuvasti suuresta määrästä ja myös nuorten teloitusten suuresta määrästä, kidutuksen yleisyydestä, epäoikeudenmukaisista oikeudenkäynneistä ja takuita vastaan vapauttamisesta vaadituista kohtuuttomista summista sekä tiedon-, sanan-, kokoontumis- ja uskonvapauden ja koulutuksen ja liikkumisen vapauden pitkälle menevistä rajoituksista;

| 2. | arvostaa kaikkien niiden iranilaisten rohkeutta, jotka taistelevat perusvapauksien, ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden puolesta ja haluavat elää yhteiskunnassa, jossa ei ole sortoa ja uhkailua; |
| --- | --- |

2.

arvostaa kaikkien niiden iranilaisten rohkeutta, jotka taistelevat perusvapauksien, ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden puolesta ja haluavat elää yhteiskunnassa, jossa ei ole sortoa ja uhkailua;

| 3. | tuomitsee ankarasti kuolemanrangaistuksen käytön ja pyytää Iranin viranomaisia YK:n yleiskokouksen päätöslauselmien 62/149 ja 63/138 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan; |
| --- | --- |

3.

tuomitsee ankarasti kuolemanrangaistuksen käytön ja pyytää Iranin viranomaisia YK:n yleiskokouksen päätöslauselmien 62/149 ja 63/138 mukaisesti keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon, kunnes kuolemanrangaistus poistetaan kokonaan;

| 4. | kehottaa muuttamaan Iranin rikoslakia siten, että oikeus- ja hallintoviranomaisten määräämät ruumiilliset rangaistukset kielletään; muistuttaa, että kidutukseen verrattavissa oleva ruumiillisen rangaistuksen käyttö on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan vastaista; tuomitsee ankarasti opiskelija-aktivistien Somayeh Tohidloun ja Payman Arefin ruoskinnan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa muuttamaan Iranin rikoslakia siten, että oikeus- ja hallintoviranomaisten määräämät ruumiilliset rangaistukset kielletään; muistuttaa, että kidutukseen verrattavissa oleva ruumiillisen rangaistuksen käyttö on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan vastaista; tuomitsee ankarasti opiskelija-aktivistien Somayeh Tohidloun ja Payman Arefin ruoskinnan;

| 5. | on valmis tukemaan ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa olevien lisäpakotteita; kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka ovat YK:n turvallisuusneuvoston pysyviä jäseniä, esittämään tutkimuksen aloittamista siitä, voidaanko Iranin viranomaisten tekemiä rikoksia pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

5.

on valmis tukemaan ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa olevien lisäpakotteita; kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka ovat YK:n turvallisuusneuvoston pysyviä jäseniä, esittämään tutkimuksen aloittamista siitä, voidaanko Iranin viranomaisten tekemiä rikoksia pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan;

| 6. | kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki poliittiset vangit, mukaan lukien poliittiset johtajat Mir-Hossein Mousavi ja Mehdi Karroubi, ihmisoikeusjuristit Nasrin Sotoudeh ja Abdolfattah Soltani, opiskelija-aktivistit Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo ja Majid Tavakoli, toimittaja Abdolreza Tajik, pastori Yousef Nadarkhani sekä elokuvaohjaajat Jafar Panahi ja Mohammad Rasoulof sekä kaikki muut YK:n erityisraportoijan Ahmed Shaheedin Iranin ihmisoikeustilannetta koskevassa raportissa mainitut henkilöt; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan kaikki poliittiset vangit, mukaan lukien poliittiset johtajat Mir-Hossein Mousavi ja Mehdi Karroubi, ihmisoikeusjuristit Nasrin Sotoudeh ja Abdolfattah Soltani, opiskelija-aktivistit Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo ja Majid Tavakoli, toimittaja Abdolreza Tajik, pastori Yousef Nadarkhani sekä elokuvaohjaajat Jafar Panahi ja Mohammad Rasoulof sekä kaikki muut YK:n erityisraportoijan Ahmed Shaheedin Iranin ihmisoikeustilannetta koskevassa raportissa mainitut henkilöt;

| 7. | pahoittelee syvästi oikeuskäsittelyjen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden sekä niihin osallistuvien ammatillisen koulutuksen puutetta ja kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan menettelyjen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden; |
| --- | --- |

7.

pahoittelee syvästi oikeuskäsittelyjen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden sekä niihin osallistuvien ammatillisen koulutuksen puutetta ja kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan menettelyjen oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden;

| 8. | kehottaa Iranin hallitusta sallimaan viipymättä YK:n erityisraportoijan Ahmed Shaheedin pääsyn Iraniin, jotta hän voi tarkastella maan nykyistä ihmisoikeuskriisiä; panee merkille maan hallituksen täydellisen yhteistyöhaluttomuuden erityisraportoijan toimeksiannon toteuttamisessa ja toteaa, että se kieltäytyy jatkuvasti päästämästä raportoijaa maahan; katsoo, että tämä ilmentää sitä, että sillä ei ole aikomusta ryhtyä merkityksellisiin toimiin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Iranin hallitusta sallimaan viipymättä YK:n erityisraportoijan Ahmed Shaheedin pääsyn Iraniin, jotta hän voi tarkastella maan nykyistä ihmisoikeuskriisiä; panee merkille maan hallituksen täydellisen yhteistyöhaluttomuuden erityisraportoijan toimeksiannon toteuttamisessa ja toteaa, että se kieltäytyy jatkuvasti päästämästä raportoijaa maahan; katsoo, että tämä ilmentää sitä, että sillä ei ole aikomusta ryhtyä merkityksellisiin toimiin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi;

| 9. | kehottaa Iranin viranomaisia osoittamaan, että ne sitoutuvat täysin tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa Iranin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, ja kehottaa Iranin hallitusta täyttämään sekä kansainvälisen oikeuden että allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa; korostaa vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien merkitystä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Iranin viranomaisia osoittamaan, että ne sitoutuvat täysin tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa Iranin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, ja kehottaa Iranin hallitusta täyttämään sekä kansainvälisen oikeuden että allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteensa; korostaa vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien merkitystä;

| 10. | kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan viipymättä Iranin taiteilijayhteisön pidätetyt jäsenet ja lopettamaan yhteisön vainoamisen, joka ilmenee pidätyksinä ja muuna ahdisteluna; panee merkille, että tällainen kohtelu on niiden kansainvälisten ihmisoikeusperiaatteiden vastaista, jotka Iran on vapaaehtoisesti allekirjoittanut; toteaa, että oikeus ilmaista itseään taiteen ja kirjoittamisen avulla on vahvistettu kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklassa, ja muistuttaa, että Iran on allekirjoittanut sopimuksen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Iranin viranomaisia vapauttamaan viipymättä Iranin taiteilijayhteisön pidätetyt jäsenet ja lopettamaan yhteisön vainoamisen, joka ilmenee pidätyksinä ja muuna ahdisteluna; panee merkille, että tällainen kohtelu on niiden kansainvälisten ihmisoikeusperiaatteiden vastaista, jotka Iran on vapaaehtoisesti allekirjoittanut; toteaa, että oikeus ilmaista itseään taiteen ja kirjoittamisen avulla on vahvistettu kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklassa, ja muistuttaa, että Iran on allekirjoittanut sopimuksen;

| 11. | kehottaa Irania ryhtymään toimiin varmistaakseen, että oikeutta uskon- ja uskonnonvapauteen kunnioitetaan täysimääräisesti ja että lainsäädäntö ja käytäntö ovat täysin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 18 artiklan mukaisia, ja toteaa, että sopimuksessa edellytetään myös, että kaikilla on halutessaan ehdoitta täysi oikeus vaihtaa uskontoa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Irania ryhtymään toimiin varmistaakseen, että oikeutta uskon- ja uskonnonvapauteen kunnioitetaan täysimääräisesti ja että lainsäädäntö ja käytäntö ovat täysin kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 18 artiklan mukaisia, ja toteaa, että sopimuksessa edellytetään myös, että kaikilla on halutessaan ehdoitta täysi oikeus vaihtaa uskontoa;

| 12. | kehottaa Irania ryhtymään viipymättä toimiin varmistaakseen, että Bahá'í-yhteisön jäseniä suojellaan syrjinnältä kaikilla aloilla, että heidän oikeuksiensa loukkaukset tutkitaan viipymättä ja että vastuussa olevat asetetaan syytteeseen ja yhteisön jäsenille taataan tehokkaat oikeussuojakeinot; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Irania ryhtymään viipymättä toimiin varmistaakseen, että Bahá'í-yhteisön jäseniä suojellaan syrjinnältä kaikilla aloilla, että heidän oikeuksiensa loukkaukset tutkitaan viipymättä ja että vastuussa olevat asetetaan syytteeseen ja yhteisön jäsenille taataan tehokkaat oikeussuojakeinot;

| 13. | moittii Irania siitä, että se häiritsee laittomasti Hotbird- ja Eutelsat W3A -satelliittien kautta lähetettyjä BBC:n persiankielisen palvelun ja Deutsche Welle TV:n signaaleja, ja kehottaa Eutelsatia pidättymään palvelujen tuottamisesta Iranin valtion TV-asemille niin kauan kuin Iran jatkaa Eutelsat-palvelujen käyttämistä riippumattomien TV-ohjelmien estämiseen; |
| --- | --- |

13.

moittii Irania siitä, että se häiritsee laittomasti Hotbird- ja Eutelsat W3A -satelliittien kautta lähetettyjä BBC:n persiankielisen palvelun ja Deutsche Welle TV:n signaaleja, ja kehottaa Eutelsatia pidättymään palvelujen tuottamisesta Iranin valtion TV-asemille niin kauan kuin Iran jatkaa Eutelsat-palvelujen käyttämistä riippumattomien TV-ohjelmien estämiseen;

| 14. | on huolissaan siitä, että (eurooppalaista) sensuuri-, suodatus- ja valvontatekniikkaa käytetään tiedonkulun ja tiedonvälityksen valvontaan ja sensuuriin ja ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden kansalaisten jäljittämiseen, kuten äskettäisessä Creativity Softwaren tapauksessa; kehottaa eurooppalaisia yrityksiä täyttämään yhteiskuntavastuuseen liittyvät velvoitteensa ja pidättymään sellaisten tavaroiden, tekniikan ja palveluiden toimittamisesta Iraniin, jotka voivat vaarantaa Iranin kansalaisten kansalais- ja poliittiset oikeudet; |
| --- | --- |

14.

on huolissaan siitä, että (eurooppalaista) sensuuri-, suodatus- ja valvontatekniikkaa käytetään tiedonkulun ja tiedonvälityksen valvontaan ja sensuuriin ja ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden kansalaisten jäljittämiseen, kuten äskettäisessä Creativity Softwaren tapauksessa; kehottaa eurooppalaisia yrityksiä täyttämään yhteiskuntavastuuseen liittyvät velvoitteensa ja pidättymään sellaisten tavaroiden, tekniikan ja palveluiden toimittamisesta Iraniin, jotka voivat vaarantaa Iranin kansalaisten kansalais- ja poliittiset oikeudet;

| 15. | korostaa, että vapaa tiedonsaanti ja viestintävälineiden käyttö sekä sensuroimaton pääsy internetiin (verkkovapaus) ovat yleismaailmallisia oikeuksia ja välttämättömiä demokratialle, sanavapaudelle, avoimuudelle ja vastuullisuudelle, kuten YK:n ihmisoikeusneuvosto totesi 6. toukokuuta 2011; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että vapaa tiedonsaanti ja viestintävälineiden käyttö sekä sensuroimaton pääsy internetiin (verkkovapaus) ovat yleismaailmallisia oikeuksia ja välttämättömiä demokratialle, sanavapaudelle, avoimuudelle ja vastuullisuudelle, kuten YK:n ihmisoikeusneuvosto totesi 6. toukokuuta 2011;

| 16. | kehottaa Iranin viranomaisia kumoamaan tai muuttamaan kaiken lainsäädännön, jossa säädetään seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvasta syrjinnästä, vainoamisesta tai rangaistuksista tai joka voisi johtaa tällaiseen toimintaan, ja varmistamaan, että kaikki seksuaalisen suuntautumisen tai molempien halukkuuteen perustuvan seksuaalisen toiminnan vuoksi pidätetyt vapautetaan viipymättä ja ehdoitta; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Iranin viranomaisia kumoamaan tai muuttamaan kaiken lainsäädännön, jossa säädetään seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvasta syrjinnästä, vainoamisesta tai rangaistuksista tai joka voisi johtaa tällaiseen toimintaan, ja varmistamaan, että kaikki seksuaalisen suuntautumisen tai molempien halukkuuteen perustuvan seksuaalisen toiminnan vuoksi pidätetyt vapautetaan viipymättä ja ehdoitta;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan turvapaikan niille Iranin kansalaisille, jotka ovat paenneet maastaan, esimerkiksi Shelter City -aloitteen puitteissa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan turvapaikan niille Iranin kansalaisille, jotka ovat paenneet maastaan, esimerkiksi Shelter City -aloitteen puitteissa;

| 18. | kehottaa Iranin viranomaisia hyväksymään rauhanomaisen protestoinnin ja ryhtymään ratkaisemaan Iranin kansan lukemattomia ongelmia; on erityisen huolissaan Urmia-järven aluetta uhkaavasta ekologisesta katastrofista ja kehottaa hallitusta toimimaan määrätietoisesti palauttaakseen alueen ekologisen tasapainon, josta miljoonat ihmiset ovat riippuvaisia; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Iranin viranomaisia hyväksymään rauhanomaisen protestoinnin ja ryhtymään ratkaisemaan Iranin kansan lukemattomia ongelmia; on erityisen huolissaan Urmia-järven aluetta uhkaavasta ekologisesta katastrofista ja kehottaa hallitusta toimimaan määrätietoisesti palauttaakseen alueen ekologisen tasapainon, josta miljoonat ihmiset ovat riippuvaisia;

| 19. | kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kannustamaan Iranin viranomaisia aloittamaan uudelleen ihmisoikeusvuoropuhelun; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:n edustajia ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa kannustamaan Iranin viranomaisia aloittamaan uudelleen ihmisoikeusvuoropuhelun;

| 20. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa keskittymään Iranin vankiloissa oleviin EU-kansalaisiin ja tekemään kaiken voitavansa varmistaakseen heidän hyvinvointinsa ja vapauttamisensa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa keskittymään Iranin vankiloissa oleviin EU-kansalaisiin ja tekemään kaiken voitavansa varmistaakseen heidän hyvinvointinsa ja vapauttamisensa;

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille, korkeimman hengellisen johtajan toimistolle, Iranin korkeimman oikeuden presidentille sekä Iranin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille, korkeimman hengellisen johtajan toimistolle, Iranin korkeimman oikeuden presidentille sekä Iranin hallitukselle ja parlamentille.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/162

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Egypti, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fatahin tapaus

P7_TA(2011)0518

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. marraskuuta 2011 Egyptistä, erityisesti bloginpitäjä Alaa Abd El-Fattahin tapauksesta

2013/C 153 E/22

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmin Egyptistä ja Syyriasta antamansa päätöslauselmat, erityisesti 17. helmikuuta 2011 Egyptin tilanteesta (1) ja 27. lokakuuta 2011 Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanteesta (2) antamansa päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmin Egyptistä ja Syyriasta antamansa päätöslauselmat, erityisesti 17. helmikuuta 2011 Egyptin tilanteesta (1) ja 27. lokakuuta 2011 Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanteesta (2) antamansa päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 10, 18 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 10, 18 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka osapuolena Egypti on, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan ja 18 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka osapuolena Egypti on, ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan ja 18 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 6 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1950 tehdyn Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 6 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 10. lokakuuta 2011 antaman julkilausuman väkivallasta Egyptissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin korkean edustajan Catherine Ashtonin 10. lokakuuta 2011 antaman julkilausuman väkivallasta Egyptissä,

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2011 kokoontuneen Euroopan unionin ulkoasioiden neuvoston päätelmät, joissa korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehotettiin raportoimaan toteutetuista toimenpiteistä ja konkreettisista ehdotuksista, joiden avulla voidaan lujittaa entisestään Euroopan unionin toimia uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2011 kokoontuneen Euroopan unionin ulkoasioiden neuvoston päätelmät, joissa korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehotettiin raportoimaan toteutetuista toimenpiteistä ja konkreettisista ehdotuksista, joiden avulla voidaan lujittaa entisestään Euroopan unionin toimia uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon ulkoasioiden neuvoston 10. lokakuuta 2011 esittämät päätelmät ja ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. lokakuuta 2011 esittämät päätelmät Egyptistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasioiden neuvoston 10. lokakuuta 2011 esittämät päätelmät ja ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. lokakuuta 2011 esittämät päätelmät Egyptistä,

| — | ottaa huomioon vuosittaiset kertomukset maailman ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta kertomuksesta maailman ihmisoikeustilanteesta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosittaiset kertomukset maailman ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti 16. joulukuuta 2010 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta kertomuksesta maailman ihmisoikeustilanteesta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 30. lokakuuta 2011 sotilassyyttäjävirasto kutsui bloginpitäjän Alaa Abd El-Fattahin kuulusteluun ja myöhemmin ilmoitti hänen tilapäisestä pidättämisestään 15 päiväksi Bab El Khalqin tutkintavankilaan Kairossa syytettynä "yllyttämisestä väkivaltaan armeijaa vastaan", "hyökkäämisestä sotilashenkilöstöä vastaan" ja "armeijan omaisuuden vahingoittamisesta" äskettäisissä Masperon yhteydenotoissa, jotka alkoivat Kairossa 9. lokakuuta 2011 rauhanomaisena mielenosoituksena koptilaiskristittyjen oikeuksien puolesta, mutta joissa ainakin 25 Egyptin kansalaista kuoli ja 300 haavoittui; ottaa huomioon, että 30 muuta siviiliä pidätettiin saman tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 30. lokakuuta 2011 sotilassyyttäjävirasto kutsui bloginpitäjän Alaa Abd El-Fattahin kuulusteluun ja myöhemmin ilmoitti hänen tilapäisestä pidättämisestään 15 päiväksi Bab El Khalqin tutkintavankilaan Kairossa syytettynä "yllyttämisestä väkivaltaan armeijaa vastaan", "hyökkäämisestä sotilashenkilöstöä vastaan" ja "armeijan omaisuuden vahingoittamisesta" äskettäisissä Masperon yhteydenotoissa, jotka alkoivat Kairossa 9. lokakuuta 2011 rauhanomaisena mielenosoituksena koptilaiskristittyjen oikeuksien puolesta, mutta joissa ainakin 25 Egyptin kansalaista kuoli ja 300 haavoittui; ottaa huomioon, että 30 muuta siviiliä pidätettiin saman tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä;

| B. | ottaa huomioon, että 3. marraskuuta 2011 sotilasvetoomustuomioistuin vahvisti Alaa Abd El-Fattahin pidättämisen 15 päivän ajaksi, minkä jälkeen hänet siirrettiin Toran vankilaan, ja että 13. marraskuuta hänen pidättämisensä uudistettiin 15 päiväksi odotettaessa lisätutkimuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 3. marraskuuta 2011 sotilasvetoomustuomioistuin vahvisti Alaa Abd El-Fattahin pidättämisen 15 päivän ajaksi, minkä jälkeen hänet siirrettiin Toran vankilaan, ja että 13. marraskuuta hänen pidättämisensä uudistettiin 15 päiväksi odotettaessa lisätutkimuksia;

| C. | ottaa huomioon, että Alaa Abd El-Fattah kieltäytyi vastaamasta sotilastuomioistuimen kysymyksiin tapahtumista, totesi vastaavansa ainoastaan puolueettoman siviilituomioistuimelle, ja perusteli, että sotilastuomioistuimella ei ole oikeutta eikä toimivaltaa kuulustella siviilejä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Alaa Abd El-Fattah kieltäytyi vastaamasta sotilastuomioistuimen kysymyksiin tapahtumista, totesi vastaavansa ainoastaan puolueettoman siviilituomioistuimelle, ja perusteli, että sotilastuomioistuimella ei ole oikeutta eikä toimivaltaa kuulustella siviilejä;

| D. | ottaa huomioon, että jokaisella on oltava oikeus oikeudenmukaiseen ja julkiseen kuulemiseen toimivaltaisessa, riippumattomassa ja puolueettomassa lain määräämässä tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että jokaisella on oltava oikeus oikeudenmukaiseen ja julkiseen kuulemiseen toimivaltaisessa, riippumattomassa ja puolueettomassa lain määräämässä tuomioistuimessa;

| E. | ottaa huomioon, että Alaa Abdn El-Fattah oli aikaisemmin pidätettynä 45 päivää Mubarakin hallinnon aikana vuonna 2006 osallistumisesta riippumattoman oikeuslaitoksen tukemiseksi järjestettyyn mielenosoitukseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Alaa Abdn El-Fattah oli aikaisemmin pidätettynä 45 päivää Mubarakin hallinnon aikana vuonna 2006 osallistumisesta riippumattoman oikeuslaitoksen tukemiseksi järjestettyyn mielenosoitukseen;

| F. | ottaa huomioon, että vangittu bloginpitäjä Maikel Nabil Sanad jatkaa nälkälakkoaan ja että hänen tilansa on kriittinen; ottaa huomioon, että 11. lokakuuta 2011 sotilasvetoomustuomioistuin päätti kumota hänen kolmen vuoden vankeustuomionsa ja määräsi uusintaoikeudenkäynnistä; ottaa huomioon, että tämän uuden oikeuskäsittelyn toisessa istunnossa 1. marraskuuta 2011 hänen oikeudenkäyntiään lykättiin 13. päivään marraskuuta 2011 ja sinä päivänä edelleen 27. päivään marraskuuta 2011, koska hän kieltäytyi yhteistyöstä sotilastuomioistuimen kanssa siksi, että hän vastustaa siviilien syyttämistä sotilastuomioistuimissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vangittu bloginpitäjä Maikel Nabil Sanad jatkaa nälkälakkoaan ja että hänen tilansa on kriittinen; ottaa huomioon, että 11. lokakuuta 2011 sotilasvetoomustuomioistuin päätti kumota hänen kolmen vuoden vankeustuomionsa ja määräsi uusintaoikeudenkäynnistä; ottaa huomioon, että tämän uuden oikeuskäsittelyn toisessa istunnossa 1. marraskuuta 2011 hänen oikeudenkäyntiään lykättiin 13. päivään marraskuuta 2011 ja sinä päivänä edelleen 27. päivään marraskuuta 2011, koska hän kieltäytyi yhteistyöstä sotilastuomioistuimen kanssa siksi, että hän vastustaa siviilien syyttämistä sotilastuomioistuimissa;

| G. | ottaa huomioon, että Egyptissä on meneillään ratkaiseva siirtymävaihe demokratiaan ja että tässä prosessissa se kohtaa suuria haasteita ja vaikeuksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Egyptissä on meneillään ratkaiseva siirtymävaihe demokratiaan ja että tässä prosessissa se kohtaa suuria haasteita ja vaikeuksia;

| H. | ottaa huomioon, että sosiaalisella medialla on ollut merkittävä rooli arabimaiden kevään tapahtumissa myös Egyptissä; ottaa huomioon, että bloginpitäjät, journalistit ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat edelleen häirinnän ja pelottelun kohteina Egyptissä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sosiaalisella medialla on ollut merkittävä rooli arabimaiden kevään tapahtumissa myös Egyptissä; ottaa huomioon, että bloginpitäjät, journalistit ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat edelleen häirinnän ja pelottelun kohteina Egyptissä;

| I. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmoittaneet, että yli 12 000 siviiliä on tuomittu sotilastuomioistuimissa maaliskuun 2011 jälkeen; ottaa huomioon, että poikkeuslain nojalla pidätettyjä siviilejä syytetään Egyptissä edelleen sotilastuomioistuimissa, joissa ei noudateta oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja puolustautumisoikeuden vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon, että suuri enemmistö Egyptin ihmisoikeusjärjestöistä, asianajajayhdistyksistä ja kaikkien poliittisten ryhmittymien poliitikoista vaatii, että siviilit on tuomittava siviilituomioistuimissa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen oikeuskäsittely; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmoittaneet, että yli 12 000 siviiliä on tuomittu sotilastuomioistuimissa maaliskuun 2011 jälkeen; ottaa huomioon, että poikkeuslain nojalla pidätettyjä siviilejä syytetään Egyptissä edelleen sotilastuomioistuimissa, joissa ei noudateta oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja puolustautumisoikeuden vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon, että suuri enemmistö Egyptin ihmisoikeusjärjestöistä, asianajajayhdistyksistä ja kaikkien poliittisten ryhmittymien poliitikoista vaatii, että siviilit on tuomittava siviilituomioistuimissa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen oikeuskäsittely;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti vakuuttanut olevansa sitoutunut ilmaisun-, ajatuksen ja omantunnon vapauteen ja uskonnonvapauteen ja korostanut, että valtiot ovat velvoitettuja takaamaan mainitut vapaudet kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti vakuuttanut olevansa sitoutunut ilmaisun-, ajatuksen ja omantunnon vapauteen ja uskonnonvapauteen ja korostanut, että valtiot ovat velvoitettuja takaamaan mainitut vapaudet kaikkialla maailmassa;

| 1. | vaatii Egyptin viranomaisia välittömästi vapauttamaan Alaa Abd El-Fattahin, joka on vankilassa kieltäydyttyään vastaamasta sotilastuomioistuimen esittämiin kysymyksiin lokakuun 9. päivän 2011 tapahtumista ja joka ei pidä kyseistä tuomioistuinta puolueettomana ja legitiiminä tuomioistuimena; kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan sen, että maassa ei häiritä tai pelotella suoraan eikä epäsuorasti yhtäkään bloginpitäjää, journalistia tai ihmisoikeuksien puolustajaa; |
| --- | --- |

1.

vaatii Egyptin viranomaisia välittömästi vapauttamaan Alaa Abd El-Fattahin, joka on vankilassa kieltäydyttyään vastaamasta sotilastuomioistuimen esittämiin kysymyksiin lokakuun 9. päivän 2011 tapahtumista ja joka ei pidä kyseistä tuomioistuinta puolueettomana ja legitiiminä tuomioistuimena; kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan sen, että maassa ei häiritä tai pelotella suoraan eikä epäsuorasti yhtäkään bloginpitäjää, journalistia tai ihmisoikeuksien puolustajaa;

| 2. | tuomitsee jyrkästi sotilasoikeusviranomaisten Alaa Abd El-Fattahiin kohdistaman häirinnän; toistaa asevoimien korkeimmalle neuvostolle esittämänsä kehotuksen lopettaa viipymättä poikkeuslaki ja siviilien syyttäminen sotilastuomioistuimissa sekä heti vapauttamaan kaikki sotilastuomioistuimien pidättämät mielipidevangit ja poliittiset vangit; korostaa, että siviilejä ei saisi syyttää sotilastuomioistuimissa, sillä se on vastoin asianmukaisen tuomioistuinkäsittelyn normeja; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee jyrkästi sotilasoikeusviranomaisten Alaa Abd El-Fattahiin kohdistaman häirinnän; toistaa asevoimien korkeimmalle neuvostolle esittämänsä kehotuksen lopettaa viipymättä poikkeuslaki ja siviilien syyttäminen sotilastuomioistuimissa sekä heti vapauttamaan kaikki sotilastuomioistuimien pidättämät mielipidevangit ja poliittiset vangit; korostaa, että siviilejä ei saisi syyttää sotilastuomioistuimissa, sillä se on vastoin asianmukaisen tuomioistuinkäsittelyn normeja;

| 3. | kehottaa Egyptin viranomaisia takaamaan tuomioistuimien puolueettomuuden vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen mukaisesti; "jokaisella henkilöllä on oikeus täysin tasa-arvoisesti siihen, että hänen asiansa tutkitaan oikeudenmukaisesti ja julkisesti riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa ratkaistaessa hänen oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan tai häntä vastaan ajetun rikossyytteen perusteltuisuutta"; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Egyptin viranomaisia takaamaan tuomioistuimien puolueettomuuden vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen mukaisesti; "jokaisella henkilöllä on oikeus täysin tasa-arvoisesti siihen, että hänen asiansa tutkitaan oikeudenmukaisesti ja julkisesti riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa ratkaistaessa hänen oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan tai häntä vastaan ajetun rikossyytteen perusteltuisuutta";

| 4. | toistaa kehotuksensa järjestää riippumaton, perusteellinen ja avoin tutkimus Masperon yhteenotoista, jotka alkoivat rauhanomaisena mielenosoituksena koptilaiskristittyjen oikeuksien puolesta 9. lokakuuta 2011 Kairossa; vaatii, että riippumattoman ja puolueettoman siviilituomioistuimen olisi suoritettava kyseinen tutkimus, jotta kaikki syylliset saadaan vastuuseen; ilmaisee jälleen surunvalittelunsa uhreille ja heidän omaisilleen; kehottaa Egyptin viranomaisia takamaan käynnissä olevien tutkimusten puolueettomuuden ja riippumattomuuden siten, että viranomaiset sallivat asianmukaisen valvonnan; |
| --- | --- |

4.

toistaa kehotuksensa järjestää riippumaton, perusteellinen ja avoin tutkimus Masperon yhteenotoista, jotka alkoivat rauhanomaisena mielenosoituksena koptilaiskristittyjen oikeuksien puolesta 9. lokakuuta 2011 Kairossa; vaatii, että riippumattoman ja puolueettoman siviilituomioistuimen olisi suoritettava kyseinen tutkimus, jotta kaikki syylliset saadaan vastuuseen; ilmaisee jälleen surunvalittelunsa uhreille ja heidän omaisilleen; kehottaa Egyptin viranomaisia takamaan käynnissä olevien tutkimusten puolueettomuuden ja riippumattomuuden siten, että viranomaiset sallivat asianmukaisen valvonnan;

| 5. | tuo jälleen julki solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan kun se on ratkaisevassa demokratiaan siirtymisen vaiheessa ja tukee edelleen kansan oikeutettuja demokraattisia pyrkimyksiä; kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan kaikkien perusvapauksien täyden kunnioittamisen, mukaan luettuina ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, ilmaisunvapaus ja internetin vapaus, rauhanomaisen kokoontumisen vapaus ja yhdistymisvapaus; |
| --- | --- |

5.

tuo jälleen julki solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan kun se on ratkaisevassa demokratiaan siirtymisen vaiheessa ja tukee edelleen kansan oikeutettuja demokraattisia pyrkimyksiä; kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan kaikkien perusvapauksien täyden kunnioittamisen, mukaan luettuina ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus, ilmaisunvapaus ja internetin vapaus, rauhanomaisen kokoontumisen vapaus ja yhdistymisvapaus;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Egyptin arabitasavallan hallitukselle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Egyptin arabitasavallan hallitukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0064.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/165

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarve

P7_TA(2011)0519

Euroopan parlamentin kannanotto 17. marraskuuta 2011 esteettömien 112 -hätäpalveluiden tarpeeseen

2013/C 153 E/23

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yhtenäisen Euroopan hätänumeron 112, josta päätettiin 29. heinäkuuta 1991 tehdyllä neuvoston päätöksellä 91/396/ETY, jota vahvistettiin avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä annetulla direktiivillä 98/10/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yhtenäisen Euroopan hätänumeron 112, josta päätettiin 29. heinäkuuta 1991 tehdyllä neuvoston päätöksellä 91/396/ETY, jota vahvistettiin avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä annetulla direktiivillä 98/10/EY,

| — | ottaa huomioon direktiivin 2009/136/EY, jolla muutettiin yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annettua direktiiviä 2002/22/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2009/136/EY, jolla muutettiin yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annettua direktiiviä 2002/22/EY,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että valtaosa EU:n hätäpalveluista on käytettävissä vain äänen välityksellä, mikä sulkee ihmishenkiä pelastavien palveluiden ulkopuolelle miljoonia kansalaisia, kuten kuurot, huonokuuloiset, puhevammaiset ja palveluiden käyttäjät, joiden puhelut ovat arkaluonteisia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että valtaosa EU:n hätäpalveluista on käytettävissä vain äänen välityksellä, mikä sulkee ihmishenkiä pelastavien palveluiden ulkopuolelle miljoonia kansalaisia, kuten kuurot, huonokuuloiset, puhevammaiset ja palveluiden käyttäjät, joiden puhelut ovat arkaluonteisia,

| B. | katsoo, että Euroopan unioni on ratifioinut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja hyväksynyt EU:n vammaisstrategian 2010–2020, sekä digitaalistrategian, jossa korostetaan kaikille sopivaa suunnittelua, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan unioni on ratifioinut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja hyväksynyt EU:n vammaisstrategian 2010–2020, sekä digitaalistrategian, jossa korostetaan kaikille sopivaa suunnittelua,

| 1. | kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntö- ja standardointiehdotuksia 112 -palveluiden tuomiseksi kaikkien kansalaisten ulottuville ja panostamaan erityisesti viittomakielipalveluihin, jotka hyödyntävät videotekniikkaa, sekä tekstipohjaisiin palveluihin, jotta voidaan varmistaa kuurojen, huonokuuloisten ja puhevammaisten käyttäjien huomioiminen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntö- ja standardointiehdotuksia 112 -palveluiden tuomiseksi kaikkien kansalaisten ulottuville ja panostamaan erityisesti viittomakielipalveluihin, jotka hyödyntävät videotekniikkaa, sekä tekstipohjaisiin palveluihin, jotta voidaan varmistaa kuurojen, huonokuuloisten ja puhevammaisten käyttäjien huomioiminen;

| 2. | kehottaa komissiota edistämään sellaisten luotettavien ja esteettömien seuraavan sukupolven 112 -palveluiden kehittämistä, jotka ovat riippumattomia laitteista ja verkostoista, hyödyntämällä eri viestintämuotojen täydellistä interaktiivisuutta (Total Conversation); |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota edistämään sellaisten luotettavien ja esteettömien seuraavan sukupolven 112 -palveluiden kehittämistä, jotka ovat riippumattomia laitteista ja verkostoista, hyödyntämällä eri viestintämuotojen täydellistä interaktiivisuutta (Total Conversation);

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet (1) neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.

---

(1)  Allekirjoittajien nimet julkaistaan 17. marraskuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirjan liitteessä 1 (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 15. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/166

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Yhtiöiltä vaadittavien takeiden yhteensovittaminen (SEUT-sopimuksen 54 artikla) ***I

P7_TA(2011)0477

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (uudelleenlaatiminen) (KOM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0029),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 50 artiklan 2 kohdan g alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 50 artiklan 2 kohdan g alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0037/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan sekä 50 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan g alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan sekä 50 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan g alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0348/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 113.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011P7_TC1-COD(2011)0011

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU antamiseksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 54 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa (Uudelleenlaadittu)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2012/30/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/167

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa ***

P7_TA(2011)0478

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan, lukuun ottamatta sen 10 ja 11 artiklaa (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08663/2011),

| — | ottaa huomioon matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjan (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjan (08663/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0142/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0356/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjaan liittymiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjaan liittymiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle merenkulkujärjestölle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle merenkulkujärjestölle.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/168

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Ateenan yleissopimus matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse 10 ja 11 artiklan osalta ***

P7_TA(2011)0479

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin liittymisestä matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjaan sen 10 ja 11 artiklan osalta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08663/2011),

| — | ottaa huomioon matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjan (08663/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta meritse vuonna 1974 tehdyn Ateenan yleissopimuksen vuoden 2002 pöytäkirjan (08663/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan a ja c alakohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan a ja c alakohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0143/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen (A7-0341/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjaan liittymiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjaan liittymiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle merenkulkujärjestölle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kansainväliselle merenkulkujärjestölle.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/169

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011EU:n ja Jordanian välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus ***

P7_TA(2011)0480

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen tekemisestä (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi (09189/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi (09189/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen (14366/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen (14366/2010),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0122/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0122/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0347/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/169

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011EU:n ja Georgian yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus ***

P7_TA(2011)0481

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 esityksestä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskevan sopimuksen tekemisestä (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi (09185/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätökseksi (09185/2011),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskevaksi sopimukseksi (14370/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Georgian yhteistä ilmailualuetta koskevaksi sopimukseksi (14370/2010),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0124/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0124/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A7-0344/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Georgian tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Georgian tasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/170

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäinen suspensio eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille *

P7_TA(2011)0482

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspensiosta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0259),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0146/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A7-0357/2011),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/171

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (epäsuorat toimet) *

P7_TA(2011)0483

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi epäsuorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0073),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0075/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0358/2011),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euratom-sopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euratom-sopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus päätökseksi


  Johdanto-osan 3 a kappale (uusi) |
| | (3 a) | Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1)

  . |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

(3 a)

Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1)

  .

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Olisi toteutettava asianmukaiset ja unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi. Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Olisi toteutettava asianmukaiset ja unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi. Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

| (8) | Olisi toteutettava asianmukaiset ja unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi.
  Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista
  . Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Olisi toteutettava asianmukaiset ja unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi.
  Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista
  . Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – a alakohta

| a) | fuusioenergiatutkimus (mukaan lukien ITER); |
| --- | --- |

a)

fuusioenergiatutkimus (mukaan lukien ITER);

| a) | fuusioenergiatutkimus (mukaan lukien
  lähinnä
  ITER); |
| --- | --- |

a)

fuusioenergiatutkimus (mukaan lukien
  lähinnä
  ITER);

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 2 kohta

2.   Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

2.   Työohjelmassa otetaan huomioon olennaiset tutkimustoimet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneiden valtioiden sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten organisaatioiden
  sekä teollisuuden
  toimesta. Työohjelma päivitetään tarpeen mukaan.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 3 kohta

3.   Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Perusteita voidaan lisätä tai täydentää työohjelmassa, jossa voidaan määrittää myös painotuksia ja pistekynnyksiä.

3.   Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Perusteita voidaan lisätä tai täydentää työohjelmassa, jossa voidaan määrittää myös
  selkeästi perusteltuja
  painotuksia ja pistekynnyksiä.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

7 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun komitean kokoonpanon on kaikissa tapauksissa oltava sellainen, että se takaa kohtuullisen tasapainon miesten ja naisten välillä sekä niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka harjoittavat tutkimusta ja antavat koulutusta ydinalalla
  .

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Liite –I osa – I.A otsikko – 1 kohta – 3 alakohta

ITERin rakentamista tukevien t&k-toimien toteuttamisesta vastaavat fuusioassosiaatiot ja Euroopan teollisuus. Näihin toimiin sisältyvät komponenttien
  ja järjestelmien kehittäminen ja testaus
  .

ITERin rakentamista tukevien t&k-toimien toteuttamisesta vastaavat fuusioassosiaatiot ja Euroopan teollisuus. Näihin toimiin sisältyvät komponenttien
  kehittäminen, testaus, validointi ja niiden luotettavuuden varmistaminen
  ja
  luotettavat järjestelmät
  .

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.A otsikko – 2 kohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| — | kahdeksanteen puiteohjelmaan sisällytettävän sellaisen uuden satelliittikokeilun suunnittelu, jolla voidaan täydentää ITER-kokeilua niin, että voidaan varmistaa tarvittava kapasiteetti sekä riskien ja toimintakustannusten rajoittaminen, ja joka voi kattaa myös DEMO-teknologioihin liittyvien tärkeimpien näkökohtien tutkimuksen
  . |
| --- | --- |

—

kahdeksanteen puiteohjelmaan sisällytettävän sellaisen uuden satelliittikokeilun suunnittelu, jolla voidaan täydentää ITER-kokeilua niin, että voidaan varmistaa tarvittava kapasiteetti sekä riskien ja toimintakustannusten rajoittaminen, ja joka voi kattaa myös DEMO-teknologioihin liittyvien tärkeimpien näkökohtien tutkimuksen
  .

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.A otsikko – 4 kohta – 3 luetelmakohta

| — | fuusioenergian tuotannon sosiologisiin näkökohtiin ja ekonomiaan liittyvät tutkimukset sekä toimet fuusiota koskevan yleisen tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

fuusioenergian tuotannon sosiologisiin näkökohtiin ja ekonomiaan liittyvät tutkimukset sekä toimet fuusiota koskevan yleisen tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi.

| — | fuusioenergian tuotannon sosiologisiin näkökohtiin ja ekonomiaan liittyvät tutkimukset sekä toimet fuusiota koskevan yleisen tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi.
  Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että yleisölle välitetään oikeaa tietoa, ja tiedotukseen ja ohjelman tehokkuuden parantamiseen aiotaan käyttää erityistoimia
  . |
| --- | --- |

—

fuusioenergian tuotannon sosiologisiin näkökohtiin ja ekonomiaan liittyvät tutkimukset sekä toimet fuusiota koskevan yleisen tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi.
  Erityistä huomiota kiinnitetään sen varmistamiseen, että yleisölle välitetään oikeaa tietoa, ja tiedotukseen ja ohjelman tehokkuuden parantamiseen aiotaan käyttää erityistoimia
  .

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.A otsikko – 6 kohta

ITERin toteuttaminen Euroopassa ITER-organisaation muodostamissa kansainvälisissä puitteissa on yksi osatekijä uusissa tutkimusinfrastruktuureissa, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus.

ITERin toteuttaminen Euroopassa ITER-organisaation muodostamissa kansainvälisissä puitteissa on yksi osatekijä uusissa tutkimusinfrastruktuureissa, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus,
  ja siihen sisältyy täydentävän eurooppalaisen ohjelman yhteydessä uuden tutkimusinfrastruktuurin luominen ITER-kokeilun tukemiseksi
  .

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – johdantokappale

Yleistavoitteena on parantaa turvallisuutta, suorituskykyä, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta ydinfissiossa ja säteilyn teollisessa ja lääketieteellisessä käytössä. Ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyviä epäsuoria toimia toteutetaan seuraavassa esitellyillä viidellä ensisijaisella toiminnan alalla. Tutkimuksella on läheisiä kytköksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY hyväksytyssä unionin seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavaan tutkimukseen ja erityisesti toimiin, jotka liittyvät energiaan, eurooppalaisiin standardeihin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, terveyteen, materiaalitutkimukseen, hallintoon, yhteisiin infrastruktuureihin, turva- ja varmuusjärjestelyihin sekä turvallisuuskulttuuriin. Kansainvälisellä yhteistyöllä on olennainen merkitys useilla näistä toiminnan aloista ja erityisesti neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen tutkimus- ja kehitysfoorumin (Generation IV International Forum, GIF) tutkimien kehittyneiden ydinjärjestelmien alalla.

Yleistavoitteena on parantaa turvallisuutta, suorituskykyä, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta ydinfissiossa ja säteilyn teollisessa ja lääketieteellisessä käytössä. Ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyviä epäsuoria toimia toteutetaan seuraavassa esitellyillä viidellä ensisijaisella toiminnan alalla. Tutkimuksella on läheisiä kytköksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY hyväksytyssä unionin seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavaan tutkimukseen ja erityisesti toimiin, jotka liittyvät energiaan, eurooppalaisiin standardeihin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, terveyteen, materiaalitutkimukseen, hallintoon, yhteisiin infrastruktuureihin, turva- ja varmuusjärjestelyihin sekä turvallisuuskulttuuriin
  ja neuvoston maaliskuussa 2008 hyväksymään strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan sisältyviä ydinfissiota koskevia ehdotuksia
  . Kansainvälisellä yhteistyöllä on olennainen merkitys useilla näistä toiminnan aloista ja erityisesti neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen tutkimus- ja kehitysfoorumin (Generation IV International Forum, GIF) tutkimien kehittyneiden ydinjärjestelmien alalla.
  Nykyään Euroopassa käytössä olevien ydinvoimaloiden tavallinen käyttöikä on 40 vuotta, ja niiden käyttöiän mahdollista jatkamista harkitaan. Kolmannen sukupolven ja tulevaisuuden kannalta turvallisten neljännen sukupolven ydinvoimaloiden käyttöikätavoitteena on 60 vuotta tai enemmän samalla, kun vanhenemisesta aiheutuvia toiminta- ja ylläpitokustannuksia on tarkoitus vähentää mahdollisimman paljon
  .

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – johdantokappale – 1 a kohta (uusi)

Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA:n) kanssa tehtävää yhteistyötä kaikkiin ydinvoimalalaitoksiin ja ydinalan toimiin sovellettavien turvallisuusvaatimusten osalta on selvästi jatkettava. Suunnittelijoiden, valmistajien ja energiantuotantoalan toimijoiden olisi sovellettava näitä vaatimuksia laajalti, ja niitä olisi niin ikään sovellettava lääketieteessä, teollisuudessa, tutkimuksessa ja koulutuksessa
  .

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – 1 kohta – otsikko

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – 1 kohta – 1 alakohta

Tavoitteena on luoda toteutukseen keskittyvän tutkimuksen avulla vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan demonstroida käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologisen loppusijoituksen teknologioita ja turvallisuutta. Lisäksi tuetaan yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätteen huoltoon ja loppusijoitukseen liittyvistä tärkeimmistä kysymyksistä.

Tavoitteena on luoda toteutukseen keskittyvän tutkimuksen avulla vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan demonstroida käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologisen loppusijoituksen teknologioita ja turvallisuutta,
  siviilikäyttöön tarkoitetun ydinvoiman käytöstä poistamisesta syntynyt pitkäikäinen jäte ja lääketieteessä, teollisuudessa, maataloudessa, tutkimuksessa ja koulutuksessa käytettävät radioisotooppisovellukset mukaan lukien
  . Lisäksi tuetaan yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätteen huoltoon ja loppusijoitukseen liittyvistä tärkeimmistä kysymyksistä.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – 1 kohta – 2 alakohta

Geologinen loppusijoitus: Jätevarastojen toteutusmallien tekninen suunnittelu ja demonstrointi, sijoituskallion ominaisuuksien tutkiminen paikan päällä (sekä yleisissä että paikkakohtaisissa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa), varastointiympäristön tutkiminen, asiaan liittyvien prosessien tutkiminen lähialueella (jätemuoto ja rakennetut vapautumisesteet) ja kaukoalueella (peruskallio ja kulkeutumistiet biosfääriin), häiriösietoisten menetelmien kehittäminen suorituskyvyn ja turvallisuuden arviointiin sekä yleiseen hyväksyttävyyteen liittyvien yhteiskunnallisten ja hallinnollisten kysymysten tarkastelu.

Geologinen loppusijoitus: Jätevarastojen toteutusmallien tekninen suunnittelu ja demonstrointi, sijoituskallion ominaisuuksien tutkiminen paikan päällä (sekä yleisissä että paikkakohtaisissa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa), varastointiympäristön tutkiminen, asiaan liittyvien prosessien tutkiminen lähialueella (jätemuoto ja rakennetut vapautumisesteet) ja kaukoalueella (peruskallio ja kulkeutumistiet biosfääriin), häiriösietoisten menetelmien kehittäminen suorituskyvyn ja turvallisuuden arviointiin sekä yleiseen hyväksyttävyyteen liittyvien yhteiskunnallisten ja hallinnollisten kysymysten tarkastelu.
  Jotta voidaan tehokkaammin estää radioaktiiviset päästöt odottamattomien tapahtumien yhteydessä, on otettava käyttöön luotettavia järjestelmiä, joilla toimintoja voidaan ylläpitää myös alhaisemmalla toimintateholla
  .

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – 2 kohta – 2 alakohta

Ydinlaitosten turvallisuus: Nykyisten ja myöhemmin rakennettavien ydinlaitosten käyttöturvallisuus, jossa keskitytään erityisesti laitosten elinkaaren arviointiin ja hallintaan, turvallisuuskulttuuriin (inhimillisen erehdyksen riskin ja organisaation virheiden minimointi), kehittyneisiin turvallisuusarviointimenetelmiin, numeerisiin simulointityökaluihin, instrumentointiin ja hallintaan sekä vakavien onnettomuuksien ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sekä tähän liittyvät toimet, joilla pyritään optimoimaan tietämyksen hallintaa ja ylläpitämään osaamista.

Ydinlaitosten turvallisuus: Nykyisten ja myöhemmin rakennettavien ydinlaitosten käyttöturvallisuus, jossa
  otetaan erityisesti huomioon Fukushiman onnettomuudesta tehtyjen tutkimusten tulokset ja jossa
  keskitytään erityisesti laitosten elinkaaren arviointiin ja hallintaan, turvallisuuskulttuuriin (inhimillisen erehdyksen riskin ja organisaation virheiden minimointi), kehittyneisiin turvallisuusarviointimenetelmiin, numeerisiin simulointityökaluihin, instrumentointiin ja hallintaan sekä vakavien onnettomuuksien ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sekä tähän liittyvät toimet, joilla pyritään optimoimaan tietämyksen hallintaa ja ylläpitämään osaamista.
  Fukushiman onnettomuuden jälkeen toteutettaviin lisätoimiin olisi sisällytettävä seismisen sietokyvyn parantaminen, "suunnitteluperusteisten onnettomuuksien" uudelleen määritteleminen, yleisten virhetyyppien tutkiminen, hätätilanteiden hallinnan parantaminen, kuuman metallin ja höyryn reaktioista peräisin olevan vedyn kumuloitumisen välttäminen, vedyn rekombinaatio ja kaasun ylipainetta kestävien suodatin- ja puhdistusjärjestelmien kehittäminen
  .

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Liite – I osa – I.B otsikko – 2 kohta – 3 alakohta

Kehittyneet ydinjärjestelmät: Nykyisten järjestelmien ja polttoaineiden tehokkuuden parantaminen ja kehittyneiden reaktorijärjestelmien tutkiminen, jotta voidaan arvioida näiden järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia, ydinmateriaalien leviämisen estämistä ja vaikutuksia pitkän aikavälin kestävyyden kannalta, mukaan luettuina perustutkimukseen ja keskeiseen monialaiseen tutkimukseen (kuten materiaalitutkimukseen) liittyvät toimet sekä polttoainekierron, innovatiivisten polttoaineiden ja jätehuoltonäkökohtien tutkimus (mm. partitio ja transmutointi sekä fissiomateriaalin tehokkaampi käyttö nykyisissä reaktoreissa).

Kehittyneet ydinjärjestelmät: Nykyisten järjestelmien ja polttoaineiden tehokkuuden parantaminen ja kehittyneiden reaktorijärjestelmien tutkiminen, jotta voidaan arvioida näiden järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia, ydinmateriaalien leviämisen estämistä ja vaikutuksia pitkän aikavälin kestävyyden kannalta, mukaan luettuina perustutkimukseen ja keskeiseen monialaiseen tutkimukseen (kuten materiaalitutkimukseen) liittyvät toimet sekä polttoainekierron, innovatiivisten polttoaineiden ja jätehuoltonäkökohtien tutkimus (mm. partitio ja transmutointi sekä fissiomateriaalin tehokkaampi käyttö nykyisissä reaktoreissa).
  Yllä mainitut toimet olisi suunnattava tukemaan puheenjohtajavaltio Belgian marraskuussa järjestämässä Euroopan energiateknologiasuunnitelmaa koskevassa konferenssissa käynnistettyä kestävää ydinfissiota koskevaa eurooppalaista teollisuusaloitetta (ESNII) ja niihin olisi sisällytettävä ASTRIDin, ALLEGROn, ALFREDin ja MYRRHAn kaltaisten tärkeiden tutkimushankkeiden suunnittelu
  .

---

(1)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401
  .

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/176

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Lyhyeksimyynti ja tietyt luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueet ***I

P7_TA(2011)0486

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lyhyeksi myynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimusten osa-alueista (KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0482),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0264/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A7-0055/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3);

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 91, 23.3.2011, s. 1.

(2)  EUVL C 84, 17.3.2011, s. 34.

(3)  Tämä kanta korvaa 5. heinäkuuta 2011 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0312.

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0251

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2012 antamiseksi lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 236/2012.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/177

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Monivuotisia viljelykasveja koskevat Euroopan tilastot ***I

P7_TA(2011)0487

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista (KOM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0249),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0129/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 3. lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 3. lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A7-0188/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0133

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi monivuotisia viljelykasveja koskevista Euroopan tilastoista sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 357/79 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/109/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1337/2011.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/178

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma (suorat toimet) *

P7_TA(2011)0488

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0074),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0078/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0340/2011),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus päätökseksi


  Johdanto-osan 5 kappale |
| (5) | Erityisohjelman toteuttamisessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovoinnin edistämistä Euroopan unionissa. YTK:n olisi erityisesti toteutettava aiheelliset koulutustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

(5)

Erityisohjelman toteuttamisessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovoinnin edistämistä Euroopan unionissa. YTK:n olisi erityisesti toteutettava aiheelliset koulutustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla.

| (5) | Erityisohjelman toteuttamisessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovoinnin edistämistä Euroopan unionissa. YTK:n olisi erityisesti toteutettava aiheelliset koulutustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla.
  YTK:n olisi lisäksi autettava valvomaan ydinenergia-alan koulutuksen laatua ja tehokkuutta sekä alan nykyisten koulutusohjelmien koordinointia unionissa ja ehdokas- ja naapurivaltioissa. |
| --- | --- |

(5)

Erityisohjelman toteuttamisessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovoinnin edistämistä Euroopan unionissa. YTK:n olisi erityisesti toteutettava aiheelliset koulutustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla.
  YTK:n olisi lisäksi autettava valvomaan ydinenergia-alan koulutuksen laatua ja tehokkuutta sekä alan nykyisten koulutusohjelmien koordinointia unionissa ja ehdokas- ja naapurivaltioissa.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Keskeistä ydintutkimusta tukeviin aloitteisiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota ja niille olisi varattava enemmän määrärahoja, ja erityisesti olisi lisättävä investointia inhimilliseen pääomaan ja toimiin, joilla pyritään estämään tulevina vuosina uhkaavaa osaamisen puutetta (esimerkiksi myöntämällä apurahoja ydinalan tutkijoille) ja siitä seurauksena olevaa unionin johtoaseman menetystä. |
| --- | --- |

(5 a)

Keskeistä ydintutkimusta tukeviin aloitteisiin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota ja niille olisi varattava enemmän määrärahoja, ja erityisesti olisi lisättävä investointia inhimilliseen pääomaan ja toimiin, joilla pyritään estämään tulevina vuosina uhkaavaa osaamisen puutetta (esimerkiksi myöntämällä apurahoja ydinalan tutkijoille) ja siitä seurauksena olevaa unionin johtoaseman menetystä.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1). |
| --- | --- |

(6 a)

Puiteohjelman (2012–2013) täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1).

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| (10 a) | Unionin tutkimusrahoituksen hallinnan olisi perustuttava enemmän luottamukseen, ja sen riskinsietokykyä olisi parannettava hankkeiden kaikissa vaiheissa, ja samalla olisi varmistettava vastuullisuus joustavien unionin sääntöjen avulla. |
| --- | --- |

(10 a)

Unionin tutkimusrahoituksen hallinnan olisi perustuttava enemmän luottamukseen, ja sen riskinsietokykyä olisi parannettava hankkeiden kaikissa vaiheissa, ja samalla olisi varmistettava vastuullisuus joustavien unionin sääntöjen avulla.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Olisi toteutettava asianmukaiset ja Euroopan unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi. Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Olisi toteutettava asianmukaiset ja Euroopan unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi. Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

| (11) | Olisi toteutettava asianmukaiset ja Euroopan unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi.
  Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista.
  Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Olisi toteutettava asianmukaiset ja Euroopan unionin taloudellisiin etuihin nähden oikeasuhteiset toimenpiteet, jotta voidaan seurata sekä myönnetyn rahoitustuen tehokkuutta että kyseisten varojen käytön tehokkuutta väärinkäytösten ja petosten estämiseksi.
  Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista.
  Olisi myös ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperimiseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| (c a) | käytöstäpoisto |
| --- | --- |

(c a)

käytöstäpoisto

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 1 kohta

1.   Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten monivuotisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä toteutusaikataulu.

1.   Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten monivuotisen työohjelman, jossa määritellään tarkemmin liitteessä asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä
  tarvittavat varat ja
  toteutusaikataulu.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Liite – 3. jakso – 3.1. kohta – 3.1.1. alakohta

Käytetystä polttoaineesta ja korkea-aktiivisesta ydinjätteestä huolehtimiseen kuuluu prosessointi, käsittely, kuljettaminen, välivarastointi ja geologinen loppusijoitus. Keskeisenä tavoitteena on estää radionuklidien pääsy biosfääriin kaikissa näissä vaiheissa hyvin pitkän hajoamisajan aikana. Rakennettujen ja luonnollisten vapautumisesteiden suunnittelu, arviointi ja toiminta kyseisellä aikajänteellä ovat olennaisia osatekijöitä näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja sidoksissa muun muassa polttoaineen ja/tai jätteen käyttäytymiseen geologisessa ympäristössä. Tähän liittyvät tutkimukset kuuluvat tämän erityisohjelman piiriin.

Käytetystä polttoaineesta ja korkea-aktiivisesta ydinjätteestä huolehtimiseen kuuluu prosessointi, käsittely, kuljettaminen, välivarastointi ja geologinen loppusijoitus. Keskeisenä tavoitteena on estää radionuklidien pääsy biosfääriin kaikissa näissä vaiheissa hyvin pitkän hajoamisajan aikana. Rakennettujen ja luonnollisten vapautumisesteiden suunnittelu, arviointi
  , valvonta
  ja toiminta kyseisellä aikajänteellä ovat olennaisia osatekijöitä näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja sidoksissa muun muassa polttoaineen ja/tai jätteen käyttäytymiseen geologisessa ympäristössä. Tähän liittyvät tutkimukset kuuluvat tämän erityisohjelman piiriin.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Liite – 3. jakso – 3.1. kohta – 3.1.3. alakohta

3.1.3.
     
  Aktinidien perustutkimus

Asiantuntemuksen ja johtoaseman säilyttämiseksi siviiliydinteknologian alalla on tärkeää tukea ydinmateriaalien tieteidenvälistä perustutkimusta, joka voi synnyttää uusia teknologisia innovaatioita. Tietämystä tarvitaan ns. 5f-alkuaineiden (aktinidien) ja niiden yhdisteiden reagoinnista (yleensä äärimmäisiin) termodynaamisiin parametreihin. Kokeellisen tietopohjan suppeuden ja mallintamiseen liittyvän kompleksisuuden vuoksi nykyinen tietämys näistä mekanismeista on rajallista. Perustutkimusta tarvitaan, jotta voidaan ymmärtää näiden alkuaineiden käyttäytymistä ja pysyä tiiviin aineen fysiikan nykytietämyksen kärjessä. Kokeellisten ohjelmien vaikutuksen tehostamiseksi on määrä hyödyntää pitkälle kehitettyä mallintamista ja simulaatiota.

YTK:n aktinidien perustutkimusohjelma on edelleen aktinidien fysiikan ja kemian tutkimuksen kärjessä. Sen keskeisenä tavoitteena on tarjota korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten tutkijoiden käyttöön maailman huippuluokan koelaitteistot, joiden avulla ne voivat tutkia aktinidien ominaisuuksia ja sitä kautta täydentää koulutustaan ja antaa panoksensa ydintieteiden kehitykseen.

Poistetaan.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Liite – 3. jakso – 3.1. kohta – 3.1.6. alakohta – 1 kohta

Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston 3 luvussa määrätään, että on vahvistettava perusnormit väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta. Perustamissopimuksen 31–38 artiklassa annetaan säännöt jäsenvaltioiden ja komission roolista terveyden suojelussa, ympäristön radioaktiivisuustasojen ja päästöjen valvonnassa
  sekä ydinjätehuollossa
  . Artiklan 39 mukaan YTK avustaa komissiota tämän tehtävän toteuttamisessa.

Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston 3 luvussa määrätään, että on vahvistettava perusnormit väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta. Perustamissopimuksen 31–38 artiklassa annetaan säännöt jäsenvaltioiden ja komission roolista terveyden suojelussa, ympäristön radioaktiivisuustasojen ja päästöjen valvonnassa.
  YTK jatkaa yhteistyössä kansainvälisten kumppaniensa kanssa ympäristön radioaktiivisuuden seurantaverkostojen kehittämistä ja asettaa kaikki kerätyt tiedot välittömästi yleisön saataville.
  Artiklan 39 mukaan YTK avustaa komissiota tämän tehtävän toteuttamisessa.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Liite – 3. jakso – 3.1. kohta – 3.1.6. alakohta – 2 kohta

Juomaveden ja elintarvikkeiden uusia radionuklidien enimmäismääriä silmällä pitäen YTK kehittää analyysitekniikoita ja tuottaa tarvittavia vertailumateriaaleja. Jäsenvaltioiden valvontalaboratorioiden kanssa toteutetaan vertailuja Euratomin perustamissopimuksen 35 ja 36 mukaisesti raportoitavien valvontatietojen vertailtavuuden selvittämiseksi ja radioaktiivisuuden seurantajärjestelmien yhdenmukaistamiseksi testauksissa käytettävien vertailumateriaalien avulla.

Juomaveden ja elintarvikkeiden uusia radionuklidien enimmäismääriä silmällä pitäen YTK kehittää analyysitekniikoita ja tuottaa tarvittavia vertailumateriaaleja. Jäsenvaltioiden valvontalaboratorioiden kanssa toteutetaan vertailuja Euratomin perustamissopimuksen 35 ja 36 mukaisesti raportoitavien valvontatietojen vertailtavuuden selvittämiseksi ja radioaktiivisuuden seurantajärjestelmien yhdenmukaistamiseksi testauksissa käytettävien vertailumateriaalien avulla.
  Tässä toiminnassa otetaan huomioon neuvoston direktiivi, joka annetaan Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti ja jossa määritellään vaatimukset väestön terveyden suojelemiseksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden sisältämiltä radioaktiivisilta aineilta.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Liite – 3. jakso – 3.2. kohta – 3.2.1. alakohta

Ydinturvallisuutta ja käytössä olevien laitteistojen luotettavuutta on optimoitava jatkuvasti, jotta voidaan täyttää markkinoiden vapauttamisen, laitosten käyttöiän pidentämisen ja ns. ydinrenessanssin asettamat uudet vaatimukset. Jotta sekä länsimaista että venäläistä tyyppiä olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta voidaan ylläpitää ja parantaa, on laajennettava ja validoitava edistyneempiä ja tarkempia turvallisuuden arviointimenetelmiä ja vastaavia analyysivälineitä. YTK:ssa toteutetaan kohdennettuja kokeellisia tutkimuksia, jotta voidaan ymmärtää paremmin taustalla vaikuttavia fysikaalisia ilmiöitä ja prosesseja ja jotta deterministiset ja todennäköisyyspohjaiset turvallisuuden arviointivälineet voidaan validoida ja verifioida. Tutkimukset perustuvat laitosprosessien (reaktiivisuus ja lämpöhydrauliikka), komponenttien (käyttökuormitus/vanheneminen) sekä inhimillisten ja organisatoristen tekijöiden pitkälle kehitettyyn mallintamiseen. YTK:lla on myös keskeinen rooli ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen foorumin (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) perustamisessa ja toiminnassa. Tämä foorumi, josta hyötyvät kaikki jäsenvaltiot, laatii Euroopan sääntelyviranomaisille aihekohtaisia selvityksiä yksittäisiin laitoksiin liittyvistä kysymyksistä ja helpottaa käyttökokemusten tehokasta jakamista ja hyödyntämistä ydinvoimalaitosten turvallisuuden parantamiseksi

Ydinturvallisuutta ja käytössä olevien laitteistojen luotettavuutta on optimoitava jatkuvasti, jotta voidaan täyttää markkinoiden vapauttamisen, laitosten käyttöiän pidentämisen ja ns. ydinrenessanssin asettamat uudet vaatimukset. Jotta sekä länsimaista että venäläistä tyyppiä olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta voidaan ylläpitää ja parantaa, on laajennettava ja validoitava edistyneempiä ja tarkempia turvallisuuden arviointimenetelmiä ja vastaavia analyysivälineitä. YTK:ssa toteutetaan kohdennettuja kokeellisia tutkimuksia, jotta voidaan ymmärtää paremmin taustalla vaikuttavia fysikaalisia ilmiöitä ja prosesseja ja jotta deterministiset ja todennäköisyyspohjaiset turvallisuuden arviointivälineet voidaan validoida ja verifioida. Tutkimukset perustuvat laitosprosessien (reaktiivisuus ja lämpöhydrauliikka), komponenttien (käyttökuormitus/vanheneminen) sekä inhimillisten ja organisatoristen tekijöiden pitkälle kehitettyyn mallintamiseen. YTK:lla on myös keskeinen rooli ydinvoimalaitosten käyttökokemusten hyödyntämistä helpottavan eurooppalaisen foorumin (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) perustamisessa ja toiminnassa. Tämä foorumi, josta hyötyvät kaikki jäsenvaltiot, laatii Euroopan sääntelyviranomaisille aihekohtaisia selvityksiä yksittäisiin laitoksiin liittyvistä kysymyksistä ja helpottaa käyttökokemusten tehokasta jakamista ja hyödyntämistä ydinvoimalaitosten turvallisuuden parantamiseksi
  . Koska ydinreaktorien käytöstäpoiston ja siihen liittyvien laajenevien markkinoiden ja teknisten näkökohtien merkitys lisääntyy, YTK parantaa tieteellistä asiantuntemustaan myös tällä alalla. Se sisällyttää ohjelmaansa reaktorien käytöstäpoistoa koskevan tutkimuksen ja käytöstäpoiston asiantuntijoiden koulutuksen keskeiset näkökohdat (menetelmät, työpaikkakoulutus ja tieteellinen tausta).

---

(1)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/183

---

Tiistai 15. marraskuuta 2011Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistuminen Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman (2012–2013) epäsuoriin toimiin *

P7_TA(2011)0489

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelman epäsuoriin toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2012–2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0071),

| — | ottaa huomioon Euratomin perustamissopimuksen 7 ja 10 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euratomin perustamissopimuksen 7 ja 10 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0076/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A7-0345/2011),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) | Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen
  puiteohjelma
  (2012–2013), jäljempänä ‧puiteohjelma (2012–2013)‧, hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) ... annetulla neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom. Komission tehtävänä on huolehtia puiteohjelman (2012–2013) ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanosta sekä siihen liittyvistä rahoituskysymyksistä. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

(1)

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen
  puiteohjelma
  (2012–2013), jäljempänä ‧puiteohjelma (2012–2013)‧, hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) ... annetulla neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom. Komission tehtävänä on huolehtia puiteohjelman (2012–2013) ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanosta sekä siihen liittyvistä rahoituskysymyksistä.

| (1) | Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen
  puiteohjelmalla
  (2012–2013), jäljempänä ‧puiteohjelma (2012–2013)‧,
  joka
  hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) ... annetulla neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom
  , on tarkoitus täydentää unionin tutkimuspolitiikan alan muita toimia, joita tarvitaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanemiseksi, ja erityisesti koulutukseen ja täydennyskoulutukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, teollisuuteen, työllisyyteen ja ympäristöön liittyviä toimia
  . Komission tehtävänä on huolehtia puiteohjelman (2012–2013) ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanosta sekä siihen liittyvistä rahoituskysymyksistä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen
  puiteohjelmalla
  (2012–2013), jäljempänä ‧puiteohjelma (2012–2013)‧,
  joka
  hyväksyttiin Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) ... annetulla neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom
  , on tarkoitus täydentää unionin tutkimuspolitiikan alan muita toimia, joita tarvitaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanemiseksi, ja erityisesti koulutukseen ja täydennyskoulutukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, teollisuuteen, työllisyyteen ja ympäristöön liittyviä toimia
  . Komission tehtävänä on huolehtia puiteohjelman (2012–2013) ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanosta sekä siihen liittyvistä rahoituskysymyksistä.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) | Puiteohjelmalla (2012–2013) olisi autettava luomaan innovaatiounioni, joka on yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, vahvistamalla kilpailukykyä tieteellisen huippuosaamisen saavuttamiseksi ja keskeisten innovaatioiden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ydinenergia-alalla erityisesti ydinfuusion ja ydinturvallisuuden osalta, ja samalla vastaamaan osaltaan energia-alan ja ilmastonmuutoksen haasteisiin. |
| --- | --- |

(4 a)

Puiteohjelmalla (2012–2013) olisi autettava luomaan innovaatiounioni, joka on yksi Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeista, vahvistamalla kilpailukykyä tieteellisen huippuosaamisen saavuttamiseksi ja keskeisten innovaatioiden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ydinenergia-alalla erityisesti ydinfuusion ja ydinturvallisuuden osalta, ja samalla vastaamaan osaltaan energia-alan ja ilmastonmuutoksen haasteisiin.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| (4 b) | Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1). |
| --- | --- |

(4 b)

Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (1).

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota ydinalan keskeistä tutkimusta täydentäviin aloitteisiin ja lisättävä niiden määrärahoja, erityisesti investointeja inhimilliseen pääomaan ja toimiin, joilla pyritään estämään osaavan työvoiman puute lähivuosina (esimerkiksi myöntämällä apurahoja ydinalan tutkijoille) ja siitä seuraava unionin johtoaseman menettäminen. |
| --- | --- |

(5 a)

Olisi kiinnitettävä enemmän huomiota ydinalan keskeistä tutkimusta täydentäviin aloitteisiin ja lisättävä niiden määrärahoja, erityisesti investointeja inhimilliseen pääomaan ja toimiin, joilla pyritään estämään osaavan työvoiman puute lähivuosina (esimerkiksi myöntämällä apurahoja ydinalan tutkijoille) ja siitä seuraava unionin johtoaseman menettäminen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista. |
| --- | --- |

(6 a)

Huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Puiteohjelmassa (2012–2013) olisi edistettävä yhteisön syrjäisimpien alueiden osallistumista, ja lisäksi olisi pyrittävä siihen, että osallistujia olisi laajasti erilaisista yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista. |
| --- | --- |

(8)

Puiteohjelmassa (2012–2013) olisi edistettävä yhteisön syrjäisimpien alueiden osallistumista, ja lisäksi olisi pyrittävä siihen, että osallistujia olisi laajasti erilaisista yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista.

| (8) | Puiteohjelmassa (2012–2013) olisi edistettävä yhteisön syrjäisimpien alueiden osallistumista, ja lisäksi olisi pyrittävä siihen, että osallistujia olisi laajasti erilaisista yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista
  , joiden tutkimustoiminnan olisi perustuttavaa erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen eettisten perusperiaatteiden noudattamiseen
  . |
| --- | --- |

(8)

Puiteohjelmassa (2012–2013) olisi edistettävä yhteisön syrjäisimpien alueiden osallistumista, ja lisäksi olisi pyrittävä siihen, että osallistujia olisi laajasti erilaisista yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja korkeakouluista
  , joiden tutkimustoiminnan olisi perustuttavaa erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen eettisten perusperiaatteiden noudattamiseen
  .

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| (23 a) | ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehdyn sopimuksen mukaisesti puiteohjelman (2012–2013) fuusiotutkimusosiossa olisi keskityttävä ITERin toteuttamiseen Euroopassa. |
| --- | --- |

(23 a)

ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehdyn sopimuksen mukaisesti puiteohjelman (2012–2013) fuusiotutkimusosiossa olisi keskityttävä ITERin toteuttamiseen Euroopassa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

Lisäksi niissä voidaan epäsuoran toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan määrittää lisäehtoja, jotka koskevat osallistujan tyyppiä ja aiheellisissa tapauksissa sijoittautumispaikkaa.

Lisäksi niissä voidaan epäsuoran toimen luonteen ja tavoitteiden mukaan määrittää
  perusteltuja
  lisäehtoja, jotka koskevat osallistujan tyyppiä ja aiheellisissa tapauksissa sijoittautumispaikkaa.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta

3.   Ehdotuspyynnöissä on oltava selkeät tavoitteet, jotta hakijat eivät vastaa niihin aiheettomasti.

3.   Ehdotuspyynnöissä on oltava selkeät
  määrälliset ja laadulliset
  tavoitteet, jotta hakijat eivät vastaa niihin aiheettomasti.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Näillä edellytyksillä työohjelmassa määritellään tarkemmin arviointi- ja valintaperusteet, ja siinä voidaan lisäksi määritellä lisävaatimuksia, painotuksia ja kynnysarvoja tai täsmentää perusteiden soveltamista.

Perusteina ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus. Näillä edellytyksillä työohjelmassa määritellään tarkemmin arviointi- ja valintaperusteet, ja siinä voidaan lisäksi määritellä
  selkeästi perusteltuja
  lisävaatimuksia, painotuksia ja kynnysarvoja tai täsmentää perusteiden soveltamista.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Kaikki menettelyn vaiheet on optimoitava viivästysten välttämiseksi ja kustannustehokkuuden edistämiseksi. Tähän sisältyy oikeus tutustua työohjelmaluonnoksiin, ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, ehdotusten laatiminen, valintamenettelyt sekä avustusten hyväksymiseen ja maksamiseen käytetty aika.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – 4 alakohta

Riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiä nimettäessä huolehditaan asianmukaisin toimenpitein siitä, että ryhmissä on kohtuullisen tasapuolisesti sekä miehiä että naisia.

Riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiä nimettäessä huolehditaan asianmukaisin toimenpitein siitä, että ryhmissä on kohtuullisen tasapuolisesti sekä miehiä että naisia
  ja tasapaino ydinalan tutkimusta tekevien ja ydinalalla koulutusta antavien jäsenvaltioiden välillä
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta – 4 a alakohta (uusi)

Riippumattomien asiantuntijoiden ryhmiä nimettäessä huolehditaan asianmukaisin toimenpitein siitä, että ryhmissä on riittävän tasapainoisesti teollisuuden (myös pk-yritysten) ja tiedeyhteisön edustajia.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – e alakohta

| e) | niihin ei ole sisällytetty ei-tukikelpoisia kustannuksia, kuten yksilöitävissä olevia välillisiä veroja, mukaan luettuna arvonlisävero, tulleja, maksettavia korkoja,
  tappio- tai maksuvarauksia,
  kurssitappioita, pääoman tuottoon liittyviä kustannuksia, jonkin toisen unionin hankkeen yhteydessä ilmoitettuja tai aiheutuneita taikka korvattuja kustannuksia, velkoja ja velanhoitomaksuja, kohtuuttomia tai perusteettomia menoja, eikä muita kustannuksia, jotka eivät täytä a–d alakohdassa säädettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

e)

niihin ei ole sisällytetty ei-tukikelpoisia kustannuksia, kuten yksilöitävissä olevia välillisiä veroja, mukaan luettuna arvonlisävero, tulleja, maksettavia korkoja,
  tappio- tai maksuvarauksia,
  kurssitappioita, pääoman tuottoon liittyviä kustannuksia, jonkin toisen unionin hankkeen yhteydessä ilmoitettuja tai aiheutuneita taikka korvattuja kustannuksia, velkoja ja velanhoitomaksuja, kohtuuttomia tai perusteettomia menoja, eikä muita kustannuksia, jotka eivät täytä a–d alakohdassa säädettyjä ehtoja.

| e) | niihin ei ole sisällytetty ei-tukikelpoisia kustannuksia, kuten yksilöitävissä olevia välillisiä veroja, mukaan luettuna arvonlisävero,
  jota ei voi saada takaisin,
  tulleja, maksettavia korkoja, kurssitappioita, pääoman tuottoon liittyviä kustannuksia, jonkin toisen unionin hankkeen yhteydessä ilmoitettuja tai aiheutuneita taikka korvattuja kustannuksia, velkoja ja velanhoitomaksuja, kohtuuttomia tai perusteettomia menoja, eikä muita kustannuksia, jotka eivät täytä a–d alakohdassa säädettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

e)

niihin ei ole sisällytetty ei-tukikelpoisia kustannuksia, kuten yksilöitävissä olevia välillisiä veroja, mukaan luettuna arvonlisävero,
  jota ei voi saada takaisin,
  tulleja, maksettavia korkoja, kurssitappioita, pääoman tuottoon liittyviä kustannuksia, jonkin toisen unionin hankkeen yhteydessä ilmoitettuja tai aiheutuneita taikka korvattuja kustannuksia, velkoja ja velanhoitomaksuja, kohtuuttomia tai perusteettomia menoja, eikä muita kustannuksia, jotka eivät täytä a–d alakohdassa säädettyjä ehtoja.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 2 kohta – a alakohta

| a) | assosiaatiosopimusten nojalla enintään 40 prosentin osuudella menoja, jotka aiheutuvat assosioituneiden oikeussubjektien välisistä yhteistyöhankkeista, joita neuvoa-antava komitea on suositellut ensisijaisesti tuettaviksi hankkeiksi ja jotka komissio on hyväksynyt; ensisijaisesti tuettavia ovat
  toimet
  , joilla
  on merkitystä ITERin/DEMOn kannalta
  ;
  tämä ei kuitenkaan koske hankkeita, jotka on jo luokiteltu ensisijaisiksi aikaisempien puiteohjelmien aikana; |
| --- | --- |

a)

assosiaatiosopimusten nojalla enintään 40 prosentin osuudella menoja, jotka aiheutuvat assosioituneiden oikeussubjektien välisistä yhteistyöhankkeista, joita neuvoa-antava komitea on suositellut ensisijaisesti tuettaviksi hankkeiksi ja jotka komissio on hyväksynyt; ensisijaisesti tuettavia ovat
  toimet
  , joilla
  on merkitystä ITERin/DEMOn kannalta
  ;
  tämä ei kuitenkaan koske hankkeita, jotka on jo luokiteltu ensisijaisiksi aikaisempien puiteohjelmien aikana;

| a) | assosiaatiosopimusten nojalla enintään 40 prosentin osuudella menoja, jotka aiheutuvat assosioituneiden oikeussubjektien välisistä yhteistyöhankkeista, joita neuvoa-antava komitea on suositellut ensisijaisesti tuettaviksi hankkeiksi ja jotka komissio on hyväksynyt; ensisijaisesti tuettavia ovat
  kokeet
  , joilla
  pyritään optimoimaan ITERin toimintaa ja osallistutaan DEMO-hankkeen määrittelyyn
  ; |
| --- | --- |

a)

assosiaatiosopimusten nojalla enintään 40 prosentin osuudella menoja, jotka aiheutuvat assosioituneiden oikeussubjektien välisistä yhteistyöhankkeista, joita neuvoa-antava komitea on suositellut ensisijaisesti tuettaviksi hankkeiksi ja jotka komissio on hyväksynyt; ensisijaisesti tuettavia ovat
  kokeet
  , joilla
  pyritään optimoimaan ITERin toimintaa ja osallistutaan DEMO-hankkeen määrittelyyn
  ;

---

(1)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401.

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/188

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irlanti

P7_TA(2011)0496

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irlanti) (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0617 – C7-0313/2011),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0375/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 4 866 työntekijän (joista 3 205 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 41 (talonrakentaminen) (3) toimivissa 1 482 yrityksessä; ottaa huomioon, että nämä kaksi vierekkäistä aluetta muodostavat koko Irlannin valtion; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 4 866 työntekijän (joista 3 205 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 41 (talonrakentaminen) (3) toimivissa 1 482 yrityksessä; ottaa huomioon, että nämä kaksi vierekkäistä aluetta muodostavat koko Irlannin valtion;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

1.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 2. | palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille;

| 3. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia;

| 4. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä sen jälkeen, kun kumpikin budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt tähän mennessä EGR:n varojen käyttöön ottamiseksi esitetyt ehdotukset; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä sen jälkeen, kun kumpikin budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt tähän mennessä EGR:n varojen käyttöön ottamiseksi esitetyt ehdotukset;

| 6. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että lisätalousarviolla nro 3/2011 lisätään EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahoja 50 000 000 eurolla; toteaa, että käsiteltävänä olevaa hakemusta varten tarvittavat 6 091 460 euroa katetaan tämän budjettikohdan määrärahoista ja että vuonna 2011 maksumäärärahoja on käytettävissä budjettikohdassa 04 02 01 "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)", joten käsiteltävänä olevaan hakemukseen tarvittava 6 598 378 euron suuruinen lisämäärä voidaan siirtää; |
| --- | --- |

6.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että lisätalousarviolla nro 3/2011 lisätään EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahoja 50 000 000 eurolla; toteaa, että käsiteltävänä olevaa hakemusta varten tarvittavat 6 091 460 euroa katetaan tämän budjettikohdan määrärahoista ja että vuonna 2011 maksumäärärahoja on käytettävissä budjettikohdassa 04 02 01 "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)", joten käsiteltävänä olevaan hakemukseen tarvittava 6 598 378 euron suuruinen lisämäärä voidaan siirtää;

| 7. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irlanti)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2011/772/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/190

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan globalisaatiorahaston käyttöönotto: hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irlanti

P7_TA(2011)0497

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irlanti) (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0377/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 842 työntekijän (joista 554 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 71 (arkkitehti- ja insinööripalvelut; tekninen testaus ja analysointi) (3) toimivissa 230 yrityksessä; ottaa huomioon, että nämä kaksi vierekkäistä aluetta muodostavat koko Irlannin valtion; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 842 työntekijän (joista 554 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 71 (arkkitehti- ja insinööripalvelut; tekninen testaus ja analysointi) (3) toimivissa 230 yrityksessä; ottaa huomioon, että nämä kaksi vierekkäistä aluetta muodostavat koko Irlannin valtion;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:stä tulee tehokkaampi, avoimempi ja näkyvämpi; |
| --- | --- |

1.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:stä tulee tehokkaampi, avoimempi ja näkyvämpi;

| 2. | palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille;

| 3. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia;

| 4. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle;

| 6. | huomauttaa, että Irlannin tekemän hakemuksen EGF/2010/019 IE/Construction 41 jälkeen budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä; katsoo, että vuonna 2011 maksumäärärahoja on käytettävissä budjettikohdassa 04 02 01 "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)", joten käsiteltävänä olevaa hakemusta varten tarvittava 1 387 819 euron määrä voidaan siirtää; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että Irlannin tekemän hakemuksen EGF/2010/019 IE/Construction 41 jälkeen budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä; katsoo, että vuonna 2011 maksumäärärahoja on käytettävissä budjettikohdassa 04 02 01 "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)", joten käsiteltävänä olevaa hakemusta varten tarvittava 1 387 819 euron määrä voidaan siirtää;

| 7. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irlanti)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2011/774/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/192

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irlanti

P7_TA(2011)0498

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irlanti) (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0618 – C7-0314/2011),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0376/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 3 382 työntekijän (joista 2 228 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 43 (erikoistunut rakennustoiminta) (3) toimivissa 1 560 yrityksessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Irlanti on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 3 382 työntekijän (joista 2 228 on tuen kohteena) irtisanomista Irlannissa NUTS II -alueilla Border, Midlands and Western (IE01) sekä Southern and Eastern (IE02), NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 43 (erikoistunut rakennustoiminta) (3) toimivissa 1 560 yrityksessä;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

1.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 2. | palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille;

| 3. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia;

| 4. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; kehottaa jälleen komissiota esittämään myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertailevan arvioinnin;

| 5. | palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että Irlannin tekemän hakemuksen EGF/2010/019 IE/Construction 41 jälkeen budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan toisista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; ottaa huomioon, että Irlannin tekemän hakemuksen EGF/2010/019 IE/Construction 41 jälkeen budjettikohtaan 04 05 01 alun perin otettuja maksumäärärahoja ei ole enää jäljellä;

| 6. | panee kuitenkin merkille, että tässä tapauksessa EGR:n varoja otetaan käyttöön siirtämällä maksumäärärahoja budjettikohdasta "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)"; |
| --- | --- |

6.

panee kuitenkin merkille, että tässä tapauksessa EGR:n varoja otetaan käyttöön siirtämällä maksumäärärahoja budjettikohdasta "Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimien loppuun saattaminen – Tavoite 1 (2000–2006)";

| 7. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20. joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irlanti)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2011/773/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/194

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich–Oberösterreich, Itävalta

P7_TA(2011)0499

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, Itävalta) (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0579 – C7-0254/2011),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0379/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Itävalta on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 2 338 työntekijän (joista 502 on tuen kohteena) irtisanomista NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 49 (maaliikenne ja putkijohtokuljetus) toimivissa 706 yrityksessä NUTS II -alueella Niederösterreichissa (AT12) ja Oberösterreichissa (AT31) Itävallassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Itävalta on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 2 338 työntekijän (joista 502 on tuen kohteena) irtisanomista NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 49 (maaliikenne ja putkijohtokuljetus) toimivissa 706 yrityksessä NUTS II -alueella Niederösterreichissa (AT12) ja Oberösterreichissa (AT31) Itävallassa;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

1.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 2. | palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille yksittäisille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille yksittäisille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille;

| 3. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisia;

| 4. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; toistaa komissiolle kehotuksensa esittää myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertaileva arviointi; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; toistaa komissiolle kehotuksensa esittää myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertaileva arviointi;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan muista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan muista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle;

| 6. | pitää myönteisenä lisätalousarviossa nro 3/2011 kaavailtua EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahojen kasvattamista 50 000 000 eurolla, millä katetaan tämän hakemuksen kohteena oleva määrä; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä lisätalousarviossa nro 3/2011 kaavailtua EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahojen kasvattamista 50 000 000 eurolla, millä katetaan tämän hakemuksen kohteena oleva määrä;

| 7. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich, Itävalta)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2011/770/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/197

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Kreikka

P7_TA(2011)0500

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Kreikka) (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0580 – C7-0255/2011),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) (IIA 17. toukokuuta 2006) ja erityisesti sen 28 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 28 kohdassa tarkoitetun kolmikantamenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0378/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädäntö- ja budjettivälineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden merkittävien rakennemuutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että tukea voi 1. toukokuuta 2009 alkaen hakea myös työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu EGR:n varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| D. | ottaa huomioon, että Kreikka on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 642 työntekijän (joista kaikki ovat tuen kohteena) irtisanomista kahdessa vähittäiskaupan alan (supermarketit ja toimittajat) yrityksessä Keski-Makedonian ja Attikan alueella, missä oli myös eniten ALDIn myymälöitä; toteaa, että ALDIn työntekijävähennyksiä oli vähäisemmässä määrin myös muilla Kreikan alueilla, joista voidaan mainita Itä-Makedonia ja Traakia, Länsi-Makedonia, Epeiros, Länsi-Kreikka, Sterea Ellada ja Peloponnesos; ottaa huomioon, että 642 työntekijävähennyksestä 554 ajoittui viiteajanjaksolle ja 88 toteutettiin ennen viiteajanjaksoa, mutta ne ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3a artiklan b alakohdan mukaisesti oikeutettuja tukeen; ottaa huomioon, että kaikki 642 irtisanottua työntekijää ovat EGR-tuen kohteena; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kreikka on pyytänyt apua tapauksessa, joka koskee 642 työntekijän (joista kaikki ovat tuen kohteena) irtisanomista kahdessa vähittäiskaupan alan (supermarketit ja toimittajat) yrityksessä Keski-Makedonian ja Attikan alueella, missä oli myös eniten ALDIn myymälöitä; toteaa, että ALDIn työntekijävähennyksiä oli vähäisemmässä määrin myös muilla Kreikan alueilla, joista voidaan mainita Itä-Makedonia ja Traakia, Länsi-Makedonia, Epeiros, Länsi-Kreikka, Sterea Ellada ja Peloponnesos; ottaa huomioon, että 642 työntekijävähennyksestä 554 ajoittui viiteajanjaksolle ja 88 toteutettiin ennen viiteajanjaksoa, mutta ne ovat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3a artiklan b alakohdan mukaisesti oikeutettuja tukeen; ottaa huomioon, että kaikki 642 irtisanottua työntekijää ovat EGR-tuen kohteena;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| 1. | pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan; |
| --- | --- |

1.

pyytää asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin menettelyjen ja budjettijärjestelyjen parantamiseksi, jotta EGR:n varojen käyttöönottoa voidaan nopeuttaa; arvostaa tässä yhteydessä sitä, että sen jälkeen kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa, komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn, jonka tavoitteena on esittää budjettivallan käyttäjälle komission arvio EGR-hakemuksen tukikelpoisuudesta yhdessä EGR:n varojen käyttöönottoa koskevan ehdotuksen kanssa; toivoo, että menettelyä parannetaan edelleen EGR:n tulevien tarkastelujen yhteydessä ja että EGR:n tehokkuutta, avoimuutta ja näkyvyyttä kyetään parantamaan;

| 2. | palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille yksittäisille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että toimielimet ovat sitoutuneet varmistamaan, että EGR:n varojen käyttöönottoa koskevien päätösten tekemiseen sovelletaan sujuvaa ja nopeaa menettelyä, jotta globalisaation ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanotuille yksittäisille työntekijöille voidaan tarjota kertaluonteista ja ajallisesti rajoitettua tukea; korostaa tässä yhteydessä, että EGR:n rooli voi olla ratkaiseva irtisanottujen työntekijöiden ja erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja kaikkein vähiten koulutettujen uudelleen integroitumisessa työmarkkinoille;

| 3. | korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että EGR-asetuksen 6 artiklan mukaisesti olisi varmistettava, että EGR:stä tuetaan työttömäksi jääneiden yksittäisten työntekijöiden integroitumista uudelleen työelämään; painottaa lisäksi, että EGR:n tuella voidaan osallistua vain sellaisten aktiivisten työmarkkinatoimien rahoittamiseen, jotka johtavat pitkäaikaiseen työllistymiseen; toistaa, että EGR:n tuki ei saa korvata toimia, jotka kuuluvat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulle, eikä EGR:stä rahoiteta myöskään yritysten tai toimialojen rakenneuudistuksia; pitää valitettavana sitä, että EGR saattaa kannustaa yrityksiä korvaamaan työsopimussuhteessa olevat työntekijänsä työntekijöillä, joiden työsuhteet ovat joustavampia ja lyhytaikaisempia;

| 4. | toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; toistaa komissiolle kehotuksensa esittää myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertaileva arviointi; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että EGR:stä rahoitettavasta koordinoidusta yksilöllisten palvelujen paketista annetuissa tiedoissa selvitetään myös toimien yhteensopivuus ja täydentävyys rakennerahastoista rahoitettujen toimien kanssa; toistaa komissiolle kehotuksensa esittää myös vuosikertomuksessa näiden tietojen vertaileva arviointi;

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan muista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

5.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin toistuvien pyyntöjen jälkeen vuoden 2011 talousarviossa on EGR:n budjettikohdassa (04 05 01) ensimmäisen kerran maksumäärärahoja (47 608 950 euroa); muistuttaa, että EGR luotiin erilliseksi erityisvälineeksi, jolla on omat tavoitteet ja määräajat, ja että se näin ollen ansaitsee omia määrärahoja sen sijaan, että määrärahoja siirrettäisiin entiseen tapaan muista budjettikohdista, koska tästä saattaa koitua haittaa monien tavoitteiden saavuttamiselle;

| 6. | pitää myönteisenä lisätalousarviossa nro 3/2011 kaavailtua EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahojen kasvattamista 50 000 000 eurolla, millä katetaan käsiteltävänä olevan hakemuksen kohteena oleva määrä; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä lisätalousarviossa nro 3/2011 kaavailtua EGR:n budjettikohdan 04 05 01 määrärahojen kasvattamista 50 000 000 eurolla, millä katetaan käsiteltävänä olevan hakemuksen kohteena oleva määrä;

| 7. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

7.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 8. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Kreikka)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 2011/771/EU.)

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/199

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Euroopan kulttuuriperintötunnus ***II

P7_TA(2011)0502

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen antamiseksi Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevasta Euroopan unionin toimen perustamisesta (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10303/1/2011 - C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10303/1/2011 - C7-0236/2011),

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0076), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0076),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 72 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 72 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A7-0331/2011),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 16.12.2010, P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/200

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue ***I

P7_TA(2011)0503

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0475),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0268/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman ensimmäisen rautatiepaketin täytäntöönpanosta (1),

| — | ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan (N:o 2) mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan säädösesitys ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 28. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 28. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan liikenne- ja matkailuvaliokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 26. toukokuuta 2011 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan liikenne- ja matkailuvaliokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 26. toukokuuta 2011 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 artiklan ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A7-0367/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 125.

(2)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 99.

(3)  EUVL C 104, 2.4.2011, s. 53.

(4)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0253

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/440/ETY (3), rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettua neuvoston direktiiviä 95/18/EY (4) sekä rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/14/EY (5) on muutettu vuosina 2004 ja 2007 huomattavilta osin. Koska uusia muutoksia tehdään ja kyseiset säännökset ovat yhteydessä toisiinsa, mainitut direktiivit olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen ja yhdistettävä yhdeksi säädökseksi. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/440/ETY (3), rautatieyritysten toimiluvista 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettua neuvoston direktiiviä 95/18/EY (4) sekä rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/14/EY (5) on muutettu vuosina 2004 ja 2007 huomattavilta osin. Koska uusia muutoksia tehdään ja kyseiset säännökset ovat yhteydessä toisiinsa, mainitut direktiivit olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen ja yhdistettävä yhdeksi säädökseksi.

| (2) | Unionin kuljetusalan suurempi yhdentyminen on olennainen osa sisämarkkinoiden toteuttamista; rautatiet ovat elintärkeä osa unionin kuljetusalaa, joka on siirtymässä kestävän kehityksen periaatteiden mukaiseen liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

(2)

Unionin kuljetusalan suurempi yhdentyminen on olennainen osa sisämarkkinoiden toteuttamista; rautatiet ovat elintärkeä osa unionin kuljetusalaa, joka on siirtymässä kestävän kehityksen periaatteiden mukaiseen liikkuvuuteen.

| (2 a) | Rautatiesektorin osuus liikenteestä ei ole kasvanut viimeisen vuosikymmenen aikana, mikä on vastoin vuoden 2001 rautatiepaketin tavoitteita (jäljempänä ‧ensimmäinen rautatiepaketti‧, jolla tarkoitetaan yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/12/EY

   (6)

  , rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/13/EY

   (7)

  ja direktiiviä 2001/14/EY) ja osoittaa, että nykyistä lainsäädäntöä on edelleen tarpeen parantaa sektorin tukemiseksi. Sen vuoksi meneillään oleva uudelleenjärjestely on välttämätön. [tark. 1] |
| --- | --- |

(2 a)

Rautatiesektorin osuus liikenteestä ei ole kasvanut viimeisen vuosikymmenen aikana, mikä on vastoin vuoden 2001 rautatiepaketin tavoitteita (jäljempänä ‧ensimmäinen rautatiepaketti‧, jolla tarkoitetaan yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/12/EY

   (6)

  , rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/13/EY

   (7)

  ja direktiiviä 2001/14/EY) ja osoittaa, että nykyistä lainsäädäntöä on edelleen tarpeen parantaa sektorin tukemiseksi. Sen vuoksi meneillään oleva uudelleenjärjestely on välttämätön. [tark. 1]

| (2 b) | Lukuisat rikkomusmenettelyt jäsenvaltioita vastaan osoittavat, että nykyinen lainsäädäntö aiheuttaa tulkintaeroja ja että ensimmäistä rautatiepakettia on selvennettävä ja parannettava sen varmistamiseksi, että Euroopan rautatiemarkkinat aidosti avautuisivat. [tark. 2] |
| --- | --- |

(2 b)

Lukuisat rikkomusmenettelyt jäsenvaltioita vastaan osoittavat, että nykyinen lainsäädäntö aiheuttaa tulkintaeroja ja että ensimmäistä rautatiepakettia on selvennettävä ja parannettava sen varmistamiseksi, että Euroopan rautatiemarkkinat aidosti avautuisivat. [tark. 2]

| (2 c) | Rautatieinfrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitämiseen investoidaan edelleen liian vähän alan kehityksen ja kilpailukyvyn turvaamiseksi. [tark. 3] |
| --- | --- |

(2 c)

Rautatieinfrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitämiseen investoidaan edelleen liian vähän alan kehityksen ja kilpailukyvyn turvaamiseksi. [tark. 3]

| (2 d) | Direktiivit, joista ensimmäinen rautatiepaketti koostuu, eivät ole estäneet huomattavaa vaihtelua rautateiden infrastruktuurimaksujen määräytymisperusteissa ja suuruudessa sekä kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyjen muodossa ja kestossa. [tark. 4] |
| --- | --- |

(2 d)

Direktiivit, joista ensimmäinen rautatiepaketti koostuu, eivät ole estäneet huomattavaa vaihtelua rautateiden infrastruktuurimaksujen määräytymisperusteissa ja suuruudessa sekä kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyjen muodossa ja kestossa. [tark. 4]

| (2 e) | Markkinoille pääsyn edellytysten puutteellinen avoimuus on ilmeinen este kilpailukykyisten rautatieliikennepalvelujen toteutumiselle. [tark. 5] |
| --- | --- |

(2 e)

Markkinoille pääsyn edellytysten puutteellinen avoimuus on ilmeinen este kilpailukykyisten rautatieliikennepalvelujen toteutumiselle. [tark. 5]

| (3) | On tarpeen parantaa rautatieverkon tehokkuutta sen yhdentämiseksi kilpailumarkkinoihin ottaen samalla huomioon rautateiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen parantaa rautatieverkon tehokkuutta sen yhdentämiseksi kilpailumarkkinoihin ottaen samalla huomioon rautateiden erityispiirteet.

| (3 a) | Rautatiesektoriin sovellettavat erilaiset sosiaaliturvajärjestelmät eri jäsenvaltioissa aiheuttavat riskin, että syntyy epäterve kilpailutilanne uusien rautatieyritysten ja vakiintuneiden yritysten välille, ja edellyttävät yhdenmukaistamista siten, että kunnioitetaan sekä alan että jäsenvaltioiden erityispiirteitä. [tark. 6] |
| --- | --- |

(3 a)

Rautatiesektoriin sovellettavat erilaiset sosiaaliturvajärjestelmät eri jäsenvaltioissa aiheuttavat riskin, että syntyy epäterve kilpailutilanne uusien rautatieyritysten ja vakiintuneiden yritysten välille, ja edellyttävät yhdenmukaistamista siten, että kunnioitetaan sekä alan että jäsenvaltioiden erityispiirteitä. [tark. 6]

| (3 b) | On annettava takeet siitä, että sääntelyelimet huolehtivat valvontatehtävistään, jotta voidaan varmistaa syrjimättömyys rautatieyritysten välillä, sopivan hinnoittelupolitiikan täytäntöönpano ja tilien eriyttämisperiaatteen noudattaminen. [tark. 7] |
| --- | --- |

(3 b)

On annettava takeet siitä, että sääntelyelimet huolehtivat valvontatehtävistään, jotta voidaan varmistaa syrjimättömyys rautatieyritysten välillä, sopivan hinnoittelupolitiikan täytäntöönpano ja tilien eriyttämisperiaatteen noudattaminen. [tark. 7]

| (3 c) | Eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseksi tarvitaan Euroopan tasolla täysin yhteentoimiva rautatiejärjestelmä. Euroopan rautatievirastolle olisi annettava asianmukaiset valtuudet ja resurssit, joiden turvin tämä tavoite voidaan saavuttaa nopeammin, muun muassa liikkuvan kaluston ja turvallisuus- ja merkinantolaitteiden sertifiointia koskevien yhteisten standardien kehittämisen osalta. [tark. 8] |
| --- | --- |

(3 c)

Eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseksi tarvitaan Euroopan tasolla täysin yhteentoimiva rautatiejärjestelmä. Euroopan rautatievirastolle olisi annettava asianmukaiset valtuudet ja resurssit, joiden turvin tämä tavoite voidaan saavuttaa nopeammin, muun muassa liikkuvan kaluston ja turvallisuus- ja merkinantolaitteiden sertifiointia koskevien yhteisten standardien kehittämisen osalta. [tark. 8]

| (4) | Alueellinen liikenne, kaupunki- ja esikaupunkiliikenne sekä sukkulaliikenne Kanaalitunnelin läpi olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
  Myös omia raiteitaan käyttävät perinne- ja museorautatiet olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. [tark. 9] |
| --- | --- |

(4)

Alueellinen liikenne, kaupunki- ja esikaupunkiliikenne sekä sukkulaliikenne Kanaalitunnelin läpi olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
  Myös omia raiteitaan käyttävät perinne- ja museorautatiet olisi jätettävä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. [tark. 9]

| (5) | Tehdäkseen rautatiekuljetukset tehokkaiksi ja muiden liikennemuotojen kanssa kilpailukykyisiksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rautatieyrityksillä on riippumattomien, kaupallisten liikenteenharjoittajien asema siten, että niiden on mahdollista sopeutua markkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

(5)

Tehdäkseen rautatiekuljetukset tehokkaiksi ja muiden liikennemuotojen kanssa kilpailukykyisiksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rautatieyrityksillä on riippumattomien, kaupallisten liikenteenharjoittajien asema siten, että niiden on mahdollista sopeutua markkinoiden tarpeisiin.

| (6) | Rautatieverkon tulevan kehityksen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi olisi erotettava liikennepalvelujen tarjoaminen ja infrastruktuurin toiminta. Sen vuoksi näitä kahta toimintaa on hoidettava erillisinä ja niillä on oltava erillinen kirjanpito
  , mikä takaa avoimuuden, jolla varmistetaan, ettei julkisia varoja suunnata muuhun kaupalliseen toimintaan
  . [tark. 10] |
| --- | --- |

(6)

Rautatieverkon tulevan kehityksen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi olisi erotettava liikennepalvelujen tarjoaminen ja infrastruktuurin toiminta. Sen vuoksi näitä kahta toimintaa on hoidettava erillisinä ja niillä on oltava erillinen kirjanpito
  , mikä takaa avoimuuden, jolla varmistetaan, ettei julkisia varoja suunnata muuhun kaupalliseen toimintaan
  . [tark. 10]

| (6 a) | On varmistettava, että infrastruktuurin haltijan ja rautatieyrityksen kirjanpito pidetään selkeästi erillään toisistaan. Yhdelle näistä toiminnan aloista myönnettyjä julkisia varoja ei saisi siirtää toiselle toiminnan alalle. Tämä kielto olisi esitettävä selvästi kunkin toiminnan alan kirjanpitosäännöissä. Jäsenvaltion ja kansallisen sääntelyelimen olisi varmistettava tämän kiellon tehokas soveltaminen. [tark. 11] |
| --- | --- |

(6 a)

On varmistettava, että infrastruktuurin haltijan ja rautatieyrityksen kirjanpito pidetään selkeästi erillään toisistaan. Yhdelle näistä toiminnan aloista myönnettyjä julkisia varoja ei saisi siirtää toiselle toiminnan alalle. Tämä kielto olisi esitettävä selvästi kunkin toiminnan alan kirjanpitosäännöissä. Jäsenvaltion ja kansallisen sääntelyelimen olisi varmistettava tämän kiellon tehokas soveltaminen. [tark. 11]

| (6 b) | Kaikkien rautatiealan toimijoiden on yritysmuodosta riippumatta noudatettava sosiaaliturva- ja terveyslainsäädäntöä, jotta vältetään sosiaalinen polkumyynti ja epäterve kilpailu. [tark. 12] |
| --- | --- |

(6 b)

Kaikkien rautatiealan toimijoiden on yritysmuodosta riippumatta noudatettava sosiaaliturva- ja terveyslainsäädäntöä, jotta vältetään sosiaalinen polkumyynti ja epäterve kilpailu. [tark. 12]

| (6 c) | Jotta rautatieliikenne voisi kilpailla maantieliikenteen kanssa, olisi yhdenmukaistettava erilaiset kansalliset sääntökokonaisuudet, kuten ne, jotka koskevat rautatieliikenteen turvallisuutta, mukana seuraavien asiakirjojen käyttöä, junien vaihtotyötä ja asiaan liittyvää dokumentaatiota, junien ohjaamiseen käytettäviä signaaleja ja merkkejä, vaarallisten aineiden kuljetusten yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä ja tarkastuksia ja jätekuljetusten rekisteröintiä ja seurantaa koskevia yhdenmukaisia menettelyjä. [tark. 13] |
| --- | --- |

(6 c)

Jotta rautatieliikenne voisi kilpailla maantieliikenteen kanssa, olisi yhdenmukaistettava erilaiset kansalliset sääntökokonaisuudet, kuten ne, jotka koskevat rautatieliikenteen turvallisuutta, mukana seuraavien asiakirjojen käyttöä, junien vaihtotyötä ja asiaan liittyvää dokumentaatiota, junien ohjaamiseen käytettäviä signaaleja ja merkkejä, vaarallisten aineiden kuljetusten yhteydessä toteutettavia toimenpiteitä ja tarkastuksia ja jätekuljetusten rekisteröintiä ja seurantaa koskevia yhdenmukaisia menettelyjä. [tark. 13]

| (7) | Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta olisi sovellettava rautatiesektorilla ottaen huomioon tämän sektorin erityispiirteet. |
| --- | --- |

(7)

Palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta olisi sovellettava rautatiesektorilla ottaen huomioon tämän sektorin erityispiirteet.

| (8) | Tehostaakseen kilpailua rautatieliikenteen hoidossa mukavuuden ja käyttäjille tarjottavien palvelujen parantamiseksi jäsenvaltioilla olisi säilyttävä yleinen vastuu asianmukaisen rautateiden infrastruktuurin kehittämisestä. |
| --- | --- |

(8)

Tehostaakseen kilpailua rautatieliikenteen hoidossa mukavuuden ja käyttäjille tarjottavien palvelujen parantamiseksi jäsenvaltioilla olisi säilyttävä yleinen vastuu asianmukaisen rautateiden infrastruktuurin kehittämisestä.

| (9) | Koska infrastruktuurin kustannusten kohdentamisesta ei ole yhteisiä sääntöjä, jäsenvaltioiden olisi infrastruktuurin haltijaa kuultuaan vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt rautatieyrityksiltä rautateiden infrastruktuurin käyttämisestä perittävästä maksusta. Kyseiset säännöt eivät saisi olla rautatieyrityksiä syrjiviä. |
| --- | --- |

(9)

Koska infrastruktuurin kustannusten kohdentamisesta ei ole yhteisiä sääntöjä, jäsenvaltioiden olisi infrastruktuurin haltijaa kuultuaan vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt rautatieyrityksiltä rautateiden infrastruktuurin käyttämisestä perittävästä maksusta. Kyseiset säännöt eivät saisi olla rautatieyrityksiä syrjiviä.

| (10) | Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että infrastruktuurin haltijoilla ja julkisessa omistuksessa tai määräysvallassa olevilla rautatiekuljetusyrityksillä on moitteeton varainhoito, ottaen asianmukaisesti huomioon unionin valtiontukisäännöt. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että infrastruktuurin haltijoilla ja julkisessa omistuksessa tai määräysvallassa olevilla rautatiekuljetusyrityksillä on moitteeton varainhoito, ottaen asianmukaisesti huomioon unionin valtiontukisäännöt.

| (10 a) | Unionin olisi tutkittava innovatiivisilla rahoitusvälineillä tapahtuvan eurooppalaisten rautatiehankkeiden rahoittamisen vaihtoehtoisia lähteitä kuten unionin hankejoukkovelkakirjalainoja, jotta edistetään yksityisiä sijoituksia ja parannetaan riskipääoman saantia. Samasta syystä olisi lisättävä rautatiemarkkinoiden houkuttelevuutta vaihtoehtoisten yksityisten sijoittajien silmissä luomalla selkeät, avoimet oikeudelliset kehykset. [tark. 14] |
| --- | --- |

(10 a)

Unionin olisi tutkittava innovatiivisilla rahoitusvälineillä tapahtuvan eurooppalaisten rautatiehankkeiden rahoittamisen vaihtoehtoisia lähteitä kuten unionin hankejoukkovelkakirjalainoja, jotta edistetään yksityisiä sijoituksia ja parannetaan riskipääoman saantia. Samasta syystä olisi lisättävä rautatiemarkkinoiden houkuttelevuutta vaihtoehtoisten yksityisten sijoittajien silmissä luomalla selkeät, avoimet oikeudelliset kehykset. [tark. 14]

| (10 b) | Jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden olisi voitava rahoittaa infrastruktuuri-investointeja muilla keinoin kuin suoralla valtion rahoituksella, esimerkiksi yksityisen sektorin rahoituksella. [tark. 15] |
| --- | --- |

(10 b)

Jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden olisi voitava rahoittaa infrastruktuuri-investointeja muilla keinoin kuin suoralla valtion rahoituksella, esimerkiksi yksityisen sektorin rahoituksella. [tark. 15]

| (11) | Tehokas tavaraliikenne

  henkilö- ja tavaraliikenne
  ja erityisesti tehokas rajat ylittävä tavaraliikenne

  henkilö- ja tavaraliikenne, etenkin tapauksissa, joissa erilainen raideleveys edelleen muodostaa fyysisen esteen kilpailulle,
  edellyttävät
  kiireellisiä toimia
  markkinoiden avaamistoimia

  avaamiseksi yksittäisissä jäsenvaltioissa ja kilpailun lisäämiseksi
  . [tark. 16] |
| --- | --- |

(11)

Tehokas tavaraliikenne

  henkilö- ja tavaraliikenne
  ja erityisesti tehokas rajat ylittävä tavaraliikenne

  henkilö- ja tavaraliikenne, etenkin tapauksissa, joissa erilainen raideleveys edelleen muodostaa fyysisen esteen kilpailulle,
  edellyttävät
  kiireellisiä toimia
  markkinoiden avaamistoimia

  avaamiseksi yksittäisissä jäsenvaltioissa ja kilpailun lisäämiseksi
  . [tark. 16]

| (12) | Sen varmistamiseksi, että oikeuksia käyttää rautateiden infrastruktuuria sovelletaan yhtenäisesti ja syrjimättömästi koko unionin alueella, olisi otettava käyttöön rautatieyrityksiä koskeva toimilupa. |
| --- | --- |

(12)

Sen varmistamiseksi, että oikeuksia käyttää rautateiden infrastruktuuria sovelletaan yhtenäisesti ja syrjimättömästi koko unionin alueella, olisi otettava käyttöön rautatieyrityksiä koskeva toimilupa.

| (13) | Niiden reittien osalta, joilla on väliasemia, uusilla markkinoille tulijoilla olisi oltava oikeus ottaa ja jättää matkustajia reittiosuuden varrella, jotta tällainen liikenne voi olla kannattavaa ja jotta mahdollisia kilpailijoita ei aseteta epäsuotuisaan asemaan jo toiminnassa oleviin liikenteenharjoittajiin nähden. |
| --- | --- |

(13)

Niiden reittien osalta, joilla on väliasemia, uusilla markkinoille tulijoilla olisi oltava oikeus ottaa ja jättää matkustajia reittiosuuden varrella, jotta tällainen liikenne voi olla kannattavaa ja jotta mahdollisia kilpailijoita ei aseteta epäsuotuisaan asemaan jo toiminnassa oleviin liikenteenharjoittajiin nähden.

| (14) | Avoimen markkinoille pääsyn ja väliasemia sisältävien uusien kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen käyttöönotto ei saisi johtaa kotimaisten henkilöliikennepalvelujen markkinoiden avaamiseen, vaan niiden olisi koskettava vain

  käyttöönotossa huomio olisi kiinnitettävä
  kansainvälisellä reittiosuudella olevia liitännäisasemia

  oleviin liitännäisasemiin
  . Uusien

  Tällaisten
  palvelujen päätarkoituksena olisi oltava kansainvälisellä matkalla olevien matkustajien kuljettaminen. Sen arvioimiseksi, onko tämä kulloisenkin palvelun päätarkoitus, huomioon olisi otettava eri arviointiperusteita, kuten kotimaisen tai kansainvälisen liikenteen matkustajien kuljetuksesta saatu osuus liikevaihdosta ja matkustajamäärästä sekä matkaosuuden pituus. Asianomaisen kansallisen sääntelyelimen olisi tehtävä arviointi palvelujen päätarkoituksesta asianomaisen osapuolen pyynnöstä. [tark. 17] |
| --- | --- |

(14)

Avoimen markkinoille pääsyn ja väliasemia sisältävien uusien kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen käyttöönotto ei saisi johtaa kotimaisten henkilöliikennepalvelujen markkinoiden avaamiseen, vaan niiden olisi koskettava vain

  käyttöönotossa huomio olisi kiinnitettävä
  kansainvälisellä reittiosuudella olevia liitännäisasemia

  oleviin liitännäisasemiin
  . Uusien

  Tällaisten
  palvelujen päätarkoituksena olisi oltava kansainvälisellä matkalla olevien matkustajien kuljettaminen. Sen arvioimiseksi, onko tämä kulloisenkin palvelun päätarkoitus, huomioon olisi otettava eri arviointiperusteita, kuten kotimaisen tai kansainvälisen liikenteen matkustajien kuljetuksesta saatu osuus liikevaihdosta ja matkustajamäärästä sekä matkaosuuden pituus. Asianomaisen kansallisen sääntelyelimen olisi tehtävä arviointi palvelujen päätarkoituksesta asianomaisen osapuolen pyynnöstä. [tark. 17]

| (15) | Rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 (8) mukaan jäsenvaltiot ja paikallisviranomaiset voivat tehdä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joihin voi sisältyä tiettyjen palvelujen tarjoamista koskevia yksinoikeuksia. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että mainitun asetuksen säännökset sopivat yhteen kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen kilpailulle avaamisen periaatteen kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 (8) mukaan jäsenvaltiot ja paikallisviranomaiset voivat tehdä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, joihin voi sisältyä tiettyjen palvelujen tarjoamista koskevia yksinoikeuksia. Sen vuoksi on tärkeää varmistaa, että mainitun asetuksen säännökset sopivat yhteen kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen kilpailulle avaamisen periaatteen kanssa.

| (15 a) | Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus varmistaa, että työntekijöiden työsuhteeseen liittyvät oikeudet säilytetään erotettaessa liikennepalvelujen tarjoaminen ja infrastruktuurin hallinto, kun tähän saattaa sisältyä yrityksen luovutus. [tark. 18] |
| --- | --- |

(15 a)

Asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus varmistaa, että työntekijöiden työsuhteeseen liittyvät oikeudet säilytetään erotettaessa liikennepalvelujen tarjoaminen ja infrastruktuurin hallinto, kun tähän saattaa sisältyä yrityksen luovutus. [tark. 18]

| (16) | Kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen avaaminen kilpailulle voi vaikuttaa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti tuotettujen rautateiden henkilöliikennepalvelujen järjestelyihin ja rahoitukseen. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus rajoittaa markkinoille pääsyä, jos tämä vaarantaisi tällaisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellisen tasapainon ja jos tämän direktiivin 55 artiklassa tarkoitettu asianomainen sääntelyelin
  ja tarvittaessa 57 artiklassa säädetty sääntelyelinten verkosto
  on tämän hyväksynyt objektiivisen taloudellisen arvioinnin perusteella ja julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehneiden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä. [tark. 19] |
| --- | --- |

(16)

Kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen avaaminen kilpailulle voi vaikuttaa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti tuotettujen rautateiden henkilöliikennepalvelujen järjestelyihin ja rahoitukseen. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus rajoittaa markkinoille pääsyä, jos tämä vaarantaisi tällaisten julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellisen tasapainon ja jos tämän direktiivin 55 artiklassa tarkoitettu asianomainen sääntelyelin
  ja tarvittaessa 57 artiklassa säädetty sääntelyelinten verkosto
  on tämän hyväksynyt objektiivisen taloudellisen arvioinnin perusteella ja julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehneiden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä. [tark. 19]

| (17) | Arvioitaessa, voiko julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellinen tasapaino vaarantua, olisi otettava huomioon ennalta määritettyjä perusteita, kuten vaikutus minkä tahansa julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen sisältyvän palvelun kannattavuuteen, mukaan lukien siitä aiheutuvat vaikutukset julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehneen toimivaltaisen viranomaisen nettokustannuksiin, matkustajien kysyntä, lippujen hinnoittelu, lipunmyyntijärjestelyt, väliasemien sijainti ja lukumäärä rajan molemmin puolin sekä ehdotetun uuden palvelun ajoitus ja vuorotiheys. Tällaisen arvioinnin ja asianomaisen sääntelyelimen päätöksen mukaisesti jäsenvaltiot saavat myöntää tai evätä haetun kansainvälisen henkilöliikennepalvelun käyttöoikeuden taikka muuttaa sitä, sekä myös periä käyttömaksua uuden kansainvälisen henkilöliikennepalvelun liikenteenharjoittajalta, taloudellisen arvioinnin mukaisesti sekä unionin lainsäädäntöä ja yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

(17)

Arvioitaessa, voiko julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellinen tasapaino vaarantua, olisi otettava huomioon ennalta määritettyjä perusteita, kuten vaikutus minkä tahansa julkisia palveluhankintoja koskevaan sopimukseen sisältyvän palvelun kannattavuuteen, mukaan lukien siitä aiheutuvat vaikutukset julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehneen toimivaltaisen viranomaisen nettokustannuksiin, matkustajien kysyntä, lippujen hinnoittelu, lipunmyyntijärjestelyt, väliasemien sijainti ja lukumäärä rajan molemmin puolin sekä ehdotetun uuden palvelun ajoitus ja vuorotiheys. Tällaisen arvioinnin ja asianomaisen sääntelyelimen päätöksen mukaisesti jäsenvaltiot saavat myöntää tai evätä haetun kansainvälisen henkilöliikennepalvelun käyttöoikeuden taikka muuttaa sitä, sekä myös periä käyttömaksua uuden kansainvälisen henkilöliikennepalvelun liikenteenharjoittajalta, taloudellisen arvioinnin mukaisesti sekä unionin lainsäädäntöä ja yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudattaen.

| (18) | Henkilöliikennepalvelujen toiminnan edistämiseksi linjoilla, joilla toteutetaan julkisen palvelun velvoitetta, jäsenvaltioiden olisi halutessaan voitava antaa palveluista vastaaville viranomaisille valtuudet periä maksu niiden toimivaltaan kuuluvista henkilöliikennepalveluista. Maksu olisi käytettävä sellaisten julkisen palvelun velvoitteiden rahoittamiseen, jotka asetetaan julkisia palveluhankintoja koskevassa sopimuksessa. |
| --- | --- |

(18)

Henkilöliikennepalvelujen toiminnan edistämiseksi linjoilla, joilla toteutetaan julkisen palvelun velvoitetta, jäsenvaltioiden olisi halutessaan voitava antaa palveluista vastaaville viranomaisille valtuudet periä maksu niiden toimivaltaan kuuluvista henkilöliikennepalveluista. Maksu olisi käytettävä sellaisten julkisen palvelun velvoitteiden rahoittamiseen, jotka asetetaan julkisia palveluhankintoja koskevassa sopimuksessa.

| (18 a) | Markkinoiden kehitys on osoittanut, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa sääntelyelinten asemaa. Jotta ne voisivat olla avainasemassa oikeudenmukaisten puitteiden varmistamisessa yhtäläisille käyttöoikeuksille, niille on annettava niiden tämän tehtävän suorittamiseksi tarvitsemat taloudelliset resurssit, henkilöstö ja logistiset välineet. [tark. 20] |
| --- | --- |

(18 a)

Markkinoiden kehitys on osoittanut, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa sääntelyelinten asemaa. Jotta ne voisivat olla avainasemassa oikeudenmukaisten puitteiden varmistamisessa yhtäläisille käyttöoikeuksille, niille on annettava niiden tämän tehtävän suorittamiseksi tarvitsemat taloudelliset resurssit, henkilöstö ja logistiset välineet. [tark. 20]

| (18 b) | Kansallisen sääntelyelimen on oltava riippumaton sääntelyelin, jolla on valta ottaa asioita käsiteltäväksi omasta aloitteestaan ja ryhtyä tutkimuksiin ja joka voi sekä antaa lausuntoja että tehdä täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä taatakseen avoimet, esteettömät markkinat, joilla kilpailu on vapaata ja vääristymätöntä. [tark. 21] |
| --- | --- |

(18 b)

Kansallisen sääntelyelimen on oltava riippumaton sääntelyelin, jolla on valta ottaa asioita käsiteltäväksi omasta aloitteestaan ja ryhtyä tutkimuksiin ja joka voi sekä antaa lausuntoja että tehdä täytäntöönpanokelpoisia päätöksiä taatakseen avoimet, esteettömät markkinat, joilla kilpailu on vapaata ja vääristymätöntä. [tark. 21]

| (19) | Sääntelyelimen olisi toimittava tavalla, jolla vältetään eturistiriidat ja mahdollinen osallistuminen käsiteltävänä olevan julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekemiseen
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta rahoittaa tämän elimen toimintaa kansallisesta talousarviosta tai rautatiesektorilta perittävillä maksuilla ja asiaan liittyvän tiedon julkaisemista
  . Sääntelyelimen toimivaltaa olisi laajennettava siten, että siihen sisältyy kansainvälisen palvelun tarkoituksen ja tarvittaessa olemassa oleviin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin kohdistuvien taloudellisten vaikutusten arviointi. [tark. 22] |
| --- | --- |

(19)

Sääntelyelimen olisi toimittava tavalla, jolla vältetään eturistiriidat ja mahdollinen osallistuminen käsiteltävänä olevan julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tekemiseen
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta rahoittaa tämän elimen toimintaa kansallisesta talousarviosta tai rautatiesektorilta perittävillä maksuilla ja asiaan liittyvän tiedon julkaisemista
  . Sääntelyelimen toimivaltaa olisi laajennettava siten, että siihen sisältyy kansainvälisen palvelun tarkoituksen ja tarvittaessa olemassa oleviin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin kohdistuvien taloudellisten vaikutusten arviointi. [tark. 22]

| (19 a) | Kansallisen sääntelyelimen olisi oltava organisaatioltaan, rahoituspäätöksiltään, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan riippumaton infrastruktuurin haltijoista, hinnoitteluelimistä, käyttöoikeuksia myöntävistä elimistä sekä hakijoista. Kansallisella sääntelyelimellä oltava henkilöstön ja resurssien osalta tarvittavat hallinnolliset valmiudet varmistaa, että rautatiemarkkinat ovat avoimet ja läpinäkyvät. Vaaditun henkilöstön määrän olisi oltava suoraan yhteydessä markkinoiden tarpeisiin ja vaihdeltava tarpeen mukaan. Sen olisi ratkaistava valitukset, toimittava omasta aloitteestaan, tutkittava riitatapauksia ja seurattava markkinoiden kehitystä. Sillä olisi oltava tukenaan komission sääntely-yksikkö. Lisäksi kansallisen sääntelyelimen olisi pidettävä päätösluonnoksistaan tietokantaa, jonka olisi oltava komission saatavilla. [tark. 23] |
| --- | --- |

(19 a)

Kansallisen sääntelyelimen olisi oltava organisaatioltaan, rahoituspäätöksiltään, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan riippumaton infrastruktuurin haltijoista, hinnoitteluelimistä, käyttöoikeuksia myöntävistä elimistä sekä hakijoista. Kansallisella sääntelyelimellä oltava henkilöstön ja resurssien osalta tarvittavat hallinnolliset valmiudet varmistaa, että rautatiemarkkinat ovat avoimet ja läpinäkyvät. Vaaditun henkilöstön määrän olisi oltava suoraan yhteydessä markkinoiden tarpeisiin ja vaihdeltava tarpeen mukaan. Sen olisi ratkaistava valitukset, toimittava omasta aloitteestaan, tutkittava riitatapauksia ja seurattava markkinoiden kehitystä. Sillä olisi oltava tukenaan komission sääntely-yksikkö. Lisäksi kansallisen sääntelyelimen olisi pidettävä päätösluonnoksistaan tietokantaa, jonka olisi oltava komission saatavilla. [tark. 23]

| (20) | Suurnopeusyhteyksien kaltaisia erikoistuneita infrastruktuureita käyttäviin palveluihin investoimiseksi hakijat tarvitsevat oikeusvarmuutta ottaen huomioon laajat ja pitkäaikaiset investoinnit. |
| --- | --- |

(20)

Suurnopeusyhteyksien kaltaisia erikoistuneita infrastruktuureita käyttäviin palveluihin investoimiseksi hakijat tarvitsevat oikeusvarmuutta ottaen huomioon laajat ja pitkäaikaiset investoinnit.

| (21) | Kansallisten sääntelyelinten olisi vaihdettava keskenään tietoja ja

  komission valvonnassa luotava verkosto, joka vahvistaa niiden yhteistyötä yhteisten periaatteiden kehittämisen ja parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihdon avulla. Kansallisten sääntelyelinten olisi myös
  tarvittaessa yksittäistapauksissa sovitettava yhteen niitä periaatteita ja käytäntöjä, joiden perusteella arvioidaan, vaarantuuko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino. Niiden olisi asteittain laadittava saamiinsa kokemuksiin perustuvat
  yhteiset
  suuntaviivat
  Euroopan tasolla
  .
  Sääntelyelinten verkoston kokemusten pohjalta komission olisi esitettävä lainsäädäntöehdotus eurooppalaisen sääntelyelimen perustamisesta
  . [tark. 24 ja 25] |
| --- | --- |

(21)

Kansallisten sääntelyelinten olisi vaihdettava keskenään tietoja ja

  komission valvonnassa luotava verkosto, joka vahvistaa niiden yhteistyötä yhteisten periaatteiden kehittämisen ja parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihdon avulla. Kansallisten sääntelyelinten olisi myös
  tarvittaessa yksittäistapauksissa sovitettava yhteen niitä periaatteita ja käytäntöjä, joiden perusteella arvioidaan, vaarantuuko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino. Niiden olisi asteittain laadittava saamiinsa kokemuksiin perustuvat
  yhteiset
  suuntaviivat
  Euroopan tasolla
  .
  Sääntelyelinten verkoston kokemusten pohjalta komission olisi esitettävä lainsäädäntöehdotus eurooppalaisen sääntelyelimen perustamisesta
  . [tark. 24 ja 25]

| (22) | Rautatieyritysten välisen terveen kilpailun varmistamiseksi erotettava toisistaan liikennepalvelujen tarjoaminen ja palvelujen tarjoamisvarusteiden käyttö. Tämän vuoksi on tarpeen, että erilliset oikeushenkilöt harjoittavat näitä kahta toimintoa toisistaan riippumattomasti. Tällaisen riippumattomuuden ei tarvitse tarkoittaa sitä, että jokaista palvelua varten olisi perustettava erillinen elin tai yritys

  sääntelyelimen olisi hallinnoitava liikennepalvelujen tarjoamista ja palvelujen tarjoamisvarusteiden käyttöä avoimesti ja ketään syrjimättä tässä direktiivissä säädettyjä menettelyjä noudattaen
  . [tark. 26] |
| --- | --- |

(22)

Rautatieyritysten välisen terveen kilpailun varmistamiseksi erotettava toisistaan liikennepalvelujen tarjoaminen ja palvelujen tarjoamisvarusteiden käyttö. Tämän vuoksi on tarpeen, että erilliset oikeushenkilöt harjoittavat näitä kahta toimintoa toisistaan riippumattomasti. Tällaisen riippumattomuuden ei tarvitse tarkoittaa sitä, että jokaista palvelua varten olisi perustettava erillinen elin tai yritys

  sääntelyelimen olisi hallinnoitava liikennepalvelujen tarjoamista ja palvelujen tarjoamisvarusteiden käyttöä avoimesti ja ketään syrjimättä tässä direktiivissä säädettyjä menettelyjä noudattaen
  . [tark. 26]

| (22 a) | Tiedotus- ja lipunmyyntipalvelujen saatavuuden parantamisen matkustaja-asemilla olisi täydennettävä muita lainsäädäntöaloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten suunnittelua ja kehittämistä. [tark. 138] |
| --- | --- |

(22 a)

Tiedotus- ja lipunmyyntipalvelujen saatavuuden parantamisen matkustaja-asemilla olisi täydennettävä muita lainsäädäntöaloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa henkilöliikenteen telemaattisten sovellusten suunnittelua ja kehittämistä. [tark. 138]

| (23) | Luotettavien ja riittävien palvelujen varmistamiseksi on välttämätöntä, että rautatieyritykset aina täyttävät tietyt hyvää mainetta, taloudellista vakavaraisuutta
  , sosiaalisia normeja
  ja ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset. [tark. 27] |
| --- | --- |

(23)

Luotettavien ja riittävien palvelujen varmistamiseksi on välttämätöntä, että rautatieyritykset aina täyttävät tietyt hyvää mainetta, taloudellista vakavaraisuutta
  , sosiaalisia normeja
  ja ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset. [tark. 27]

| (24) | Asiakkaiden ja kolmansien suojelemiseksi on tärkeää

  välttämätöntä
  varmistaa, että rautatieyritysten vakuutukset ovat riittävät korvausvelvollisuuden varalta.
  Niiden olisi voitava kattaa korvausvelvollisuutensa onnettomuustilanteissa myös pankkien tai muiden yritysten antamilla takuilla, jos kate tarjotaan markkinaehtoisesti, se ei ole valtiontukea eikä siihen sisälly muita rautatieyrityksiä syrjiviä elementtejä. [tark. 28] |
| --- | --- |

(24)

Asiakkaiden ja kolmansien suojelemiseksi on tärkeää

  välttämätöntä
  varmistaa, että rautatieyritysten vakuutukset ovat riittävät korvausvelvollisuuden varalta.
  Niiden olisi voitava kattaa korvausvelvollisuutensa onnettomuustilanteissa myös pankkien tai muiden yritysten antamilla takuilla, jos kate tarjotaan markkinaehtoisesti, se ei ole valtiontukea eikä siihen sisälly muita rautatieyrityksiä syrjiviä elementtejä. [tark. 28]

| (25) | Kaikkien
  rautatieyritysten olisi noudatettava myös rautatiepalvelujen käyttöä koskevia
  sekä
  kansallisia ja

  että
  unionin säännöksiä, joita on sovellettava ketään syrjimättä ja joiden tarkoituksena on varmistaa, että yritys voi

  yritykset voivat
  harjoittaa toimintaansa tietyillä

  kaikilla
  rataosuuksilla turvallisesti ja terveyden, sosiaaliset olot

  sosiaalisiin oloihin, terveyteen
  sekä työntekijöiden ja kuluttajien oikeudet asianmukaisesti

  oikeuksiin liittyvät nykyiset velvoitteet täysimääräisesti
  huomioon ottaen. [tark. 29 ja 30] |
| --- | --- |

(25)

Kaikkien
  rautatieyritysten olisi noudatettava myös rautatiepalvelujen käyttöä koskevia
  sekä
  kansallisia ja

  että
  unionin säännöksiä, joita on sovellettava ketään syrjimättä ja joiden tarkoituksena on varmistaa, että yritys voi

  yritykset voivat
  harjoittaa toimintaansa tietyillä

  kaikilla
  rataosuuksilla turvallisesti ja terveyden, sosiaaliset olot

  sosiaalisiin oloihin, terveyteen
  sekä työntekijöiden ja kuluttajien oikeudet asianmukaisesti

  oikeuksiin liittyvät nykyiset velvoitteet täysimääräisesti
  huomioon ottaen. [tark. 29 ja 30]

| (26) | Rautatieyritysten toimilupien myöntämistä, ylläpitoa ja muuttamista koskevien menettelyjen olisi oltava läpinäkyviä ja syrjimättömyysperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

(26)

Rautatieyritysten toimilupien myöntämistä, ylläpitoa ja muuttamista koskevien menettelyjen olisi oltava läpinäkyviä ja syrjimättömyysperiaatteen mukaisia.

| (26 a) | Rautatieyritysten kalustoa koskevien lupien myöntäminen estetään edelleen aivan liian usein perusteettomasti, mikä vääristää markkinoille pääsyä. Euroopan rautatievirastolla olisi siksi oltava laajat valtuudet tässä suhteessa. Komissiota pyydetään sen vuoksi tutkimaan osana Euroopan rautatieviraston perustamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004

   (9)

  uudelleentarkastelua, voidaanko tähän liittyviä Euroopan rautatieviraston valtuuksia laajentaa. [tark. 31] |
| --- | --- |

(26 a)

Rautatieyritysten kalustoa koskevien lupien myöntäminen estetään edelleen aivan liian usein perusteettomasti, mikä vääristää markkinoille pääsyä. Euroopan rautatievirastolla olisi siksi oltava laajat valtuudet tässä suhteessa. Komissiota pyydetään sen vuoksi tutkimaan osana Euroopan rautatieviraston perustamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004

   (9)

  uudelleentarkastelua, voidaanko tähän liittyviä Euroopan rautatieviraston valtuuksia laajentaa. [tark. 31]

| (27) | Jotta kaikille rautatieyrityksille voitaisiin varmistaa läpinäkyvyys ja ketään syrjimätön pääsy rautateiden infrastruktuurikapasiteetin ja rautateihin liittyvien palvelujen käyttöön, kaikki markkinoille pääsyyn tarvittavat tiedot on julkaistava verkkoselostuksessa
  , myös vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvissa muodoissa
  . [tark. 32] |
| --- | --- |

(27)

Jotta kaikille rautatieyrityksille voitaisiin varmistaa läpinäkyvyys ja ketään syrjimätön pääsy rautateiden infrastruktuurikapasiteetin ja rautateihin liittyvien palvelujen käyttöön, kaikki markkinoille pääsyyn tarvittavat tiedot on julkaistava verkkoselostuksessa
  , myös vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvissa muodoissa
  . [tark. 32]

| (28) | Rautateiden infrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden asianmukaiset myöntämisjärjestelmät ja kilpailukykyiset liikenteenharjoittajat tuottavat yhdessä hyvän liikennemuotojen tasapainon. |
| --- | --- |

(28)

Rautateiden infrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden asianmukaiset myöntämisjärjestelmät ja kilpailukykyiset liikenteenharjoittajat tuottavat yhdessä hyvän liikennemuotojen tasapainon.

| (29) | Rautateiden infrastruktuurin optimaalisen käytön edistämisellä osaltaan vähennetään yhteiskunnalle liikenteestä aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(29)

Rautateiden infrastruktuurin optimaalisen käytön edistämisellä osaltaan vähennetään yhteiskunnalle liikenteestä aiheutuvia kustannuksia.

| (30) | Rautateiden infrastruktuurin asianmukaiset hinnoittelujärjestelmät sekä muiden liikennemuotojen hinnoittelujärjestelmät ja kilpailukykyiset liikenteenharjoittajat tuottaisivat yhdessä kestävältä pohjalta parhaan mahdollisen tasapainon eri liikennemuotojen välillä. |
| --- | --- |

(30)

Rautateiden infrastruktuurin asianmukaiset hinnoittelujärjestelmät sekä muiden liikennemuotojen hinnoittelujärjestelmät ja kilpailukykyiset liikenteenharjoittajat tuottaisivat yhdessä kestävältä pohjalta parhaan mahdollisen tasapainon eri liikennemuotojen välillä.

| (31) | Hinnoittelujärjestelmissä ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä kaikille yrityksille olisi mahdollistettava yhtäläinen ja ketään syrjimätön markkinoillepääsy, ja niissä on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä täyttämään kaikkien käyttäjien ja liikennetyyppien tarpeet oikeudenmukaisella ja ketään syrjimättömällä tavalla. Hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien olisi mahdollistettava rehellinen kilpailu rautatiepalvelujen tarjonnassa. |
| --- | --- |

(31)

Hinnoittelujärjestelmissä ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä kaikille yrityksille olisi mahdollistettava yhtäläinen ja ketään syrjimätön markkinoillepääsy, ja niissä on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä täyttämään kaikkien käyttäjien ja liikennetyyppien tarpeet oikeudenmukaisella ja ketään syrjimättömällä tavalla. Hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien olisi mahdollistettava rehellinen kilpailu rautatiepalvelujen tarjonnassa.

| (33) | Jäsenvaltioiden asettamissa puitteissa hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien olisi kannustettava rautateiden infrastruktuurin haltijoita optimoimaan infrastruktuurinsa käyttö. |
| --- | --- |

(33)

Jäsenvaltioiden asettamissa puitteissa hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien olisi kannustettava rautateiden infrastruktuurin haltijoita optimoimaan infrastruktuurinsa käyttö.

| (34) | Rautatieyritysten olisi saatava kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmistä jatkuvasti selkeitä ja johdonmukaisia tietoja, joiden perusteella ne voivat tehdä järkeviä päätöksiä. |
| --- | --- |

(34)

Rautatieyritysten olisi saatava kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmistä jatkuvasti selkeitä ja johdonmukaisia tietoja, joiden perusteella ne voivat tehdä järkeviä päätöksiä.

| (35) | Hinnoittelujärjestelmillä annetaan taloudellisia viestejä käyttäjille. On tärkeää, että nämä viestit rautatieyrityksille ovat johdonmukaisia
  ja selkeitä
  ja auttavat yrityksiä tekemään järkeviä
  ja kestäviä
  päätöksiä. [tark. 33] |
| --- | --- |

(35)

Hinnoittelujärjestelmillä annetaan taloudellisia viestejä käyttäjille. On tärkeää, että nämä viestit rautatieyrityksille ovat johdonmukaisia
  ja selkeitä
  ja auttavat yrityksiä tekemään järkeviä
  ja kestäviä
  päätöksiä. [tark. 33]

| (36) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttäjien ja mahdollisten käyttäjien tarpeet suunnitella liiketoimintaansa sekä asiakkaiden ja rahoittajien tarpeet, infrastruktuurin haltijan on tärkeää varmistaa, että infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeus myönnetään tavalla, jossa kuvastuu tarve pitää yllä ja parantaa palvelun luotettavuustasoa. |
| --- | --- |

(36)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttäjien ja mahdollisten käyttäjien tarpeet suunnitella liiketoimintaansa sekä asiakkaiden ja rahoittajien tarpeet, infrastruktuurin haltijan on tärkeää varmistaa, että infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeus myönnetään tavalla, jossa kuvastuu tarve pitää yllä ja parantaa palvelun luotettavuustasoa.

| (37) | On suotavaa tarjota rautatieyrityksille ja infrastruktuurin haltijalle kannustimia minimoida verkossa esiintyvät häiriöt ja parantaa sen suorituskykyä. |
| --- | --- |

(37)

On suotavaa tarjota rautatieyrityksille ja infrastruktuurin haltijalle kannustimia minimoida verkossa esiintyvät häiriöt ja parantaa sen suorituskykyä.

| (38) | Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia se, että rautatiepalvelujen ostajat osallistuvat suoraan kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyyn. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltioiden olisi voitava sallia se, että rautatiepalvelujen ostajat osallistuvat suoraan kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyyn.

| (39) | On tärkeää ottaa huomioon liiketoiminnan vaatimukset sekä vaatimukset täyttävien hakijoiden että infrastruktuurin haltijan osalta. |
| --- | --- |

(39)

On tärkeää ottaa huomioon liiketoiminnan vaatimukset sekä vaatimukset täyttävien hakijoiden että infrastruktuurin haltijan osalta.

| (40) | On tärkeää, että infrastruktuurin haltijoiden käytettävissä olevat joustot tulevat täysin hyödynnetyiksi infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuksia myönnettäessä, kuitenkin niin, ettei syntyisi ristiriitaa vaatimukset täyttävän hakijan kohtuullisten vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

(40)

On tärkeää, että infrastruktuurin haltijoiden käytettävissä olevat joustot tulevat täysin hyödynnetyiksi infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuksia myönnettäessä, kuitenkin niin, ettei syntyisi ristiriitaa vaatimukset täyttävän hakijan kohtuullisten vaatimusten kanssa.

| (40 a) | Yksittäisvaunukuljetuspalveluja tarjoavia hakijoita on rohkaistava, jotta saadaan laajennettua mahdollisuuksia saada uusia rautatieliikenteen asiakkaita. Infrastruktuurin haltijan on näin ollen tärkeää ottaa huomioon nämä hakijat kapasiteettia myöntäessään, jotta ne voisivat käyttää täysimääräisesti hyödykseen tätä oikeudellista kehystä ja lisätä rautatieliikenteen markkinaosuutta uusilla aloilla. [tark. 34] |
| --- | --- |

(40 a)

Yksittäisvaunukuljetuspalveluja tarjoavia hakijoita on rohkaistava, jotta saadaan laajennettua mahdollisuuksia saada uusia rautatieliikenteen asiakkaita. Infrastruktuurin haltijan on näin ollen tärkeää ottaa huomioon nämä hakijat kapasiteettia myöntäessään, jotta ne voisivat käyttää täysimääräisesti hyödykseen tätä oikeudellista kehystä ja lisätä rautatieliikenteen markkinaosuutta uusilla aloilla. [tark. 34]

| (41) | Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyn on oltava sellainen, ettei se aseta tarpeettomia rajoitteita muiden sellaisten yritysten aikomuksille, joilla on oikeus käyttää infrastruktuuria oman liiketoimintansa kehittämiseksi, tai joiden on tarkoitus hankkia tämä oikeus. |
| --- | --- |

(41)

Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyn on oltava sellainen, ettei se aseta tarpeettomia rajoitteita muiden sellaisten yritysten aikomuksille, joilla on oikeus käyttää infrastruktuuria oman liiketoimintansa kehittämiseksi, tai joiden on tarkoitus hankkia tämä oikeus.

| (42) | Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä ja hinnoittelujärjestelmissä joudutaan mahdollisesti ottamaan huomioon se, että rautateiden infrastruktuuriverkon eri osat on saatettu suunnitella erilaisia pääasiallisia käyttäjiä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

(42)

Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä ja hinnoittelujärjestelmissä joudutaan mahdollisesti ottamaan huomioon se, että rautateiden infrastruktuuriverkon eri osat on saatettu suunnitella erilaisia pääasiallisia käyttäjiä silmällä pitäen.

| (43) | Koska erilaisilla käyttäjillä ja käyttäjätyypeillä on usein erilainen vaikutus infrastruktuurikapasiteettiin, eri palvelujen tarpeet on tasapainotettava oikein. |
| --- | --- |

(43)

Koska erilaisilla käyttäjillä ja käyttäjätyypeillä on usein erilainen vaikutus infrastruktuurikapasiteettiin, eri palvelujen tarpeet on tasapainotettava oikein.

| (44) | Viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti tarjottavat palvelut voivat edellyttää erityissääntöjä, jotta palvelut säilyisivät käyttäjien silmissä houkuttelevina. |
| --- | --- |

(44)

Viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti tarjottavat palvelut voivat edellyttää erityissääntöjä, jotta palvelut säilyisivät käyttäjien silmissä houkuttelevina.

| (45) | Hinnoittelujärjestelmissä ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä on otettava huomioon kapasiteetin jatkuvasti lisääntyvän kyllästymisen vaikutukset ja viime kädessä infrastruktuurikapasiteetin niukkuus. |
| --- | --- |

(45)

Hinnoittelujärjestelmissä ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä on otettava huomioon kapasiteetin jatkuvasti lisääntyvän kyllästymisen vaikutukset ja viime kädessä infrastruktuurikapasiteetin niukkuus.

| (46) | Eri liikennetyyppien suunnittelu vaatii eripituisen ajan, joten olisi varmistettava, että vuosittaisen liikenteen aikataulujen laatimismenettelyn jälkeen tehdyt infrastruktuurikapasiteettia koskevat hakemukset voidaan täyttää. |
| --- | --- |

(46)

Eri liikennetyyppien suunnittelu vaatii eripituisen ajan, joten olisi varmistettava, että vuosittaisen liikenteen aikataulujen laatimismenettelyn jälkeen tehdyt infrastruktuurikapasiteettia koskevat hakemukset voidaan täyttää.

| (47) | Parhaan mahdollisen tuloksen varmistamiseksi rautatieyrityksille olisi edellytettävä arvioinnin tekemistä infrastruktuurikapasiteetin käytöstä, jos käyttäjien tarpeiden tyydyttämiseksi tarvitaan kapasiteettia koskevien hakemusten yhteensovittamista. |
| --- | --- |

(47)

Parhaan mahdollisen tuloksen varmistamiseksi rautatieyrityksille olisi edellytettävä arvioinnin tekemistä infrastruktuurikapasiteetin käytöstä, jos käyttäjien tarpeiden tyydyttämiseksi tarvitaan kapasiteettia koskevien hakemusten yhteensovittamista.

| (48) | Infrastruktuurin haltijoiden määräävän aseman vuoksi ne olisi velvoitettava tutkimaan käytettävissä olevaa infrastruktuurikapasiteettia ja menetelmiä sen vahvistamiseksi, jos kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyllä ei pystytä tyydyttämään käyttäjien tarpeita. |
| --- | --- |

(48)

Infrastruktuurin haltijoiden määräävän aseman vuoksi ne olisi velvoitettava tutkimaan käytettävissä olevaa infrastruktuurikapasiteettia ja menetelmiä sen vahvistamiseksi, jos kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyllä ei pystytä tyydyttämään käyttäjien tarpeita.

| (49) | Tiedonpuute muiden rautatieyritysten pyynnöistä sekä järjestelmän sisäisistä rajoitteista saattaa vaikeuttaa infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten optimointia rautatieyrityksissä. |
| --- | --- |

(49)

Tiedonpuute muiden rautatieyritysten pyynnöistä sekä järjestelmän sisäisistä rajoitteista saattaa vaikeuttaa infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten optimointia rautatieyrityksissä.

| (50) | On tärkeää varmistaa käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien parempi yhteensovittaminen, jotta parannettaisiin rautatieliikenteen houkuttelevuutta sellaisessa liikenteessä, jossa käytetään useamman kuin yhden infrastruktuurin haltijan verkkoa, erityisesti kansainvälisessä liikenteessä.
  Tässä yhteydessä vaikuttaisi suotavalta perustaa lopulta eurooppalainen sääntelyelin. [tark. 35] |
| --- | --- |

(50)

On tärkeää varmistaa käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien parempi yhteensovittaminen, jotta parannettaisiin rautatieliikenteen houkuttelevuutta sellaisessa liikenteessä, jossa käytetään useamman kuin yhden infrastruktuurin haltijan verkkoa, erityisesti kansainvälisessä liikenteessä.
  Tässä yhteydessä vaikuttaisi suotavalta perustaa lopulta eurooppalainen sääntelyelin. [tark. 35]

| (51) | On tärkeää minimoida kilpailun vääristymät, joita hinnoitteluperiaatteissa esiintyvät merkittävät erot voivat aiheuttaa joko rautateiden infrastruktuurien tai eri liikennemuotojen välillä. |
| --- | --- |

(51)

On tärkeää minimoida kilpailun vääristymät, joita hinnoitteluperiaatteissa esiintyvät merkittävät erot voivat aiheuttaa joko rautateiden infrastruktuurien tai eri liikennemuotojen välillä.

| (52) | Olisi määriteltävä ne infrastruktuuripalvelujen osat, jotka ovat välttämättömiä, jotta liikenteenharjoittaja voi tarjota palveluja, ja jotka olisi tarjottava vähimmäiskäyttömaksuja vastaan. |
| --- | --- |

(52)

Olisi määriteltävä ne infrastruktuuripalvelujen osat, jotka ovat välttämättömiä, jotta liikenteenharjoittaja voi tarjota palveluja, ja jotka olisi tarjottava vähimmäiskäyttömaksuja vastaan.

| (53) | Investoinnit

  Lisäinvestoinnit
  rautateiden infrastruktuuriin
  – etenkin olemassa olevaan infrastruktuuriin –
  ovat tarpeen, ja infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmien olisi tarjottava infrastruktuurin haltijoille kannustimia tehdä tarkoituksenmukaisia investointeja taloudellisesti järkeviin
  ja ympäristön kannalta kestäviin
  kohteisiin. [tark. 36] |
| --- | --- |

(53)

Investoinnit

  Lisäinvestoinnit
  rautateiden infrastruktuuriin
  – etenkin olemassa olevaan infrastruktuuriin –
  ovat tarpeen, ja infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmien olisi tarjottava infrastruktuurin haltijoille kannustimia tehdä tarkoituksenmukaisia investointeja taloudellisesti järkeviin
  ja ympäristön kannalta kestäviin
  kohteisiin. [tark. 36]

| (54) | Infrastruktuurimaksujen sopivan ja oikeudenmukaisen tason vahvistamiseksi infrastruktuurin haltijoiden olisi kirjattava ja vahvistettava käyttöomaisuutensa arvo sekä muodostettava selkeä kuva infrastruktuurin toimintaan liittyvistä kustannustekijöistä. |
| --- | --- |

(54)

Infrastruktuurimaksujen sopivan ja oikeudenmukaisen tason vahvistamiseksi infrastruktuurin haltijoiden olisi kirjattava ja vahvistettava käyttöomaisuutensa arvo sekä muodostettava selkeä kuva infrastruktuurin toimintaan liittyvistä kustannustekijöistä.

| (55) | Olisi varmistettava, että liikennettä koskevia päätöksiä tehtäessä otetaan huomioon ulkoiset kustannukset ja että rautatieliikenteen infrastruktuurimaksuilla voidaan edistää ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin johdonmukaisesti ja tasapainoisesti kaikissa liikennemuodoissa. |
| --- | --- |

(55)

Olisi varmistettava, että liikennettä koskevia päätöksiä tehtäessä otetaan huomioon ulkoiset kustannukset ja että rautatieliikenteen infrastruktuurimaksuilla voidaan edistää ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin johdonmukaisesti ja tasapainoisesti kaikissa liikennemuodoissa.

| (56) | On tärkeää varmistaa, että kotimaisen ja kansainvälisen liikenteen maksut mahdollistavat rautateille markkinoiden tarpeita vastaavan toiminnan. Infrastruktuurimaksut olisi sen vuoksi vahvistettava niiden kustannusten perusteella, jotka aiheutuvat suoraan junapalvelujen käytöstä. |
| --- | --- |

(56)

On tärkeää varmistaa, että kotimaisen ja kansainvälisen liikenteen maksut mahdollistavat rautateille markkinoiden tarpeita vastaavan toiminnan. Infrastruktuurimaksut olisi sen vuoksi vahvistettava niiden kustannusten perusteella, jotka aiheutuvat suoraan junapalvelujen käytöstä.

| (57) | Valtion rahoitettavaksi jäävä osuus riippuu siitä, miltä osin infrastruktuurien käyttömaksut kattavat kokonaiskustannukset. Jäsenvaltiot voivat vaatia maksujen erilaisia kokonaiskustannusten kattavuustasoja. Infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmässä olisi kuitenkin mahdollistettava rautatieverkon käyttömahdollisuus liikenteelle, joka voi korvata ainakin aiheuttamansa lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(57)

Valtion rahoitettavaksi jäävä osuus riippuu siitä, miltä osin infrastruktuurien käyttömaksut kattavat kokonaiskustannukset. Jäsenvaltiot voivat vaatia maksujen erilaisia kokonaiskustannusten kattavuustasoja. Infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmässä olisi kuitenkin mahdollistettava rautatieverkon käyttömahdollisuus liikenteelle, joka voi korvata ainakin aiheuttamansa lisäkustannukset.

| (58) | Rautateiden infrastruktuuri on luonnollinen monopoli. Sen vuoksi on tarpeen tarjota infrastruktuurin haltijoille kannustimia kustannusten vähentämiseksi ja infrastruktuurin hallinnoinnin tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(58)

Rautateiden infrastruktuuri on luonnollinen monopoli. Sen vuoksi on tarpeen tarjota infrastruktuurin haltijoille kannustimia kustannusten vähentämiseksi ja infrastruktuurin hallinnoinnin tehostamiseksi.

| (58 a) | Jotta saataisiin lisättyä rautatieliikenteen osuutta tavara- ja henkilöliikenteestä muihin liikennemuotoihin nähden, jäsenvaltioiden olisi ulkoisia kustannuksia hintoihin sisällyttäessään varmistettava, että eriytetyt maksut eivät vaikuta haitallisesti infrastruktuurin haltijan taloudelliseen tasapainoon. Jos infrastruktuurin haltija kuitenkin kärsii taloudellisesti tästä eriyttämisestä, jäsenvaltioiden olisi syytä mukauttaa sitä, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon valtiontukea koskevat säännöt. [tark. 37] |
| --- | --- |

(58 a)

Jotta saataisiin lisättyä rautatieliikenteen osuutta tavara- ja henkilöliikenteestä muihin liikennemuotoihin nähden, jäsenvaltioiden olisi ulkoisia kustannuksia hintoihin sisällyttäessään varmistettava, että eriytetyt maksut eivät vaikuta haitallisesti infrastruktuurin haltijan taloudelliseen tasapainoon. Jos infrastruktuurin haltija kuitenkin kärsii taloudellisesti tästä eriyttämisestä, jäsenvaltioiden olisi syytä mukauttaa sitä, ottaen samalla asianmukaisesti huomioon valtiontukea koskevat säännöt. [tark. 37]

| (59) | Rautatieliikennettä olisi kehitettävä muun muassa käytettävissä olevien unionin välineiden avulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jo vahvistettujen painopistealueiden kehittämistä.
  [tark. 38] |
| --- | --- |

(59)

Rautatieliikennettä olisi kehitettävä muun muassa käytettävissä olevien unionin välineiden avulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jo vahvistettujen painopistealueiden kehittämistä.
  [tark. 38]

| (60) | Rautatieyrityksille annettavien alennusten on oltava suhteessa tosiasiallisiin hallinnossa saavutettuihin kustannussäästöihin, erityisesti liiketoimintakustannusten säästöihin. Alennuksia voidaan käyttää myös infrastruktuurin tehokkaan käytön edistämiseen. |
| --- | --- |

(60)

Rautatieyrityksille annettavien alennusten on oltava suhteessa tosiasiallisiin hallinnossa saavutettuihin kustannussäästöihin, erityisesti liiketoimintakustannusten säästöihin. Alennuksia voidaan käyttää myös infrastruktuurin tehokkaan käytön edistämiseen.

| (61) | Rautatieyrityksille ja infrastruktuurin haltijalle olisi tarjottava kannustimia minimoida verkossa esiintyvät häiriöt.
  [tark. 39] |
| --- | --- |

(61)

Rautatieyrityksille ja infrastruktuurin haltijalle olisi tarjottava kannustimia minimoida verkossa esiintyvät häiriöt.
  [tark. 39]

| (62) | Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen liittyy infrastruktuurin haltijalle aiheutuvia kustannuksia, joiden maksamista olisi edellytettävä.
  [tark. 40] |
| --- | --- |

(62)

Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen liittyy infrastruktuurin haltijalle aiheutuvia kustannuksia, joiden maksamista olisi edellytettävä.
  [tark. 40]

| (63) | Rautateiden infrastruktuurin tehokas hallinto ja oikeudenmukainen ja ketään syrjimätön käyttö edellyttävät sellaisen sääntelyelimen

  sellaisten kansallisten sääntelyelinten
  perustamista, joka valvoo

  jotka valvovat
  tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen soveltamista ja toimii

  toimivat
  muutoksenhakuelimenä riippumatta mahdollisuudesta hakea muutosta tuomioistuimelta. [tark. 41] |
| --- | --- |

(63)

Rautateiden infrastruktuurin tehokas hallinto ja oikeudenmukainen ja ketään syrjimätön käyttö edellyttävät sellaisen sääntelyelimen

  sellaisten kansallisten sääntelyelinten
  perustamista, joka valvoo

  jotka valvovat
  tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen soveltamista ja toimii

  toimivat
  muutoksenhakuelimenä riippumatta mahdollisuudesta hakea muutosta tuomioistuimelta. [tark. 41]

| (64) | Tarvitaan erityistoimenpiteitä, jotta otettaisiin huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden erityinen geopoliittinen ja maantieteellinen sijainti ja rautatiealan erityisjärjestelyt monissa jäsenvaltioissa samalla, kun turvataan sisämarkkinoiden yhtenäisyys. |
| --- | --- |

(64)

Tarvitaan erityistoimenpiteitä, jotta otettaisiin huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden erityinen geopoliittinen ja maantieteellinen sijainti ja rautatiealan erityisjärjestelyt monissa jäsenvaltioissa samalla, kun turvataan sisämarkkinoiden yhtenäisyys.

| (65) | Komissiolle olisi annettava valtuudet mukauttaa tämän direktiivin liitteitä. Koska kyseiset toimenpiteet ovat soveltamisalaltaan yleisiä, ja niillä muutetaan tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, ne on annettava delegoituina säädöksinä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti.

  Jotta varmistetaan rautatiemarkkinoiden asianmukainen valvonta ja sääntely rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisen ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta hyväksyä delegoituja säädöksiä markkinoiden seurannan soveltamisalan yhteydessä noudatettavista kriteereistä ja menettelystä, verkkoselostuksen tietyistä osista, tietyistä hinnoitteluperiaatteista, Euroopan junanvalvontajärjestelmää (ETCS) koskevasta tilapäisestä alennuksesta, suorituskannustinjärjestelmän tietyistä osista, infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden hakijoille asetettavien vaatimusten kohdalla noudatettavista perusteista, käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulusta, säännellyistä tilinpäätöksistä ja sääntelyelinten päätöksentekoa varten kehittämistä yhteisistä periaatteista ja käytänteistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 42] |
| --- | --- |

(65)

Komissiolle olisi annettava valtuudet mukauttaa tämän direktiivin liitteitä. Koska kyseiset toimenpiteet ovat soveltamisalaltaan yleisiä, ja niillä muutetaan tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, ne on annettava delegoituina säädöksinä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti.

  Jotta varmistetaan rautatiemarkkinoiden asianmukainen valvonta ja sääntely rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisen ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisen osalta, komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta hyväksyä delegoituja säädöksiä markkinoiden seurannan soveltamisalan yhteydessä noudatettavista kriteereistä ja menettelystä, verkkoselostuksen tietyistä osista, tietyistä hinnoitteluperiaatteista, Euroopan junanvalvontajärjestelmää (ETCS) koskevasta tilapäisestä alennuksesta, suorituskannustinjärjestelmän tietyistä osista, infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden hakijoille asetettavien vaatimusten kohdalla noudatettavista perusteista, käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulusta, säännellyistä tilinpäätöksistä ja sääntelyelinten päätöksentekoa varten kehittämistä yhteisistä periaatteista ja käytänteistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 42]

| (66) | Jotta voidaan varmistaa
  tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä

  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset,
  komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY
   (10)
  mukaisesti

  olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (11)

  mukaisesti
  . [tark. 43] |
| --- | --- |

(66)

Jotta voidaan varmistaa
  tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä

  yhdenmukaiset soveltamisedellytykset,
  komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY
   (10)
  mukaisesti

  olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011

   (11)

  mukaisesti
  . [tark. 43]

| (67) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin rautateiden kehittämisen edistäminen, rautatieyritysten toimilupien myöntämistä koskevien laajojen periaatteiden vahvistaminen ja niiden järjestelyjen yhteensovittaminen jäsenvaltioissa, jotka koskevat rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä ja käyttämisestä perittäviä maksuja, koska tällaisten toimilupien myöntämiseen ja rautatieverkkojen merkittävien osien toimintaan liittyy korostetusti kansainvälinen ulottuvuus ja koska on tarpeen varmistaa tasapuoliset ja syrjimättömät ehdot infrastruktuurin käyttöoikeudelle, vaan nämä tavoitteet voidaan niiden kansalliset rajat ylittävien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(67)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin rautateiden kehittämisen edistäminen, rautatieyritysten toimilupien myöntämistä koskevien laajojen periaatteiden vahvistaminen ja niiden järjestelyjen yhteensovittaminen jäsenvaltioissa, jotka koskevat rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä ja käyttämisestä perittäviä maksuja, koska tällaisten toimilupien myöntämiseen ja rautatieverkkojen merkittävien osien toimintaan liittyy korostetusti kansainvälinen ulottuvuus ja koska on tarpeen varmistaa tasapuoliset ja syrjimättömät ehdot infrastruktuurin käyttöoikeudelle, vaan nämä tavoitteet voidaan niiden kansalliset rajat ylittävien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (68) | Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisempien direktiivien sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempiin direktiiveihin. |
| --- | --- |

(68)

Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisempien direktiivien sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempiin direktiiveihin.

| (69) | Jäsenvaltio, jolla ei ole rautatiejärjestelmää eikä välittömiä suunnitelmia rakentaa sellaista, joutuisi täyttämään suhteettoman ja hyödyttömän velvoitteen, jos sen olisi saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantava se täytäntöön. Sen vuoksi tällaiset jäsenvaltiot olisi vapautettava tästä velvoitteesta. |
| --- | --- |

(69)

Jäsenvaltio, jolla ei ole rautatiejärjestelmää eikä välittömiä suunnitelmia rakentaa sellaista, joutuisi täyttämään suhteettoman ja hyödyttömän velvoitteen, jos sen olisi saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantava se täytäntöön. Sen vuoksi tällaiset jäsenvaltiot olisi vapautettava tästä velvoitteesta.

| (70) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (12) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita rohkaistaan laatimaan itseään varten ja unionin edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne. |
| --- | --- |

(70)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (12) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita rohkaistaan laatimaan itseään varten ja unionin edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne.

| (71) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä XI olevassa B osassa mainittuihin määräaikoihin, joihin mennessä jäsenvaltioiden on noudatettava aiempia direktiivejä,. |
| --- | --- |

(71)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä XI olevassa B osassa mainittuihin määräaikoihin, joihin mennessä jäsenvaltioiden on noudatettava aiempia direktiivejä,.

| (71 a) | Komission olisi Euroopan parlamentin 12 päivänä heinäkuuta 2007

   (13)

  ja ensimmäisen rautatiepaketin direktiivien täytäntöönpanosta 17 päivänä kesäkuuta 2010

   (14)

  antamat päätöslauselmat sekä direktiivin 2001/12/EY täytäntöönpano huomioon ottaen annettava infrastruktuurin haltijan ja palvelun harjoittajan erottamista koskeva lainsäädäntöehdotus vuoden 2012 loppuun mennessä. Koska rautatiealaa ei vielä ole vapautettu täysin, olisi komission annettava markkinoiden avaamista koskeva lainsäädäntöehdotus mainittuun määräaikaan mennessä, [tark. 44] |
| --- | --- |

(71 a)

Komission olisi Euroopan parlamentin 12 päivänä heinäkuuta 2007

   (13)

  ja ensimmäisen rautatiepaketin direktiivien täytäntöönpanosta 17 päivänä kesäkuuta 2010

   (14)

  antamat päätöslauselmat sekä direktiivin 2001/12/EY täytäntöönpano huomioon ottaen annettava infrastruktuurin haltijan ja palvelun harjoittajan erottamista koskeva lainsäädäntöehdotus vuoden 2012 loppuun mennessä. Koska rautatiealaa ei vielä ole vapautettu täysin, olisi komission annettava markkinoiden avaamista koskeva lainsäädäntöehdotus mainittuun määräaikaan mennessä, [tark. 44]

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä säädetään:

| a) | jäljempänä II luvussa vahvistettuun rautateiden infrastruktuurin hallintoon ja jäsenvaltioihin sijoittautuneiden tai sijoittautuvien rautatieyritysten rautatiekuljetustoimintaan sovellettavista säännöistä; |
| --- | --- |

a)

jäljempänä II luvussa vahvistettuun rautateiden infrastruktuurin hallintoon ja jäsenvaltioihin sijoittautuneiden tai sijoittautuvien rautatieyritysten rautatiekuljetustoimintaan sovellettavista säännöistä;

| b) | jäljempänä III luvussa vahvistetuista arviointiperusteista, joita sovelletaan kun jäsenvaltiot myöntävät, uusivat tai muuttavat unioniin sijoittautuneille tai sijoittautuville rautatieyrityksille tarkoitettuja toimilupia; |
| --- | --- |

b)

jäljempänä III luvussa vahvistetuista arviointiperusteista, joita sovelletaan kun jäsenvaltiot myöntävät, uusivat tai muuttavat unioniin sijoittautuneille tai sijoittautuville rautatieyrityksille tarkoitettuja toimilupia;

| c) | jäljempänä IV luvussa vahvistetuista rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen määrittämiseen ja perimiseen sekä rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen sovellettavista periaatteista ja menettelytavoista. |
| --- | --- |

c)

jäljempänä IV luvussa vahvistetuista rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen määrittämiseen ja perimiseen sekä rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen sovellettavista periaatteista ja menettelytavoista.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan rautateiden infrastruktuurin käyttöön kotimaisessa ja kansainvälisessä rautatieliikenteessä.

2 artikla

Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen

1.   Jäljempänä olevaa II lukua ei sovelleta rautatieyrityksiin, jotka harjoittavat ainoastaan kaupunki-, esikaupunki- tai alueellista liikennettä.

2.   Jäljempänä olevan III luvun osalta jäsenvaltiot voivat jättää soveltamisalan ulkopuolelle seuraavat yritykset:

| a) | rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden henkilöliikennettä erillisissä, paikallisissa ja alueellisissa rautateiden infrastruktuureissa; |
| --- | --- |

a)

rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden henkilöliikennettä erillisissä, paikallisissa ja alueellisissa rautateiden infrastruktuureissa;

| b) | rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden henkilöliikennettä kaupungeissa tai esikaupungeissa; |
| --- | --- |

b)

rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden henkilöliikennettä kaupungeissa tai esikaupungeissa;

| c) | rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan alueellisia rautateiden tavaraliikennepalveluja; |
| --- | --- |

c)

rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan alueellisia rautateiden tavaraliikennepalveluja;

| d) | rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan tavaraliikennepalveluja yksityisomistuksessa olevassa rautateiden infrastruktuurissa, jota infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omaan tavaraliikenteeseensä tähän tarkoitukseen varatussa infrastruktuurissa. |
| --- | --- |

d)

rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan tavaraliikennepalveluja yksityisomistuksessa olevassa rautateiden infrastruktuurissa, jota infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omaan tavaraliikenteeseensä tähän tarkoitukseen varatussa infrastruktuurissa.

2 a.
     
  Jäljempänä olevien 6, 7, 8 ja 13 artiklan ja IV luvun osalta jäsenvaltiot voivat jättää soveltamisalan ulkopuolelle seuraavat yritykset:

| — | rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden tavaraliikennepalveluja rautateiden infrastruktuurissa, jota kyseiset yritykset hallinnoivat ennen ...

   (15)

  , jonka raideleveys eroaa jäsenvaltion määräävässä asemassa olevan rautatieverkon raideleveydestä ja joka on yhdistetty kolmannen maan alueella olevaan rautateiden infrastruktuuriin, edellyttäen että hallinnoitua infrastruktuuria ei ole yksilöity unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 7 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 661/2010/EU

   (16)

  . [tark. 134 ja 135] |
| --- | --- |

—

rautatieyritykset, jotka harjoittavat ainoastaan rautateiden tavaraliikennepalveluja rautateiden infrastruktuurissa, jota kyseiset yritykset hallinnoivat ennen ...

   (15)

  , jonka raideleveys eroaa jäsenvaltion määräävässä asemassa olevan rautatieverkon raideleveydestä ja joka on yhdistetty kolmannen maan alueella olevaan rautateiden infrastruktuuriin, edellyttäen että hallinnoitua infrastruktuuria ei ole yksilöity unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 7 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 661/2010/EU

   (16)

  . [tark. 134 ja 135]

3.   Jäljempänä olevan IV luvun osalta jäsenvaltiot voivat jättää soveltamisalan ulkopuolelle seuraavat:

| a) | erilliset rautateiden infrastruktuurin henkilöliikenteen lähiverkot ja alueelliset verkot; |
| --- | --- |

a)

erilliset rautateiden infrastruktuurin henkilöliikenteen lähiverkot ja alueelliset verkot;

| b) | verkot, jotka on tarkoitettu ainoastaan rautateiden henkilöliikenteen kaupunki- ja esikaupunkiliikennepalveluihin; |
| --- | --- |

b)

verkot, jotka on tarkoitettu ainoastaan rautateiden henkilöliikenteen kaupunki- ja esikaupunkiliikennepalveluihin;

| c) | alueelliset verkot, joita 1 kohdan soveltamisalaan kuulumaton rautatieyritys käyttää yksinomaan alueellisiin tavaraliikennepalveluihin, kunnes toinen hakija hakee kyseisen verkon kapasiteetin käyttöoikeutta; |
| --- | --- |

c)

alueelliset verkot, joita 1 kohdan soveltamisalaan kuulumaton rautatieyritys käyttää yksinomaan alueellisiin tavaraliikennepalveluihin, kunnes toinen hakija hakee kyseisen verkon kapasiteetin käyttöoikeutta;

| d) | yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omiin tavarakuljetuksiinsa; |
| --- | --- |

d)

yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omiin tavarakuljetuksiinsa;

| e) | rautatiepalvelut, jotka toteutetaan kauttakuljetuksina unionin kautta. |
| --- | --- |

e)

rautatiepalvelut, jotka toteutetaan kauttakuljetuksina unionin kautta.

Jäsenvaltiot voivat päättää määrittää kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisen aikataulua varten muita ajanjaksoja ja määräaikoja kuin ne, joita tarkoitetaan 43 artiklan 2 kohdassa, liitteessä VIII olevassa 4 kohdan b alakohdassa ja liitteessä IX olevassa 3, 4 ja 5 kohdassa, kun kyse on kansainvälisistä reiteistä, jotka perustetaan yhteistyössä kolmansien maiden infrastruktuurin haltijoiden kanssa rataverkkoon, jonka raideleveys eroaa unionin pääasiallisen rataverkon raideleveydestä. [tark. 45]

3 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat jättää 31 artiklan 5 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset kalustoyksiköt, jotka liikennöivät tai joiden on tarkoitus liikennöidä kolmansista maista tai kolmansiin maihin, joiden raideleveys eroaa unionin pääasiallisen rautatieverkon raideleveydestä. [tark. 46]

4.   Tätä direktiiviä ei sovelleta yrityksiin, joiden junaliikenne rajoittuu ainoastaan sukkulaliikennepalvelujen tarjoamiseen maantieliikenteen ajoneuvoille Kanaalitunnelin läpi, eikä sukkulaliikennepalveluihin, joita tarjotaan maantieliikenteen ajoneuvoille Kanaalitunnelin läpi, lukuun ottamatta 6 artiklan 1 kohtaa, 10, 11, 12 ja 28 artiklaa.

5.   Jäsenvaltiot voivat jättää 10, 11, 12 ja 28 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle rautatiepalvelut, jotka toteutetaan kauttakuljetuksina unionin kautta ja jotka alkavat ja päättyvät unionin alueen ulkopuolella.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ‧rautatieyrityksellä‧ tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saanutta julkista tai yksityistä yritystä, jonka päätoimena on rautateiden tavara- ja/tai henkilöliikenteen harjoittaminen ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset; |
| --- | --- |

1)

‧rautatieyrityksellä‧ tämän direktiivin mukaisesti toimiluvan saanutta julkista tai yksityistä yritystä, jonka päätoimena on rautateiden tavara- ja/tai henkilöliikenteen harjoittaminen ja joka on velvollinen huolehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset;

| 2) | ‧infrastruktuurin haltijalla‧ elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta, hallinnoinnista ja kunnossapidosta, mukaan lukien liikenteen hallinta sekä ohjaus, hallinta ja merkinanto; verkkoa tai verkon osaa koskevat,
  sovellettavia turvallisuusmääräyksiä noudattaen;
  infrastruktuurin haltijan
  keskeiset
  tehtävät voidaan antaa eri elimille tai yrityksille

  ovat seuraavat: reittien jakamista koskeva päätöksenteko, johon sisältyy saatavuuden määrittely ja arviointi sekä yksittäisten reittien jakaminen sekä infrastruktuurimaksuja koskeva päätöksenteko, mukaan lukien maksujen määrittäminen ja periminen, ja infrastruktuuri-investointeja koskeva päätöksenteko
  ; [tark. 47] |
| --- | --- |

2)

‧infrastruktuurin haltijalla‧ elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infrastruktuurin rakentamisesta, hallinnoinnista ja kunnossapidosta, mukaan lukien liikenteen hallinta sekä ohjaus, hallinta ja merkinanto; verkkoa tai verkon osaa koskevat,
  sovellettavia turvallisuusmääräyksiä noudattaen;
  infrastruktuurin haltijan
  keskeiset
  tehtävät voidaan antaa eri elimille tai yrityksille

  ovat seuraavat: reittien jakamista koskeva päätöksenteko, johon sisältyy saatavuuden määrittely ja arviointi sekä yksittäisten reittien jakaminen sekä infrastruktuurimaksuja koskeva päätöksenteko, mukaan lukien maksujen määrittäminen ja periminen, ja infrastruktuuri-investointeja koskeva päätöksenteko
  ; [tark. 47]

| 2 a) | ‧sääntelyelimellä" elintä, joka valvoo asianomaisten säännösten asianmukaista soveltamista jäsenvaltiossa, ei millään tavoin osallistu politiikan suunnitteluun ja toimii täysin erillään yrityksistä, etenkin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista yrityksistä; [tark. 48] |
| --- | --- |

2 a)

‧sääntelyelimellä" elintä, joka valvoo asianomaisten säännösten asianmukaista soveltamista jäsenvaltiossa, ei millään tavoin osallistu politiikan suunnitteluun ja toimii täysin erillään yrityksistä, etenkin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista yrityksistä; [tark. 48]

| 3) | ‧rautateiden infrastruktuurilla‧ kaikkia niitä nimikkeitä, jotka luetellaan 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetun asetuksen (ETY) N:o 1108/70

  tämän direktiivin
  liitteessä Iolevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä 18 päivänä joulukuuta 1970 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2598/70
   (17)
  liitteessä I olevassa A osastossa ja jotka selvyyden vuoksi sisältyvät tämän direktiivin liitteeseen I; [tark. 49] |
| --- | --- |

3)

‧rautateiden infrastruktuurilla‧ kaikkia niitä nimikkeitä, jotka luetellaan 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetun asetuksen (ETY) N:o 1108/70

  tämän direktiivin
  liitteessä Iolevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä 18 päivänä joulukuuta 1970 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2598/70
   (17)
  liitteessä I olevassa A osastossa ja jotka selvyyden vuoksi sisältyvät tämän direktiivin liitteeseen I; [tark. 49]

| 4) | ‧kansainvälisellä tavaraliikennepalvelulla‧ liikennepalveluja, joissa juna ylittää vähintään yhden jäsenvaltion rajan; juna voidaan liittää toiseen ja/tai jakaa osiin ja eri osilla voi olla eri lähtöpaikat ja määränpäät edellyttäen, että kaikki vaunut ylittävät vähintään yhden rajan; |
| --- | --- |

4)

‧kansainvälisellä tavaraliikennepalvelulla‧ liikennepalveluja, joissa juna ylittää vähintään yhden jäsenvaltion rajan; juna voidaan liittää toiseen ja/tai jakaa osiin ja eri osilla voi olla eri lähtöpaikat ja määränpäät edellyttäen, että kaikki vaunut ylittävät vähintään yhden rajan;

| 5) | ‧kansainvälisellä henkilöliikennepalvelulla‧ henkilöliikennepalvelua, jossa juna ylittää vähintään yhden jäsenvaltion rajan ja jossa palvelun päätarkoituksena on kuljettaa matkustajia eri jäsenvaltioissa sijaitsevien asemien välillä; juna voidaan liittää toiseen ja/tai jakaa osiin ja eri osilla voi olla eri lähtöpaikat ja määränpäät edellyttäen, että kaikki vaunut ylittävät vähintään yhden rajan; |
| --- | --- |

5)

‧kansainvälisellä henkilöliikennepalvelulla‧ henkilöliikennepalvelua, jossa juna ylittää vähintään yhden jäsenvaltion rajan ja jossa palvelun päätarkoituksena on kuljettaa matkustajia eri jäsenvaltioissa sijaitsevien asemien välillä; juna voidaan liittää toiseen ja/tai jakaa osiin ja eri osilla voi olla eri lähtöpaikat ja määränpäät edellyttäen, että kaikki vaunut ylittävät vähintään yhden rajan;

| 6) | ‧kaupunki- ja esikaupunkiliikenteellä‧ liikennettä, jota hoidetaan kaupunkikeskuksen tai taajaman sekä tällaisen kaupunkikeskuksen tai taajaman ja ympäristöalueiden kuljetustarpeiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

6)

‧kaupunki- ja esikaupunkiliikenteellä‧ liikennettä, jota hoidetaan kaupunkikeskuksen tai taajaman sekä tällaisen kaupunkikeskuksen tai taajaman ja ympäristöalueiden kuljetustarpeiden täyttämiseksi;

| 7) | ‧alueellisella liikenteellä‧ liikennettä, jota hoidetaan
  yhden
  alueen
  tai raja-alueiden
  kuljetustarpeiden täyttämiseksi; [tark. 50] |
| --- | --- |

7)

‧alueellisella liikenteellä‧ liikennettä, jota hoidetaan
  yhden
  alueen
  tai raja-alueiden
  kuljetustarpeiden täyttämiseksi; [tark. 50]

| 8) | ‧kauttakuljetuksella‧ unionin alueen kautta kulkemista lastaamatta tai purkamatta tavaroita ja/tai ottamatta tai jättämättä matkustajia unionin alueella; |
| --- | --- |

8)

‧kauttakuljetuksella‧ unionin alueen kautta kulkemista lastaamatta tai purkamatta tavaroita ja/tai ottamatta tai jättämättä matkustajia unionin alueella;

| 9) | ‧toimiluvalla‧ jäsenvaltion yritykselle myöntämää lupaa, jolla tunnustetaan sen oikeus tarjota rautatieliikennepalveluja; kyseinen toimintaoikeus voidaan rajoittaa tietyn tyyppisten palvelujen tarjoamiseen; |
| --- | --- |

9)

‧toimiluvalla‧ jäsenvaltion yritykselle myöntämää lupaa, jolla tunnustetaan sen oikeus tarjota rautatieliikennepalveluja; kyseinen toimintaoikeus voidaan rajoittaa tietyn tyyppisten palvelujen tarjoamiseen;

| 10) | ‧toimilupaviranomaisella‧ viranomaista, joka jäsenvaltiossa vastaa toimilupien myöntämisestä; |
| --- | --- |

10)

‧toimilupaviranomaisella‧ viranomaista, joka jäsenvaltiossa vastaa toimilupien myöntämisestä;

| 11) | ‧käyttöoikeuden myöntämisellä‧ infrastruktuurin haltijan suorittamaa rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä; |
| --- | --- |

11)

‧käyttöoikeuden myöntämisellä‧ infrastruktuurin haltijan suorittamaa rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä;

| 12) | ‧hakijalla‧ rautatieyritystä ja muita oikeushenkilöitä tai luonnollisia henkilöitä, kuten asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia sekä laivaajia, huolitsijoita ja yhdistettyjen kuljetusten harjoittajia, jotka joko julkisen palvelun tarjoamiseen liittyvistä tai kaupallisista syistä haluavat hankkia infrastruktuurikapasiteettia; |
| --- | --- |

12)

‧hakijalla‧ rautatieyritystä ja muita oikeushenkilöitä tai luonnollisia henkilöitä, kuten asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia sekä laivaajia, huolitsijoita ja yhdistettyjen kuljetusten harjoittajia, jotka joko julkisen palvelun tarjoamiseen liittyvistä tai kaupallisista syistä haluavat hankkia infrastruktuurikapasiteettia;

| 13) | ‧ylikuormitetulla infrastruktuurilla‧ infrastruktuurin osuutta, johon kohdistuvaa infrastruktuurikapasiteetin kysyntää ei voida tiettyinä aikoina täysin tyydyttää edes kapasiteetin varaushakemusten yhteensovittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

13)

‧ylikuormitetulla infrastruktuurilla‧ infrastruktuurin osuutta, johon kohdistuvaa infrastruktuurikapasiteetin kysyntää ei voida tiettyinä aikoina täysin tyydyttää edes kapasiteetin varaushakemusten yhteensovittamisen jälkeen;

| 14) | ‧kapasiteetin vahvistamissuunnitelmalla‧ toimenpidettä tai toimenpiteiden sarjaa, jonka toteuttamiselle on vahvistettu aikataulu ja jonka tarkoituksena on vähentää niitä kapasiteetin rajoitteita, jotka ovat johtaneet infrastruktuurin osuuden nimeämiseen ”ylikuormitetuksi infrastruktuuriksi”; |
| --- | --- |

14)

‧kapasiteetin vahvistamissuunnitelmalla‧ toimenpidettä tai toimenpiteiden sarjaa, jonka toteuttamiselle on vahvistettu aikataulu ja jonka tarkoituksena on vähentää niitä kapasiteetin rajoitteita, jotka ovat johtaneet infrastruktuurin osuuden nimeämiseen ”ylikuormitetuksi infrastruktuuriksi”;

| 15) | ‧yhteensovittamisella‧ menettelyä, jonka avulla infrastruktuurin haltija ja hakijat yrittävät ratkaista tilanteet, joissa on kilpailevia infrastruktuurikapasiteettia koskevia varaushakemuksia; |
| --- | --- |

15)

‧yhteensovittamisella‧ menettelyä, jonka avulla infrastruktuurin haltija ja hakijat yrittävät ratkaista tilanteet, joissa on kilpailevia infrastruktuurikapasiteettia koskevia varaushakemuksia;

| 16) | ‧puitesopimuksella‧ julkis- tai yksityisoikeudellista oikeudellisesti sitovaa yleistä sopimusta, jossa määritetään hakijan ja infrastruktuurin haltijan oikeudet ja velvoitteet yhtä liikenteen aikataulun kautta pidemmäksi ajaksi myönnettävän infrastruktuurikapasiteetin ja samalta ajalta perittävien maksujen osalta; |
| --- | --- |

16)

‧puitesopimuksella‧ julkis- tai yksityisoikeudellista oikeudellisesti sitovaa yleistä sopimusta, jossa määritetään hakijan ja infrastruktuurin haltijan oikeudet ja velvoitteet yhtä liikenteen aikataulun kautta pidemmäksi ajaksi myönnettävän infrastruktuurikapasiteetin ja samalta ajalta perittävien maksujen osalta;

| 17) | ‧infrastruktuurikapasiteetilla‧ mahdollisuutta laatia aikatauluja reiteille, joiden käyttöoikeutta on haettu tietyksi ajaksi infrastruktuurin jollekin osuudelle; |
| --- | --- |

17)

‧infrastruktuurikapasiteetilla‧ mahdollisuutta laatia aikatauluja reiteille, joiden käyttöoikeutta on haettu tietyksi ajaksi infrastruktuurin jollekin osuudelle;

| 18) | ‧verkolla‧ koko infrastruktuurin haltijan hallinnoimaa rautateiden infrastruktuuria; |
| --- | --- |

18)

‧verkolla‧ koko infrastruktuurin haltijan hallinnoimaa rautateiden infrastruktuuria;

| 19) | ‧verkkoselostuksella‧ asiakirjaa, jossa esitellään yksityiskohtaisesti hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien yleiset säännöt, määräajat, menettelyt ja perusteet; muut tiedot, joita tarvitaan infrastruktuurikapasiteettia koskevissa hakemuksissa mukaan lukien; |
| --- | --- |

19)

‧verkkoselostuksella‧ asiakirjaa, jossa esitellään yksityiskohtaisesti hinnoittelujärjestelmien ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmien yleiset säännöt, määräajat, menettelyt ja perusteet; muut tiedot, joita tarvitaan infrastruktuurikapasiteettia koskevissa hakemuksissa mukaan lukien;

| 20) | ‧reitillä‧ infrastruktuurikapasiteettia, joka tarvitaan tietyn junan kuljettamiseen paikasta toiseen tiettynä ajanjaksona; |
| --- | --- |

20)

‧reitillä‧ infrastruktuurikapasiteettia, joka tarvitaan tietyn junan kuljettamiseen paikasta toiseen tiettynä ajanjaksona;

| 21) | ‧liikenteen aikataululla‧ tietoja, joissa määritellään kaikki junien ja liikkuvan kaluston suunniteltu liikkuminen kyseisessä infrastruktuurissa aikataulun voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

21)

‧liikenteen aikataululla‧ tietoja, joissa määritellään kaikki junien ja liikkuvan kaluston suunniteltu liikkuminen kyseisessä infrastruktuurissa aikataulun voimassaoloaikana.

II   LUKU

UNIONIN RAUTATEIDEN KEHITTÄMINEN

1   JAKSO

Hallinnon riippumattomuus

4 artikla

Rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden riippumattomuus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieyrityksillä, jotka ovat jäsenvaltioiden suorassa tai epäsuorassa omistuksessa tai määräysvallassa, on liikkeenjohdon ja hallinnon sekä hallinnon, talouden ja kirjanpidon sisäisen tarkastuksen osalta riippumaton asema siten, että erityisesti niiden varat, talousarviot ja tilit ovat erillään valtion varoista, talousarviosta ja tileistä.

2.   Infrastruktuurin haltijan on noudatettava jäsenvaltioiden vahvistamia hinnoittelua ja käyttöoikeuden myöntämistä koskevia puitteita ja erityisiä sääntöjä, mutta se on myös vastuussa omasta liikkeenjohdostaan, hallinnostaan ja sisäisestä tarkastuksestaan.

2 a.
     
  Infrastruktuurin haltijan on hallinnoitava omia tietotekniikkapalvelujaan sen varmistamiseksi, että kaupallisesti arkaluonteiset tiedot suojataan asianmukaisesti. [tark. 51]

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että sekä rautatieyritykset että infrastruktuurin haltijat, jotka eivät ole täydellisesti riippumattomia toisistaan, ovat vastuussa omasta henkilöstöpolitiikastaan. [tark. 52]

5 artikla

Rautatieyritysten johtaminen kaupallisten periaatteiden mukaisesti

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieyritykset voivat mukauttaa toimintansa markkinoiden mukaan ja hoitaa tätä toimintaa hallintoelintensä vastuulla tarjotakseen tehokkaita ja tarkoituksenmukaisia palveluja vaadittuun palvelutasoon nähden mahdollisimman alhaisin kustannuksin.

Rautatieyrityksiä on niiden omistusjärjestelyistä riippumatta johdettava kaupallisiin yhtiöihin soveltuvien periaatteiden mukaisesti. Tämä koskee myös jäsenvaltioiden niille asettamia julkisen palvelun velvoitteita ja valtion toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehtyjä julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia.

2.   Rautatieyritysten on laadittava liiketoimintasuunnitelmansa, mukaan lukien investointi- ja rahoitusohjelmat. Nämä suunnitelmat on laadittava taloudellisen tasapainon sekä muiden teknisten, kaupallisten ja varainhoidon tavoitteiden saavuttamiseksi; suunnitelmissa on myös ilmoitettava keinot, joilla nämä tavoitteet voidaan saavuttaa.

3.   Kunkin jäsenvaltion antamat yleiset poliittiset suuntaviivat sekä kansalliset, mahdollisesti monivuotiset suunnitelmat ja sopimukset, mukaan lukien investointi- ja rahoitussuunnitelmat, huomioon ottaen rautatieyrityksillä on erityisesti oltava vapaus:

| a) | luoda sisäinen organisaationsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 29 ja 39 artiklan säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

a)

luoda sisäinen organisaationsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 29 ja 39 artiklan säännösten soveltamista;

| b) | säädellä palvelujen tarjoamista ja niiden pitämistä kaupan sekä määrätä niiden hinnoittelusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamista; |
| --- | --- |

b)

säädellä palvelujen tarjoamista ja niiden pitämistä kaupan sekä määrätä niiden hinnoittelusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1370/2007 soveltamista;

| c) | päättää henkilöstöään, varojaan ja hankintojaan koskevista asioista; |
| --- | --- |

c)

päättää henkilöstöään, varojaan ja hankintojaan koskevista asioista;

| d) | laajentaa markkinaosuuttaan, kehittää uutta teknologiaa ja uusia palveluja sekä ottaa käyttöön uudistavia johtamismenetelmiä; |
| --- | --- |

d)

laajentaa markkinaosuuttaan, kehittää uutta teknologiaa ja uusia palveluja sekä ottaa käyttöön uudistavia johtamismenetelmiä;

| e) | kehittää uutta rautatiealaan liittyvää toimintaa. |
| --- | --- |

e)

kehittää uutta rautatiealaan liittyvää toimintaa.

4.   Jos rautatieyritys on suoraan tai välillisesti jäsenvaltion omistuksessa tai määräysvallassa, jäsenvaltion määräysvalta sen johtamisen suhteen ei saa ylittää niitä johtamiseen liittyviä oikeuksia, joita yksityisten osakeyhtiöiden osakkeenomistajilla saa kansallisen yhtiöoikeuden mukaisesti olla. Edellä 3 kohdassa mainitut poliittiset suuntaviivat, jotka valtio voi vahvistaa yhtiöille osakkeenomistajien määräysvallan osalta, saavat olla ainoastaan yleisiä, eivätkä ne saa vaikuttaa johdon tekemiin erityisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin.

2   JAKSO

Infrastruktuurin hallinnon ja kuljetustoiminnan sekä eri kuljetustoimintojen erottaminen

6 artikla

Tilien
  läpinäkyvä
  eriyttäminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieyritysten liikenteen harjoittamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja rautateiden infrastruktuurin hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta pidetään erillisiä tuloslaskelmia ja taseita ja että nämä julkaistaan erillisinä. Jommallekummalle toiminnalle maksettavaa julkista rahoitusta ei saa siirtää toiselle.

2.   Jäsenvaltiot saavat myös määrätä, että tämä erottaminen edellyttää erillisten yksiköiden perustamista yksittäiseen yritykseen tai että infrastruktuuria ja kuljetuspalveluja hoitavat erilliset yksiköt
  , jotta varmistetaan kilpailun kehittyminen, jatkuvat investoinnit ja rautatieliikenteen palvelujen tarjoamisen kustannustehokkuus
  .

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä toiminnasta tehdään erilliset tuloslaskelmat ja taseet ja että ne julkaistaan. Julkisina palveluina tarjottaviin liikennepalveluihin maksettava julkinen rahoitus on kirjattava kunkin julkisia palveluja koskevan sopimuksen osalta erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä saa siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan.

4.   Edellä

  Infrastruktuurikustannusten täydellisen avoimuuden varmistamiseksi
  1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen eri toimintojen kirjanpitoa on hoidettava siten, että on mahdollista valvoa kieltoa, joka koskee yhteen toiminnan lajiin myönnettyjen

  näiden kohtien säännösten noudattamista sekä infrastruktuurimaksuista saatujen tulojen, muista kaupallisista toimista aiheutuvien ylijäämien ja infrastruktuurin haltijalle maksettujen
  julkisten
  ja yksityisten
  varojen siirtämistä toiseen toimintaan.
  Rautatieyritys tai rautatieyritystä hallitseva elin tai yritys ei saa käyttää infrastruktuurin haltijan tuloja millään tavoin, sillä se voisi vahvistaa rautatieyrityksen markkina-asemaa tai mahdollistaa taloudellisten etujen saavuttamisen muiden rautatieyritysten kustannuksella. Tällä kohdalla ei estetä rautatieyritystä hallitsevan elimen tai yrityksen infrastruktuurin haltijalle myöntämän pääoman takaisinmaksua, markkinaehtoiset korot mukaan luettuina, 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen valvonnassa. [tark. 53]

7 artikla

Olennaisten toimintojen riippumattomuus infrastruktuurin haltijasta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun
  infrastruktuurin yhtäläisten ja ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien, liitteessä II luetellut toiminnot annetaan tehtäväksi sellaisille elimille tai yrityksille, jotka eivät itse harjoita rautatieliikennepalveluja. Organisatorisesta rakenteesta riippumatta on voitava osoittaa, että tämä tavoite on saavutettu.
  Rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden välinen tehokas yhteistyö on kuitenkin välttämätöntä hallittaessa liikennettä verkossa.

Liitettä II voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa rautatieyritykselle tai muulle elimelle vastuun rautateiden infrastruktuurin kehittämisen edistämisestä esimerkiksi investoinneilla, kunnossapidolla ja rahoituksella.

2.   Jos infrastruktuurin haltija ei ole oikeudelliselta muodoltaan, organisaatioltaan tai päätöksenteoltaan rautatieyrityksestä riippumaton, IV luvun 3 ja 4 jaksossa esitetyt toiminnot suorittaa hinnoitteluelin ja käyttöoikeuden myöntävä elin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan, organisaatioltaan ja päätöksenteoltaan rautatieyrityksestä riippumattomia.

3.   Jäljempänä olevan IV luvun 2 ja 3 jaksossa olevia viittauksia infrastruktuurin haltijan olennaisiin toimintoihin on pidettävä viittauksina hinnoitteluelimeen ja käyttöoikeuden myöntävään elimeen niiden toimiessa toimivaltuuksiensa mukaisesti.

3 a.
     
  Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä ehdotuksen direktiiviksi, joka sisältää infrastruktuurin hallinnon ja kuljetustoiminnan erottamista koskevia säännöksiä, sekä ehdotuksen kotimaisten henkilöliikennemarkkinoiden avaamiseksi siten, että rautatieliikennepalveluiden laatu ei heikkene ja julkisen palvelun velvoitteiden noudattaminen varmistetaan. [tark. 54 ja 137]

3   JAKSO

Taloudellisen aseman parantaminen

8 artikla

Infrastruktuurin haltijan vakaa rahoitus

1.   Jäsenvaltioiden on kehitettävä kansallista rautateiden infrastruktuuriaan ottaen tarvittaessa huomioon unionin yleiset tarpeet. Tätä varten niiden on julkaistava viimeistään... (18)

  ja kaikkien intressitahojen ja sidosryhmien, kuten asianomaisten paikallisten ja alueellisten viranomaisten, ammattiliittojen, ammattiyhdistysten sekä käyttäjien edustajien kuulemisen jälkeen
  rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia, jonka tavoitteena on tulevaisuuden liikkumistarpeisiin vastaaminen rautatiejärjestelmän vakaan ja kestävän rahoituksen avulla. Strategian on katettava vähintään viisivuotinen

  seitsemän vuoden jakso,
  ja se on voitava uusia.

2.   
  Jos tulot eivät riitä kattamaan infrastruktuurin haltijan rahoitustarpeita,
  jäsenvaltiot saavat

  myöntävät
  myös myöntää infrastruktuurin haltijalle, ottaen asianmukaisesti huomioon perussopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan, sen tehtäviä, infrastruktuurin kokoa ja rahoitustarpeita vastaavaa rahoitusta, erityisesti uusien investointien kattamiseksi
  , jollei tämän direktiivin 31 ja 32 artiklan mukaisesta hinnoittelukehyksestä muuta johdu
  .

3.   Infrastruktuurin haltijan on hyväksyttävä valtion määrittämän yleisen politiikan puitteissa ja 1 kohdassa tarkoitettu rautateiden infrastruktuurin kehittämisstrategia huomioon ottaen liiketoimintasuunnitelma, joka sisältää investointi- ja rahoitusohjelmat. Suunnitelmalla on pyrittävä infrastruktuurin optimaaliseen ja tehokkaaseen käyttöön, saataville asettamiseen ja kehittämiseen, varmistamaan rahoituksen tasapaino ja antamaan keinot saavuttaa kyseiset tavoitteet. Infrastruktuurin haltijan on varmistettava, että hakijoita kuullaan
  ketään syrjimättömällä tavalla
  ennen liiketoimintasuunnitelman

  investointisuunnitelman
  hyväksymistä
  käyttöoikeuksia ja käyttöä koskevien edellytysten sekä infrastruktuurin luonteen, tarjonnan ja kehittämisen osalta
  . Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen on annettava lausunto, joka ei ole sitova, liiketoimintasuunnitelman asianmukaisuudesta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi

  siitä, sisältyykö liiketoimintasuunnitelmaan hakijoiden välistä syrjintää
  .

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tavanomaisissa liikeolosuhteissa ja enintään kolmen vuoden

  kahden vuoden
  aikana infrastruktuurin haltijan tileissä ovat keskenään tasapainossa toisaalta infrastruktuurin käyttömaksuista saatavat tulot, muista kaupallisista toimista aiheutuvat ylijäämät
  , yksityisistä lähteistä saadut avustukset, joita ei tarvitse maksaa takaisin,
  ja valtion rahoitussekä toisaalta infrastruktuurista aiheutuvat menot, mukaan lukien mahdolliset ennakkomaksut valtiolta
  , sekä toisaalta infrastruktuurista aiheutuvat menot, tarvittaessa infrastruktuurin pitkän aikavälin uudistamisen kestävä rahoitus mukaan lukien
  . [tark. 55]

Jäsenvaltio voi 31 ja 32 artiklassa säädettyjen hinnoitteluperiaatteiden puitteissa edellyttää, että infrastruktuurin haltija saattaa tilinsä tasapainoon ilman valtion rahoitusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, että pitkän aikavälin tavoitteena saattaa olla se, että infrastruktuurin käyttäjä kattaa kaikkien liikennemuotojen infrastruktuurikustannukset tasapuolisen ja syrjimättömän liikennemuotojen välisen kilpailun pohjalta, jos rautatieliikenne pystyy kilpailemaan muiden liikennemuotojen kanssa.

9 artikla

Läpinäkyvä velkahuojennus

1.   Jäsenvaltioiden on luotava asianmukaiset mekanismit julkisessa omistuksessa tai määräysvallassa olevien yritysten velkaantumisen vähentämiseksi tasolle, joka ei ole esteenä moitteettomalle varainhoidolle, sekä niiden taloudellisen aseman parantamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin valtiontukisääntöjen soveltamista ja perussopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan noudattamista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin jäsenvaltioiden on edellytettävä erillisen yksikön perustamista kirjanpitoyksikköjen yhteyteen velkojen kuolettamista varten.

Yksikön taseessa saadaan ottaa huomioon, siihen asti kunnes ne on kuoletettu, kaikki velat, jotka yritys ottaa sekä investointien rahoittamiseksi että rautatieliikenteen harjoittamisesta tai rautateiden infrastruktuurista johtuvien ylimääräisten käyttökustannusten kattamiseksi. Tytäryhtiöiden toiminnasta johtuvia velkoja ei oteta huomioon.

3.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta sellaisiin velkoihin tai niiden korkoihin, joita yrityksille on aiheutunut ... (19)
  15 päivän maaliskuuta 2001jälkeentai unioniin liittymisen jälkeen niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat liittyneet unioniin 15 päivän maaliskuuta 2001 jälkeen. [tark. 56]

4   JAKSO

Oikeus käyttää rautateiden infrastruktuuria ja palveluja

10 artikla

Rautateiden infrastruktuurin käyttöoikeutta koskevat ehdot

1.   Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville rautatieyrityksille on myönnettävä yhtäläisin, syrjimättömin ja läpinäkyvin ehdoin oikeus käyttää infrastruktuuria kaikissa jäsenvaltioissa kaikenlaisten rautateiden tavaraliikennepalvelujen suorittamiseen. Tämä koskee myös oikeutta käyttää satamiin johtavia ratoja.

2.   Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville rautatieyrityksille on myönnettävä oikeus infrastruktuurin käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa kansainvälisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseksi. Rautatieyrityksillä on kansainvälisiä henkilöliikennepalveluja tarjotessaan oikeus ottaa ja jättää matkustajia kansainvälisellä reittiosuudella sijaitsevilla asemilla, myös niillä, jotka ovat samassa jäsenvaltiossa.

Oikeus niiden jäsenvaltioiden infrastruktuurin käyttöön, joissa rautateiden kansainvälisen henkilöliikenteen osuus on yli puolet kyseisen jäsenvaltion rautatieyritysten henkilöliikenteen liikevaihdosta, on myönnettävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011.

Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on määritettävä asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten tai asianomaisten rautatieyritysten pyynnöstä, onko palvelun päätarkoituksena matkustajien kuljettaminen eri jäsenvaltioissa sijaitsevien asemien välillä.

Infrastruktuurin käyttöä sääntelevät ehdot eivät saa missään tapauksessa johtaa siihen, että matkustajat eivät voi saada tietoja tai ostaa lippua matkustaakseen paikasta toiseen riippumatta siitä, kuinka monta rautatieliikenteen harjoittajaa tarjoaa kokonaisia tai osittaisia henkilöliikennepalveluja näiden kahden paikan välillä. [tark. 57]

Komissio voi hyväksyä

  hyväksyy sääntelyelinten saamien kokemusten perusteella ...

   (20) täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan tämän kohdan soveltamiseksi noudatettavan menettelyn ja perusteiden yksityiskohdat. Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksinä 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti

  3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  . [tark. 58]

11 artikla

Käyttöoikeuden ja matkustajien ottamista ja jättämistä koskevan oikeuden rajoittaminen

1.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa säädettyä käyttöoikeutta tietyn lähtöpaikan ja määränpään välisellä osuudella tarjottavien sellaisten palvelujen osalta, joista on tehty yksi tai useampi voimassa olevan unionin lainsäädännön mukainen julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus. Tällaisella rajoittamisella ei saa rajoittaa oikeutta ottaa ja jättää matkustajia kansainvälisellä reittiosuudella sijaitsevilla asemilla, myös niillä, jotka ovat samassa jäsenvaltiossa, paitsi jos tämän oikeuden käyttäminen vaarantaisi julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellisen tasapainon.

2.   Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on määritettävä objektiivisen taloudellisen arvioinnin ja ennalta määritettyjen perusteiden mukaisesti, vaarantuuko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino, jonkin seuraavista pyynnöstä:

| a) | julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen; |
| --- | --- |

a)

julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen;

| b) | muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta; |
| --- | --- |

b)

muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta;

| c) | infrastruktuurin haltija; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuurin haltija;

| d) | julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys. |
| --- | --- |

d)

julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys.

Toimivaltaisten viranomaisten ja julkisia palveluja tarjoavien rautatieyritysten on toimitettava yhdelle tai useammalle asianomaiselle sääntelyelimelle tiedot, joita päätöksen tekeminen kohtuudella edellyttää. Sääntelyelimen on tarkasteltava toimitettuja tietoja, tarvittaessa kaikkia asianomaisia osapuolia kuullen, ja annettava asianomaisille osapuolille tiedoksi perusteltu päätöksensä ennalta määritetyn kohtuullisen ajan ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa kaikkien asianomaisten tietojen

  2 kohdassa tarkoitetun pyynnön
  vastaanottamisesta. [tark. 59]

3.   Sääntelyelimen on perusteltava päätöksensä ja asetettava määräaika, jonka kuluessa, ja edellytykset, joiden mukaisesti jokin seuraavista voi pyytää päätöksen uudelleen tarkastelua:

| a) | asianomainen yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen; |
| --- | --- |

a)

asianomainen yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen;

| b) | infrastruktuurin haltija; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurin haltija;

| c) | julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys; |
| --- | --- |

c)

julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys;

| d) | käyttöoikeutta hakeva rautatieyritys. |
| --- | --- |

d)

käyttöoikeutta hakeva rautatieyritys.

4.   Komissio voi hyväksyä

  hyväksyy sääntelyelinten saamien kokemusten perusteella ...

   (21) täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamiseksi noudatettavan menettelyn ja perusteiden yksityiskohdat. Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksinä 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti

  3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen
  . [tark. 60]

5.   Jäsenvaltiot voivat niin ikään rajoittaa oikeutta ottaa ja jättää matkustajia samassa jäsenvaltiossa kansainvälisellä henkilöliikennepalvelun reittiosuudella sijaitsevilla asemilla, jos matkustajien kuljettamiseen kyseisten asemien välillä on myönnetty yksinoikeus toimilupasopimuksen perusteella, joka on tehty ennen 4 päivää joulukuuta 2007 oikeudenmukaisen ja kilpailuun perustuvan tarjousmenettelyn perusteella ja unionin lainsäädännön asiaankuuluvien periaatteiden mukaisesti. Tätä rajoitusta voidaan soveltaa sopimuksen alkuperäisen keston ajan tai 15 vuotta sen mukaan, kumpi määräaika on lyhyempi.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1, 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuihin päätöksiin voidaan hakea muutosta.

12 artikla

Henkilöliikennepalveluja tarjoavilta rautatieyrityksiltä perittävä maksu

1.   Jäsenvaltiot voivat tässä artiklassa säädetyin edellytyksin sallia, että rautateiden henkilöliikenteestä vastaava viranomainen perii henkilöliikennepalveluja tarjoavilta rautatieyrityksiltä maksun sellaisten viranomaisen toimivallan piiriin kuuluvien reittiosuuksien käytöstä, joilla liikennöidään kahden kyseisessä jäsenvaltiossa olevan aseman välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 2 kohdan soveltamista.

Tässä tapauksessa kotimaan tai kansainvälisiä rautateiden henkilöliikennepalveluja tarjoavilta rautatieyrityksiltä peritään sama maksu liikennöinnistä reittiosuuksilla, jotka kuuluvat kyseisen viranomaisen toimivallan piiriin.

2.   Maksu on tarkoitettu korvaamaan viranomaiselle unionin lainsäädännön mukaisesti tehdyssä julkisia palveluhankintoja koskevassa sopimuksessa asetetut julkisen palvelun velvoitteet. Maksusta kertyneet ja korvauksena maksettavat tulot eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen kattamaan kaikki asianomaisten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet kustannukset tai osa niistä ottaen huomioon kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatavat tulot ja kohtuullinen voitto.

3.   Maksun on oltava unionin lainsäädännön mukainen ja sen on noudatettava erityisesti oikeudenmukaisuuden, avoimuuden, syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatetta etenkin palvelusta matkustajalta perittävän keskimääräisen hinnan ja maksun suuruuden osalta. Tämän kohdan mukaisesti perittyjen maksujen kokonaismäärä ei saa vaarantaa sen rautateiden henkilöliikennepalvelun taloudellista elinkelpoisuutta, josta ne peritään.

4.   Asianomaisten viranomaisten on säilytettävä tiedot maksuista, jotta niiden alkuperä ja käyttö voidaan jäljittää. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle.

Komissio valmistelee vertailevan analyysin perittävien maksujen määrittämismenetelmistä jäsenvaltioissa, jotta voidaan ottaa käyttöön yhdenmukainen laskutapa maksujen määrittämiseksi. [tark. 61]

13 artikla

Palvelujen käyttöoikeutta koskevat ehdot

1.   
  Infrastruktuurin haltijoiden
  on tarjottava
  kaikille
  rautatieyrityksille ketään syrjimättömin perustein liitteessä III olevassa 1 kohdassa vahvistetut vähimmäiskäyttömahdollisuudet.

2.   Kaikkien Palvelun harjoittajien on tarjottava liitteessä III olevassa 2 kohdassa tarkoitettuja palveluja

  56 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen valvonnassa ja
  ketään syrjimättömällä tavalla
  kaikille rautatieyrityksille mahdollisuus käyttää liitteessä III olevassa 2 kohdassa tarkoitettuja varusteita, radan käyttömahdollisuus mukaan lukien, sekä kyseisillä varusteilla tarjottuja palveluja
  .

Jos
  liitteessä III olevassa 2 kohdassa tarkoitetun
  palvelun harjoittaja kuuluu elimeen tai yritykseen, joka on myös aktiivinen ja toimii määräävässä asemassa vähintään yhdellä niistä rautatieliikennepalvelujen markkinoista, joilla palvelua käytetään, palvelun harjoittajan on oltava oikeudellisesti, organisatorisesti ja päätöksenteon osalta riippumaton kyseisestä elimestä tai yrityksestä.
  Palvelun harjoittajalla ja kyseisellä elimellä tai yrityksellä on oltava erillinen kirjanpito, myös erilliset tuloslaskelmat ja taseet.

Rautatieyritysten hakemukset

  hakemuksiin
  palvelun käyttöoikeuden saamiseksi
  on vastattava kansallisen sääntelyelimen asettamaan määräaikaan mennessä ja hakemukset
  voidaan evätä ainoastaan, jos on olemassa toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja, jotka mahdollistavat niille kyseessä olevan tavara- tai henkilöliikennepalvelun harjoittamisen samalla reittiosuudella taloudellisesti hyväksyttävin edellytyksin. Toteuttamiskelpoisten vaihtoehtojen olemassaolon todistaminen kuuluu palvelun harjoittajalle.

  Jos palvelun harjoittaja epää palvelunsa käyttöoikeuden, palvelun harjoittajan on esitettävä taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoinen vaihtoehto ja perusteltava epäämisensä kirjallisesti
  .
  Epääminen ei velvoita palvelun harjoittajaa tekemään investointeja resursseihin tai varusteisiin rautatieyritysten kaikkien hakemusten täyttämiseksi.

Jos palvelun harjoittaja saa keskenään ristiriitaisia pyyntöjä, sen on yritettävä sovittaa kaikki pyynnöt mahdollisimman hyvin yhteen. Jos toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja ei ole saatavilla ja kaikkien palvelun käyttöoikeutta koskevien pyyntöjen toteuttaminen ei ole osoitettujen tarpeiden perusteella mahdollista, 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen on omasta aloitteestaan tai
  hakijan esittämän
  valituksen johdosta toteutettava
  kaikkien asianomaisten sidosryhmien tarpeet huomioon ottaen
  asianmukaisia toimia varmistaakseen, että asianmukainen osuus kapasiteetista osoitetaan rautatieyrityksille, jotka eivät kuulu samaan elimeen tai yritykseen kuin palvelun harjoittaja. Tiettyä Uutta liikkuvaa kalustoa

  suurnopeuskalustoa
  varten kehitetyt
  , Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 21 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/232/EY

   (22)

  tarkoitetut
  uudet kunnossapitovarusteet tai muut tekniset varusteet voidaan kuitenkin varata yhden rautatieyrityksen käyttöön viiden

  kymmenen
  vuoden ajaksi niiden käyttöönotosta.

Jos palvelua ei ole käytetty vähintään kahteen peräkkäiseen vuoteen
  ja rautatieyritykset ovat ilmaisseet palvelun harjoittajalle osoitettuun tarpeeseen perustuvan kiinnostuksensa palvelun käyttöön
  , sen omistajan on ilmoitettava palvelun olevan vuokrattavissa
  rautatieliikenteeseen liittyviä toimintoja varten, paitsi jos palvelun harjoittaja osoittaa, että käynnissä olevan käyttötarkoituksen muuttamisen vuoksi mikään rautatieyritys ei voi sitä käyttää
  .

3.   Jos infrastruktuurin haltija

  palvelun harjoittaja
  tarjoaa jotakin liitteessä III olevassa 3 kohdassa tarkoitetuista palveluista lisäpalveluina, sen on toimitettava ne syrjimättömästi rautatieyritysten pyynnöstä.

4.   Rautatieyritykset voivat hakea muita liitteessä III olevassa 4 kohdassa lueteltuja oheispalveluja infrastruktuurin haltijalta tai muilta palvelujen

  palveluntarjonnassa tarvittavien varusteiden
  tarjoajilta. Infrastruktuurin haltija ei ole velvollinen toimittamaan näitä oheispalveluja.

5.   Liitettä III voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
  [tark. 62 ja 162]

5   JAKSO

Rajat ylittävät sopimukset

14 artikla

Rajat ylittäviä sopimuksia koskevat yleiset periaatteet

1.   Korvataan Jäsenvaltioiden välisissä

  on varmistettava, että niiden tekemissä
  rajat ylittävissä sopimuksissa olevat

  sopimuksessa ei syrjitä tiettyjä
  rautatieyrityksiä syrjivät määräykset ja määräykset, jotka rajoittavat

  tai rajoiteta
  rautatieyritysten vapautta harjoittaa rajat ylittäviä palveluja. [tark. 63]

Näistä sopimuksista on ilmoitettava komissiolle. Komissio tutkii tällaisten sopimusten tämän direktiivin mukaisuuden sekä päättää 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, saako sopimusten soveltamista jatkaa. Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.

2.   Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten rajat ylittävien sopimusten neuvottelemiseen ja täytäntöönpanoon sovelletaan jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyömenettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivallan jakoa unionin ja jäsenvaltioiden välillä unionin oikeuden mukaisesti.

Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan tämän kohdan soveltamiseksi noudatettavan menettelyn yksityiskohdat

  täsmennetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua yhteistyömenettelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
  . Nämätoimenpiteet

  täytäntöönpanotoimenpiteet
  , joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksinä 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti

  64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
  . [tark. 64]

6   JAKSO

Komission seurantatehtävät

15 artikla

Markkinoiden seurannan soveltamisala

1.   Komissio toteuttaa tarvittavat järjestelyt seuratakseen teknisiä
  , sosiaalisia
  ja taloudellisia edellytyksiä ja markkinoiden kehitystä
  , työllisyyden kehitys mukaan lukien, sekä unionin asiaan liittyvän lainsäädännön noudattamista
  Euroopan rautatieliikenteessä.

2.   Näissä puitteissa komissio kutsuu jäsenvaltioiden edustajia
  , 55 artiklassa tarkoitettujen sääntelyelinten edustajat mukaan lukien,
  ja asianomaisten alojen edustajia, käyttäjät

  asianomaiset paikalliset ja alueelliset viranomaiset, rautatiesektorin työmarkkinaosapuolet ja asiakkaat
  mukaan lukien, osallistumaan tiiviisti työhönsä, jotta nämä voisivat paremmin seurata rautatiesektorin kehittämistä ja markkinoiden kehitystä, arvioida toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta ja analysoida komission suunnittelemien toimenpiteiden vaikutuksia.
  Tarvittaessa komissio kutsuu myös Euroopan rautatieviraston osallistumaan työhönsä.

3.   Komissio seuraa verkkojen käyttöä ja puite-edellytysten kehitystä rautatiesektorilla, erityisesti infrastruktuurimaksujen perimistä, kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä, investointeja rautatieinfrastruktuuriin, hintojen ja rautatieliikennepalvelujen laadun kehittymistä, julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin sisältyviä rautatieliikennepalveluja ja toimilupien myöntämistä sekä
  markkinoiden avaamisen astetta, työehtoja ja sosiaalisia oloja ja
  yhdenmukaistamisen astetta jäsenvaltioiden
  sisällä ja niiden
  välillä
  etenkin sosiaalisten oikeuksien alalla
  .Komissio varmistaa aktiivisen yhteistyön jäsenvaltioiden asianomaisten sääntelyelinten kesken.

4.   Komissio antaa
  kahden vuoden välein
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kertomuksen:

| a) | rautatiepalvelujen
  ja rautateihin liittyvien palvelujen
  sisämarkkinoiden kehityksestä
  , mukaan lukien markkinoiden avaamisen aste
  ; |
| --- | --- |

a)

rautatiepalvelujen
  ja rautateihin liittyvien palvelujen
  sisämarkkinoiden kehityksestä
  , mukaan lukien markkinoiden avaamisen aste
  ;

| b) | puite-edellytyksistä, myös rautateiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta; |
| --- | --- |

b)

puite-edellytyksistä, myös rautateiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta;

| b a) | työllisyyden, työehtojen ja sosiaalisten olojen kehityksestä sektorilla; |
| --- | --- |

b a)

työllisyyden, työehtojen ja sosiaalisten olojen kehityksestä sektorilla;

| c) | Euroopan rautatieverkon tilanteesta; |
| --- | --- |

c)

Euroopan rautatieverkon tilanteesta;

| d) | käyttöoikeuksien käytöstä; |
| --- | --- |

d)

käyttöoikeuksien käytöstä;

| e) | tehokkaampien rautatiepalvelujen esteistä; |
| --- | --- |

e)

tehokkaampien rautatiepalvelujen esteistä;

| f) | infrastruktuurin rajoituksista; |
| --- | --- |

f)

infrastruktuurin rajoituksista;

| g) | lainsäädännön tarpeesta. |
| --- | --- |

g)

lainsäädännön tarpeesta.

5.   Jäsenvaltiot toimittavat komission suorittamaa markkinoiden seurantaa varten vuosittain
  seuraavat tiedot sellaisina kuin ne on eritelty
  liitteessä IV eritellyt tiedot sekä muut komission pyytämät tarvittavat tiedot.

  :

| a) | rautatieliikenteen suoritustason kehittyminen ja korvaukset julkisen palvelun velvoitteista; |
| --- | --- |

a)

rautatieliikenteen suoritustason kehittyminen ja korvaukset julkisen palvelun velvoitteista;

| b) | edistyminen markkinoiden avaamisessa ja terveen kilpailun edistämisessä kussakin jäsenvaltiossa sekä rautatieyritysten liikennemuoto-osuus kaikista liikennesuoritteista; |
| --- | --- |

b)

edistyminen markkinoiden avaamisessa ja terveen kilpailun edistämisessä kussakin jäsenvaltiossa sekä rautatieyritysten liikennemuoto-osuus kaikista liikennesuoritteista;

| c) | sääntelyelinten resurssit ja toiminnot, jotka on omistettu niiden toiminnalle valituseliminä; |
| --- | --- |

c)

sääntelyelinten resurssit ja toiminnot, jotka on omistettu niiden toiminnalle valituseliminä;

| d) | vakiintuneen rautatieyrityksen rakenneuudistuksessa tapahtunut merkityksellinen kehitys ja hyväksytyt tai toteutetut kansalliset liikennestrategiat edellisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

vakiintuneen rautatieyrityksen rakenneuudistuksessa tapahtunut merkityksellinen kehitys ja hyväksytyt tai toteutetut kansalliset liikennestrategiat edellisen vuoden aikana;

| e) | jäsenvaltiossa edellisen vuoden aikana rautatieliikenteen alalla toteutetut merkittävät koulutusaloitteet tai -toimenpiteet; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltiossa edellisen vuoden aikana rautatieliikenteen alalla toteutetut merkittävät koulutusaloitteet tai -toimenpiteet;

| f) | rautatieyritysten, infrastruktuurin haltijoiden ja muiden rautatiesektorilla toimivien yritysten työehdot ja sosiaaliset olot edellisen vuoden lopussa; |
| --- | --- |

f)

rautatieyritysten, infrastruktuurin haltijoiden ja muiden rautatiesektorilla toimivien yritysten työehdot ja sosiaaliset olot edellisen vuoden lopussa;

| g) | investoinnit suurten nopeuksien rautatieverkkoon edellisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

investoinnit suurten nopeuksien rautatieverkkoon edellisen vuoden aikana;

| h) | rataverkon pituus edellisen vuoden lopussa; |
| --- | --- |

h)

rataverkon pituus edellisen vuoden lopussa;

| i) | radan käyttömaksut edellisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

i)

radan käyttömaksut edellisen vuoden aikana;

| j) | tämän direktiivin 35 artiklan mukaisen suorituskannustinjärjestelmän olemassaolo; |
| --- | --- |

j)

tämän direktiivin 35 artiklan mukaisen suorituskannustinjärjestelmän olemassaolo;

| k) | toimivaltaisen kansallisen viranomaisen myöntämien käytössä olevien toimilupien lukumäärä; |
| --- | --- |

k)

toimivaltaisen kansallisen viranomaisen myöntämien käytössä olevien toimilupien lukumäärä;

| l) | eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottotilanne; |
| --- | --- |

l)

eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottotilanne;

| m) | rataverkossa edellisen vuoden aikana sattuneiden vaaratilanteiden, onnettomuuksien ja vakavien onnettomuuksien lukumäärä sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön rautateiden turvallisuuudesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/49/EY

   (23)

  ; |
| --- | --- |

m)

rataverkossa edellisen vuoden aikana sattuneiden vaaratilanteiden, onnettomuuksien ja vakavien onnettomuuksien lukumäärä sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön rautateiden turvallisuuudesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/49/EY

   (23)

  ;

| n) | muu merkityksellinen kehitys; |
| --- | --- |

n)

muu merkityksellinen kehitys;

| o) | kunnossapidon markkinoiden kehitys sekä kunnossapidon markkinoiden avaamisen aste. |
| --- | --- |

o)

kunnossapidon markkinoiden kehitys sekä kunnossapidon markkinoiden avaamisen aste.

Liitettä IV voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa

  rautatiemarkkinoiden seurannassa tarvittavien tietojen ajantasaistamiseksi 60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen. [tark. 65]

III   LUKU

RAUTATIEYRITYSTEN TOIMILUVAT

1   JAKSO

Toimilupien myöntämisestä vastaava elin

16 artikla

Rautateiden toimiluvista vastaava elin

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimilupien myöntämisestä ja tästä luvusta johtuvien velvoitteiden toteuttamisesta vastaava elin.

Nimetty elin ei saa itse tarjota rautatieliikennepalveluja, ja sen on oltava riippumaton kyseisiä palveluja tarjoavista yrityksistä ja yksiköistä.

2   JAKSO

Toimiluvan saamisen edellytykset

17 artikla

Yleiset vaatimukset

1.   Rautatieyrityksellä on oikeus hakea toimilupaa siinä jäsenvaltiossa, johon se on sijoittautunut edellyttäen, että yhteensä yli 50 prosenttia siitä on jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai epäsuorasti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä, jollei muuta määrätä sellaisessa kolmannen maan kanssa tehdyssä sopimuksessa, jonka osapuoli unioni on.

2.   Jos yritys ei täytä tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia, jäsenvaltiot eivät saa myöntää toimilupaa eivätkä pidentää niiden voimassaoloa.

3.   Rautatieyritykset, jotka täyttävät tässä luvussa säädetyt vaatimukset, ovat oikeutettuja saamaan toimiluvan.

4.   Rautatieyrityksellä ei ole lupa harjoittaa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvia rautatieliikennepalveluja, jos sille ei ole myönnetty kyseisiin palveluihin soveltuvaa asianmukaista toimilupaa.

Kyseinen toimilupa ei kuitenkaan sellaisenaan oikeuta käyttämään rautateiden infrastruktuuria.

5.   Komissio voi hyväksyä

  hyväksyy
  täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan tämän artiklan soveltamiseksi noudatettavan menettelyn yksityiskohdat, mukaan lukien

  täsmennetään toimilupien myöntämisessä ja
  toimiluvan yhteisen mallin käyttö

  laatimisessa noudatettavaa menettelyä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 2 jaksossa säädettyjen vaatimusten mukaisesti
  . Nämä toimenpiteet

  täytäntöönpanotoimenpiteet
  , joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksinä 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti

  64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen
  . [tark. 66]

18 artikla

Toimiluvan saamisen edellytykset

Rautatieyrityksen on voitava osoittaa asianomaisen jäsenvaltion toimilupaviranomaisille ennen toimintansa aloittamista, että se kykenee jatkuvasti täyttämään hyvää mainetta, taloudellista vakavaraisuutta ja ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset sekä kattamaan 19–22 artiklassa tarkoitetut korvausvelvollisuutensa.

Kunkin hakijan on toimitettava tätä tarkoitusta varten kaikki tarvittavat tiedot.

19 artikla

Hyvää mainetta koskevat vaatimukset

Jäsenvaltioiden on määriteltävä hyvää mainetta koskevan vaatimuksen täyttymisenedellytykset varmistaakseen, että hakijana olevaa rautatieyritystä tai sen johtamisesta vastaavia henkilöitä:

| a) | ei ole tuomittu vakavista rikoksista, mukaan lukien taloudellista laatua olevat rikkomukset; |
| --- | --- |

a)

ei ole tuomittu vakavista rikoksista, mukaan lukien taloudellista laatua olevat rikkomukset;

| b) | ei ole julistettu konkurssiin; |
| --- | --- |

b)

ei ole julistettu konkurssiin;

| c) | ei ole tuomittu liikenteeseen sovellettavan erityislainsäädännön vakavista rikkomuksista; |
| --- | --- |

c)

ei ole tuomittu liikenteeseen sovellettavan erityislainsäädännön vakavista rikkomuksista;

| d) | ei ole tuomittu vakavasta tai toistuvasta

  mistään
  sosiaali- tai työlainsäädännön rikkomisesta, mukaan lukien
  turvallisuutta,
  työturvallisuutta ja työterveyttä koskevan lainsäädännön velvoitteiden rikkominen, eikä, jos kyseessä on yhtiö, jonka tavoitteena on tullimenettelyjen alaisen rajat ylittävän tavaraliikenteen harjoittaminen, ole tuomittu tullilainsäädännön vaatimusten rikkomisesta. [tark. 67] |
| --- | --- |

d)

ei ole tuomittu vakavasta tai toistuvasta

  mistään
  sosiaali- tai työlainsäädännön rikkomisesta, mukaan lukien
  turvallisuutta,
  työturvallisuutta ja työterveyttä koskevan lainsäädännön velvoitteiden rikkominen, eikä, jos kyseessä on yhtiö, jonka tavoitteena on tullimenettelyjen alaisen rajat ylittävän tavaraliikenteen harjoittaminen, ole tuomittu tullilainsäädännön vaatimusten rikkomisesta. [tark. 67]

20 artikla

Taloudellista vakavaraisuutta koskevat vaatimukset

1.   Taloudellista vakavaraisuutta koskevat vaatimukset täytetään, kun toimilupaa hakeva rautatieyritys voi osoittaa kykenevänsä vastaamaan kahdentoista kuukauden ajan olemassa olevista ja mahdollisesti syntyvistä velvoitteistaan, jotka määritellään realististen oletusten perusteella.
  Toimilupaviranomaisten on varmennettava taloudellinen vakavaraisuus rautatieyrityksen vuotuisten tilinpäätösten tai, mikäli hakijayritysten ei ole mahdollista esittää vuotuisia tilinpäätöksiä, taseen perusteella
  . [tark. 68]

2.   Kunkin hakijan on annettava tätä tarkoitusta varten vähintään liitteessä V luetellut tiedot.

  yksityiskohtaiset tiedot seuraavista seikoista:

| a) | käytettävissä olevat varat, mukaan lukien pankkitalletukset, luvattu tilinylitysvara ja lainat; |
| --- | --- |

a)

käytettävissä olevat varat, mukaan lukien pankkitalletukset, luvattu tilinylitysvara ja lainat;

| b) | vakuutena käytettävissä olevat varat ja omaisuus; |
| --- | --- |

b)

vakuutena käytettävissä olevat varat ja omaisuus;

| c) | käyttöpääoma; |
| --- | --- |

c)

käyttöpääoma;

| d) | toiminnasta välttämättä johtuvat menot, mukaan lukien kulkuneuvojen, maa-alueiden, rakennusten, rakennelmien ja liikkuvan kaluston hankinnasta johtuvat menot ja niitä koskevat maksut; |
| --- | --- |

d)

toiminnasta välttämättä johtuvat menot, mukaan lukien kulkuneuvojen, maa-alueiden, rakennusten, rakennelmien ja liikkuvan kaluston hankinnasta johtuvat menot ja niitä koskevat maksut;

| e) | yrityksen omaisuudesta aiheutuvat menot; |
| --- | --- |

e)

yrityksen omaisuudesta aiheutuvat menot;

| f) | verot ja sosiaalimaksut. [tark. 69] |
| --- | --- |

f)

verot ja sosiaalimaksut. [tark. 69]

3.
     
  Toimilupaviranomainen ei katso hakijan olevan taloudellisesti vakavarainen, jos yhtiön toiminnasta on aiheutunut huomattavia vero- tai sosiaalimaksurästejä. [tark. 70]

4.
     
  Toimilupaviranomainen voi erityisesti vaatia, että sille toimitetaan tilintarkastuskertomus sekä pankin, julkisen luottolaitoksen, kirjanpitäjän tai tilintarkastajan aiheelliset asiakirjat. Näissä asiakirjoissa on oltava tämän artiklan 2 kohdan a–f alakohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevia tietoja. [tark. 71]

Liitettä V voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
  [tark. 72]

21 artikla

Ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset

Ammatillista pätevyyttä koskevat vaatimukset täyttyvät, kun hakijana oleva rautatieyritys voi osoittaa, että sillä on tai vastaisuudessa on hallintorakenne, jolla on tarvittavat tiedot tai kokemus turvallisen ja luotettavan toiminnan hallinnan ja valvonnan harjoittamiseen toimiluvassa yksilöidyn toimintatyypin osalta.
  Yrityksen on myös osoitettava toimilupaa hakiessaan, että sillä on direktiivin 2004/49/EY 10 artiklassa tarkoitettu turvallisuustodistus. [tark. 73]

22 artikla

Korvausvelvollisuutta koskevat vaatimukset

Rautatieyrityksellä on oltava riittävät vakuutukset
  tai riittävät markkinaehtoiset takuut
  , jotta se voi kattaa kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti korvausvelvollisuutensa onnettomuustilanteissa, erityisesti rahdin, postin ja kolmansien osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 (24) III luvun soveltamista.
  Riittäväksi katsottava katetaso voidaan eriyttää siten, että otetaan huomioon palvelujen, erityisesti julkista rautatieverkkoa käyttävän kulttuuri- ja perinnerautatieliikenteen, erityispiirteet. [tark. 140]

3   JAKSO

Toimiluvan voimassaolo

23 artikla

Voimassaoloaika ja -alue

1.   Toimilupa on voimassa koko unionin alueella.

2.   Toimilupa on voimassa niin kauan kuin rautatieyritys täyttää tässä luvussa säädetyt velvollisuudet. Toimilupaviranomainen voi kuitenkin määrätä säännöllisestä uudelleen tarkastelusta. Tällaisessa tapauksessa uudelleen tarkastelu on toteutettava vähintään joka viides vuosi.

3.   Toimilupaan voidaan sisällyttää erityismääräyksiä toimiluvan peruuttamisesta määräajaksi tai kokonaan.

24 artikla

Väliaikainen toimilupa, peruuttaminen määräajaksi ja hyväksyminen

1.   Toimilupaviranomainen voi, jos on aihetta vakavasti epäillä, että rautatieyritys, jolle viranomainen on myöntänyt toimiluvan, ei täytä tämän luvun 2 ja 3 jakson ja erityisesti 18 artiklan vaatimuksia, milloin tahansa tarkastaa, noudatetaanko kyseisiä vaatimuksia.

Jos toimilupaviranomainen on vakuuttunut siitä, että rautatieyritys ei enää täytä vaatimuksia, sen on peruutettava toimilupa määräajaksi tai kokonaan.

2.   Jos jäsenvaltion toimilupaviranomainen toteaa, että on syytä vakavasti epäillä, että rautatieyritys, jolle toisen jäsenvaltion toimilupaviranomainen on myöntänyt toimiluvan, ei enää täytä tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta jälkimmäiselle viranomaiselle.

3.   Jos toimilupa peruutetaan määräajaksi tai kokonaan sen vuoksi, että taloudellista vakavaraisuutta koskevaa vaatimusta ei noudateta, toimilupaviranomainen voi myöntää väliaikaisen toimiluvan rautatieyrityksen uudelleenjärjestelyn ajaksi edellyttäen, että turvallisuutta ei vaaranneta, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Väliaikainen toimilupa saa kuitenkin olla voimassa enintään kuusi kuukautta sen myöntämispäivästä.

4.   Kun rautatieyritys on keskeyttänyt toimintansa kuudeksi kuukaudeksi tai ei ole aloittanut toimintaa kuuden kuukauden kuluessa toimiluvan myöntämisestä, toimilupaviranomainen voi päättää, että toimiluvasta on tehtävä uusi hakemus tai sitä on lykättävä.

Rautatieyritys voi pyytää toiminnan aloittamisen osalta, että, ottaen huomioon tarjottavien palvelujen erityinen luonne, vahvistetaan pidempi määräaika.

5.   Jos rautatieyrityksen oikeudellinen asema muuttuu, erityisesti kun kyseessä on fuusio tai yritysvaltaus, toimilupaviranomainen voi päättää, että toimiluvasta on tehtävä uusi hakemus hyväksymistä varten. Kyseinen rautatieyritys voi jatkaa toimintaansa, jollei toimilupaviranomainen päätä, että turvallisuus vaarantuu. Siinä tapauksessa päätös on perusteltava.

6.   Jos rautatieyritys aikoo muuttaa tai laajentaa toimintaansa merkittävästi, sen toimilupa on alistettava uudelleen toimilupaviranomaiselle uudelleen tutkittavaksi.

7.   Toimilupaviranomainen ei saa antaa rautatieyrityksen säilyttää toimilupaansa, jos yhtiö on haettu konkurssiin tai jos sitä vastaan on aloitettu vastaavanlainen menettely ja jos viranomainen on vakuuttunut siitä, että tyydyttävään taloudelliseen uudelleenjärjestelyyn ei ole realistisia mahdollisuuksia kohtuullisessa ajassa.

8.   Kun toimilupaviranomainen myöntää, peruuttaa määräajaksi tai peruttaa kokonaan toimiluvan tai muuttaa sitä, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava siitä komissiolle välittömästi. Komissio ilmoittaa siitä viipymättä muille jäsenvaltioille.

25 artikla

Toimilupien myöntämismenettely

1.   Asianomaisen toimilupaviranomaisen on julkistettava toimilupien myöntämisessä noudatettavat menettelyt ja ilmoitettava niistä Euroopan rautatievirastolle.

2.   Toimilupaviranomaisen on tehtävä päätös hakemuksesta mahdollisimman nopeasti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua kaikkien asiaankuuluvien tietojen ja erityisesti liitteessä V tarkoitettujen tietojen toimittamisesta. Toimilupaviranomaisen on otettava huomioon kaikki saatavilla olevat tiedot. Päätös on annettava tiedoksi hakijana olevalle rautatieyritykselle viipymättä. Hylkäävä päätös on perusteltava.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuomioistuin voi tarkastaa toimilupaviranomaisen päätökset.

IV   LUKU

RAUTATEIDEN INFRASTRUKTUURIN KÄYTTÖMAKSUJEN PERIMINEN JA RAUTATEIDEN INFRASTRUKTUURIKAPASITEETIN KÄYTTÖOIKEUDEN MYÖNTÄMINEN

1   JAKSO

Yleiset periaatteet

26 artikla

Infrastruktuurikapasiteetin tehokas käyttö

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautateiden infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmissä ja kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisjärjestelmissä noudatetaan tässä direktiivissä vahvistettuja periaatteita ja siten infrastruktuurin haltijalle annetaan mahdollisuus markkinoida ja hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti käytettävissä olevaa infrastruktuurikapasiteettia.

27 artikla

Verkkoselostus

1.   Infrastruktuurin haltijan on asianomaisia osapuolia, myös 55 artiklassa tarkoitettua sääntelyelintä, kuultuaan laadittava ja julkaistava verkkoselostus, joka on saatavissa sellaista maksua vastaan, joka ei saa ylittää tämän selostuksen julkaisemisesta aiheutuvia kustannuksia. Verkkoselostus on julkaistava vähintään kahdella unionin virallisella kielellä
  , joista toisen on oltava englanti
  . Verkkoselostuksen sisällön on oltava maksutta saatavilla sähköisessä muodossa Euroopan rautatieviraston verkkosivuston kautta. [tark. 75]

2.   Verkkoselostuksessa on esiteltävä rautatieyritysten käytettävissä oleva infrastruktuuri. Siihen on sisällyttävä tietoja

  seuraavat tiedot
  kyseisen rautateiden infrastruktuurin ja palvelujen tarjoamisen varusteiden käyttöä koskevien edellytysten määrittelystä. Verkkoselostuksen sisältö on liitteessä VI.

  :

| a) | jakso, jossa esitellään rautatieyritysten käytettävissä oleva infrastruktuuri ja sen käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

a)

jakso, jossa esitellään rautatieyritysten käytettävissä oleva infrastruktuuri ja sen käyttöä koskevat edellytykset.

| b) | jakso, jossa esitellään hinnoitteluperiaatteet ja hinnat. |
| --- | --- |

b)

jakso, jossa esitellään hinnoitteluperiaatteet ja hinnat.

| c) | jakso, jossa esitellään kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisperiaatteet ja -perusteet. Sellaisten palvelujen tarjoajien, jotka eivät ole infrastruktuurin haltijan määräysvallassa, on annettava tietoja maksuista, joita peritään palvelun käyttöoikeudesta ja palvelujen tarjoamisesta, sekä tietoja käyttöoikeutta koskevista teknisistä edellytyksistä verkkoselostukseen sisällytettäviksi. |
| --- | --- |

c)

jakso, jossa esitellään kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisperiaatteet ja -perusteet. Sellaisten palvelujen tarjoajien, jotka eivät ole infrastruktuurin haltijan määräysvallassa, on annettava tietoja maksuista, joita peritään palvelun käyttöoikeudesta ja palvelujen tarjoamisesta, sekä tietoja käyttöoikeutta koskevista teknisistä edellytyksistä verkkoselostukseen sisällytettäviksi.

| d) | jakso, jossa on tietoja 25 artiklassa tarkoitetun toimiluvan direktiivin 2004/49/EY mukaisesti myönnettävien rautateiden turvallisuustodistusten hakemisesta. |
| --- | --- |

d)

jakso, jossa on tietoja 25 artiklassa tarkoitetun toimiluvan direktiivin 2004/49/EY mukaisesti myönnettävien rautateiden turvallisuustodistusten hakemisesta.

| e) | jakso, jossa on tietoja rautatieinfrastruktuurin ja palvelun käyttöoikeuteen sekä 35 artiklassa tarkoitettuun suorituskannustinjärjestelmään liittyvistä riitojenratkaisu- ja muutoksenhakumenettelyistä. |
| --- | --- |

e)

jakso, jossa on tietoja rautatieinfrastruktuurin ja palvelun käyttöoikeuteen sekä 35 artiklassa tarkoitettuun suorituskannustinjärjestelmään liittyvistä riitojenratkaisu- ja muutoksenhakumenettelyistä.

| f) | jakso, jossa on tietoja liitteessä III tarkoitettujen palvelujen käyttöoikeudesta ja hinnoittelusta. |
| --- | --- |

f)

jakso, jossa on tietoja liitteessä III tarkoitettujen palvelujen käyttöoikeudesta ja hinnoittelusta.

| g) | mallisopimus infrastruktuurin haltijan ja hakijan välisten puitesopimusten tekemiseksi 42 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

mallisopimus infrastruktuurin haltijan ja hakijan välisten puitesopimusten tekemiseksi 42 artiklan mukaisesti.

Verkkoselostuksen sisältämät tiedot on ajantasaistettava vuosittain ja niiden on oltava yhteneviä rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY

   (25)

  35 artiklan mukaisesti perustettujen rautateiden infrastruktuurirekisterien kanssa tai niissä on viitattava näihin rekistereihin. Infrastruktuurista, jota ei pidetä asianmukaisesti kunnossa ja jonka laatu heikkenee, on ilmoitettava ajoissa käyttäjille.

Komissio voi muuttaa ja täsmentää a–g alakohdan tietoja liitteen VI mukaisesti kokemuksen perusteella 60 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. [tark. 76]

Liitettä VI voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3.   Verkkoselostus on pidettävä ajan tasalla ja sitä on tarvittaessa muutettava.

4.   Verkkoselostus on julkaistava vähintään neljä kuukautta ennen infrastruktuurin kapasiteettia koskevien hakemusten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä.

28 artikla

Rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden väliset sopimukset

Rautatieliikennepalveluja harjoittavien yritysten on tehtävä tarvittavat julkisoikeudelliset tai yksityisoikeudelliset sopimukset käyttämänsä rautatieinfrastruktuurin infrastruktuurin haltijan kanssa. Kyseisten sopimusten ehtojen on oltava syrjimättömiä ja läpinäkyviä tämän direktiivin säännösten mukaisesti.

2   JAKSO

Infrastruktuuri- ja palvelumaksut

29 artikla

Maksujen vahvistaminen, määrittäminen ja periminen

1.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava hinnoittelupuitteet ottaen kuitenkin huomioon hallinnon riippumattomuus, josta säädetään 4 artiklassa.

Ottaen huomioon hallinnon riippumattomuus, jäsenvaltioiden on myös vahvistettava hinnoittelun erityissäännöt tai annettava asiaa koskeva valtuutus infrastruktuurin haltijalle.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hinnoittelupuitteet ja hinnoittelusäännöt julkaistaan verkkoselostuksessa.

Kansallisella parlamentilla voi olla oikeus tarkastella ja tarvittaessa tarkistaa infrastruktuurin haltijan määrittämien maksujen tasoa, rajoittamatta kuitenkaan 4 artiklassa säädettyä hallinnon riippumattomuutta ja edellyttäen, että tällainen oikeus on suoraan myönnetty perustuslaissa vähintään kaksi vuotta ennen tämän direktiivin voimaantuloa. Tällaisessa mahdollisessa tarkistuksessa on varmistettava, että maksut ovat tämän direktiivin, vahvistettujen hinnoittelupuitteiden ja hinnoittelusääntöjen mukaisia. [tark. 141/rev.]

Infrastruktuurin haltijan on määritettävä ja perittävä infrastruktuurin käyttömaksut.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat toimivat yhteistyössä sellaisten tehokkaiden hinnoittelujärjestelmien luomiseksi, jotka mahdollistavat useamman kuin yhden infrastruktuuriverkon alueelle ulottuvat junapalvelut. Infrastruktuurin haltijoiden on pyrittävä erityisesti varmistamaan kansainvälisten rautatieliikennepalvelujen paras mahdollinen kilpailukyky ja rautatieverkoston tehokas käyttö.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijoiden edustajat, joiden maksuja koskevilla päätöksillä on vaikutuksia muihin infrastruktuureihin, liittyvät yhteen koordinoidakseen
  yhdessä
  maksuja tai periäkseen maksuja infrastruktuurin käytöstä kansainvälisellä tasolla. [tark. 77]

3.   Infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että voimassa oleva hinnoittelujärjestelmä perustuu samoihin periaatteisiin koko verkon alueella 32 artiklan 2 kohdan mukaisia erityisjärjestelyjä lukuun ottamatta.

4.   Infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että hinnoittelujärjestelmien soveltaminen johtaa tasapuolisten ja ketään syrjimättömien maksujen perimiseen eri rautatieyrityksiltä, jotka tarjoavat vastaavia palveluja samanlaisella markkinoiden osalla, ja että tosiasiallisesti sovellettavat maksut ovat verkkoselostuksessa määrättyjen sääntöjen mukaisia.

5.   Infrastruktuurin haltijan on pidettävä luottamuksellisina tietoina hakijoiden sille toimittamiin tietoihin liittyviä liikesalaisuuksia.

30 artikla

Infrastruktuurikustannukset ja tilit

1.   Infrastruktuurin haltijoille on tarjottava kannustimia infrastruktuurin tarjoamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi ja sen käytöstä perittävien maksujen alentamiseksi kiinnittäen aiheellista huomiota turvallisuuteen sekä infrastruktuuripalvelun laadun ylläpitämiseen ja parantamiseen.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohta pannaan täytäntöön toimivaltaisen viranomaisen ja infrastruktuurin haltijan välisellä sopimuksella, jonka kesto on vähintään viisi

  seitsemän
  vuotta ja jossa määrätään valtion rahoituksesta.

3.   Sopimuksen ehdoista ja niiden maksujen määräytymisperusteista, joista on sovittu rahoituksen antamiseksi infrastruktuurin haltijalle, on sovittava etukäteen koko sopimuskauden ajaksi.

Kyseisten sopimusten perusperiaatteet ja -tekijät vahvistetaan liitteessä VII, jota voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Jäsenvaltioiden on kuultava asianomaisten osapuolten mielipidettä vähintään kuukautta ennen kuin sopimus allekirjoitetaan, sekä julkaistava sopimus kuukauden kuluessa sen tekemisestä.

Infrastruktuurin haltijan on varmistettava liiketoimintasuunnitelmansa yhteensopivuus sopimuksen määräysten kanssa.

Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin arvioi infrastruktuurin haltijan ennakoituja pitkän ja keskipitkän aikavälin tuloja sovittujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisen kannalta ja antaa asiaa koskevia suosituksia vähintään kuukautta ennen sopimuksen allekirjoittamista.

Jos toimivaltainen viranomainen aikoo poiketa näistä suosituksista, sen on perusteltava tämä sääntelyelimelle.
  [tark. 78]

4.   Infrastruktuurin haltijoiden on laadittava hallinnoimastaan omaisuudesta inventaario sekä pidettävä se ajan tasalla; inventaariossa on esitettävä omaisuuden käypä arvo ja yksityiskohtaiset tiedot infrastruktuurin uusimisesta ja parantamisesta aiheutuvista menoista.

5.   Infrastruktuurin haltijan ja palvelujen tarjoajan on luotava menettely kustannusten jakamiseksi eri tarjottujen palvelujen välillä liitteen III mukaisesti sekä erilaisten raideliikenteen kulkuneuvojen välillä kustannusten aiheutumisesta saatavilla olevan parhaan mahdollisen tiedon ja 31 artiklassa tarkoitettujen hinnoitteluperiaatteiden perusteella. Jäsenvaltiot voivat edellyttää etukäteishyväksyntää. Tämä menetelmä on saatettava ajoittain ajan tasalle siten, että se vastaa parhainta käytäntöä kansainvälisesti.

31 artikla

Hinnoitteluperiaatteet

1.   Rautateiden infrastruktuurin käyttömaksut on maksettava infrastruktuurin haltijalle ja palvelujen käyttömaksut palvelun harjoittajalle, ja maksut on käytettävä niiden liiketoimien rahoittamiseen.

2.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että infrastruktuurin haltija ja palvelun harjoittaja toimittavat sääntelyelimelle kaikki tarvittavat tiedot asetetuista maksuista. Infrastruktuurin haltijan ja palvelun harjoittajan on tässä suhteessa voitava osoittaa kullekin rautatieyritykselle, että rautatieyritykseltä 30–37 artiklan mukaisesti tosiasiallisesti laskutettavat infrastruktuuri- ja palvelumaksut noudattavat verkkoselostuksessa määrättyä menettelyä, sääntöjä ja tapauskohtaisesti taulukoita.

3.   Vähimmäiskäyttömahdollisuuksista perittävät maksut on vahvistettava niiden kustannusten perusteella, jotka aiheutuvat suoraan junaliikenteen harjoittamisesta liitteessä VIII olevan 1 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 tai 5 kohdan tai 32 artiklan soveltamista.

Liitteessä VIII olevaa 1 kohtaa voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa

  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4.   Infrastruktuurimaksuihin voi sisältyä maksu, jossa otetaan huomioon kapasiteetin niukkuus määriteltävällä infrastruktuurin osalla aikoina, jolloin se on ylikuormitettu.

5.   Kun melun vaikutusten hinnoittelu tulee unionin lainsäädännössä mahdolliseksi maanteiden tavaraliikenteen osalta, Infrastruktuurimaksuja on muutettava junan toiminnan meluvaikutuksista aiheutuvien kustannusten huomioon ottamiseksi liitteessä VIII olevan 2 kohdan mukaisesti.
  Tällaisen infrastruktuurimaksujen muutoksen on mahdollistettava niiden investointien korvaaminen, jotka tehdään taloudellisesti toteuttamiskelpoisimman saatavilla olevan melua rajoittavan jarruteknologian jälkiasentamiseen raideliikenteen kulkuneuvoihin. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei tällaisten eriytettyjen maksujen käyttöönotto aiheuta mitään infrastruktuurin haltijan taloudelliseen tasapainoon kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Unionin osarahoitusta koskevia sääntöjä on muutettava, jotta osarahoitusta voidaan myöntää vaunukaluston jälkivarustukseen melupäästöjen vähentämiseksi, kuten jo tapahtuu ERTMS-järjestelmän kohdalla.

Liitteessä VIII olevaa 2 kohtaa voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa

  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen erityisesti eriytettyjen infrastruktuurimaksujen osatekijöiden täsmentämiseksi
  , edellyttäen että tämä ei johda kilpailun vääristymiseen rautatieliikenteessä tai rautatieliikenteen vahingoksi maantieliikenteeseen nähden
  .

Infrastruktuurimaksuja voidaan tarkistaa junan toiminnasta aiheutuvien muiden kuin liitteessä VIII olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen ympäristövaikutusten kustannusten huomioon ottamiseksi. Tällainen tarkistus, jolla voidaan varmistaa junaliikenteen harjoittamisesta ilmaan tulevista epäpuhtauspäästöistä aiheutuvien ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin, on suhteutettava aiheutetun vaikutuksen suuruuteen.

Infrastruktuurin haltijan kokonaistuloja kartuttavien muiden ympäristömaksujen sisällyttäminen hintoihin on kuitenkin sallittua ainoastaan siinä tapauksessa, että unionin lainsäädäntö mahdollistaa tällaisten maksujen soveltamisen

  lainsäädännön mukaisesti tällaisia maksuja sovelletaan
  maanteiden tavaraliikenteeseen Jos unionin lainsäädäntö ei mahdollista tällaisten ympäristökustannuksiin perustuvien maksujen perimistä maanteiden tavaraliikenteeltä, tällainen tarkistus ei saa vaikuttaa infrastruktuurin haltijan saamien kokonaistulojen määrään.

Jos ympäristökustannuksiin perustuvista maksuista aiheutuu ylimääräisiä tuloja, jäsenvaltioiden on päätettävä, kuinka kyseiset tulot käytetään
  liikennejärjestelmiä hyödyttävällä tavalla
  . Asianomaisten viranomaisten on säilytettävä tiedot, jotka ovat tarpeen ympäristökustannuksista aiheutuvien maksujen alkuperän ja käytön jäljittämiseksi. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot säännöllisesti komissiolle.[tark. 79]

6.   Epäsuotuisien ja suhteettomien vaihtelujen välttämiseksi 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut maksut voidaan laskea keskimääräisinä kohtuulliselta junaliikenteen määrältä ja aikaväliltä. Infrastruktuurimaksujen suuruus on kuitenkin suhteutettava liikenteen osuuteen kustannuksista.

7.   Tätä artiklaa ei sovelleta liitteessä III olevassa 2 kohdassa tarkoitettuun palvelujen tarjontaan. Kyseisistä palveluista perittävät maksut eivät kuitenkaan saa ylittää niiden tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia ja kohtuullista voittoa.

8.   Jos liitteessä III olevassa 3 ja 4 kohdassa luetellut lisäpalvelut ja oheispalvelut tarjoaa ainoastaan yksi palveluntarjoaja, palvelusta perittävä maksu ei saa ylittää sen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia ja kohtuullista voittoa.

9.   Kapasiteetista, jota käytetään infrastruktuurin kunnossapitoon, voidaan periä maksu. Kyseiset maksut eivät saa ylittää kunnossapidosta infrastruktuurin haltijalle aiheutuvaa tulojen nettomenetystä.

10.   Liitteessä III olevassa 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamisen varusteiden käyttäjän on annettava infrastruktuurin haltijalle maksuja koskevat tiedot, jotka sisällytetään verkkoselostukseen 27 artiklan mukaisesti.

32 artikla

Hinnoitteluperiaatteisiin liittyvät poikkeukset

1.   Saadakseen infrastruktuurin haltijalle aiheutuneet kustannukset katetuksi täysimääräisesti, jäsenvaltio voi
  valtuuttaa infrastruktuurin haltijan perimään
  markkinoiden niin salliessa periä lisähintoja toimivien, läpinäkyvien ja ketään syrjimättömien periaatteiden perusteella taaten kuitenkin samalla erityisesti kansainvälisen rautateiden tavaraliikenteen

  rautatiesektorin
  parhaan mahdollisen kilpailukyvyn. Hinnoittelujärjestelmässä on otettava huomioon rautatieyritysten aikaansaama tuottavuuden kasvu.

Maksut eivät kuitenkaan saa olla niin korkeita, että infrastruktuuria eivät voi käyttää sellaiset markkinalohkot, jotka pystyvät maksamaan vähintään rautatiepalvelujen käytöstä suoraan aiheutuvat kustannukset sekä sen katetuoton, jonka markkinat kestävät.

Jäsenvaltioiden on ennen tällaisten lisähintojen perimisen sallimista varmistettava, että infrastruktuurin haltija on arvioinut lisähintojen merkityksen tietyille markkinalohkoille. Infrastruktuurin haltijoiden määrittelemien markkinalohkojen luetteloon on sisällyttävä ainakin seuraavat lohkot: tavaraliikennepalvelut, matkustajaliikennepalvelut, jotka kuuluvat julkista palveluhankintaa koskevien sopimusten piiriin, sekä muut matkustajaliikennepalvelut. Infrastruktuurin haltijat voivat myös jaotella markkinalohkot tarkemmin.

Lisäksi on määriteltävä markkinalohkot, joilla rautatieyritykset eivät toimi parhaillaan mutta joilla ne voivat tarjota palveluja hinnoittelujärjestelmän voimassaoloaikana. Infrastruktuurin haltija ei saa sisällyttää lisähintaa näiden markkinalohkojen hinnoittelujärjestelmään.

Markkinalohkojen luettelo on julkaistava verkkoselostuksessa ja tarkistettava vähintään joka viides vuosi.

Nämä markkinalohkot

  Täydentäviä markkinalohkoja
  vahvistetaan sääntelyelimen ennakkohyväksynnän perusteella liitteessä VIII olevan 3 kohdan mukaisestivahvistettuja perusteitanoudattaen. Sellaisten markkinalohkojen osalta, joilla ei ole liikennettä, hinnoittelujärjestelmään ei saa sisällyttää lisähintoja.

Liitteessä VIII olevaa 3 kohtaa voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

1 a.
     
  Niiden kolmansista maista ja kolmansiin maihin suoritettavien tavarakuljetusten osalta, joita liikennöidään rataverkossa, jonka raideleveys eroaa unionin pääasiallisen rataverkon raideleveydestä, infrastruktuurin haltijat voivat vahvistaa korkeampia maksuja aiheutuneiden kustannusten kattamiseksi täysimääräisesti.

2.   Infrastruktuurin haltija voi tulevia erityisiä investointihankkeita tai sellaisia erityisiä investointihankkeita varten, jotka on saatettu päätökseen vuoden 1988 jälkeen, määrätä tai pitää voimassa korkeampia maksuja, jotka perustuvat kyseisten hankkeiden pitkän aikavälin kustannuksiin, jos hankkeet lisäävät tehokkuutta tai kustannusvaikuttavuutta tai molempia ja jos niihin ei muuten voida tai olisi voitu ryhtyä. Tällaisiin maksujärjestelyihin voi myös sisältyä uusiin investointeihin liittyvien riskien jakamista koskevia sopimuksia.

3.   Euroopan junanvalvontajärjestelmällä (ETCS) varustettujen junien osalta, jotka käyttävät kansallisilla ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmillä varustettuja ratoja, infrastruktuurimaksuja alennetaan tilapäisesti liitteessä VIII olevan 5 kohdan mukaisesti.
  Infrastruktuurin haltijan on voitava varmistaa, että tällainen alentaminen ei johda tulojen menetykseen. Tämän alentamisen vastapainona junilta, joita ei ole varustettu ETCS-järjestelmällä, peritään korkeampia maksuja samalla rautatielinjalla.

Liitteessä VIII olevaa 5 kohtaa voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa

  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen
  ERTMS-järjestelmän edistämiseksi
  .

4.   Syrjinnän estämiseksi on varmistettava, että infrastruktuurin haltijan keskimääräiset maksut ja rajakustannuksiin perustuvat maksut sen infrastruktuurin samanlaisesta käytöstä ovat vertailukelpoisia ja että samanlaisilta palveluilta samalla markkinalohkolla peritään samanlaiset maksut. Infrastruktuurin haltijan on osoitettava verkkoselostuksessa, että hinnoittelujärjestelmä täyttää nämä vaatimukset, edellyttäen, että tämä voidaan tehdä ilmaisematta liikesalaisuuksia.

5.   Jos infrastruktuurin haltija aikoo muuttaa 1 kohdassa tarkoitettuja hinnoittelujärjestelmän olennaisia osia, sen on julkistettava ne vähintään kolme kuukautta ennen 27 artiklan 4 kohdan mukaista verkkoselostuksen julkaisemisen määräaikaa.

Jäsenvaltiot voivat päättää julkaista hinnoittelupuitteet ja hinnoittelusäännöt, joita sovelletaan erityisesti sellaisiin kansainvälisiin tavaraliikenteen palveluihin kolmansista maista ja kolmansiin maihin, joita tarjotaan rataverkossa, jonka raideleveys eroaa unionin pääasiallisen rataverkon raideleveydestä, 29 artiklan 1 kohdassa säädetyistä poikkeavin välinein ja määräajoin kun tämä on tarpeen terveen kilpailun varmistamiseksi. [tark. 80]

33 artikla

Alennukset

1.   Sen estämättä, mitä 31 artiklan 3 kohdassa säädetään suorien kustannusten periaatteesta, kaikissa alennuksissa, joita infrastruktuurin haltija antaa rautatieyrityksiltä mistä tahansa palveluista perimistään maksuista, on noudatettava tässä artiklassa vahvistettuja perusteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 101, 102, 106 ja 107 artiklan soveltamista.

2.   Lukuun ottamatta 3 kohtaa alennukset eivät voi olla suuremmat kuin infrastruktuurin haltijalle hallintokustannusten osalta koituva todellinen säästö. Alennuksen suuruutta määritettäessä ei voida ottaa huomioon kustannussäästöjä, jotka on jo otettu huomioon perittävässä maksussa.

3.   Infrastruktuurin haltijat voivat ottaa käyttöön kaikille infrastruktuurin käyttäjille tarkoitettuja järjestelmiä, jotka koskevat määrättyjä liikennevirtoja, ja joissa myönnetään määräaikaisia alennuksia uusien rautatiepalvelujen kehittämisen edistämiseksi, tai alennuksia, joilla kannustetaan käyttämään erityisen vähän käytettyjä ratoja.

4.   Alennukset saavat koskea vain niitä maksuja, jotka peritään määrätyltä infrastruktuurin osalta.

5.   Samanlaisiin palvelutyyppeihin on sovellettava samanlaisia alennusjärjestelmiä. Alennusjärjestelmiä on sovellettava syrjimättä kaikkiin rautatieyrityksiin.

34 artikla

Järjestelmä sellaisten ympäristö-, onnettomuus- ja infrastruktuurikustannusten korvaamiseksi, joilla muita liikennemuotoja ei rasiteta

1.   Jäsenvaltiot voivat perustaa tietyksi määräajaksi järjestelmän, jolla korvataan rautateiden infrastruktuurin käytön osalta ne ympäristö-, onnettomuus- ja infrastruktuurikustannukset, joilla ei todistetusti rasiteta kilpailevia liikennemuotoja, jos nämä kustannukset ylittävät rautateiden vastaavanlaiset kustannukset.

2.   Jos yksinoikeudella toimiva rautatieyritys saa korvausta, korvauksen saamisen on näyttävä vastaavana etuna käyttäjälle.

3.   Käytetyn menetelmän ja tehtyjen laskelmien on oltava julkisia. Erityisesti on oltava mahdollista osoittaa ne kilpailevan liikenneinfrastruktuurin erityiset perimättä jääneet kustannukset, joilta vältytään, sekä varmistaa, että järjestely myönnetään yrityksille ketään syrjimättömin perustein.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestelmä on perussopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan mukainen.

35 artikla

Suorituskannustinjärjestelmä

1.   Infrastruktuurin hinnoittelujärjestelmien on suorituskannustinjärjestelmän avulla kannustettava rautatieyrityksiä ja infrastruktuurin haltijaa minimoimaan häiriöt ja parantamaan rautatieverkon suorituskykyä suorituskannustinjärjestelmällä. Tähän saattaa sisältyä seuraamuksia verkon toiminnalle häiriötä tuottavista toimista, korvauksia häiriöistä kärsiville yrityksille ja palkintomaksuja ennakoitua paremmasta suorituskyvystä.

2.   Liitteessä VIII olevassa 4 kohdassa lueteltuja Suorituskannustinjärjestelmän perusperiaatteita

  perusperiaatteisiin kuuluvat seuraavat osatekijät, joita
  on sovellettava koko verkkoon.

  :

| a) | Palvelun sovitun laatutason saavuttamiseksi ja jotta palvelun taloudellinen elinkelpoisuus ei vaarantuisi, infrastruktuurin haltijan on sääntelyelimen hyväksynnän jälkeen sovittava hakijoiden kanssa suorituskannustinjärjestelmän tärkeimmistä tekijöistä, erityisesti myöhästymisten kustannuksista ja kynnyksistä suorituskannustinjärjestelmän maksuille, jotka liittyvät sekä yksittäisiin junalla ajettuihin matkoihin että rautatieyrityksen kaikkien junien ajomatkoihin tiettynä ajanjaksona. |
| --- | --- |

a)

Palvelun sovitun laatutason saavuttamiseksi ja jotta palvelun taloudellinen elinkelpoisuus ei vaarantuisi, infrastruktuurin haltijan on sääntelyelimen hyväksynnän jälkeen sovittava hakijoiden kanssa suorituskannustinjärjestelmän tärkeimmistä tekijöistä, erityisesti myöhästymisten kustannuksista ja kynnyksistä suorituskannustinjärjestelmän maksuille, jotka liittyvät sekä yksittäisiin junalla ajettuihin matkoihin että rautatieyrityksen kaikkien junien ajomatkoihin tiettynä ajanjaksona.

| b) | Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava vähintään viisi päivää ennen junan ajomatkaa rautatieyrityksille aikataulu, jonka perusteella myöhästymiset lasketaan. |
| --- | --- |

b)

Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava vähintään viisi päivää ennen junan ajomatkaa rautatieyrityksille aikataulu, jonka perusteella myöhästymiset lasketaan.

| c) | Suorituskannustinjärjestelmää koskevia riitoja varten on luotava riitojenratkaisujärjestelmä tällaisten kysymysten ratkaisemiseksi nopeasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien muutoksenhakukeinojen ja 50 artiklan säännösten soveltamista. Jos tätä järjestelyä käytetään, päätös on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

c)

Suorituskannustinjärjestelmää koskevia riitoja varten on luotava riitojenratkaisujärjestelmä tällaisten kysymysten ratkaisemiseksi nopeasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien muutoksenhakukeinojen ja 50 artiklan säännösten soveltamista. Jos tätä järjestelyä käytetään, päätös on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa.

| d) | Infrastruktuurin haltijan on julkaistava kerran vuodessa tiedot rautatieyritysten saavuttamasta keskimääräisestä vuotuisesta palvelutasosta suorituskannustinjärjestelmässä sovittujen tärkeimpien tekijöiden perusteella. [tark. 81] |
| --- | --- |

d)

Infrastruktuurin haltijan on julkaistava kerran vuodessa tiedot rautatieyritysten saavuttamasta keskimääräisestä vuotuisesta palvelutasosta suorituskannustinjärjestelmässä sovittujen tärkeimpien tekijöiden perusteella. [tark. 81]

Liitteessä VIII olevaa 4 kohtaa
  , joka sisältää suorituskannustinjärjestelmän lisäosia,
  voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 artiklassa

  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen. [tark. 82]

36 artikla

Kapasiteetin varausmaksut

Infrastruktuurin haltija voi periä asianmukaisen maksun kapasiteetista, joka on myönnetty mutta jätetty käyttämättä. Maksulla on kannustettava kapasiteetin tehokasta käyttöä. Jos vuotuisen aikataulun vahvistamisen yhteydessä reitin myöntämistä hakee

  kaksi tai
  useampi kuin yksi hakija
  hakee päällekkäisten reittien myöntämistä
  , on perittävä varausmaksu
  hakijalta, jolle reitti on myönnetty kokonaan tai osittain mutta joka ei ole käyttänyt sitä
  . [tark. 83]

Infrastruktuurin haltijan on kyettävä aina ilmoittamaan rautatieyritysten käyttöön jo myönnetty infrastruktuurikapasiteetti kaikille, joiden etua asia koskee.

37 artikla

Hinnoittelujärjestelmiä koskeva yhteistyö useammassa kuin yhdessä verkossa

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat tekevät yhteistyötä 32 artiklassa tarkoitettujen lisähintojen ja 35 artiklassa tarkoitettujen suorituskannustinjärjestelmien tehokkaaksi soveltamiseksi useammassa kuin yhdessä verkossa tapahtuvaan liikenteeseen. Infrastruktuurin haltijoiden on vahvistettava asianmukaiset menettelyt kansainvälisten rautatieliikennepalvelujen kilpailukyvyn optimoimiseksi tämän direktiivin sääntöjen mukaisesti.

3   JAKSO

INFRASTRUKTUURIKAPASITEETIN KÄYTTÖOIKEUDEN MYÖNTÄMINEN

38 artikla

Kapasiteettioikeudet

1.   Infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntää infrastruktuurin haltija. Oikeuden saanut hakija ei voi siirtää myönnettyä käyttöoikeutta toiselle yritykselle tai yksikölle.

Kaupan käyminen infrastruktuurikapasiteetilla on kielletty ja aiheuttaa sen, että kapasiteettia ei enää myönnetä.

Siirtona ei pidetä sitä, että jokin rautatieyritys käyttää kapasiteettia sellaisen hakijan liiketoimintaan, joka ei itse ole rautatieyritys.

2.   Oikeus tietyn infrastruktuurikapasiteetin käyttöön reittien muodossa voidaan myöntää hakijoille enintään yhdeksi liikenteen aikataulun kaudeksi.

Infrastruktuurin haltija ja hakija voivat tehdä 42 artiklan mukaisen puitesopimuksen kyseessä olevan rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käytöstä yhtä liikenteen aikataulun kautta pidemmäksi ajaksi.

3.   Infrastruktuurin haltijoiden ja hakijoiden oikeuksista ja velvollisuuksista kapasiteetin käyttöoikeuksien myöntämisen osalta määrätään sopimuksissa tai säädetään jäsenvaltioiden lainsäädännössä.

4.   Jos hakija aikoo pyytää infrastruktuurikapasiteettia 2 artiklassa määritellyn kansainvälisen henkilöliikennepalvelun harjoittamiseksi, sen on ilmoitettava tästä asianomaisille infrastruktuurin haltijoille ja sääntelyelimille. Jotta sääntelyelinten olisi mahdollista arvioida, onko kansainvälisen palvelun tarkoituksena matkustajien kuljettaminen eri jäsenvaltioissa sijaitsevien asemien välillä, ja mitkä ovat mahdolliset taloudelliset vaikutukset olemassa oleviin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, niiden on varmistettava, että asiasta ilmoitetaan kaikille toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat myöntäneet oikeuden julkisia palveluhankintoja koskevassa sopimuksessa määritellyn rautateiden henkilöliikennepalvelun tarjoamiseen kyseisellä reittiosuudella, muulle asiaan liittyvälle toimivaltaiselle viranomaiselle, jolla on 9 artiklan 3 kohdan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta, ja kaikille rautatieyrityksille, jotka panevat täytäntöön julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta tämän kansainvälisen henkilöliikennepalvelun käyttämällä reittiosuudella.

39 artikla

Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntäminen

1.   Jäsenvaltiot voivat vahvistaa puitteet infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiselle rajoittamatta kuitenkaan hallinnon riippumattomuutta, josta säädetään 4 artiklassa. Kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä on laadittava erityissäännöt. Infrastruktuurin haltijan on huolehdittava kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämismenettelyistä. Infrastruktuurin haltijan on erityisesti varmistettava, että infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeudet myönnetään oikeudenmukaisin ja ketään syrjimättömin perustein ja unionin lainsäädännön mukaisesti.

2.   Infrastruktuurin haltijoiden on pidettävä luottamuksellisina tietoina niille toimitettuihin tietoihin liittyviä liikesalaisuuksia.

40 artikla

Yhteistyö infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseksi useampaan kuin yhteen verkkoon

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat toimivat yhteistyössä, jotta voidaan tehokkaasti myöntää useamman kuin yhden verkon alueella sijaitseva infrastruktuurikapasiteetti ja myöntää sitä koskevat käyttöoikeudet myös 42 artiklassa tarkoitettujen puitesopimusten nojalla. Infrastruktuurin haltijoiden on perustettava asianmukaiset menettelyt tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, ja järjestettävä kansainväliset reitit toimintaa varten.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden infrastruktuurin haltijoiden edustajat, joiden tekemillä kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä koskevilla päätöksillä on vaikutusta muihin infrastruktuurin haltijoihin, liittyvät yhteen infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisen yhteensovittamiseksi tai kaiken asianmukaisen infrastruktuurikapasiteetin myöntämiseksi kansainvälisellä tasolla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rautateiden tavaraliikenneverkkoa koskevaan unionin lainsäädäntöön sisältyvien erityisten sääntöjen soveltamista.
  Tähän yhteistyöhön osallistuvien osapuolten on varmistettava, että organisaation jäsenyyttä ja toimintamenetelmiä koskevat tiedot sekä kaikki infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden arvioinnissa ja myöntämisessä käytettävät perusteet ovat julkisia.
  Tähän menettelyyn voi osallistua myös asianmukaisia kolmansien maiden infrastruktuurien haltijoiden edustajia. [tark. 85]

2.   Komissiolle ja 57 artiklan mukaista yhteistyötä tekevien sääntelyelinten edustajille on ilmoitettava kokouksista, joissa käsitellään infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisen yhteisiä periaatteita ja käytäntöjä, ja ne on kutsuttava osallistumaan niihin tarkkailijoina

  yhteisistä periaatteista ja käytännöistä
  . Jos kapasiteetin myöntämiseen käytetään tietotekniikkaan perustuvia järjestelmiä, sääntelyelinten on saatava näistä järjestelmistä riittävästi tietoja, jotta ne voivat toteuttaa valvontatehtävänsä 56 artiklan säännösten mukaisesti. [tark. 86]

3.   Kokouksissa tai muissa toimissa, joiden tarkoituksena on mahdollistaa infrastruktuurin kapasiteetin myöntäminen verkkojen väliseen junaliikenteeseen, päätöksiä tekevät ainoastaan infrastruktuurin haltijoiden edustajat.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun yhteistyöhön osallistuvien osapuolten on varmistettava, että organisaation jäsenyyttä ja toimintamenetelmiä koskevat tiedot sekä kaikki infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden arvioinnissa ja myöntämisessä käytettävät perusteet ovat julkisia.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyön yhteydessä infrastruktuurin haltijoiden on arvioitava tarve perustaa kansainvälisiä reittejä tavarajunaliikenteen helpottamiseksi, sekä tarvittaessa ehdottaa ja järjestää kyseisiä reittejä, joiden osalta noudatetaan 48 artiklassa tarkoitettua ad hoc -hakemusmenettelyä.

Hakijoiden on voitava käyttää tällaisia etukäteen järjestettyjä kansainvälisiä reittejä minkä tahansa yhteistyöhön osallistuvan infrastruktuurin haltijan kautta.

41 artikla

Hakijat

1.   
  Hakijat voivat pyytää
  infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeutta voivat hakea tässä direktiivissä tarkoitetut hakijat.
  Voidakseen käyttää tällaista infrastruktuurikapasiteettia hakijoiden on osoitettava rautatieyritys tekemään sopimus infrastruktuurin haltijan kanssa 28 artiklan mukaisesti. [tark. 84]

2.   Infrastruktuurin haltija voi asettaa vaatimuksia hakijoille varmistaakseen, että sen oikeutetut odotukset saatavista tuloista ja infrastruktuurin käytöstä turvataan. Kyseiset vaatimukset voivat koskea ainoastaan sellaisen taloudellisen takuun antamista, joka ei ylitä hakijan suunniteltuun toiminta-asteeseen suhteutettua tarkoituksenmukaista tasoa, sekä vakuutusta kyvystä tehdä tarjouksia, jotka ovat infrastruktuurikapasiteetin myöntämiseen liittyvien edellytysten kanssa yhdenmukaisia.

3.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa vahvistetaan

  Edellä
  2 kohdan soveltamiseksi noudatettavien perusteiden yksityiskohdat. Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksinä 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

  yksityiskohtia voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. [tark. 87]

42 artikla

Puitesopimukset

1.   Infrastruktuurin haltijan ja hakijan välillä voidaan tehdä puitesopimus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 101, 102 ja 106 artiklan soveltamista. Puitesopimuksessa on eriteltävä sen infrastruktuurikapasiteetin ominaispiirteet, jota hakija hakee, ja jota sille tarjotaan yhtä liikenteen aikataulun kautta pidemmäksi ajaksi. Puitesopimuksessa ei määritetä reittiä yksityiskohtaisesti, vaan sen avulla on voitava vastata hakijan oikeutettuihin kaupallisiin tarpeisiin. Jäsenvaltio voi vaatia, että tämän direktiivin 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen on ennakolta hyväksyttävä tällainen puitesopimus.

2.   Puitesopimukset eivät saa estää muita hakijoita tai liikennepalveluja käyttämästä kyseistä infrastruktuuria.

3.   Puitesopimusta on voitava muuttaa tai rajoittaa, jotta mahdollistetaan rautateiden infrastruktuurin entistä tehokkaampi käyttö.

4.   Puitesopimukseen voi sisältyä määräyksiä seuraamuksista siltä varalta, että sopimusta joudutaan muuttamaan, tai se joudutaan purkamaan.

5.   Puitesopimusten kesto on periaatteessa viisi vuotta, ja niitä voidaan jatkaa niiden alkuperäistä kestoa vastaaviksi ajanjaksoiksi. Infrastruktuurin haltija voi erityisissä tapauksissa hyväksyä lyhyemmän tai pitemmän keston. Viittä vuotta pitempi kesto on perusteltava liiketoimintaan liittyvillä sopimuksilla, erityisillä investoinneilla tai riskeillä.

6.   Jos kyseessä ovat 49 artiklassa tarkoitettua erikoistunutta infrastruktuuria käyttävät palvelut, jotka edellyttävät laajoja ja pitkäaikaisia investointeja, jotka hakijan on asianmukaisesti perusteltava, puitesopimusten kesto voi olla 15 vuotta. Kaudet, jotka ylittävät 15 vuotta, ovat sallittuja vain poikkeustapauksissa, erityisesti kun on kyse laajamittaisesta ja pitkäaikaisesta investoinnista ennen kaikkea silloin, kun investointeihin liittyy sopimusvelvoitteita kuten monivuotisia lyhennyssuunnitelmia.

Tällaisissa poikkeustapauksissa puitesopimuksessa voidaan vahvistaa sen kapasiteetin yksityiskohtaiset ominaispiirteet, joka hakijalle tarjotaan puitesopimuksen voimassaolon ajaksi. Kyseisiin ominaispiirteisiin voi sisältyä reittien liikennetiheys, liikennemäärät ja laatu. Infrastruktuurin haltija voi vähentää varattua kapasiteettia, jos sitä on vähintään kuukauden mittaisen ajanjakson aikana käytetty vähemmän kuin 52 artiklassa säädetään kynnysmääräksi.

Alustava puitesopimus voidaan 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen laatia viiden vuoden ajaksi ennen 1 päivää tammikuuta 2010 palveluja tarjoavien hakijoiden käyttämän kapasiteetin ominaispiirteiden pohjalta erityisten investointien tai liiketoimintaan liittyvien sopimusten huomioon ottamiseksi, ja sopimusta voidaan jatkaa yhden kerran. Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitetun sääntelyelimen tehtävänä on antaa lupa tällaisen sopimuksen voimaantulolle.

7.   Jokaisen puitesopimuksen yleisten tietojen on oltava kaikkien asianosaisten saatavilla, mutta liikesalaisuudet on pidettävä luottamuksellisina.

43 artikla

Käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulu

1.   Infrastruktuurin haltijan on noudatettava käyttöoikeuden myöntämisessä liitteessä IX vahvistettua aikataulua.

Liitettä IX voidaan muuttaa kokemuksen perusteella
  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Infrastruktuurin haltijan on sovittava muiden asianosaisten infrastruktuurin haltijoiden kanssa liikenteen aikatauluun otettavista kansainvälisistä reiteistä, ennen kuin liikenteen aikataulua koskevia ehdotuksia koskevat kuulemiset aloitetaan. Muutoksia tehdään ainoastaan, jos ne ovat ehdottoman välttämättömiä
  , ja ne on perusteltava asianmukaisesti
  . [tark. 88]

44 artikla

Hakemukset

1.   Hakijat voivat toimittaa julkis- tai yksityisoikeuden mukaisesti infrastruktuurin haltijalle hakemuksen, jossa pyydetään sopimuksen tekemistä oikeudesta käyttää rautateiden infrastruktuuria IV luvun 2 jaksossa säädettyä korvausta vastaan.

2.   Säännöllistä liikenteen aikataulua koskevissa hakemuksissa on noudatettava liitteessä IX vahvistettuja määräaikoja.

3.   Puitesopimuksen osapuolena olevan hakijan on tehtävä hakemus kyseisen sopimuksen mukaisesti.

4.   Hakijoiden on jätettävä useamman kuin yhden verkon alueelle ulottuvaa infrastruktuurikapasiteettia koskeva hakemus yhdelle infrastruktuurin haltijalle. Kyseisellä infrastruktuurin haltijalla on tällöin oikeus toimia hakijan puolesta hankkiakseen kapasiteettia muilta toimivaltaisilta infrastruktuurin haltijoilta.

5.   Useamman kuin yhden verkon alueelle ulottuvan infrastruktuurikapasiteetin osalta infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että hakijat voivat hakea kapasiteettia suoraan yhteiseltä elimeltä, esimerkiksi rautatiekäytävien keskitetyltä palvelupisteeltä, jonka infrastruktuurien haltijat voivat perustaa.

45 artikla

Aikataulusuunnittelu

1.   Infrastruktuurin haltijan on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä täyttämään kaikki infrastruktuurikapasiteettia koskevat pyynnöt, erityisesti useamman kuin yhden verkon alueelle ulottuvia reittejä koskevat pyynnöt, sekä ottamaan huomioon mahdollisuuksien mukaan kaikki hakijoihin kohdistuvat rajoitteet, myös niiden liiketoimintaan kohdistuvat taloudelliset vaikutukset.

2.   Infrastruktuurin haltija voi asettaa liikenteen aikataulun suunnittelu- ja yhteensovittamismenettelyssä jonkin palvelutyypin etusijalle, mutta ainoastaan 47 ja 49 artiklan mukaisesti.

3.   Infrastruktuurin haltijan on kuultava asianomaisia osapuolia liikenteen aikataulua koskevasta ehdotuksesta ja annettava niille vähintään kuukausi aikaa esittää näkemyksensä. Asianomaisiin osapuoliin kuuluvat kaikki kapasiteettia hakeneet sekä muut osapuolet, jotka haluavat esittää huomautuksiaan siitä, miten liikenteen aikataulu saattaa vaikuttaa niiden mahdollisuuksiin hankkia rautatiepalveluja aikataulukaudella.

4.   Infrastruktuurin haltijan on pyynnöstä annettava kohtuullisen ajan kuluessa ja 46 artiklassa tarkoitetun yhteensovittamismenettelyn kannalta riittävän ajoissa seuraavat tiedot kirjallisesti ja maksutta hakijoiden saataville tarkastelua varten:

| a) | kaikkien muiden hakijoiden samoilla reittiosuuksilla hakemat reitit; |
| --- | --- |

a)

kaikkien muiden hakijoiden samoilla reittiosuuksilla hakemat reitit;

| b) | kaikille muille hakijoille myönnetyt reitit ja kaikkien muiden hakijoiden myöntämistä odottavat reittihakemukset samoilla reittiosuuksilla; |
| --- | --- |

b)

kaikille muille hakijoille myönnetyt reitit ja kaikkien muiden hakijoiden myöntämistä odottavat reittihakemukset samoilla reittiosuuksilla;

| c) | kaikille muille hakijoille myönnetyt reitit samoilla reittiosuuksilla kuin edellisellä liikenteen aikataulukaudella; |
| --- | --- |

c)

kaikille muille hakijoille myönnetyt reitit samoilla reittiosuuksilla kuin edellisellä liikenteen aikataulukaudella;

| d) | asianomaisilla reittiosuuksilla vielä saatavilla oleva kapasiteetti; |
| --- | --- |

d)

asianomaisilla reittiosuuksilla vielä saatavilla oleva kapasiteetti;

| e) | kaikki yksityiskohtaiset tiedot kapasiteetin myöntämisprosessissa käytetyistä perusteista. |
| --- | --- |

e)

kaikki yksityiskohtaiset tiedot kapasiteetin myöntämisprosessissa käytetyistä perusteista.

5.   Infrastruktuurin haltijan on toteutettava tarkoituksenmukaiset toimenpiteet kaikkien esille otettujen kysymysten käsittelemiseksi.

46 artikla

Yhteensovittamismenettely

1.   Jos infrastruktuurin haltija havaitsee 45 artiklassa tarkoitetun liikenteen aikataulusuunnitelman laatimismenettelyn aikana, että eri hakemukset ovat keskenään ristiriidassa, sen on pyrittävä sovittamaan hakemukset mahdollisimman hyvin yhteen.

2.   Jos tilanne edellyttää yhteensovittamista, infrastruktuurin haltijalla on kohtuullisissa rajoissa oikeus ehdottaa infrastruktuurikapasiteettia, joka eroaa pyydetystä kapasiteetista.

3.   Infrastruktuurin haltijan on pyrittävä ratkaisemaan mahdolliset ristiriidat asianomaisten hakijoiden kanssa käytävillä neuvotteluilla.

4.   Yhteensovittamismenettelyä ohjaavat periaatteet on vahvistettava verkkoselostuksessa. Niissä on erityisesti otettava huomioon kansainvälisten reittien järjestämiseen liittyvät vaikeudet sekä vaikutukset, joita muutoksista saattaa muille infrastruktuurin haltijoille aiheutua.

5.   Jos infrastruktuurikapasiteettia koskevia hakemuksia ei voida täyttää ilman yhteensovittamista, infrastruktuurin haltijan on pyrittävä yhteensovittamisen avulla käsittelemään kaikki pyynnöt.

6.   Infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä koskevia riitoja varten on luotava riitojenratkaisujärjestely riitojen ratkaisemiseksi nopeasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien muutoksenhakukeinojen ja 56 artiklan soveltamista. Kyseinen järjestely on esitettävä verkkoselostuksessa. Jos tuota järjestelyä käytetään, päätös on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa.

47 artikla

Ylikuormitettu infrastruktuuri

1.   Jos pyydettyjen reittien koordinoinnin ja hakijoiden kuulemisen jälkeen ei ole mahdollista suostua kaikkiin infrastruktuurikapasiteettia koskeviin hakemuksiin, infrastruktuurin haltijan on välittömästi ilmoitettava, että kyseinen infrastruktuurin osa on ylikuormitettu. Tämä on tehtävä myös sellaisen infrastruktuurin osalta, jonka voidaan olettaa kärsivän kapasiteetin riittämättömyydestä lähitulevaisuudessa.

2.   Jos infrastruktuurin on ilmoitettu olevan ylikuormitettu, infrastruktuurin haltijan on laadittava 50 artiklassa säädetty kapasiteettia koskeva arviointi, jollei 51 artiklassa säädetyn kapasiteetin vahvistamissuunnitelman toteutusta ole jo aloitettu.

3.   Jos 31 artiklan 4 kohdan mukaisia maksuja ei ole peritty, tai ne eivät ole tuottaneet tyydyttävää tulosta ja infrastruktuurin on ilmoitettu olevan ylikuormitettu, infrastruktuurin haltija voi lisäksi soveltaa ensisijaisuusperusteita infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisessä.

4.   Ensisijaisuusperusteissa on otettava huomioon palvelun merkitys yhteiskunnalle suhteessa kaikkiin muihin liikennepalveluihin, joille ei näin ollen kapasiteettia myönnetä.

Varmistaakseen riittävien liikennepalvelujen kehittämisen näissä puitteissa ja erityisesti vastatakseen julkisten palvelujen vaatimuksiin tai edistääkseen rautateiden tavaraliikennettä
  ja etenkin kansainvälistä tavaraliikennettä
  jäsenvaltiot voivat toteuttaa ketään syrjimättömin perustein tarvittavat toimenpiteet niin, että kyseiset liikennepalvelut ovat etusijalla infrastruktuurikapasiteettia myönnettäessä. [tark. 89]

Jos siihen on aihetta, jäsenvaltiot voivat maksaa infrastruktuurin haltijalle korvauksen, joka vastaa mahdollista taloudellista tappiota siitä, että tietty kapasiteetti on osoitettava toisen alakohdan mukaisesti joillekin palveluille.

Kyseisissä toimenpiteissä ja korvauksissa on otettava huomioon ne vaikutukset, joita muissa jäsenvaltioissa on sillä, ettei kapasiteettia myönnetä.

5.   Tavaraliikennepalvelujen ja erityisesti

  Tavaraliikenteen palvelujen ja etenkin
  kansainvälisen tavaraliikenteen merkitys on otettava riittävällä tavalla huomioon ensisijaisuusperusteita määritettäessä

  palvelujen on kuuluttava ensisijaisuusperusteisiin
  . [tark. 90]

6.   Ylikuormitettujen infrastruktuurien osalta noudatettavat menettelyt ja käytettävät perusteet vahvistetaan verkkoselostuksessa.

48 artikla

Ad hoc -hakemukset

1.   Infrastruktuurin haltijan on vastattava yksittäisiä reittejä koskeviin ad hoc -hakemuksiin mahdollisimman pian, kuitenkin viiden työpäivän kuluessa. Tiedot käytettävissä olevasta varakapasiteetista on asetettava kaikkien sellaisten hakijoiden saataville, jotka saattavat haluta käyttää kyseistä kapasiteettia.

2.   Infrastruktuurin haltijoiden on tarvittaessa arvioitava, onko lopulliseen liikenteen aikatauluun tarpeen jättää tilaa varakapasiteetille, jotta ne voisivat nopeasti vastata ennakoitavissa oleviin kapasiteettia koskeviin ad hoc -hakemuksiin. Tätä sovelletaan myös ylikuormitettuun infrastruktuuriin.

49 artikla

Erikoistunut infrastruktuuri

1.   Infrastruktuurikapasiteetin on katsottava olevan saatavilla kaikkien sellaisten palvelujen käyttöön, jotka täyttävät reitin toimintaan vaadittavat ominaisuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

2.   Jos sopivia vaihtoehtoisia reittiosuuksia on, infrastruktuurin haltija voi asianomaisia osapuolia kuultuaan osoittaa tietyn infrastruktuurin määrätyn tyyppisen liikenteen käyttöön. Jos tällainen osoittaminen on tapahtunut, infrastruktuurin haltija voi asettaa kyseisen liikennetyypin etusijalle infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuksia myöntäessään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 101, 102 ja 106 artiklan soveltamista.

Kyseinen osoittaminen ei saa estää muita liikennetyyppejä käyttämästä kyseistä infrastruktuuria, kun kapasiteettia on käytettävissä.

3.   Jos infrastruktuuri on osoitettu tiettyyn käyttöön 2 kohdan mukaisesti, siitä on kerrottava verkkoselostuksessa.

50 artikla

Kapasiteettia koskeva arviointi

1.   Kapasiteettia koskevan arvioinnin tarkoituksena on määrittää infrastruktuurikapasiteetin rajoitteet, jotka estävät sen, että infrastruktuurikapasiteettia koskevat hakemukset voidaan täyttää täysimääräisesti, sekä ehdottaa menetelmiä, joilla lisähakemuksiin voidaan suostua. Arvioinnissa yksilöidään ylikuormituksen syyt sekä toimenpiteet, joita ylikuormituksen poistamiseksi voitaisiin toteuttaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

2.   Arvioinnin kohteena on infrastruktuuri, käyttömenettelyt, harjoitettavien liikennepalvelujen luonne ja kaikkien näiden tekijöiden vaikutus infrastruktuurikapasiteettiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti liikenteen ohjaaminen toisille reittiosuuksille, liikenteen aikataulusuunnitelman uusiminen, nopeudenmuutokset ja infrastruktuurin parantaminen.

3.   Kapasiteettia koskeva arviointi on saatava päätökseen kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun infrastruktuuri on määritelty ylikuormitetuksi.

51 artikla

Kapasiteetin vahvistamissuunnitelma

1.   Infrastruktuurin haltijan on laadittava kapasiteetin vahvistamissuunnitelma kuuden kuukauden kuluessa kapasiteettia koskevan arvioinnin valmistumisesta.

2.   Kapasiteetin vahvistamissuunnitelma laaditaan sen jälkeen, kun kyseisen ylikuormitetun infrastruktuurin käyttäjiä on kuultu.

Siinä on yksilöitävä:

| a) | ylikuormituksen syyt; |
| --- | --- |

a)

ylikuormituksen syyt;

| b) | liikenteen todennäköinen kehittyminen; |
| --- | --- |

b)

liikenteen todennäköinen kehittyminen;

| c) | infrastruktuurin kehittämistä koskevat rajoitteet; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuurin kehittämistä koskevat rajoitteet;

| d) | kapasiteetin vahvistamisen vaihtoehdot ja siitä aiheutuvat kustannukset, myös todennäköiset käyttömaksuja koskevat muutokset. |
| --- | --- |

d)

kapasiteetin vahvistamisen vaihtoehdot ja siitä aiheutuvat kustannukset, myös todennäköiset käyttömaksuja koskevat muutokset.

Siinä on myös määritettävä kustannus-hyötyanalyysin perusteella mahdolliset infrastruktuurikapasiteetin vahvistamiseksi toteutettavat toimet mukaan lukien aikataulu toimenpiteiden toteuttamiselle.

Suunnitelman edellytyksenä voi olla jäsenvaltion ennakkohyväksyntä. Jäljempänä 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin voi antaa lausunnon siitä, ovatko suunnitelmassa määrätyt toimet asianmukaisia

  tarkoitetun sääntelyelimen on valvottava kuulemisprosessia varmistaakseen, että se toteutetaan syrjimättömällä tavalla
  . [tark. 91]

Euroopan laajuisen verkon taikka yhteen tai useampaan Euroopan laajuiseen verkkoon merkittävällä tavalla vaikuttavan reitin ylikuormittuessa 57 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin voi antaa lausunnon siitä, ovatko suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet asianmukaisia. [tark. 92]

3.   Infrastruktuurin haltijan on keskeytettävä kaikkien sellaisten maksujen periminen, joita peritään kyseisen infrastruktuurin käytöstä 31 artiklan 4 kohdan perusteella, jos infrastruktuurin haltija

| a) | ei tee kapasiteetin vahvistamissuunnitelmaa; tai |
| --- | --- |

a)

ei tee kapasiteetin vahvistamissuunnitelmaa; tai

| b) | ei edisty kapasiteetin vahvistamissuunnitelmassa määritettyjen toimien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

b)

ei edisty kapasiteetin vahvistamissuunnitelmassa määritettyjen toimien toteuttamisessa.

Infrastruktuurin haltija voi kuitenkin jatkaa kyseisten maksujen perimistä edellyttäen, että 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin hyväksyy tämän, jos

| a) | kapasiteetin vahvistamissuunnitelmaa ei pystytä toteuttamaan syistä, joihin infrastruktuurin haltija ei pysty vaikuttamaan; tai |
| --- | --- |

a)

kapasiteetin vahvistamissuunnitelmaa ei pystytä toteuttamaan syistä, joihin infrastruktuurin haltija ei pysty vaikuttamaan; tai

| b) | käytettävissä olevat vaihtoehdot eivät ole taloudellisesti tai rahoituksellisesti toteuttamiskelpoisia. |
| --- | --- |

b)

käytettävissä olevat vaihtoehdot eivät ole taloudellisesti tai rahoituksellisesti toteuttamiskelpoisia.

52 artikla

Reittien käyttö

1.   Infrastruktuurin haltijan on eriteltävä verkkoselostuksessa edellytykset, joiden avulla otetaan huomioon reittien aikaisemmat käyttöasteet määritettäessä käyttöoikeuden myöntämismenettelyjen ensisijaisuusjärjestys.

2.   Erityisesti ylikuormitetun infrastruktuurin osalta infrastruktuurin haltijan on vaadittava reitin luovuttamista, jos reittiä on vähintään kuukauden mittaisen ajanjakson aikana käytetty vähemmän kuin verkkoselostuksessa on vahvistettu kynnysmääräksi, paitsi jos tämä johtuu liikenteenharjoittajasta riippumattomista, muista kuin taloudellisista syistä.

53 artikla

Infrastruktuurikapasiteetti kunnossapitotöitä varten

1.   Kunnossapitotöitä varten tapahtuvaa infrastruktuurikapasiteetin käyttöä koskevat hakemukset on tehtävä liikenteen aikataulusuunnitelman laatimisen yhteydessä.

2.   Infrastruktuurin haltijan on otettava riittävällä tavalla huomioon suunniteltuun radan kunnossapitotöihin varatun infrastruktuurikapasiteetin vaikutus hakijoihin.

3.   Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava asianomaisille osapuolille hyvissä ajoin

  vähintään viikkoa aikaisemmin
  kunnossapitotöistä, joita ei ole suunniteltu, vähintään viikkoa ennen niiden aloittamista. [tark. 93]

54 artikla

Erityiset toimenpiteet häiriötilanteissa

1.   Jos junaliikenteessä esiintyy teknisistä ongelmista tai onnettomuudesta johtuvia häiriöitä, infrastruktuurin haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen palauttamiseksi ennalleen. Tätä varten sen on laadittava varotoimia koskeva suunnitelma, jossa luetellaan ne elimet, joille on ilmoitettava vakavista vaaratilanteista tai vakavista häiriöistä junaliikenteessä.

1 a.
     
  Infrastruktuurin haltijoilla on oltava toimintasuunnitelmat onnettomuuksien tai teknisten vikojen varalta. [tark. 94]

2.   Hätätilanteissa ja jos se on infrastruktuurin käytön tilapäisesti estävän häiriön vuoksi ehdottoman välttämätöntä reitit, joihin on myönnetty käyttöoikeus, voidaan ilman varoitusta poistaa käytöstä järjestelmän korjaamiseen tarvittavaksi ajaksi.

Jos infrastruktuurin haltija pitää tätä tarpeellisena, se voi vaatia rautatieyrityksiä antamaan sen käyttöön resurssit, joita se pitää kaikkein asianmukaisimpina tilanteen palauttamiseksi ennalleen mahdollisimman nopeasti.

3.   Jäsenvaltiot voivat vaatia rautatieyrityksiä osallistumaan sen varmistamiseen, että turvallisuusstandardit ja säännöt pannaan täytäntöön ja niiden noudattamista valvotaan kyseisten yritysten itsensä osalta.

  Ellei kyseessä ole ylivoimainen este, mukaan luettuna kiireellinen ja turvallisuuden kannalta välttämätön työ, tämän artiklan mukaisesti tavaraliikenteen harjoittamiseen myönnettyä reittiä ei voida peruuttaa alle kahta kuukautta ennen liikenteen aikataulun mukaista ajankohtaa, jos asianomainen hakija ei anna suostumustaan tällaiselle peruuttamiselle. Tässä tapauksessa asianomainen infrastruktuurin haltija pyrkii tarjoamaan hakijalle yhtä laadukkaan ja luotettavan reitin, joka hakijalla on oikeus hyväksyä tai hylätä. Viimeksi mainitussa tapauksessa sillä on oikeus vähintään vastaavan maksun palautukseen. [tark. 95]

4   JAKSO

Sääntelyelin

55 artikla

Sääntelyelin

  Kansalliset sääntelyelimet

1.   Kunkin jäsenvaltion on perustettava rautatiealalle yksi kansallinen sääntelyelin. Kyseisen elimen on oltava itsenäinen viranomainen, joka on organisatorisesti, toiminnallisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteoltaan oikeudellisesti erillinen ja riippumaton muista viranomaisista. Sen on myös oltava organisaatioltaan, rahoituspäätöksiltään, oikeudelliselta rakenteeltaan ja päätöksenteoltaan infrastruktuurin haltijoista, hinnoitteluelimistä, käyttöoikeuksia myöntävistä elimistä sekä hakijoista riippumaton. Sen on lisäksi oltava toiminnallisesti riippumaton kaikista toimivaltaisista viranomaisista, jotka osallistuvat julkista palveluhankintaa koskevan sopimuksen tekemiseen.
  Kansallisella sääntelyelimellä on oltava henkilöstön ja resurssien osalta tarvittavat organisatoriset valmiudet sille 56 artiklassa annettujen tehtävien hoitamiseen ottaen huomioon jäsenvaltion rautatieliikenteen toiminta-asteen ja siihen vaikuttavat tekijät, kuten liikennemäärän ja verkoston koon.

2.   Jäsenvaltiot voivat perustaa sääntelyelimiä, joilla on toimivaltaa usealla säännellyllä alalla, jos tällaiset yhdistetyt viranomaiset täyttävät 1 kohdassa vahvistetut riippumattomuusvaatimukset.

3.   
  Kansallinen tai muu toimivaltainen parlamentti nimittää
  rautatiealan sääntelyelimen pääjohtaja ja johtokunta nimitetään uusittavaksi

  pääjohtajan ja johtokunnan uusittavissa
  olevaksi määräajaksi sellaisten selkeiden sääntöjen mukaisesti, joilla voidaan taata riippumattomuus. Näihin tehtäviin valitaan henkilöitä, joilla
  on rautatieliikenteen tai muun alan sääntelyyn liittyvää tietämystä ja kokemusta, ja mielellään henkilöitä, joilla ei vähintään

  ei kolmen

  kahden
  vuoden
  tai kahta vuotta pidempänä, kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuna
  aikana ennen nimitystä eikä toimikauden aikana saa olla

  ole ollut
  suoraan tai välillisesti ammatillista asemaa, vastuuta tai intressiä säännellyissä yrityksissä tai yksiköissä tai liiketoimintasuhdetta niiden kanssa.
  Valittujen henkilöiden on nimenomaisesti vahvistettava tämä antamassaan asianmukaisessa sidonnaisuusilmoituksessa.
  Toimikauden päätyttyä heillä ei saa vähintään kolmeen

  kahteen
  vuoteen
  tai kahta vuotta pidempään, kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuun aikaan
  olla ammatillista asemaa, vastuuta tai intressiä missään säännellyistä yrityksistä tai yksiköistä tai liiketoimintasuhdetta niihin. Heillä on täydet valtuudet sääntelyelimen henkilöstön palvelukseen ottamisessa ja hallinnoimisessa.
  Heidän on toimittava täysin riippumattomasti eikä heihin saa missään tapauksessa vaikuttaa hallitusten tai yksityisten tai julkisten yritysten ohjeilla. [tark. 96]

56 artikla

Sääntelyelimen

  Kansallisten sääntelyelinten
  toiminta

1.   Jäljempänä sanotun rajoittamatta 46 artiklan 6 kohdan soveltamista, hakijalla on oikeus vedota sääntelyelimeen, jos se katsoo tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, syrjityksi tai muulla tavalla loukatuksi erityisesti infrastruktuurin haltijan tai tapauskohtaisesti rautatieyrityksen tai palvelun harjoittajan tekemissä päätöksissä, jotka koskevat:

| a) | verkkoselostusta; |
| --- | --- |

a)

verkkoselostusta;

| b) | verkkoselostuksessa vahvistettuja perusteita; |
| --- | --- |

b)

verkkoselostuksessa vahvistettuja perusteita;

| c) | käyttöoikeuden myöntämismenettelyjä ja sen tuloksia; |
| --- | --- |

c)

käyttöoikeuden myöntämismenettelyjä ja sen tuloksia;

| d) | hinnoittelujärjestelmää; |
| --- | --- |

d)

hinnoittelujärjestelmää;

| e) | hakijalta perittävien tai perittäväksi tarkoitettujen infrastruktuurimaksujen suuruutta tai määräytymisperusteita; |
| --- | --- |

e)

hakijalta perittävien tai perittäväksi tarkoitettujen infrastruktuurimaksujen suuruutta tai määräytymisperusteita;

| f) | käyttöoikeutta koskevia 10, 11 ja 12 artiklan mukaisia järjestelyjä; |
| --- | --- |

f)

käyttöoikeutta koskevia 10, 11 ja 12 artiklan mukaisia järjestelyjä;

| g) | palvelujen käyttöoikeutta ja niiden hinnoittelua 13 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

palvelujen käyttöoikeutta ja niiden hinnoittelua 13 artiklan mukaisesti;

| g a) | toimilupien myöntämistä tapauksissa, joissa sääntelyelin ei ole myös toimilupia 16 artiklan mukaisesti myöntävä elin. |
| --- | --- |

g a)

toimilupien myöntämistä tapauksissa, joissa sääntelyelin ei ole myös toimilupia 16 artiklan mukaisesti myöntävä elin.

1 a.
     
  Sääntelyelin voi toteuttaa toimia oma-aloitteisesti, ja sen on ratkaistava valitukset ja toteutettava oma-aloitteisesti toimia tilanteen korjaamiseksi viimeistään kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Jos muutoksenhaku koskee kieltäytymistä infrastruktuurikapasiteetin myöntämisestä tai kapasiteetin tarjoamiseen liittyviä ehtoja, sääntelyelimen on joko vahvistettava, ettei infrastruktuurin haltijan tekemää päätöstä tarvitse muuttaa, tai vaadittava päätöksen muuttamista sääntelyelimen antamien suuntaviivojen mukaisesti.

Komissio tarkastelee oma-aloitteisesti sääntelyelinten toimivaltuuksia ja sääntelyelinten päätöksenteon määräaikoja koskevien tämän direktiivin säännösten soveltamista ja noudattamisen valvomista 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

2.   Sääntelyelimellä on oltava myös valtuudet seurata kilpailua
  , oikaista
  rautatiepalvelujen markkinoilla
  tapahtuva syrjivä ja markkinoita vääristävä kehitys,
  ja tarkastella uudelleen 1 kohdan a–g alakohtaa

  a–g a alakohtaa
  omasta aloitteestaan ja ehkäistäkseen syrjinnän hakijoiden välillä
  , myös asianmukaisten korjaustoimenpiteiden avulla
  . Sen on erityisesti tarkistettava, onko verkkoselostuksessa syrjiviä lausekkeita tai annetaanko siinä infrastruktuurin haltijalle harkintavaltaa, jota voisi olla mahdollista käyttää hakijoiden väliseen syrjintään. Sääntelyelimellä on oltava organisatoriset valmiudet näiden tehtävien toteuttamiseen.

  Tätä varten sääntelyelimen on myös tehtävä tiivistä yhteistyötä kansallisen turvallisuusviranomaisen kanssa, joka vastaa yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttökelpoisuuden arvioinnista tai osajärjestelmien EY-tarkastusmenettelyn arvioinnista direktiivin 2008/57/EY mukaisesti. Kun on kyse kansallisen turvallisuusviranomaisen käsittelemistä menettelyistä, joilla voi olla markkinoille pääsyä koskevia vaikutuksia, kansallisen turvallisuusviranomaisen on hakijoiden pyynnöstä ilmoitettava sääntelyelimelle menettelyn asiaan liittyvistä näkökohdista. Sääntelyelimen on annettava suosituksia. Jos kansallinen turvallisuusviranomainen aikoo poiketa näistä suosituksista, sen on perusteltava tämä sääntelyelimelle.

3.   Sääntelyelimen on varmistettava, että infrastruktuurin haltijan määräämät maksut ovat IV luvun 2 jakson mukaisia ja ketään syrjimättömiä. Infrastruktuurimaksujen tasoa koskevat neuvottelut hakijoiden ja infrastruktuurin haltijan välillä sallitaan ainoastaan, jos ne käydään sääntelyelimen johdolla. Sääntelyelimen on puututtava asiaan, jos neuvottelut saattavat rikkoa tässä luvussa säädettyjä vaatimuksia.

3 a.
     
  Sääntelyelimen on varmistettava, että rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden tilinpidossa noudatetaan 6 artiklassa vahvistettuja tilien eriyttämistä koskevia säännöksiä.

3 b.
     
  Sääntelyelimen on määritettävä, mikäli kansallisessa lainsäädännössä niin edellytetään, 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, onko palvelun päätarkoituksena matkustajien kuljettaminen eri jäsenvaltioissa sijaitsevien asemien välillä, ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, vaarantavatko 10 artiklassa säädetyt tietyn lähtöpaikan ja määränpään välisellä osuudella tarjottavat palvelut, joista on tehty yksi tai useampi voimassa olevan unionin lainsäädännön mukainen julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus, julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellisen tasapainon.

3 c.
     
  Sääntelyelimen on ilmoitettava komissiolle kaikki valitukset, jotka liittyvät sääntelyelimen 1–3 b kohdan nojalla tekemään päätökseen. Komissio pyytää tarvittaessa kahden viikon kuluessa valituksen vastaanottamisesta muuttamaan kyseistä päätöstä, jotta varmistetaan sen yhdenmukaisuus unionin lainsäädännön kanssa. Sääntelyelimen on muutettava päätöstään pidennetyn määräajan kuluessa ottaen huomioon komission pyytämät muutokset.

3 d.
     
  Sääntelyelimen on kuultava rahti- ja henkilöliikenteen rautatiepalvelujen käyttäjiä vähintään kerran vuodessa, jotta se voi ottaa huomioon niiden näkemykset rautatiemarkkinoista, mukaan luettuina palvelujen toiminta, infrastruktuurimaksut sekä rautatiepalvelujen hintojen taso ja avoimuus. [tark. 97]

4.   Sääntelyelimellä on oikeus pyytää infrastruktuurin haltijalta, hakijoilta ja muulta kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevalta kolmannelta asiaa koskevia tietoja. Pyydetyt tiedot on annettava viipymättä. Sääntelyelimellä on oltava mahdollisuus varmistaa pyyntöihin vastaaminen asianmukaisilla seuraamuksilla, sakot mukaan lukien. Sääntelyelimelle toimitettaviin tietoihin sisältyvät kaikki tiedot, joita sääntelyelin tarvitsee muutoksenhakutehtävässään ja seuratessaan kilpailua rautatiepalvelujen markkinoilla 2 kohdan mukaisesti. Tähän sisältyvät tiedot, jotka ovat tarpeen tilastointi- ja markkinaseurantatarkoituksiin.

5.   Sääntelyelimen on ratkaistava valitukset ja toteutettava toimet tilanteen korjaamiseksi kahden kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta. Sen on tarvittaessa päätettävä omasta aloitteestaan aiheellisista toimenpiteistä markkinoiden kielteisten ilmiöiden oikaisemiseksi erityisesti 1 kohdan
  a–ga alakohdan
  osalta.

Sääntelyelimen tekemä päätös sitoo kaikkia niitä, jotka kuuluvat päätöksen soveltamisalaan eivätkä ole jonkin toisen hallinnollisen tahon valvonnan alaisia. Sääntelyelimellä on oltava mahdollisuus varmistaa päätöstensä noudattaminen asianmukaisilla seuraamuksilla, sakot mukaan lukien.

Jos muutoksenhaku koskee kieltäytymistä infrastruktuurikapasiteetin myöntämisestä tai kapasiteetin tarjoamiseen liittyviä ehtoja, sääntelyelimen on joko vahvistettava, ettei infrastruktuurin haltijan tekemää päätöstä tarvitse muuttaa, tai vaadittava päätöksen muuttamista sääntelyelimen antamien suuntaviivojen mukaisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on sen varmistettava, että sääntelyelimen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. Muutoksenhaulla voi olla lykkäävä vaikutus sääntelyelimen päätökseen vain, jos muutoksenhakua käsittelevä tuomioistuin katsoo, että sääntelyelimen päätöksen välittömistä vaikutuksista aiheutuisi peruuttamatonta haittaa muutoksenhakijalle.

7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sääntelyelin julkaisee tiedot infrastruktuurin haltijoiden ja liitteessä III lueteltujen palvelujen tarjoajien tekemiin päätöksiin liittyvistä riitojenratkaisu- ja muutoksenhakumenettelyistä.

8.   Sääntelyelimellä on oltava valtuudet tehdä tarkastuksia tai teettää ulkopuolisia tarkastuksia infrastruktuurin haltijoissa ja tarvittaessa rautatieyrityksissä varmistaakseen 6 artiklassa vahvistettuja tilien eriyttämistä koskevien säännösten noudattamisen.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat ja kaikki yritykset tai muut yksiköt, jotka harjoittavat tai yhdistävät rautatieliikenteen eri muotoja tai infrastruktuurin hallintaa, joita tarkoitetaan 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa, toimittavat sääntelyelimelle yksityiskohtaiset tilinpäätökset, jotta se voi toteuttaa eri tehtävänsä. Näihin tilinpäätöksiin on sisällyttävä vähintään liitteessä X vahvistetut osatekijät. Sääntelyelin voi myös tehdä näiden tilinpäätösten perusteella johtopäätöksiä valtiontukiasioista, joista sen on ilmoitettava tällaisten kysymysten ratkaisemisesta vastaaville viranomaisille.

Liitettä X voidaan muuttaa kokemuksen perusteella
  60 a artiklassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen.

56 a artikla

Kansallisten sääntelyelinten toimivalta

1.
     
  Sääntelyelimellä on oltava 56 artiklassa lueteltujen tehtävien toteuttamiseksi valtuudet:

| a) | panna täytäntöön päätöksensä ja asianmukaiset seuraamukset, mukaan lukien sakot. Sääntelyelimen tekemä päätös sitoo kaikkia niitä, jotka kuuluvat päätöksen soveltamisalaan eivätkä ole jonkin toisen kansallisen hallinnollisen tahon valvonnan alaisia. |
| --- | --- |

a)

panna täytäntöön päätöksensä ja asianmukaiset seuraamukset, mukaan lukien sakot. Sääntelyelimen tekemä päätös sitoo kaikkia niitä, jotka kuuluvat päätöksen soveltamisalaan eivätkä ole jonkin toisen kansallisen hallinnollisen tahon valvonnan alaisia.

| b) | pyytää tarvittavia tietoja infrastruktuurin haltijalta, hakijoilta ja kaikilta asiaankuuluvilta kolmansilta osapuolilta kyseisessä jäsenvaltiossa sekä panna täytäntöön tällaiset pyynnöt ja asianmukaiset seuraamukset, mukaan lukien sakot. Sääntelyelimelle toimitettaviin tietoihin sisältyvät kaikki tiedot, joita sääntelyelin tarvitsee muutoksenhakutehtävässään ja seuratessaan kilpailua rautatiepalvelujen markkinoilla. Niihin sisältyvät myös tiedot, jotka tarvitaan tilastollisiin tarkoituksiin ja markkinoiden tarkkailua varten. Pyydetyt tiedot on toimitettava ilman aiheetonta viivytystä. |
| --- | --- |

b)

pyytää tarvittavia tietoja infrastruktuurin haltijalta, hakijoilta ja kaikilta asiaankuuluvilta kolmansilta osapuolilta kyseisessä jäsenvaltiossa sekä panna täytäntöön tällaiset pyynnöt ja asianmukaiset seuraamukset, mukaan lukien sakot. Sääntelyelimelle toimitettaviin tietoihin sisältyvät kaikki tiedot, joita sääntelyelin tarvitsee muutoksenhakutehtävässään ja seuratessaan kilpailua rautatiepalvelujen markkinoilla. Niihin sisältyvät myös tiedot, jotka tarvitaan tilastollisiin tarkoituksiin ja markkinoiden tarkkailua varten. Pyydetyt tiedot on toimitettava ilman aiheetonta viivytystä.

| c) | tehdä tarkastuksia tai teettää ulkopuolisia tarkastuksia infrastruktuurin haltijoissa ja tarvittaessa rautatieyrityksissä varmistaakseen 6 artiklassa vahvistettujen tilien eriyttämistä koskevien säännösten noudattamisen. |
| --- | --- |

c)

tehdä tarkastuksia tai teettää ulkopuolisia tarkastuksia infrastruktuurin haltijoissa ja tarvittaessa rautatieyrityksissä varmistaakseen 6 artiklassa vahvistettujen tilien eriyttämistä koskevien säännösten noudattamisen.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on sen varmistettava, että sääntelyelimen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. Muutoksenhaulla ei saa olla lykkäävää vaikutusta sääntelyelimen päätökseen.

3.
     
  Jos rajatylittäviä liikennepalveluja koskevat sääntelyelinten päätökset aiheuttavat kiistoja, osapuolet voivat vedota komissioon saadakseen kuukauden kuluessa vetoomuksen vastaanottamisesta sitovan päätöksen siitä, onko kyseinen päätös unionin lainsäädännön mukainen.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sääntelyelimen tekemät päätökset julkaistaan.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että infrastruktuurin haltijat ja kaikki yritykset tai muut yksiköt, jotka harjoittavat rautatieliikenteen eri muotoja tai infrastruktuurin hallintaa, joita tarkoitetaan 6 artiklassa, palvelun harjoittajat mukaan luettuina, toimittavat sääntelyelimelle yksityiskohtaiset tilinpäätökset, jotta se voi toteuttaa eri tehtävänsä. Näihin tilinpäätöksiin on sisällyttävä vähintään liitteessä X vahvistetut osatekijät. Sääntelyelin voi myös tehdä näiden tilinpäätösten perusteella johtopäätöksiä valtiontukiasioista, joista sen on ilmoitettava tällaisten kysymysten ratkaisemisesta vastaaville viranomaisille.

Liitettä X voidaan muuttaa kokemuksen perusteella 60 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. [tark. 98]

57 artikla

Kansallisten
  sääntelyelinten välinen yhteistyö
  ja komission toimivalta

1.   Kansallisten sääntelyelinten on vaihdettava tietoja työstään, päätöstensä perusteista sekä päätöskäytännöistään ja tehtävä muulla tavoin yhteistyötä päätöksentekonsa sovittamiseksi yhteen koko unionissa. Tätä varten niiden on toimittava yhdessä työryhmässä

  virallisesti perustetussa verkostossa
  , joka kokoontuu säännöllisin väliajoin
  komission kutsusta ja komission toimiessa puheenjohtajana
  . Komissio tukee sääntelyelimiä tässä tehtävässä

  varmistaa tätä varten sääntelyelinten aktiivisen yhteistyön ja toteuttaa toimenpiteitä, jos sääntelyelimet eivät käytä toimivaltaansa
  .

Komission edustajat nimitetään sekä liikenteestä vastaavien että kilpailusta vastaavien yksiköiden edustajista.

Komissio perustaa tietokannan, johon kansallisten sääntelyelinten on syötettävä tietoja kaikista valitusmenettelyistä, kuten valitusten päivämäärät, oma-aloitteisten menettelyjen aloittaminen, kaikki alustavat ja lopulliset päätökset, osapuolet, tärkeimmät menettelykysymykset ja rautatielainsäädännön tulkintaongelmat sekä kansainvälisiin rautatiepalveluihin liittyvät käyttöoikeutta tai hinnoittelua koskevat oma-aloitteiset tutkimukset.

2.   Sääntelyelinten on tehtävä tiivistä yhteistyötä, myös työjärjestelyjen avulla, avustaakseen toisiaan markkinoiden seurantatehtävissään sekä valitusten ja tutkimusten käsittelyssä.

3.   Kansainväliseen reittiin liittyvän käyttöoikeutta tai hinnoittelua koskevan valituksen tai oma-aloitteisen tutkimuksen tapauksessa sekä kansainvälisiin rautatieliikennepalveluihin liittyvän markkinoiden kilpailuseurannan yhteydessä asianomaisen sääntelyelimen on
  ilmoitettava komissiolle ja
  kuultava kaikkien muiden sellaisten jäsenvaltioiden sääntelyelimiä, joiden kautta kyseinen kansainvälinen reitti kulkee, ja pyydettävä niiltä kaikki tarvittavat tiedot ennen päätöksensä tekemistä.
  Sääntelyelinten verkoston on myös annettava lausuntonsa.

4.   Sääntelyelinten, joita kuullaan 3 kohdan mukaisesti, on annettava kaikki tiedot, joita niillä itsellään on oikeus pyytää kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. Näitä tietoja saa käyttää ainoastaan 3 kohdassa tarkoitetun valituksen tai tutkimuksen käsittelemiseksi.

5.   Valituksen vastaanottaneen tai omasta aloitteestaan tutkimuksen tehneen sääntelyelimen on toimitettava asian kannalta merkitykselliset tiedot vastuulliselle sääntelyelimelle, jotta se voi toteuttaa toimenpiteitä asiaomaisten osapuolten osalta.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteenliittyneet infrastruktuurin haltijoiden edustajat toimittavat viipymättä kaikki tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valituksen tai tutkimuksen käsittelemiseksi tarvittavat tiedot, joita pyytää sen jäsenvaltion sääntelyelin, jonka alueella yhteenliittynyt edustaja on. Kyseisellä sääntelyelimellä on oltava oikeus toimittaa kyseistä kansainvälistä reittiä koskevat tällaiset tiedot 3 kohdassa tarkoitetulle sääntelyelimille.

6 a.
     
  Komissio voi omasta aloitteestaan osallistua 2–6 kohdassa lueteltuihin toimintoihin, ja se tiedottaa tästä 1 kohdassa tarkoitetulle sääntelyelinten verkostolle.

7.   
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti perustetun
  sääntelyelinten
  verkoston
  on vahvistettava yhteiset periaatteet ja käytänteet niiden päätösten tekemiseksi, joiden tekemiseen ne on valtuutettu tämän direktiivin nojalla. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joissa säädetään tällaisista yhteisistä periaatteista ja käytänteistä. Tällaiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin, annetaan täytäntöönpanosäädöksenä 63 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
  ja täydentää tällaisia yhteisiä periaatteita ja käytänteitä 60 a artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  .

Sääntelyelimet tarkastelevat

  Sääntelyelinten verkosto tarkastalee
  myös 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen infrastruktuurin haltijoiden yhteenliittymien sellaisia päätöksiä ja käytänteitä, joilla pannaan täytäntöön tämän direktiivin säännöksiä tai edistetään muulla tavoin kansainvälisen raideliikenteen sujuvuutta. [tark. 99]

57 a artikla

Eurooppalainen sääntelyelin

Komissio esittää sääntelyelinten verkoston kautta saadun kokemuksen perusteella viimeistään ...

   (26)

  lainsäädäntöehdotuksen eurooppalaisen sääntelyelimen perustamisesta. Tälle elimelle annetaan valvonta- ja sovitteluvaltuudet rajatylittävien ja kansainvälisten ongelmien tapauksessa, ja se toimii vetoomuselimenä kansallisten sääntelyelinten tekemien päätösten osalta. [tark. 100]

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

58 artikla

Tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan rajoittamatta vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (27) soveltamista.

59 artikla

Poikkeukset

1.   Maaliskuun 15 päivään 2013 asti Irlannin, saarijäsenvaltiona, jolla on rautatieyhteys ainoastaan yhteen muuhun jäsenvaltioon, ja Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta samalla perusteella,

| a) | ei tarvitse antaa riippumattoman elimen hoidettavaksi infrastruktuurin yhtäläisten ja ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien kannalta olennaisia toimintoja 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti siltä osin kuin mainitussa artiklassa velvoitetaan jäsenvaltioita perustamaan riippumattomat elimet 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten; |
| --- | --- |

a)

ei tarvitse antaa riippumattoman elimen hoidettavaksi infrastruktuurin yhtäläisten ja ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien kannalta olennaisia toimintoja 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti siltä osin kuin mainitussa artiklassa velvoitetaan jäsenvaltioita perustamaan riippumattomat elimet 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten;

| b) | ei tarvitse soveltaa 27 artiklassa, 29 artiklan 2 kohdassa, 38, 39, 42, 46 artiklan 4 ja 6 kohdassa, 47 artiklassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 50–53 artiklassa sekä 55 ja 56 artiklassa säädettyjä vaatimuksia edellyttäen, että infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä tai maksujen perimistä koskeviin päätöksiin voidaan rautatieyrityksen kirjallisesti esittämästä pyynnöstä hakea muutosta riippumattomalta elimeltä, joka tekee päätöksensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun sille on toimitettu kaikki tarvittavat tiedot ja jonka elimen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi. |
| --- | --- |

b)

ei tarvitse soveltaa 27 artiklassa, 29 artiklan 2 kohdassa, 38, 39, 42, 46 artiklan 4 ja 6 kohdassa, 47 artiklassa, 49 artiklan 3 kohdassa, 50–53 artiklassa sekä 55 ja 56 artiklassa säädettyjä vaatimuksia edellyttäen, että infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä tai maksujen perimistä koskeviin päätöksiin voidaan rautatieyrityksen kirjallisesti esittämästä pyynnöstä hakea muutosta riippumattomalta elimeltä, joka tekee päätöksensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun sille on toimitettu kaikki tarvittavat tiedot ja jonka elimen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi.

2.   Kun useampi kuin yksi rautatieyritys, jolle on myönnetty toimilupa 17 artiklan mukaisesti, tai Irlannin ja Pohjois-Irlannin osalta rautatieyritys, jolle on tällä tavoin myönnetty toimilupa muualla, esittää virallisen hakemuksen kilpailevan rautatieliikenteen harjoittamiseksi Irlannin tai Pohjois-Irlannin alueella taikka kyseiselle alueelle tai kyseiseltä alueelta, tämän poikkeuksen soveltamisen jatkamisesta on päätettävä 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei sovelleta, kun rautatieliikennettä Irlannissa tai Pohjois-Irlannissa harjoittava rautatieyritys esittää virallisen hakemuksen rautatieliikenteen harjoittamisesta jonkin toisen jäsenvaltion alueella, alueelle tai alueelta, lukuun ottamatta Irlantia Pohjois-Irlannissa toimivien rautatieyritysten osalta ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa Irlannissa toimivien rautatieyritysten osalta.

Vuoden kuluessa joko tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen, tai tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua virallista hakemusta koskevan ilmoituksen vastaanottamisesta, kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden (Irlannin tai Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta) on annettava 1 kohdassa tarkoitettujen artiklojen täytäntöön panemiseksi tarvittava lainsäädäntö.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus voidaan uusia enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Jäsenvaltio, joka on käyttänyt hyväkseen kyseistä poikkeusta, voi viimeistään 12 kuukautta ennen poikkeuksen päättymispäivää esittää komissiolle poikkeuksen uusimista koskevan pyynnön. Tällainen pyyntö on perusteltava. Komissio tutkii pyynnön ja päättää asiasta 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Kyseistä menettelyä noudatetaan kaikissa pyyntöön liittyvissä päätöksissä.

Tehdessään päätöksen komissio ottaa huomioon geopoliittisen tilanteen kehityksen ja rautatieliikennemarkkinoiden kehityksen poikkeuksen uusimista pyytäneen jäsenvaltion alueella, alueelta ja alueelle harjoitettavan rautatieliikenteen osalta.

59 a artikla

Säädösvallan siirtäminen

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 60 a artiklan mukaisesti 15 artiklan 5 kohdan mukaisesta markkinoiden seurannan soveltamisalasta, 27 artiklan 2 kohdan mukaisen verkkoselostuksen tietyistä osista, 31 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisista tietyistä hinnoitteluperiaatteista, 32 artiklan 3 kohdan mukaisesta ETCS-järjestelmän infrastruktuurimaksujen tilapäisestä alentamisesta, 35 artiklan 2 kohdan mukaisen suorituskannustinjärjestelmän tietyistä osista, 41 artiklan 3 kohdan mukaisten infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden hakijoille asetettavien vaatimusten kohdalla noudatettavista perusteista, 43 artiklan 1 kohdan mukaisesta käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulusta, 56 a artiklan 5 kohdan mukaisista säännellyistä tilinpäätöksistä ja sääntelyelinten 57 artiklan 7 kohdan mukaisesti päätöksentekoa varten kehittämistä yhteisistä periaatteista ja käytänteistä. [tark. 101]

60 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa 7 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, 13 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa, 15 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa, 20 artiklan kolmannessa kohdassa, 27 artiklan 2 kohdassa, 30 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa, 31 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa, 32 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa, 32 artiklan 3 kohdassa, 35 artiklan 2 kohdassa, 43 artiklan 1 kohdassa ja 56 artiklan 8 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.

2.   Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.   Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 61 ja 62 artiklassa säädettyjä ehtoja.
  [tark. 102]

60 a artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.
     
  Siirretään 15 artiklan 5 kohdassa, 27 artiklan 2 kohdassa, 31 artiklan 3 ja 5 kohdassa, 32 artiklan 3 kohdassa, 35 artiklan 2 kohdassa, 41 artiklan 3 kohdassa, 43 artiklan 1 kohdassa, 56 a artiklan 6 kohdassa ja 57 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle ... päivästä ...kuuta ...

   (28)

  lukien. Komissio esittää siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 15 artiklan 5 kohdassa, 27 artiklan 2 kohdassa, 31 artiklan 3 kohdassa ja 5 kohdassa, 32 artiklan 3 kohdassa, 35 artiklan 2 kohdassa, 41 artiklan 3 kohdassa, 43 artiklan 1 kohdassa, 56 a artiklan 6 kohdassa ja 57 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon.

4.
     
  Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.
     
  Edellä olevien 15 artiklan 5 kohdan, 27 artiklan 2 kohdan, 31 artiklan 3 ja 5 kohdan, 32 artiklan 3 kohdan, 35 artiklan 2 kohdan, 41 artiklan 3 kohdan, 43 artiklan 1 kohdan, 56 a artiklan 6 kohdan ja 57 artiklan 7 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, ett ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [tark. 103]

61 artikla

Säädösvallan siirron peruuttaminen

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi peruuttaa 60 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

2.   Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, ilmoittaa asiasta toiselle lainsäätäjälle ja komissiolle viimeistään kuukautta ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja ilmoittaa peruuttamisen syyt.

3.   Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettuja delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
  [tark. 104]

62 artikla

Delegoitujen säädösten vastustaminen

1.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kuukaudella.

2.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseistä päivää ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa säädöstä, delegoitu säädös tulee voimaan päivänä, joka mainitaan sen säännöksissä.

3.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.
  [tark. 105]

63 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Jäsenvaltiot voivat saattaa komission käsiteltäväksi kaikki tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevat kysymykset. Asiaa koskevat päätökset tehdään 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Jäsenvaltion

  Kansallisen sääntelyelimen tai muun toimivaltaisen kansallisen viranomaisen
  pyynnöstä tai omasta aloitteestaan komissio tutkii erityistapauksessa tämän direktiivin säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja

  . Kansallisten sääntelyelinten on pidettävä päätösluonnoksistaan tietokantaa, joka on komission saatavilla. Komissio
  päättää kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, voidaanko siihen liittyvän toimenpiteen soveltamista jatkaa. Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. [tark. 106]

Jäsenvaltio voi saattaa komission päätöksen neuvoston ratkaistavaksi yhden kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussopimuksen 258 artiklan soveltamista. Neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää määräenemmistöllä asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi.

  Jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan komissio tarkastelee erityistapauksessa tämän direktiivin säännösten soveltamista ja täytäntöönpanoa ja tekee asiasta päätöksen 64 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. [tark. 107]

3.   Komissio antaa toimenpiteet

  hyväksyy 10 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 4 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla varmistetaan tämän direktiivin täytäntöönpano yhdenmukaisin edellytyksin,

  .

  täytäntöönpanosäädöksinä

  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään
  64 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä

  tarkastelumenettelyä
  noudattaen. [tark. 108]

64 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.
  Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. [tark. 109]

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa määrättyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset

  asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa
  . [tark. 110]

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset

  asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa
  . [tark. 111]

65 artikla

Kertomus

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen II luvun täytäntöönpanosta.

Tässä kertomuksessa arvioidaan myös markkinoiden kehitystä, mukaan lukien valmistautumisaste rautatieliikennemarkkinoiden avaamiseksi edelleen. Tässä kertomuksessa komissio myös analysoi eri malleja näiden markkinoiden järjestämiseksi ja tämän direktiivin vaikutuksia julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimukseen ja niiden rahoitukseen. Samalla komissio ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1370/2007 täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden väliset olennaiset erot (verkkojen tiheys, matkustajien määrä, keskimääräinen matkan pituus). Kertomuksessaan komissio tarvittaessa ehdottaa täydentäviä toimenpiteitä markkinoiden avaamisen helpottamiseksi ja arvioi näiden toimenpiteiden vaikutuksia.

66 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava [...] artiklan ja liitteiden [...] noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [...] päivänä [...]kuuta [...] ... (29). Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko. [tark. 112]

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Niissä on myös mainittava, että voimassa oleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin sisältyviä viittauksia tällä direktiivillä kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset ja maininnat tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

Velvoitteet, jotka koskevat tämän direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöön panemista eivät koske Kyprosta ja Maltaa niin kauan kuin niiden alueilla ei ole rautatiejärjestelmää.

67 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivit 91/440/ETY, 95/18/EY ja 2001/14/EY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina liitteessä XI olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, [...] päivästä [...]kuuta [...], sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia, liitteessä XI olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä XII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

68 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sovelletaan [...] artiklaa ja liitteitä [...] [...] päivästä [...]kuuta [...].

69 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 99.

1

(2)  EUVL C 104, 2.4.2011, s. 53.

2

(3)  EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25.

3

(4)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70.

4

(5)  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29.

5

(6)  

  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1.

6

EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1.

(7)  

  EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26.

7

EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26.

(8)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1.

8

(9)  

  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1.

9

EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1.

(10)  
  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(11)  

  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

11

EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(12)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  

  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 551.

13

EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 551.

(14)  

  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 125.

14

EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 125.

(15)  
  Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

15

Tämän direktiivin voimaantulopäivä.

(16)  

  EUVL L 204, 5.8.2010, s. 1.

16

EUVL L 204, 5.8.2010, s. 1.

(17)  
  EYVL L 278, 23.12.1970, s. 1.

17

EYVL L 278, 23.12.1970, s. 1.

(18)  Joka kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

18

(19)  Tämän
  direktiivin voimaantulopäivä
  .

19

direktiivin voimaantulopäivä

(20)  
  Joka on 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

20

Joka on 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(21)  Joka on
  18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta
  .

21

18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta

(22)  

  EUVL L 84, 26.3.2008, s. 132.

22

EUVL L 84, 26.3.2008, s. 132.

(23)  

  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44.

23

EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44.

(24)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14.

24

(25)  

  EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

25

EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

(26)  Joka on
  kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin julkaisemisesta
  .

26

kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin julkaisemisesta

(27)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  
  Tämän direktiivin voimaatulopäivä.

28

Tämän direktiivin voimaatulopäivä.

(29)  
  12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

29

12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE I

Luettelo rautateiden infrastruktuurin osista

Rautateiden infrastruktuuri koostuu seuraavista osista, jos ne ovat osa kiinteää rataa, mukaan luettuina sivuraiteet, mutta ei raiteita, jotka sijaitsevat korjaamoissa taikka vaunu- tai veturihalleissa, eikä yksityisiä haara- tai sivuraiteita:

| — | Maapohja; |
| --- | --- |

—

Maapohja;

| — | Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat; |
| --- | --- |

—

Raiteet ja ratapenkka, erityisesti vallit, maanleikkaukset, vedenpoistokanavat ja ojat, ojakivetykset, rummut, seinämät, radanvarsipenkereitä suojaava kasvillisuus, jne.; matkustaja- ja tavaralaiturit; ajo- ja jalankulkutiet; aitamuurit, pensasaidat ja muut aidat; paloturvallisuuskaistat; vaihteiden ja risteysten lämmityspisteiden laitteet; lumiaidat;

| — | Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.; |
| --- | --- |

—

Tekniset rakenteet: sillat, rummut ja muut ylikulkutiet, tunnelit, katetut leikkaukset ja muut alikulkutiet; suojamuurit sekä lumivyöryiltä ja putoavilta kiviltä suojaavat rakenteet, jne.;

| — | Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet; |
| --- | --- |

—

Tasoristeykset mukaan lukien tieliikenteen turvalaitteet;

| — | Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja); |
| --- | --- |

—

Ylärakenteet, erityisesti: raiteet, uurretut raiteet ja vastakiskot; ratapölkyt ja pitkittäispölkyt, kiinteän rautatien pientarvikkeet, täytemaa mukaan lukien kivimurska ja hiekka; vaihteet, risteykset, jne.; kääntölavat ja travessit (lukuun ottamatta yksinomaan vetureita varten olevia kääntölavoja);

| — | Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien
  jalankulkija- ja
  tieliittymät; [tark. 113] |
| --- | --- |

—

Matkustajia ja tavaroita varten olevat liittymät, mukaan lukien
  jalankulkija- ja
  tieliittymät; [tark. 113]

| — | Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai -laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut; |
| --- | --- |

—

Turva-, opastin- ja televiestintälaitteet radalla, asemilla ja järjestelyratapihoilla mukaan lukien opastimiin ja televiestintään tarvittavan sähkövirran tuotto-, muunto- ja siirtoasemat tai -laitteet; tällaisia laitteita tai asemia varten olevat rakennukset; raidejarrut;

| — | Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten; |
| --- | --- |

—

Valaistuslaitteet liikennettä ja turvallisuutta varten;

| — | Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen; |
| --- | --- |

—

Junien kulkua varten tarvittavan sähkövoiman muunto- ja siirtolaitteet: syöttöasemat, syöttöasemien ja kontaktijohtojen väliset syöttökaapelit, kantolangat ja kannattimet; kolmas raide kannattimineen;

| — | Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurista vastaavan osaston käyttämät rakennukset.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011
  LIITE II

Infrastruktuurin haltijan olennaiset toiminnot

(7 artiklassa tarkoitetut)

Luettelo 7 artiklassa tarkoitetuista olennaisista toiminnoista:

| | reittien jakamista koskeva päätöksenteko, johon sisältyy saatavuuden määrittely ja arviointi sekä yksittäisten reittien jakaminen; |
| --- | --- |

reittien jakamista koskeva päätöksenteko, johon sisältyy saatavuuden määrittely ja arviointi sekä yksittäisten reittien jakaminen;

| | infrastruktuurimaksuja koskeva päätöksenteko, mukaan lukien maksujen määrittäminen ja periminen;
  [tark. 114] |
| --- | --- |

infrastruktuurimaksuja koskeva päätöksenteko, mukaan lukien maksujen määrittäminen ja periminen;
  [tark. 114]

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE III

Rautatieyrityksille tarjottavat palvelut

(13 artiklassa tarkoitetut)

| 1. | Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:






  a) | rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely; |
| --- | --- | --- |

1.

Vähimmäiskäyttömahdollisuuksiin sisältyvät:

a)

rautateiden infrastruktuurikapasiteettia koskevien hakemusten käsittely;

| b) | oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia; |
| --- | --- |

b)

oikeus käyttää myönnettyä kapasiteettia;

| c) | verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö; |
| --- | --- |

c)

verkon risteysasemien ja vaihteiden käyttö;

| d) | junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta; |
| --- | --- |

d)

junaliikenteen ohjaus, mukaan lukien merkinanto, liikenteen ohjaus, lähettäminen ja viestinanto sekä tietojen tarjonta junien liikkumisesta;

| e) | sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi; |
| --- | --- |

e)

sähkönsiirtolaitteiden käyttö kuljetusvirran saamiseksi;

| f) | polttoaineen tankkaus; |
| --- | --- |

f)

polttoaineen tankkaus;

| g) | kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty. |
| --- | --- |

g)

kaikki muut tiedot, jotka tarvitaan sellaisen liikenteen harjoittamiseen, jota varten kapasiteetti on myönnetty.

| 2. | Käyttöoikeus on annettava myös
  seuraaviin
  laitteisiin
  , kun sellaisia on,
  ja palvelujen tarjontaan seuraavasti

  kyseisissä laitteissa tarjottuihin palveluihin
  :






  a) | matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut tilat, mukaan lukien lipunmyynti

  tiedotuspalvelut
  ja tiedotus

  sopivat yhteiset lipunmyyntitilat
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Käyttöoikeus on annettava myös
  seuraaviin
  laitteisiin
  , kun sellaisia on,
  ja palvelujen tarjontaan seuraavasti

  kyseisissä laitteissa tarjottuihin palveluihin
  :

a)

matkustaja-asemat, niihin kuuluvat rakennukset ja muut tilat, mukaan lukien lipunmyynti

  tiedotuspalvelut
  ja tiedotus

  sopivat yhteiset lipunmyyntitilat
  ;

| b) | tavaraliikenneterminaalit; |
| --- | --- |

b)

tavaraliikenneterminaalit;

| c) | järjestelyratapihat; |
| --- | --- |

c)

järjestelyratapihat;

| d) | junanmuodostuslaitteet; |
| --- | --- |

d)

junanmuodostuslaitteet;

| e) | varikkosivuraiteet; |
| --- | --- |

e)

varikkosivuraiteet;

| f) | huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet. |
| --- | --- |

f)

huoltolaitteet ja muut tekniset laitteet.

| g) | rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet; |
| --- | --- |

g)

rautatietoimintaan liittyvät satamavarusteet;

| h) | avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien; |
| --- | --- |

h)

avustustoiminnot, hinaus mukaan lukien;

| ha) | tankkauslaitokset ja polttoaineen toimitus kyseisissä laitoksissa, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa tankkauslaitosten käyttöä koskevista maksuista. |
| --- | --- |

ha)

tankkauslaitokset ja polttoaineen toimitus kyseisissä laitoksissa, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa tankkauslaitosten käyttöä koskevista maksuista.

| 3. | Lisäpalveluihin voi sisältyä:






  a) | kuljetussähkövirta, jota

  jonka toimittaja rautatieyrityksen on voitava valita vapaasti; jos palvelun harjoittaja on kuljetussähkövirran toimittaja, kuljetussähkövirtaa
  koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista; |
| --- | --- | --- |

3.

Lisäpalveluihin voi sisältyä:

a)

kuljetussähkövirta, jota

  jonka toimittaja rautatieyrityksen on voitava valita vapaasti; jos palvelun harjoittaja on kuljetussähkövirran toimittaja, kuljetussähkövirtaa
  koskevat maksut on erotettava laskuissa sähkönsiirtolaitteiden käyttöä koskevista maksuista;

| aa) | virransyöttökaapelit ja siirtojohdot, joiden käyttöä koskevien ehtojen on oltava yhtäläisiä ja hintojen kohtuullisia kaikkien liikenteenharjoittajien kannalta; |
| --- | --- |

aa)

virransyöttökaapelit ja siirtojohdot, joiden käyttöä koskevien ehtojen on oltava yhtäläisiä ja hintojen kohtuullisia kaikkien liikenteenharjoittajien kannalta;

| b) | matkustajavaunujen esilämmitys; |
| --- | --- |

b)

matkustajavaunujen esilämmitys;

| c) | polttoaineen toimitus, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista;
  [tark. 115 ja 165] |
| --- | --- |

c)

polttoaineen toimitus, jota koskevat maksut on erotettava laskuissa polttoaineen tankkausta koskevista maksuista;
  [tark. 115 ja 165]

| d) | yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:






  — | vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa, |
| --- | --- | --- |

d)

yksilölliset sopimukset, jotka koskevat:

—

vaarallisten aineiden kuljetusten valvontaa,

| — | erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä. |
| --- | --- |

—

erikoiskuljetusten avustamista liikenteessä.

| 4. | Oheispalveluihin voi sisältyä:






  a) | televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus; |
| --- | --- | --- |

4.

Oheispalveluihin voi sisältyä:

a)

televiestintäverkkojen käyttömahdollisuus;

| b) | lisätietojen toimittaminen; |
| --- | --- |

b)

lisätietojen toimittaminen;

| c) | liikkuvan kaluston tekninen tarkastus. |
| --- | --- |

c)

liikkuvan kaluston tekninen tarkastus.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE IV

Tiedot rautatieliikennemarkkinoiden seurantaa varten

(15 artiklassa tarkoitetut)

| 1. | Rautatieliikenteen suoritustason kehittyminen ja korvaukset julkisen palvelun velvoitteista | 2007 | %-muutos verrattuna edelliseen vuoteen | 2008 | %-muutos verrattuna edelliseen vuoteen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavaraliikenne (tkm (1)) yhteensä | | | | |
| kansainvälinen | | | | |
| kauttakuljetus | | | | |
| kansallinen | | | | |
| Henkilöliikenne (hkm (2)) yhteensä | | | | |
| kansainvälinen | | | | |
| kauttakuljetus | | | | |
| kansallinen | | | | |
| josta julkisen palvelun velvoitteen mukaista: | | | | |
| Julkisen palvelun velvoitteesta maksettu korvaus (euroina): | | | | |

1.

Rautatieliikenteen suoritustason kehittyminen ja korvaukset julkisen palvelun velvoitteista

2007

%-muutos verrattuna edelliseen vuoteen

2008

%-muutos verrattuna edelliseen vuoteen

Tavaraliikenne (tkm (1)) yhteensä

kansainvälinen

kauttakuljetus

kansallinen

Henkilöliikenne (hkm (2)) yhteensä

kansainvälinen

kauttakuljetus

kansallinen

josta julkisen palvelun velvoitteen mukaista:

Julkisen palvelun velvoitteesta maksettu korvaus (euroina):

| 2. | Rautatieyritysten osuudet kaikista liikennesuoritteista vuoden 2008 lopussa (rautatieyritykset, joiden markkinaosuus tonnikilometreinä/henkilökilometreinä mitattuna ≥ 1 %):







  Rautatieyritykset (TAVARALIIKENNE) | Osuus (% tonnikilometreistä) | Uusien yrittäjien markkinaosuus yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Rautatieyritysten osuudet kaikista liikennesuoritteista vuoden 2008 lopussa (rautatieyritykset, joiden markkinaosuus tonnikilometreinä/henkilökilometreinä mitattuna ≥ 1 %):

Rautatieyritykset (TAVARALIIKENNE)

Osuus (% tonnikilometreistä)

Uusien yrittäjien markkinaosuus yhteensä

| Rautatieyritykset (HENKILÖLIIKENNE) | Osuus (% tonnikilometreistä) | Uusien yrittäjien markkinaosuus yhteensä |
| --- | --- | --- |
| | | |

Rautatieyritykset (HENKILÖLIIKENNE)

Osuus (% tonnikilometreistä)

Uusien yrittäjien markkinaosuus yhteensä

| 3. | Sääntelyelimet: | Viime vuosi | Sitä edeltävä vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Rautatieliikennemarkkinoille pääsyä koskevia sääntelykysymyksiä käsittelevän henkilöstön määrä: | | |
| Käsiteltyjen valitusten lukumäärä: | | |
| Käsiteltyjen oma-aloitteisten tutkimusten lukumäärä: | | |
| Tehtyjen päätösten lukumäärä | | |
| — | valituksista: |

3.

Sääntelyelimet:

Viime vuosi

Sitä edeltävä vuosi

Rautatieliikennemarkkinoille pääsyä koskevia sääntelykysymyksiä käsittelevän henkilöstön määrä:

Käsiteltyjen valitusten lukumäärä:

Käsiteltyjen oma-aloitteisten tutkimusten lukumäärä:

Tehtyjen päätösten lukumäärä

—

valituksista:

| — | oma-aloitteisista tutkimuksista: |
| --- | --- |

—

oma-aloitteisista tutkimuksista:

| 4. | Viime vuonna annetut rautatieliikennettä koskevat kansalliset lait ja määräykset. |
| --- | --- |

4.

Viime vuonna annetut rautatieliikennettä koskevat kansalliset lait ja määräykset.

| 5. | Vakiintuneen rautatieyrityksen rakenneuudistuksessa tapahtunut merkityksellinen kehitys ja hyväksytyt tai toteutetut kansalliset liikennestrategiat menneen vuoden aikana. |
| --- | --- |

5.

Vakiintuneen rautatieyrityksen rakenneuudistuksessa tapahtunut merkityksellinen kehitys ja hyväksytyt tai toteutetut kansalliset liikennestrategiat menneen vuoden aikana.

| 6. | Merkittävät koulutusaloitteet tai -toimenpiteet, joita maassanne toteutettiin rautatieliikenteen alalla viime vuonna. |
| --- | --- |

6.

Merkittävät koulutusaloitteet tai -toimenpiteet, joita maassanne toteutettiin rautatieliikenteen alalla viime vuonna.

| 7. | Rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden työllistämistilanne viime vuoden lopussa.






  Rautatieyritysten henkilöstö yhteensä | |
| --- | --- | --- |
| — | josta veturinkuljettajia |

7.

Rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden työllistämistilanne viime vuoden lopussa.

Rautatieyritysten henkilöstö yhteensä

—

josta veturinkuljettajia

| — | josta muuta rajat ylittävässä liikkuvassa työssä olevaa henkilöstöä |
| --- | --- |

—

josta muuta rajat ylittävässä liikkuvassa työssä olevaa henkilöstöä

Infrastruktuurin haltijoiden henkilöstö yhteensä

Muu henkilöstö, myös rautateihin liittyvissä palveluyrityksissä (esim. huoltokorjaamot, terminaalit, koulutus, vuokrakuljettajat, energian toimitus)

| 8. | Viime vuonna voimassa olleiden infrastruktuurin hallinnointia koskevien monivuotisten sopimusten tilanne:










  Infrastruktuurin haltija | Sopimuksen kattaman verkon pituus | Sopimuskausi ja alkamispäivä | Sovittujen suorituskykyindikaattoreiden määrittely (K/E)
  Jos vastaus on kyllä, täsmennettävä | Maksetut korvaukset yhteensä
  (euroa vuodessa) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Viime vuonna voimassa olleiden infrastruktuurin hallinnointia koskevien monivuotisten sopimusten tilanne:

Infrastruktuurin haltija

Sopimuksen kattaman verkon pituus

Sopimuskausi ja alkamispäivä

Sovittujen suorituskykyindikaattoreiden määrittely (K/E)

Jos vastaus on kyllä, täsmennettävä

Maksetut korvaukset yhteensä

(euroa vuodessa)

| 9. | Infrastruktuurimenot (tavanomainen verkko ja suurten nopeuksien verkko) | Kunnossapito | Uusiminen | Parannustyöt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavanomaiset radat viime vuonna:
  (euroina) | | | |
| (kilometreinä) | | | |
| Ennuste täksi vuodeksi
  (euroina) | | | |
| (kilometreinä) | | | |
| Suurten nopeuksien radat viime vuonna
  (euroina) | | | |
| (kilometreinä) | | | |
| Ennuste täksi vuodeksi
  (euroina) | | | |
| (kilometreinä) | | | |

9.

Infrastruktuurimenot (tavanomainen verkko ja suurten nopeuksien verkko)

Kunnossapito

Uusiminen

Parannustyöt

Tavanomaiset radat viime vuonna:

(euroina)

(kilometreinä)

Ennuste täksi vuodeksi

(euroina)

(kilometreinä)

Suurten nopeuksien radat viime vuonna

(euroina)

(kilometreinä)

Ennuste täksi vuodeksi

(euroina)

(kilometreinä)

| 10. | Arvio toteuttamatta jääneestä infrastruktuurin kunnossapidosta viime vuoden lopussa






  Tavanomaiset radat viime vuonna
  (euroina) | |
| --- | --- | --- |
| (kilometreinä) | |
| Suurten nopeuksien radat viime vuonna
  (euroina) | |
| (kilometreinä) | |

10.

Arvio toteuttamatta jääneestä infrastruktuurin kunnossapidosta viime vuoden lopussa

Tavanomaiset radat viime vuonna

(euroina)

(kilometreinä)

Suurten nopeuksien radat viime vuonna

(euroina)

(kilometreinä)

| 11. | Investoinnit suurten nopeuksien verkkoon:







  Radat | Viime vuonna käyttöön otetut ratakilometrit | Suunnitelmien mukaan (10–20 vuoden aikana) käyttöön otettavat ratakilometrit |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Investoinnit suurten nopeuksien verkkoon:

Radat

Viime vuonna käyttöön otetut ratakilometrit

Suunnitelmien mukaan (10–20 vuoden aikana) käyttöön otettavat ratakilometrit

| 12. | Rataverkon pituus viime vuoden lopussa:






  Tavanomaiset radat (kilometreinä) | |
| --- | --- | --- |
| Suurten nopeuksien radat (kilometreinä) | |

12.

Rataverkon pituus viime vuoden lopussa:

Tavanomaiset radat (kilometreinä)

Suurten nopeuksien radat (kilometreinä)

| 13. | Ratojen käyttöoikeudesta perityt maksut viime vuonna






  Junaluokka | Keskimääräinen maksu euroina junakilometriä kohden, lukuun ottamatta sähkön käytöstä aiheutuneita kustannuksia |
| --- | --- | --- |
| 1 000 bruttotonnin tavarajuna | |
| 500 bruttotonnin intercity-henkilöjuna | |
| Esikaupunkiliikenteen 140 bruttotonnin henkilöjuna | |

13.

Ratojen käyttöoikeudesta perityt maksut viime vuonna

Junaluokka

Keskimääräinen maksu euroina junakilometriä kohden, lukuun ottamatta sähkön käytöstä aiheutuneita kustannuksia

1 000 bruttotonnin tavarajuna

500 bruttotonnin intercity-henkilöjuna

Esikaupunkiliikenteen 140 bruttotonnin henkilöjuna

| 14. | Onko olemassa tämän direktiivin 35 artiklan mukaisesti perustettu suorituskannustinjärjestelmä? (Jos vastaus on kyllä, sen pääpiirteet) |
| --- | --- |

14.

Onko olemassa tämän direktiivin 35 artiklan mukaisesti perustettu suorituskannustinjärjestelmä? (Jos vastaus on kyllä, sen pääpiirteet)

| 15. | Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen myöntämien käytössä olevien toimilupien lukumäärä | Käytössä olevat toimiluvat 31. joulukuuta viime vuonna | Peruutetut toimiluvat | Myönnetyt uudet luvat | Käytössä olevat toimiluvat 31. joulukuuta vuotta aikaisemmin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | | | | |
| näistä: | | | | |
| — | tavaraliikenteen toimiluvat |

15.

Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen myöntämien käytössä olevien toimilupien lukumäärä

Käytössä olevat toimiluvat 31. joulukuuta viime vuonna

Peruutetut toimiluvat

Myönnetyt uudet luvat

Käytössä olevat toimiluvat 31. joulukuuta vuotta aikaisemmin

Yhteensä

näistä:

—

tavaraliikenteen toimiluvat

| — | henkilöliikenteen toimiluvat |
| --- | --- |

—

henkilöliikenteen toimiluvat

| 16. | ERTMS:n käyttöönottotilanne |
| --- | --- |

16.

ERTMS:n käyttöönottotilanne

| 16 a. | Edellisenä vuonna sattuneet direktiivin 2004/49/EY mukaiset vaaratilanteet, onnettomuudet ja vakavat onnettomuudet. [tark. 116] |
| --- | --- |

16 a.

| 17. | Muu merkityksellinen kehitys |
| --- | --- |

17.

Muu merkityksellinen kehitys

---

(1)  Tonnikilometri.

(2)  Henkilökilometri.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011
  LIITE V

Taloudellinen vakavaraisuus

(20 artiklassa tarkoitettu)

| 1. | Taloudellinen vakavaraisuus tutkitaan rautatieyrityksen vuotuisten tilinpäätösten, tai mikäli hakijalle ei ole mahdollista esittää vuotuisia tilinpäätöksiä, taseen perusteella. Tarkempia tietoja tätä tutkintaa varten on toimitettava erityisesti seuraavista seikoista:







  a) | käytettävissä olevat varat, mukaan lukien pankkitalletukset, luvattu tilinylitysvara ja lainat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

käytettävissä olevat varat, mukaan lukien pankkitalletukset, luvattu tilinylitysvara ja lainat;

| b) | vakuutena käytettävissä olevat varat ja omaisuus; |
| --- | --- |

b)

vakuutena käytettävissä olevat varat ja omaisuus;

| c) | käyttöpääoma; |
| --- | --- |

c)

käyttöpääoma;

| d) | toiminnasta välttämättä johtuvat menot, mukaan lukien kulkuneuvojen, maa-alueiden, rakennusten, rakennelmien ja liikkuvan kaluston hankinnasta johtuvat menot ja niitä koskevat maksut; |
| --- | --- |

d)

toiminnasta välttämättä johtuvat menot, mukaan lukien kulkuneuvojen, maa-alueiden, rakennusten, rakennelmien ja liikkuvan kaluston hankinnasta johtuvat menot ja niitä koskevat maksut;

| e) | yhtiön omaisuudesta aiheutuvat menot. |
| --- | --- |

e)

yhtiön omaisuudesta aiheutuvat menot.

| 2. | Hakijan ei katsota olevan taloudellisesti vakavarainen, jos yhtiön toiminnasta on aiheutunut huomattavia vero- tai sosiaalimaksurästejä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Viranomainen voi erityisesti vaatia asiantuntijakertomuksen toimittamista sekä pankin, julkisen luottolaitoksen, kirjanpitäjän tai tilintarkastajan laatimien aiheellisten asiakirjojen toimittamista. Näissä asiakirjoissa on oltava 1 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevia tietoja.
  [tark. 117] |
| --- | --- |

3.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE VI

Verkkoselostuksen sisältö

(27 artiklassa tarkoitettu)

Edellä 27 artiklassa tarkoitetun verkkoselostuksen
  jaksojen
  on sisällettävä seuraavat tiedot: [tark. 118]

| 1. | Jakso, jossa esitellään rautatieyritysten käytettävissä oleva infrastruktuuri ja sen käyttöä koskevat edellytykset. Tämän jakson tietojen on oltava yhteneviä direktiivin 2008/57/EY 35 artiklan mukaisesti perustettujen rautateiden infrastruktuurirekisterien kanssa tai niissä on viitattava näihin rekistereihin.
  [tark. 119] |
| --- | --- |

1.

Jakso, jossa esitellään rautatieyritysten käytettävissä oleva infrastruktuuri ja sen käyttöä koskevat edellytykset. Tämän jakson tietojen on oltava yhteneviä direktiivin 2008/57/EY 35 artiklan mukaisesti perustettujen rautateiden infrastruktuurirekisterien kanssa tai niissä on viitattava näihin rekistereihin.
  [tark. 119]

| 2. | Jakso,

  Jakson,
  jossa esitellään hinnoitteluperiaatteet ja hinnat. Sen

  ,
  on sisällettävä asianmukaiset tiedot hinnoittelujärjestelmästä ja riittävät tiedot maksuista sekä muita merkityksellisiä tietoja käyttöoikeudesta, joita sovelletaan liitteessä III lueteltuihin ja ainoastaan yhden palveluntarjoajan toimittamiin palveluihin. Jaksossa on esiteltävä sekä kustannusten että maksujen osalta yksityiskohtaisesti 31–36 artiklan

  31 artiklan 4 ja 5 kohdan sekä 32–36 artiklan
  soveltamisessa käytetyt menettelyt, säännöt ja tapauskohtaisesti taulukot. Siinä on myös oltava tietoja jo päätetyistä tai seuraavien viiden vuoden aikana suunnitelluista hinnanmuutoksista. [tark. 120] |
| --- | --- |

2.

Jakso,

  Jakson,
  jossa esitellään hinnoitteluperiaatteet ja hinnat. Sen

  ,
  on sisällettävä asianmukaiset tiedot hinnoittelujärjestelmästä ja riittävät tiedot maksuista sekä muita merkityksellisiä tietoja käyttöoikeudesta, joita sovelletaan liitteessä III lueteltuihin ja ainoastaan yhden palveluntarjoajan toimittamiin palveluihin. Jaksossa on esiteltävä sekä kustannusten että maksujen osalta yksityiskohtaisesti 31–36 artiklan

  31 artiklan 4 ja 5 kohdan sekä 32–36 artiklan
  soveltamisessa käytetyt menettelyt, säännöt ja tapauskohtaisesti taulukot. Siinä on myös oltava tietoja jo päätetyistä tai seuraavien viiden vuoden aikana suunnitelluista hinnanmuutoksista. [tark. 120]

| 3. | Jakso,

  Jaksossa,
  jossa esitellään kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisperiaatteet ja -perusteet. Siinä

  ,
  on esiteltävä rautatieyritysten käytettävissä olevan infrastruktuurin kapasiteetin yleispiirteet ja sen käyttöön liittyvät rajoitukset, mukaan lukien kapasiteetin todennäköinen käyttö kunnossapitoa varten. Jaksossa on myös tarkennettava kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen liittyvät menettelyt ja määräajat. Siihen on sisällyttävä menettelyissä sovellettavat erityisperusteet, erityisesti: [tark. 121]







  a) | yksityiskohtaiset ohjeet, joiden mukaisesti hakijat voivat hakea kapasiteetin käyttöoikeutta infrastruktuurin haltijalta; |
| --- | --- | --- |

3.

Jakso,

  Jaksossa,
  jossa esitellään kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisperiaatteet ja -perusteet. Siinä

  ,
  on esiteltävä rautatieyritysten käytettävissä olevan infrastruktuurin kapasiteetin yleispiirteet ja sen käyttöön liittyvät rajoitukset, mukaan lukien kapasiteetin todennäköinen käyttö kunnossapitoa varten. Jaksossa on myös tarkennettava kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämiseen liittyvät menettelyt ja määräajat. Siihen on sisällyttävä menettelyissä sovellettavat erityisperusteet, erityisesti: [tark. 121]

a)

yksityiskohtaiset ohjeet, joiden mukaisesti hakijat voivat hakea kapasiteetin käyttöoikeutta infrastruktuurin haltijalta;

| b) | hakijoita koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

hakijoita koskevat vaatimukset;

| c) | hakumenettelyn ja käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulu ja menettelyt, joita on noudatettava pyydettäessä aikatauluja koskevia tietoja 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

hakumenettelyn ja käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulu ja menettelyt, joita on noudatettava pyydettäessä aikatauluja koskevia tietoja 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti;

| d) | yhteensovittamismenettelyä koskevat periaatteet ja kyseisessä menettelyssä käytettävissä olevat riitojenratkaisujärjestelyt; |
| --- | --- |

d)

yhteensovittamismenettelyä koskevat periaatteet ja kyseisessä menettelyssä käytettävissä olevat riitojenratkaisujärjestelyt;

| e) | noudatettavat menettelyt ja käytettävät perusteet tapauksissa, joissa infrastruktuurikapasiteetti on ylikuormitettu; |
| --- | --- |

e)

noudatettavat menettelyt ja käytettävät perusteet tapauksissa, joissa infrastruktuurikapasiteetti on ylikuormitettu;

| f) | yksityiskohtaiset tiedot infrastruktuurin käytön rajoituksista; |
| --- | --- |

f)

yksityiskohtaiset tiedot infrastruktuurin käytön rajoituksista;

| g) | säännöt, joiden mukaan otetaan mahdollisesti huomioon kapasiteetin aikaisemmat käyttöasteet, jotta käyttöoikeuden myöntämismenettelyissä voidaan määritellä tärkeysjärjestykset. |
| --- | --- |

g)

säännöt, joiden mukaan otetaan mahdollisesti huomioon kapasiteetin aikaisemmat käyttöasteet, jotta käyttöoikeuden myöntämismenettelyissä voidaan määritellä tärkeysjärjestykset.

Siinä on annettava yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteistä, jotka on toteutettu tavaraliikennepalvelujen, kansainvälisten liikennepalvelujen ja ad hoc -menettelyä koskevien hakemusten asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi. Siihen on sisällyttävä kapasiteettihakemusten mallilomake. Lisäksi infrastruktuurin haltijan on julkaistava yksityiskohtaiset tiedot kansainvälisten reittien myöntämismenettelyistä.

| 4. | Jakso, jossa on tietoja 25 artiklassa tarkoitetun toimiluvan ja direktiivin 2004/49/EY mukaisesti myönnettävien rautateiden turvallisuustodistusten hakemisesta
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Jakso, jossa on tietoja 25 artiklassa tarkoitetun toimiluvan ja direktiivin 2004/49/EY mukaisesti myönnettävien rautateiden turvallisuustodistusten hakemisesta
   (1)
  .

| 5. | Jakso, jossa on tietoja rautatieinfrastruktuurin ja palvelun käyttöoikeuteen sekä 35 artiklassa tarkoitettuun suorituskannustinjärjestelmään liittyvistä riitojenratkaisu- ja muutoksenhakumenettelyistä.
  [tark. 122] |
| --- | --- |

5.

Jakso, jossa on tietoja rautatieinfrastruktuurin ja palvelun käyttöoikeuteen sekä 35 artiklassa tarkoitettuun suorituskannustinjärjestelmään liittyvistä riitojenratkaisu- ja muutoksenhakumenettelyistä.
  [tark. 122]

| 6. | Jakso, jossa on tietoja liitteessä III tarkoitettujen palvelujen käyttöoikeudesta ja hinnoittelusta. Sellaisten palvelujen tarjoajien, jotka eivät ole infrastruktuurin haltijan määräysvallassa, on annettava tietoja maksuista, joita peritään palvelun käyttöoikeudesta ja palvelujen tarjoamisesta, sekä tietoja käyttöoikeutta koskevista teknisistä edellytyksistä verkkoselostukseen sisällytettäviksi.
  [tark. 123] |
| --- | --- |

6.

Jakso, jossa on tietoja liitteessä III tarkoitettujen palvelujen käyttöoikeudesta ja hinnoittelusta. Sellaisten palvelujen tarjoajien, jotka eivät ole infrastruktuurin haltijan määräysvallassa, on annettava tietoja maksuista, joita peritään palvelun käyttöoikeudesta ja palvelujen tarjoamisesta, sekä tietoja käyttöoikeutta koskevista teknisistä edellytyksistä verkkoselostukseen sisällytettäviksi.
  [tark. 123]

| 7. | Mallisopimus infrastruktuurin haltijan ja hakijan välisten puitesopimusten tekemiseksi 42 artiklan mukaisesti.
  [tark. 124] |
| --- | --- |

7.

Mallisopimus infrastruktuurin haltijan ja hakijan välisten puitesopimusten tekemiseksi 42 artiklan mukaisesti.
  [tark. 124]

---

(1)  
  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE VII

Toimivaltaisten viranomaisten ja infrastruktuurin haltijoiden välisten sopimusten perusperiaatteet ja –tekijät

(30 artiklassa tarkoitetut)

Sopimuksessa on täsmennettävä 30 artiklan säännökset, mukaan lukien:

| 1. | sopimuksen soveltamisala infrastruktuurin ja palvelujen osalta liitteen III mukaisesti jäsenneltynä. Sen on katettava kaikki infrastruktuurin kehittämisen näkökohdat, mukaan lukien jo käytössä olevan infrastruktuurin kunnossapito

  kunnossapitoa
  ja uusiminen

  uusimista koskevat näkökohdat
  . Uuden infrastruktuurin rakentaminen voidaan ottaa mukaan erillisenä osana, |
| --- | --- |

1.

sopimuksen soveltamisala infrastruktuurin ja palvelujen osalta liitteen III mukaisesti jäsenneltynä. Sen on katettava kaikki infrastruktuurin kehittämisen näkökohdat, mukaan lukien jo käytössä olevan infrastruktuurin kunnossapito

  kunnossapitoa
  ja uusiminen

  uusimista koskevat näkökohdat
  . Uuden infrastruktuurin rakentaminen voidaan ottaa mukaan erillisenä osana,

| 2. | sovittujen maksujen rakenne
  sekä niiden määrää koskevat suuntaa-antavat ennusteet
  jaoteltuna suhteessa liitteessä III lueteltuihin infrastruktuuripalveluihin, kunnossapitoon, uuden infrastruktuurin rakentamiseen

  uusiminen ja parantaminen mukaan lukien,
  ja infrastruktuurin kunnossapidon toteuttamatta jäämisen käsittelyyn
  ; uudesta infrastruktuurista suoritettavat maksut voidaan ottaa mukaan erillisenä osana, |
| --- | --- |

2.

sovittujen maksujen rakenne
  sekä niiden määrää koskevat suuntaa-antavat ennusteet
  jaoteltuna suhteessa liitteessä III lueteltuihin infrastruktuuripalveluihin, kunnossapitoon, uuden infrastruktuurin rakentamiseen

  uusiminen ja parantaminen mukaan lukien,
  ja infrastruktuurin kunnossapidon toteuttamatta jäämisen käsittelyyn
  ; uudesta infrastruktuurista suoritettavat maksut voidaan ottaa mukaan erillisenä osana,

| 3. | käyttäjälähtöiset suoritustavoitteet indikaattoreina ja laatuvaatimuksina, jotka kattavat seuraavat:






  a) | junien suoritustaso ja asiakastyytyväisyys,
  erityisesti infrastruktuurin laadun vaikutus junien luotettavuuteen, |
| --- | --- | --- |

3.

käyttäjälähtöiset suoritustavoitteet indikaattoreina ja laatuvaatimuksina, jotka kattavat seuraavat:

a)

junien suoritustaso ja asiakastyytyväisyys,
  erityisesti infrastruktuurin laadun vaikutus junien luotettavuuteen,

| b) | verkon kapasiteetti
  ja infrastruktuurin saatavuus
  , |
| --- | --- |

b)

verkon kapasiteetti
  ja infrastruktuurin saatavuus
  ,

| c) | omaisuuden hoito, |
| --- | --- |

c)

omaisuuden hoito,

| d) | toiminnan volyymit, |
| --- | --- |

d)

toiminnan volyymit,

| e) | turvallisuustasot ja |
| --- | --- |

e)

turvallisuustasot ja

| f) | ympäristönsuojelu, |
| --- | --- |

f)

ympäristönsuojelu,

| 4. | mahdollisesti toteuttamatta jäänyt kunnossapito, sen käsittelemiseksi varatut menot sekä omaisuus, jota poistuu vähitellen käytöstä ja käynnistää sen vuoksi erilaisia pääoman liikkeitä, |
| --- | --- |

4.

mahdollisesti toteuttamatta jäänyt kunnossapito, sen käsittelemiseksi varatut menot sekä omaisuus, jota poistuu vähitellen käytöstä ja käynnistää sen vuoksi erilaisia pääoman liikkeitä,

| 5. | 30 artiklan 1 kohdan mukaiset kannustimet, |
| --- | --- |

5.

30 artiklan 1 kohdan mukaiset kannustimet,

| 6. | infrastruktuurin haltijan vähimmäisraportointivaatimukset sisällön ja raportointitiheyden osalta, mukaan lukien tiedot, jotka on julkaistava vuosittain, |
| --- | --- |

6.

infrastruktuurin haltijan vähimmäisraportointivaatimukset sisällön ja raportointitiheyden osalta, mukaan lukien tiedot, jotka on julkaistava vuosittain,

| 7. | mekanismi, jolla varmistetaan, että merkittävä osuus kustannusvähennyksistä siirretään käyttäjille maksujen alennuksina
  30 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti vaarantamatta infrastruktuurin haltijan tilien saattamista tasapainoon kuten 8 artiklan 4 kohdassa edellytetään
  , |
| --- | --- |

7.

mekanismi, jolla varmistetaan, että merkittävä osuus kustannusvähennyksistä siirretään käyttäjille maksujen alennuksina
  30 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti vaarantamatta infrastruktuurin haltijan tilien saattamista tasapainoon kuten 8 artiklan 4 kohdassa edellytetään
  ,

| 8. | sopimuksen sovittu kesto, jonka on sovitettava yhteen infrastruktuurin haltijan liiketoimintasuunnitelman, toimeksiannon tai toimiluvan keston kanssa, sekä hinnoittelupuitteet ja valtion asettamat säännöt, |
| --- | --- |

8.

sopimuksen sovittu kesto, jonka on sovitettava yhteen infrastruktuurin haltijan liiketoimintasuunnitelman, toimeksiannon tai toimiluvan keston kanssa, sekä hinnoittelupuitteet ja valtion asettamat säännöt,

| 9. | säännöt merkittävien toimintakeskeytysten ja hätätilanteiden varalta, mukaan lukien palvelun vähimmäistaso mahdollisten lakkojen tapauksessa,

  ja
  sopimuksen ennenaikainen irtisanominen ja
  oikea-aikainen
  tiedottaminen käyttäjille, |
| --- | --- |

9.

säännöt merkittävien toimintakeskeytysten ja hätätilanteiden varalta, mukaan lukien palvelun vähimmäistaso mahdollisten lakkojen tapauksessa,

  ja
  sopimuksen ennenaikainen irtisanominen ja
  oikea-aikainen
  tiedottaminen käyttäjille,

| 10. | korjaavat toimenpiteet, joita toteutetaan, jos jompikumpi osapuoli ei noudata sopimusvelvoitteitaan. Tähän sisältyy edellytyksiä ja menettelyjä sopimuksen uudelleen neuvottelemiseksi tai irtisanomiseksi, mukaan lukien sääntelyelimen asema. [tark. 125] |
| --- | --- |

10.

korjaavat toimenpiteet, joita toteutetaan, jos jompikumpi osapuoli ei noudata sopimusvelvoitteitaan. Tähän sisältyy edellytyksiä ja menettelyjä sopimuksen uudelleen neuvottelemiseksi tai irtisanomiseksi, mukaan lukien sääntelyelimen asema. [tark. 125]

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE VIII

Rautateiden infrastruktuuriin liittyviä kustannuksia ja maksuja koskevat vaatimukset

(31 artiklan 3 ja 5 kohdassa, 32 artiklan 1 ja 3 kohdassa ja 35 artiklassa tarkoitetut)

| 1. | Edellä 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin rautatieliikenteen suoriin kustannuksiin, jotka liittyvät infrastruktuurin kulumiseen, eivät sisälly seuraavat:






  a) | koko verkon laajuiset yleiskustannukset, mukaan lukien palkat ja eläkkeet; |
| --- | --- | --- |

1.

Edellä 31 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin rautatieliikenteen suoriin kustannuksiin, jotka liittyvät infrastruktuurin kulumiseen, eivät sisälly seuraavat:

a)

koko verkon laajuiset yleiskustannukset, mukaan lukien palkat ja eläkkeet;

| b) | pääoman korko; |
| --- | --- |

b)

pääoman korko;

| c) | yli kymmenesosa kustannuksista, jotka liittyvät aikataulujen laatimiseen, reittien myöntämiseen, liikenteen hallintaan, lähettämiseen ja junankulun merkinantoon; |
| --- | --- |

c)

yli kymmenesosa kustannuksista, jotka liittyvät aikataulujen laatimiseen, reittien myöntämiseen, liikenteen hallintaan, lähettämiseen ja junankulun merkinantoon;

| d) | tieto-, viestintä- ja televiestintälaitteiden poistot; |
| --- | --- |

d)

tieto-, viestintä- ja televiestintälaitteiden poistot;

| e) | kiinteistöjen hoitokustannukset, erityisesti maan ja muun kiinteän omaisuuden hankinta, myynti, purkaminen, puhdistus, uudelleenistutus tai vuokraaminen; |
| --- | --- |

e)

kiinteistöjen hoitokustannukset, erityisesti maan ja muun kiinteän omaisuuden hankinta, myynti, purkaminen, puhdistus, uudelleenistutus tai vuokraaminen;

| f) | sosiaalipalvelut, koulut, lastentarhat, ravintolat; [tark. 126] |
| --- | --- |

f)

sosiaalipalvelut, koulut, lastentarhat, ravintolat; [tark. 126]

| g) | luonnonkatastrofeihin, onnettomuuksiin ja palvelun keskeytyksiin liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

g)

luonnonkatastrofeihin, onnettomuuksiin ja palvelun keskeytyksiin liittyvät kustannukset.

Jos suorat kustannukset ovat koko verkon keskiarvona laskettuna yli 35 prosenttia suuremmat kuin verkon kunnossapidon, hallinnoinnin ja uusimisen keskimääräiset kustannukset ajettua junakilometriä kohden laskettuna, infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava tämän syyt yksityiskohtaisesti sääntelyelimelle. Tässä tarkoituksessa laskettuihin keskimääräisiin kustannuksiin eivät sisälly e, f ja g alakohdassa tarkoitetut kustannustekijät.

| 2. | Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää liikkuva kalusto — melu koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 23 päivänä joulukuuta 2005 annetussa komission päätöksessä 2006/66/EY (1) vahvistettuja raja-arvoja. |
| --- | --- | --- |

2.

Edellä 31 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen melun mukaan eriytettyjen infrastruktuurimaksujen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Maksu on eriytettävä siten, että siinä otetaan huomioon junan muodostaminen kalustoyksiköistä, jotka noudattavat Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää liikkuva kalusto — melu koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 23 päivänä joulukuuta 2005 annetussa komission päätöksessä 2006/66/EY (1) vahvistettuja raja-arvoja.

| b) | Etusija on annettava tavaraliikenteen vaunuille. |
| --- | --- |

b)

Etusija on annettava tavaraliikenteen vaunuille.

| c) | Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa. |
| --- | --- |

c)

Eriyttäminen tavaravaunujen melupäästöjen tason mukaan on tehtävä siten, että se mahdollistaa investointien kuolettamisen kohtuullisessa ajassa, jotta vaunuihin kannattaa jälkiasentaa taloudellisesti toteuttamiskelpoisinta saatavilla olevaa melua rajoittavaa jarruteknologiaa.

| d) | maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:






  i) | vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika; |
| --- | --- | --- |

d)

maksujen eriyttämiseksi voidaan ottaa huomioon myös esimerkiksi seuraavia tekijöitä:

i)

vuorokaudenaika, melupäästöjen osalta erityisesti yöaika;

| ii) | junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon; |
| --- | --- |

ii)

junanmuodostuksen vaikutus melupäästöjen tasoon;

| iii) | paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys; |
| --- | --- |

iii)

paikallisille melupäästöille altistuvan alueen herkkyys;

| iv) | uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia. |
| --- | --- |

iv)

uudet melupäästöluokat, jotka ovat selvästi a alakohdassa tarkoitettuja alhaisempia.

| 3. | Infrastruktuurin haltijan on
  määriteltävä homogeeniset markkinasegmentit ja vastaavat lisähinnat 32 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetulla tavalla markkinatutkimuksen pohjalta ja hakijoiden kuulemisen jälkeen. Infrastruktuurin haltijan on
  osoitettava sääntelyelimelle, että junaliikennepalvelu mahdollistaa lisähinnat 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti siten, että kumpikin seuraavissa kohdissa luetelluista palveluista kuuluu eri markkinasegmenttiin:

  , lukuun ottamatta 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vaunuja. Jos infrastruktuurin haltija perii lisähintoja, sen on laadittava markkinasegmenttien luettelo, joka sääntelyelimen on hyväksyttävä etukäteen.









  a) | henkilöliikenne/tavaraliikenne; |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastruktuurin haltijan on
  määriteltävä homogeeniset markkinasegmentit ja vastaavat lisähinnat 32 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetulla tavalla markkinatutkimuksen pohjalta ja hakijoiden kuulemisen jälkeen. Infrastruktuurin haltijan on
  osoitettava sääntelyelimelle, että junaliikennepalvelu mahdollistaa lisähinnat 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti siten, että kumpikin seuraavissa kohdissa luetelluista palveluista kuuluu eri markkinasegmenttiin:

  , lukuun ottamatta 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vaunuja. Jos infrastruktuurin haltija perii lisähintoja, sen on laadittava markkinasegmenttien luettelo, joka sääntelyelimen on hyväksyttävä etukäteen.

a)

henkilöliikenne/tavaraliikenne;

| b) | vaarallisia aineita kuljettavat junat / muut tavarajunat; |
| --- | --- |

b)

vaarallisia aineita kuljettavat junat / muut tavarajunat;

| c) | kotimainen/kansainvälinen liikenne; |
| --- | --- |

c)

kotimainen/kansainvälinen liikenne;

| d) | yhdistetyt kuljetukset / suorat yhteydet; |
| --- | --- |

d)

yhdistetyt kuljetukset / suorat yhteydet;

| e) | kaupunki- tai alueellinen henkilöliikenne / kaupunkien välinen henkilöliikenne; |
| --- | --- |

e)

kaupunki- tai alueellinen henkilöliikenne / kaupunkien välinen henkilöliikenne;

| f) | kokojunat / yksittäisvaunukuljetukset; |
| --- | --- |

f)

kokojunat / yksittäisvaunukuljetukset;

| g) | säännöllinen/epäsäännöllinen junaliikenne.
  [tark. 127] |
| --- | --- |

g)

säännöllinen/epäsäännöllinen junaliikenne.
  [tark. 127]

| 4. | Edellä 35 artiklassa tarkoitetun suorituskannustinjärjestelmän on perustuttava seuraaviin perusperiaatteisiin:







  a) | Palvelun sovitun laatutason saavuttamiseksi ja jotta palvelun taloudellinen elinkelpoisuus ei vaarantuisi, infrastruktuurin haltijan on sääntelyelimen hyväksynnän jälkeen sovittava hakijoiden kanssa suorituskannustinjärjestelmän tärkeimmistä tekijöistä, erityisesti myöhästymisten arvosta ja kynnyksistä suorituskannustinjärjestelmän maksuille, jotka liittyvät sekä yksittäisiin junalla ajettuihin matkoihin että rautatieyrityksen kaikkien junien ajomatkoihin tiettynä ajanjaksona.
  [tark. 128] |
| --- | --- | --- |

4.

Edellä 35 artiklassa tarkoitetun suorituskannustinjärjestelmän on perustuttava seuraaviin perusperiaatteisiin:

a)

Palvelun sovitun laatutason saavuttamiseksi ja jotta palvelun taloudellinen elinkelpoisuus ei vaarantuisi, infrastruktuurin haltijan on sääntelyelimen hyväksynnän jälkeen sovittava hakijoiden kanssa suorituskannustinjärjestelmän tärkeimmistä tekijöistä, erityisesti myöhästymisten arvosta ja kynnyksistä suorituskannustinjärjestelmän maksuille, jotka liittyvät sekä yksittäisiin junalla ajettuihin matkoihin että rautatieyrityksen kaikkien junien ajomatkoihin tiettynä ajanjaksona.
  [tark. 128]

| b) | Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava vähintään viisi päivää ennen junan ajomatkaa rautatieyrityksille aikataulu, jonka perusteella myöhästymiset lasketaan.
  [tark. 129] |
| --- | --- |

b)

Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava vähintään viisi päivää ennen junan ajomatkaa rautatieyrityksille aikataulu, jonka perusteella myöhästymiset lasketaan.
  [tark. 129]

| c) | Kaikki myöhästymiset on voitava luokitella yhteen seuraavista ryhmistä ja alaryhmistä:






  1. | Infrastruktuurin haltijasta johtuva toiminnan/suunnitteluun hallinnointiin liittyvä syy






  1.1. | Aikataulujen laatiminen |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Kaikki myöhästymiset on voitava luokitella yhteen seuraavista ryhmistä ja alaryhmistä:

1.

Infrastruktuurin haltijasta johtuva toiminnan/suunnitteluun hallinnointiin liittyvä syy

1.1.

Aikataulujen laatiminen

| 1.2. | Junanmuodostus |
| --- | --- |

1.2.

Junanmuodostus

| 1.3. | Virheet toimintamenetelmissä |
| --- | --- |

1.3.

Virheet toimintamenetelmissä

| 1.4. | Ensisijaisuussääntöjen väärä soveltaminen |
| --- | --- |

1.4.

Ensisijaisuussääntöjen väärä soveltaminen

| 1.5. | Henkilöstö |
| --- | --- |

1.5.

Henkilöstö

| 1.6. | Muut syyt |
| --- | --- |

1.6.

Muut syyt

| 2. | Infrastruktuurin haltijasta johtuva infrastruktuurilaitteisiin liittyvä syy






  2.1. | Merkinantolaitteet |
| --- | --- | --- |

2.

Infrastruktuurin haltijasta johtuva infrastruktuurilaitteisiin liittyvä syy

2.1.

Merkinantolaitteet

| 2.2. | Merkinantolaitteet tasoristeyksissä |
| --- | --- |

2.2.

Merkinantolaitteet tasoristeyksissä

| 2.3. | Televiestintälaitteet |
| --- | --- |

2.3.

Televiestintälaitteet

| 2.4. | Virransyöttölaitteet |
| --- | --- |

2.4.

Virransyöttölaitteet

| 2.5. | Rata |
| --- | --- |

2.5.

Rata

| 2.6. | Rakenteet |
| --- | --- |

2.6.

Rakenteet

| 2.7. | Henkilöstö |
| --- | --- |

2.7.

Henkilöstö

| 2.8. | Muut syyt |
| --- | --- |

2.8.

Muut syyt

| 3. | Infrastruktuurin haltijasta johtuvat rakentamiseen liittyvät syyt






  3.1. | Suunnitellut rakennustyöt |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastruktuurin haltijasta johtuvat rakentamiseen liittyvät syyt

3.1.

Suunnitellut rakennustyöt

| 3.2. | Rakennustöiden sääntöjenvastaisuus |
| --- | --- |

3.2.

Rakennustöiden sääntöjenvastaisuus

| 3.3. | Viallisesta radasta johtuvat nopeusrajoitukset |
| --- | --- |

3.3.

Viallisesta radasta johtuvat nopeusrajoitukset

| 3.4. | Muut syyt |
| --- | --- |

3.4.

Muut syyt

| 4. | Muista infrastruktuurin haltijoista johtuvat syyt






  4.1. | Edellisen infrastruktuurin haltijan aiheuttamat |
| --- | --- | --- |

4.

Muista infrastruktuurin haltijoista johtuvat syyt

4.1.

Edellisen infrastruktuurin haltijan aiheuttamat

| 4.2. | Seuraavan infrastruktuurin haltijan aiheuttamat |
| --- | --- |

4.2.

Seuraavan infrastruktuurin haltijan aiheuttamat

| 5. | Rautatieyrityksestä johtuvat kaupalliset syyt






  5.1. | Pysähdysajan ylitys |
| --- | --- | --- |

5.

Rautatieyrityksestä johtuvat kaupalliset syyt

5.1.

Pysähdysajan ylitys

| 5.2. | Rautatieyrityksen pyyntö |
| --- | --- |

5.2.

Rautatieyrityksen pyyntö

| 5.3. | Lastaustoiminnot |
| --- | --- |

5.3.

Lastaustoiminnot

| 5.4. | Lastauksen sääntöjenvastaisuudet |
| --- | --- |

5.4.

Lastauksen sääntöjenvastaisuudet

| 5.5. | Junan kaupallinen valmistelu |
| --- | --- |

5.5.

Junan kaupallinen valmistelu

| 5.6. | Henkilöstö |
| --- | --- |

5.6.

Henkilöstö

| 5.7. | Muut syyt |
| --- | --- |

5.7.

Muut syyt

| 6. | Rautatieyrityksestä johtuvat liikkuvaan kalustoon liittyvät syyt






  6.1. | Kaluston käytön suunnittelu/uudelleenjärjestely |
| --- | --- | --- |

6.

Rautatieyrityksestä johtuvat liikkuvaan kalustoon liittyvät syyt

6.1.

Kaluston käytön suunnittelu/uudelleenjärjestely

| 6.2. | Rautatieyrityksen suorittama junanmuodostus |
| --- | --- |

6.2.

Rautatieyrityksen suorittama junanmuodostus

| 6.3. | Ongelmat, jotka vaikuttavat henkilöliikenteen vaunuihin |
| --- | --- |

6.3.

Ongelmat, jotka vaikuttavat henkilöliikenteen vaunuihin

| 6.4. | Ongelmat, jotka vaikuttavat tavaraliikenteen vaunuihin |
| --- | --- |

6.4.

Ongelmat, jotka vaikuttavat tavaraliikenteen vaunuihin

| 6.5. | Ongelmat, jotka vaikuttavat henkilövaunuihin, vetureihin ja sähkömoottorivaunuihin |
| --- | --- |

6.5.

Ongelmat, jotka vaikuttavat henkilövaunuihin, vetureihin ja sähkömoottorivaunuihin

| 6.6. | Henkilöstö |
| --- | --- |

6.6.

Henkilöstö

| 6.7. | Muut syyt |
| --- | --- |

6.7.

Muut syyt

| 7. | Muista rautatieyrityksistä johtuvat syyt






  7.1. | Seuraavan rautatieyrityksen aiheuttamat |
| --- | --- | --- |

7.

Muista rautatieyrityksistä johtuvat syyt

7.1.

Seuraavan rautatieyrityksen aiheuttamat

| 7.2. | Edellisen rautatieyrityksen aiheuttamat |
| --- | --- |

7.2.

Edellisen rautatieyrityksen aiheuttamat

| 8. | Ulkoiset syyt, jotka eivät johdu infrastruktuurin haltijasta eivätkä rautatieyrityksestä






  8.1. | Lakko |
| --- | --- | --- |

8.

Ulkoiset syyt, jotka eivät johdu infrastruktuurin haltijasta eivätkä rautatieyrityksestä

8.1.

Lakko

| 8.2. | Hallinnolliset muodollisuudet |
| --- | --- |

8.2.

Hallinnolliset muodollisuudet

| 8.3. | Ulkopuolinen vaikutus |
| --- | --- |

8.3.

Ulkopuolinen vaikutus

| 8.4. | Sää- ja luonnonolojen vaikutukset |
| --- | --- |

8.4.

Sää- ja luonnonolojen vaikutukset

| 8.5. | Myöhästyminen, joka johtuu ulkoisista syistä verkossa |
| --- | --- |

8.5.

Myöhästyminen, joka johtuu ulkoisista syistä verkossa

| 8.6. | Muut syyt |
| --- | --- |

8.6.

Muut syyt

| 9. | Toissijaiset syyt, jotka eivät johdu infrastruktuurin haltijasta eivätkä rautatieyrityksestä






  9.1. | Vakavat vaaratilanteet, onnettomuudet ja turvallisuusriskit |
| --- | --- | --- |

9.

Toissijaiset syyt, jotka eivät johdu infrastruktuurin haltijasta eivätkä rautatieyrityksestä

9.1.

Vakavat vaaratilanteet, onnettomuudet ja turvallisuusriskit

| 9.2. | Rata varattu saman junan myöhässäolon vuoksi |
| --- | --- |

9.2.

Rata varattu saman junan myöhässäolon vuoksi

| 9.3. | Rata varattu toisen junan myöhässäolon vuoksi |
| --- | --- |

9.3.

Rata varattu toisen junan myöhässäolon vuoksi

| 9.4. | Kierto |
| --- | --- |

9.4.

Kierto

| 9.5. | Yhdistäminen |
| --- | --- |

9.5.

Yhdistäminen

| 9.6. | Vaatii lisätutkimuksia |
| --- | --- |

9.6.

Vaatii lisätutkimuksia

| d) | Myöhästymiset on, jos mahdollista pystyttävä osoittamaan yhdestä organisaatiosta johtuviksi sekä liikenteen häiriötä koskevan vastuun että tavanomaisten liikenneolosuhteiden palauttamismahdollisuuksien osalta. |
| --- | --- |

d)

Myöhästymiset on, jos mahdollista pystyttävä osoittamaan yhdestä organisaatiosta johtuviksi sekä liikenteen häiriötä koskevan vastuun että tavanomaisten liikenneolosuhteiden palauttamismahdollisuuksien osalta.

| e) | Maksujen laskennassa on otettava huomioon samojen täsmällisyysvaatimusten mukaisen rautatieliikennepalvelun keskimääräinen myöhästyminen. |
| --- | --- |

e)

Maksujen laskennassa on otettava huomioon samojen täsmällisyysvaatimusten mukaisen rautatieliikennepalvelun keskimääräinen myöhästyminen.

| f) | Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava suorituskannustinjärjestelmän mukaisten maksujen laskelmat rautatieyritykselle mahdollisimman nopeasti. Laskelmien on katettava kaikki myöhästyneet junat enintään kuukauden ajalta. |
| --- | --- |

f)

Infrastruktuurin haltijan on ilmoitettava suorituskannustinjärjestelmän mukaisten maksujen laskelmat rautatieyritykselle mahdollisimman nopeasti. Laskelmien on katettava kaikki myöhästyneet junat enintään kuukauden ajalta.

| g) | Suorituskannustinjärjestelmää koskevia riitoja varten on luotava riitojenratkaisujärjestelmä tällaisten kysymysten ratkaisemiseksi nopeasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien muutoksenhakukeinojen ja 50 artiklan säännösten soveltamista. Jos tätä järjestelyä käytetään, päätös on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa.
  [tark. 130] |
| --- | --- |

g)

Suorituskannustinjärjestelmää koskevia riitoja varten on luotava riitojenratkaisujärjestelmä tällaisten kysymysten ratkaisemiseksi nopeasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta olemassa olevien muutoksenhakukeinojen ja 50 artiklan säännösten soveltamista. Jos tätä järjestelyä käytetään, päätös on tehtävä kymmenen työpäivän kuluessa.
  [tark. 130]

| h) | Infrastruktuurin haltijan on julkaistava kerran vuodessa tiedot rautatieyritysten saavuttamasta keskimääräisestä vuotuisesta palvelutasosta suorituskannustinjärjestelmässä sovittujen tärkeimpien tekijöiden perusteella.
  [tark. 131] |
| --- | --- |

h)

Infrastruktuurin haltijan on julkaistava kerran vuodessa tiedot rautatieyritysten saavuttamasta keskimääräisestä vuotuisesta palvelutasosta suorituskannustinjärjestelmässä sovittujen tärkeimpien tekijöiden perusteella.
  [tark. 131]

| 5. | Edellä 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ETCS-järjestelmällä varustettuihin juniin sovellettava tilapäinen alennus vahvistetaan seuraavasti: | Tavaraliikenne:















  Vuosi | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alennus | 5 %

  20 % | 5 %

  20 % | 5 %

  20 % | 5 %

  15 % | 5 %

  10 % | 5 %

  8 % | 4 %

  6 % | 3 %

  4 % | 2 %

  3 % | 1 %

  3 % |

5.

Edellä 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu ETCS-järjestelmällä varustettuihin juniin sovellettava tilapäinen alennus vahvistetaan seuraavasti:

Tavaraliikenne:

Vuosi

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Alennus

5 %

  20 %

5 %

  20 %

5 %

  20 %

5 %

  15 %

5 %

  10 %

5 %

  8 %

4 %

  6 %

3 %

  4 %

2 %

  3 %

1 %

  3 %

| | Matkustajaliikenne:















  Vuosi | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alennus | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %

  8 % | 5 %

  6 % | 5 % | 5 %

  4 % | 5 %

  2 % |

Matkustajaliikenne:

Vuosi

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Alennus

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

  8 %

5 %

  6 %

5 %

5 %

  4 %

5 %

  2 %

[tark. 132]

---

(1)  EUVL L 37, 8.2.2006, s. 1.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE IX

Käyttöoikeuden myöntämismenettelyn aikataulu

43 artiklassa tarkoitettu

| 1. | Liikenteen aikataulu laaditaan kerran kalenterivuodessa. |
| --- | --- |

1.

Liikenteen aikataulu laaditaan kerran kalenterivuodessa.

| 2. | Liikenteen aikataulumuutokset tulevat voimaan keskiyöllä joulukuun toisena lauantaina. Jos muutokset tai korjaukset toteutetaan talven jälkeen – jotta voitaisiin tarvittaessa ottaa huomioon alueellisen henkilöliikenteen aikataulumuutokset – ne tulevat voimaan keskiyöllä kesäkuun toisena lauantaina ja tarvittaessa edellä mainittujen päivämäärien välisinä muina vastaavina aikoina. Infrastruktuurin hallintoviranomaiset voivat sopia toisenlaisista päivämääristä, ja niiden on ilmoitettava kyseiset päivämäärät komissiolle, jos ne voivat vaikuttaa kansainväliseen liikenteeseen. |
| --- | --- |

2.

Liikenteen aikataulumuutokset tulevat voimaan keskiyöllä joulukuun toisena lauantaina. Jos muutokset tai korjaukset toteutetaan talven jälkeen – jotta voitaisiin tarvittaessa ottaa huomioon alueellisen henkilöliikenteen aikataulumuutokset – ne tulevat voimaan keskiyöllä kesäkuun toisena lauantaina ja tarvittaessa edellä mainittujen päivämäärien välisinä muina vastaavina aikoina. Infrastruktuurin hallintoviranomaiset voivat sopia toisenlaisista päivämääristä, ja niiden on ilmoitettava kyseiset päivämäärät komissiolle, jos ne voivat vaikuttaa kansainväliseen liikenteeseen.

| 3. | Liikenteen aikatauluun sisällytettävien kapasiteettia koskevien hakemusten viimeinen vastaanottopäivä on 12 kuukautta ennen liikenteen aikataulun voimaantuloa. |
| --- | --- |

3.

Liikenteen aikatauluun sisällytettävien kapasiteettia koskevien hakemusten viimeinen vastaanottopäivä on 12 kuukautta ennen liikenteen aikataulun voimaantuloa.

| 4. | Viimeistään 11 kuukautta ennen liikenteen aikataulun voimaantuloa infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että alustavat kansainväliset reitit on luotu yhteistyössä muiden asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden kanssa. Infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että näitä alustavia reittejä noudatetaan seuraavien menettelyjen aikana mahdollisimman pitkälle. |
| --- | --- |

4.

Viimeistään 11 kuukautta ennen liikenteen aikataulun voimaantuloa infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että alustavat kansainväliset reitit on luotu yhteistyössä muiden asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden kanssa. Infrastruktuurin haltijoiden on varmistettava, että näitä alustavia reittejä noudatetaan seuraavien menettelyjen aikana mahdollisimman pitkälle.

| 5. | Infrastruktuurin haltijan on laadittava liikenteen aikataulua koskeva ehdotus viimeistään 4 kuukauden kuluttua siitä, kun määräaika hakijoiden tekemien tarjousten esittämiselle on päättynyt. |
| --- | --- |

5.

Infrastruktuurin haltijan on laadittava liikenteen aikataulua koskeva ehdotus viimeistään 4 kuukauden kuluttua siitä, kun määräaika hakijoiden tekemien tarjousten esittämiselle on päättynyt.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE X

Sääntelyelimelle toimitettavat säännellyt tilinpäätökset

(56 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut)

Säänneltyjen tilinpäätösten, jotka on toimitettava sääntelyelimelle 56 artiklan 8 kohdan mukaisesti, on sisällettävä vähintään seuraavat:

1.   Tilien eriyttäminen

Säänneltyjen tilinpäätösten, jotka infrastruktuurin haltijoiden ja kaikkien yritysten tai muiden yksiköiden, jotka harjoittavat tai yhdistävät rautatieliikenteen eri muotoja tai saavat julkista rahoitusta, on toimitettava, on

| a) | sisällettävä erilliset tuloslaskelmat ja taseet tavara- ja henkilöliikenteestä ja infrastruktuurin hallinnasta; |
| --- | --- |

a)

sisällettävä erilliset tuloslaskelmat ja taseet tavara- ja henkilöliikenteestä ja infrastruktuurin hallinnasta;

| b) | sisällettävä yksityiskohtaisia tietoja julkisten varojen ja muiden korvausten eri lähteistä ja käytöstä läpinäkyvästi ja yksityiskohtaisesti; mukaan lukien liiketoiminnan rahavirtojen yksityiskohtainen tarkastelu, jonka perusteella voidaan määrittää, miten julkiset varat ja muut korvaukset on käytetty; |
| --- | --- |

b)

sisällettävä yksityiskohtaisia tietoja julkisten varojen ja muiden korvausten eri lähteistä ja käytöstä läpinäkyvästi ja yksityiskohtaisesti; mukaan lukien liiketoiminnan rahavirtojen yksityiskohtainen tarkastelu, jonka perusteella voidaan määrittää, miten julkiset varat ja muut korvaukset on käytetty;

| c) | sisällettävä kustannus- ja tuloluokat, joiden perusteella on mahdollista määrittää sääntelyelimen vaatimusten mukaisesti

  6 artiklan vaatimuksia noudattaen ja sen mukaan, pitääkö sääntelyelin sitä tarpeellisena ja suhteellisena
  , onko eri toimintoja tuettu ristiin; [tark. 133] |
| --- | --- |

c)

sisällettävä kustannus- ja tuloluokat, joiden perusteella on mahdollista määrittää sääntelyelimen vaatimusten mukaisesti

  6 artiklan vaatimuksia noudattaen ja sen mukaan, pitääkö sääntelyelin sitä tarpeellisena ja suhteellisena
  , onko eri toimintoja tuettu ristiin; [tark. 133]

| d) | oltava niin yksityiskohtaisia kuin sääntelyelin katsoo tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi; |
| --- | --- |

d)

oltava niin yksityiskohtaisia kuin sääntelyelin katsoo tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi;

| e) | sisällettävä liiteasiakirja, jossa täsmennetään menettelyt, joita on käytetty kustannusten jakamiseksi eri toimintojen välillä. |
| --- | --- |

e)

sisällettävä liiteasiakirja, jossa täsmennetään menettelyt, joita on käytetty kustannusten jakamiseksi eri toimintojen välillä.

Jos säännelty yritys on osa ryhmittymää, säännelty tilinpäätös on annettava sekä koko ryhmän että jokaisen tytäryrityksen osalta. Lisäksi säänneltyihin tilinpäätöksiin on sisällyttävä kaikki tiedot yhtiöiden välisistä maksuista, jotta voidaan varmistaa julkisten varojen asianmukainen käyttö.

2.   Radan käyttöoikeudesta perittyjen maksujen seuranta

Säännellyissä tilinpäätöksissä, jotka infrastruktuurin haltijoiden on toimitettava sääntelyelimille, on

| a) | eriteltävä kustannusluokat ja erityisesti annettava riittävästi tietoa eri palvelujen tai palveluryhmien marginaalisista/suorista kustannuksista siten, että infrastruktuurimaksuja voidaan seurata; |
| --- | --- |

a)

eriteltävä kustannusluokat ja erityisesti annettava riittävästi tietoa eri palvelujen tai palveluryhmien marginaalisista/suorista kustannuksista siten, että infrastruktuurimaksuja voidaan seurata;

| b) | annettava riittävät tiedot, jotka mahdollistavat palveluista (tai palveluryhmistä) maksettujen yksittäisten maksujen seurannan; jos sääntelyelin niin vaatii, näihin on sisällyttävä tietoja yksittäisten palvelujen volyymeista, yksittäisten palvelujen hinnoista sekä sisäisten ja ulkoisten asiakkaiden maksamien yksittäisten palvelujen kaikista tuloista yhteensä. |
| --- | --- |

b)

annettava riittävät tiedot, jotka mahdollistavat palveluista (tai palveluryhmistä) maksettujen yksittäisten maksujen seurannan; jos sääntelyelin niin vaatii, näihin on sisällyttävä tietoja yksittäisten palvelujen volyymeista, yksittäisten palvelujen hinnoista sekä sisäisten ja ulkoisten asiakkaiden maksamien yksittäisten palvelujen kaikista tuloista yhteensä.

| c) | ilmoitettava yksittäisten palvelujen (tai palveluryhmien) kustannukset ja tulot käyttäen sääntelyelimen vaatimukset täyttäviä asianmukaisia kustannuslaskentamenetelmiä mahdollisen kilpailun vastaisen hinnoittelun paljastamiseksi (ristikkäistuki, saalistushinnoittelu ja kohtuuton hinnoittelu). |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava yksittäisten palvelujen (tai palveluryhmien) kustannukset ja tulot käyttäen sääntelyelimen vaatimukset täyttäviä asianmukaisia kustannuslaskentamenetelmiä mahdollisen kilpailun vastaisen hinnoittelun paljastamiseksi (ristikkäistuki, saalistushinnoittelu ja kohtuuton hinnoittelu).

3.   Taloudellisen tuloksen ilmoittaminen

Säänneltyihin tilinpäätöksiin, jotka infrastruktuurin haltijoiden on toimitettava sääntelyelimille, on sisällyttävä

| a) | tuloksen muodostumista koskeva laskelma; |
| --- | --- |

a)

tuloksen muodostumista koskeva laskelma;

| b) | tiivistetty menolaskelma; |
| --- | --- |

b)

tiivistetty menolaskelma;

| c) | kunnossapidon menolaskelma; |
| --- | --- |

c)

kunnossapidon menolaskelma;

| d) | toiminnan menolaskelma; |
| --- | --- |

d)

toiminnan menolaskelma;

| e) | tulolaskelma; |
| --- | --- |

e)

tulolaskelma;

| f) | selventäviä huomautuksia, joissa täsmennetään ja selitetään laskelmia tarvittaessa. |
| --- | --- |

f)

selventäviä huomautuksia, joissa täsmennetään ja selitetään laskelmia tarvittaessa.

4.   Muut asiat

Infrastruktuurin haltijoiden säänneltyjen tilinpäätösten on oltava riippumattoman tilintarkastajan tarkastamia. Tilintarkastuskertomuksen on oltava niiden liitteenä.

Säänneltyyn tilinpäätökseen on sisällyttävä tuloslaskelma ja tase, ja se on täsmäytettävä suhteessa yhtiön lakisääteiseen tilinpäätökseen sekä annettava selitykset jokaisesta täsmäytyserästä.

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE XI

A   osa

Kumotut direktiivit ja niiden myöhemmät muutokset

(67 artiklassa tarkoitetut)

| Neuvoston direktiivi 91/440/ETY
  (EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25) | |
| --- | --- |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY
  (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/51/EY
  (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 164) | |
| Neuvoston direktiivi 2006/103/EY
  (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 344) | Ainoastaan liitteessä oleva B osa |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY
  (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44) | Ainoastaan 1 artikla |
| Neuvoston direktiivi 95/18/EY
  (EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY
  (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY
  (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44) | Ainoastaan 29 artikla |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY
  (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29) | |
| Komission päätös 2002/844/EY
  (EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30) | |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY
  (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44) | Ainoastaan 30 artikla |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY
  (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44) | Ainoastaan 2 artikla |

Neuvoston direktiivi 91/440/ETY

(EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY

(EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/51/EY

(EUVL L 164, 30.4.2004, s. 164)

Neuvoston direktiivi 2006/103/EY

(EUVL L 363, 20.12.2006, s. 344)

Ainoastaan liitteessä oleva B osa

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY

(EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44)

Ainoastaan 1 artikla

Neuvoston direktiivi 95/18/EY

(EYVL L 143, 27.6.1995, s. 70)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY

(EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY

(EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44)

Ainoastaan 29 artikla

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY

(EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29)

Komission päätös 2002/844/EY

(EYVL L 289, 26.10.2002, s. 30)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY

(EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44)

Ainoastaan 30 artikla

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY

(EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44)

Ainoastaan 2 artikla

B   osa

Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

(67 artiklassa tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräaika |
| --- | --- |
| 91/440/ETY | 1 päivä tammikuuta 1993 |
| 95/18/EY | 27 päivä kesäkuuta 1997 |
| 2001/12/EY | 15 päivä maaliskuuta 2003 |
| 2001/13/EY | 15 päivä maaliskuuta 2003 |
| 2001/14/EY | 15 päivä maaliskuuta 2003 |
| 2004/49/EY | 30 päivä huhtikuuta 2006 |
| 2004/51/EY | 31 päivä joulukuuta 2005 |
| 2006/103/EY | 1 päivä tammikuuta 2007 |
| 2007/58/EY | 4 päivä kesäkuuta 2009 |

Direktiivi

Määräaika

91/440/ETY

1 päivä tammikuuta 1993

95/18/EY

27 päivä kesäkuuta 1997

2001/12/EY

15 päivä maaliskuuta 2003

2001/13/EY

15 päivä maaliskuuta 2003

2001/14/EY

15 päivä maaliskuuta 2003

2004/49/EY

30 päivä huhtikuuta 2006

2004/51/EY

31 päivä joulukuuta 2005

2006/103/EY

1 päivä tammikuuta 2007

2007/58/EY

4 päivä kesäkuuta 2009

Keskiviikko 16. marraskuuta 2011LIITE XII

Vastaavuustaulukko

| Direktiivi 91/440/ETY | Direktiivi 95/18/EY | Direktiivi 2001/14/EY | Tämä direktiivi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 artiklan 1 kohta | 1 artiklan 1 kohta | 1 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 1 artiklan 1 kohta |
| | | 1 artiklan 2 kohta | 1 artiklan 2 kohta |
| 2 artiklan 2 kohta | | | 2 artiklan 1 kohta |
| | 1 artiklan 2 kohta | | 2 artiklan 2 kohta |
| | | 1 artiklan 3 kohta | 2 artiklan 3 kohta |
| 2 artiklan 3 kohta | 1 artiklan 3 kohta | 1 artiklan 4 kohta | 2 artiklan 4 kohta |
| 2 artiklan 4 kohta | | | 2 artiklan 5 kohta |
| 3 artikla | | | 3 artiklan 1-8 alakohta |
| | 2 artiklan b ja c alakohta | | 3 artiklan 9 ja 10 alakohta |
| | | 2 artikla | 3 artiklan 11-21 alakohta |
| 4 artikla | | | 4 artikla |
| 5 artikla | | | 5 artikla |
| 6 artiklan 1 ja 2 kohta | | | 6 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 9 artiklan 4 kohta | | | 6 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | | | 6 artiklan 4 kohta |
| 6 artiklan 3 kohta | | | 7 artiklan 1 kohta |
| | | 4 artiklan 2 kohta ja 14 artiklan 2 kohta | 7 artiklan 2 kohta |
| 7 artiklan 1, 3 ja 4 kohta | | | 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| | | 6 artiklan 1 kohta | 8 artiklan 4 kohta |
| 9 artiklan 1 ja 2 kohta | | | 9 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 10 artiklan 3 ja 3 a kohta | | | 10 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta |
| 10 artiklan 3 b kohta | | | 11 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| | | | 11 artiklan 4 kohta |
| 10 artiklan 3 c ja 3 e kohta | | | 11 artiklan 5 ja 6 kohta |
| 10 artiklan 3 f kohta | | | 12 artikla |
| | | 5 artikla | 13 artikla |
| | | | 14 artikla |
| 10 b artikla | | | 15 artikla |
| | 3 artikla | | 16 artikla |
| | 4 artiklan 1–4 kohta | | 17 artiklan 1–4 kohta |
| | 5 artikla | | 18 artikla |
| | 6 artikla | | 19 artikla |
| | 7 artikla | | 20 artikla |
| | 8 artikla | | 21 artikla |
| | 9 artikla | | 22 artikla |
| | 4 artiklan 5 kohta | | 23 artiklan 1 kohta |
| | 10 artikla | | 23 artiklan 2 ja 3 kohta |
| | 11 artikla | | 24 artikla |
| | 15 artikla | | 25 artikla |
| | | 1 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 26 artikla |
| | | 3 artikla | 27 artikla |
| 10 artiklan 5 kohta | | | 28 artikla |
| | | 4 artiklan 1 ja 3-6 kohta | 29 artikla |
| | | 6 artiklan 2–5 kohta | 30 artikla |
| | | 7 artikla | 31 artikla |
| | | 8 artikla | 32 artikla |
| | | 9 artikla | 33 artikla |
| | | 10 artikla | 34 artikla |
| | | 11 artikla | 35 artikla |
| | | 12 artikla | 36 artikla |
| | | 13 artikla | 38 artikla |
| | | 14 artiklan 1 ja 3 kohta | 39 artikla |
| | | 15 artikla | 40 artikla |
| | | 16 artikla | 41 artikla |
| | | 17 artikla | 42 artikla |
| | | 18 artikla | 43 artikla |
| | | 19 artikla | 44 artikla |
| | | 20 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 45 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |
| | | | 45 artiklan 4 kohta |
| | | 20 artiklan 4 kohta | 45 artiklan 5 kohta |
| | | 21 artikla | 46 artikla |
| | | 22 artikla | 47 artikla |
| | | 23 artikla | 48 artikla |
| | | 24 artikla | 49 artikla |
| | | 25 artikla | 50 artikla |
| | | 26 artikla | 51 artikla |
| | | 27 artikla | 52 artikla |
| | | 28 artikla | 53 artikla |
| | | 29 artikla | 54 artikla |
| | | 30 artiklan 1 kohta | 55 artikla |
| | | 30 artiklan 2 kohta | 56 artiklan 1 kohta |
| | | 31 artikla | 57 artikla |
| 12 artikla | | | 58 artikla |
| 14 a artikla | | 33 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 59 artikla |
| | | | 60 artikla |
| | | | 61 artikla |
| | | | 62 artikla |
| 11 artikla | | 34 artikla | 63 artikla |
| 11 a artikla | | 35 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 64 artikla |
| 10 artiklan 9 kohta | | | 65 artikla |
| | | 38 artikla | 66 artikla |
| | | | 67 artikla |
| | 17 artikla | 39 artikla | 68 artikla |
| 16 artikla | 18 artikla | 40 artikla | 69 artikla |
| | | | Liite I |
| Liite II | | | Liite II |
| | | Liite II | Liite III |
| | | | Liite IV |
| | Liite | | Liite V |
| | | Liite I | Liite VI |
| | | | Liite VII |
| | | Liite III | Liite IX |
| | | | Liite X |

Direktiivi 91/440/ETY

Direktiivi 95/18/EY

Direktiivi 2001/14/EY

Tämä direktiivi

2 artiklan 1 kohta

1 artiklan 1 kohta

1 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

1 artiklan 1 kohta

1 artiklan 2 kohta

1 artiklan 2 kohta

2 artiklan 2 kohta

2 artiklan 1 kohta

1 artiklan 2 kohta

2 artiklan 2 kohta

1 artiklan 3 kohta

2 artiklan 3 kohta

2 artiklan 3 kohta

1 artiklan 3 kohta

1 artiklan 4 kohta

2 artiklan 4 kohta

2 artiklan 4 kohta

2 artiklan 5 kohta

3 artikla

3 artiklan 1-8 alakohta

2 artiklan b ja c alakohta

3 artiklan 9 ja 10 alakohta

2 artikla

3 artiklan 11-21 alakohta

4 artikla

4 artikla

5 artikla

5 artikla

6 artiklan 1 ja 2 kohta

6 artiklan 1 ja 2 kohta

9 artiklan 4 kohta

6 artiklan 3 kohta

6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

6 artiklan 4 kohta

6 artiklan 3 kohta

7 artiklan 1 kohta

4 artiklan 2 kohta ja 14 artiklan 2 kohta

7 artiklan 2 kohta

7 artiklan 1, 3 ja 4 kohta

8 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

6 artiklan 1 kohta

8 artiklan 4 kohta

9 artiklan 1 ja 2 kohta

9 artiklan 1 ja 2 kohta

10 artiklan 3 ja 3 a kohta

10 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta

10 artiklan 3 b kohta

11 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

11 artiklan 4 kohta

10 artiklan 3 c ja 3 e kohta

11 artiklan 5 ja 6 kohta

10 artiklan 3 f kohta

12 artikla

5 artikla

13 artikla

14 artikla

10 b artikla

15 artikla

3 artikla

16 artikla

4 artiklan 1–4 kohta

17 artiklan 1–4 kohta

5 artikla

18 artikla

6 artikla

19 artikla

7 artikla

20 artikla

8 artikla

21 artikla

9 artikla

22 artikla

4 artiklan 5 kohta

23 artiklan 1 kohta

10 artikla

23 artiklan 2 ja 3 kohta

11 artikla

24 artikla

15 artikla

25 artikla

1 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

26 artikla

3 artikla

27 artikla

10 artiklan 5 kohta

28 artikla

4 artiklan 1 ja 3-6 kohta

29 artikla

6 artiklan 2–5 kohta

30 artikla

7 artikla

31 artikla

8 artikla

32 artikla

9 artikla

33 artikla

10 artikla

34 artikla

11 artikla

35 artikla

12 artikla

36 artikla

13 artikla

38 artikla

14 artiklan 1 ja 3 kohta

39 artikla

15 artikla

40 artikla

16 artikla

41 artikla

17 artikla

42 artikla

18 artikla

43 artikla

19 artikla

44 artikla

20 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

45 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

45 artiklan 4 kohta

20 artiklan 4 kohta

45 artiklan 5 kohta

21 artikla

46 artikla

22 artikla

47 artikla

23 artikla

48 artikla

24 artikla

49 artikla

25 artikla

50 artikla

26 artikla

51 artikla

27 artikla

52 artikla

28 artikla

53 artikla

29 artikla

54 artikla

30 artiklan 1 kohta

55 artikla

30 artiklan 2 kohta

56 artiklan 1 kohta

31 artikla

57 artikla

12 artikla

58 artikla

14 a artikla

33 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

59 artikla

60 artikla

61 artikla

62 artikla

11 artikla

34 artikla

63 artikla

11 a artikla

35 artiklan 1, 2 ja 3 kohta

64 artikla

10 artiklan 9 kohta

65 artikla

38 artikla

66 artikla

67 artikla

17 artikla

39 artikla

68 artikla

16 artikla

18 artikla

40 artikla

69 artikla

Liite I

Liite II

Liite II

Liite II

Liite III

Liite IV

Liite

Liite V

Liite I

Liite VI

Liite VII

Liite III

Liite IX

Liite X

---

Torstai 17. marraskuuta 2011

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/274

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittäminen ***I

P7_TA(2011)0508

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta (KOM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0494),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, 74 artiklan ja 77 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen parlamentille (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, 74 artiklan ja 77 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen parlamentille (C7-0292/2010),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. helmikuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 27. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 27. tammikuuta 2011 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 ja 37 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä kalatalousvaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä kalatalousvaliokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0163/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman;

| 3. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

3.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 107, 6.4.2011, s. 64.

(2)  EUVL C 104, 2.4.2011, s. 47.

---

Torstai 17. marraskuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0257

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. marraskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o .../2011 antamiseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) N:o 1255/2011.)

---

Torstai 17. marraskuuta 2011LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma

Yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevan tukiohjelman toteuttamiseksi varattu rahoituskehys vuosiksi 2011–2013 on 9 artiklan mukaisesti 40 000 000 euroa. Tästä määrästä 23 140 000 euroa otetaan vuoden 2011 talousarviosta käyttämättä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 2 käytettävissä olevaa liikkumavaraa, 16 660 000 euroa, mukaan lukien tekniseen apuun kohdennettu määräraha, sisältyy talousarvioesitykseen ja on neuvoston vuoden 2012 talousarviokäsittelyn yhteydessä hyväksymä, ja lisäksi on määrä sisällyttää tekniseen apuun tarkoitettu 200 000 euron summa vuoden 2013 talousarvioon.

Tätä varten vuoden 2011 talousarviota olisi muutettava tarvittavan nimikkeistön luomiseksi ja määrärahojen ottamiseksi varauksiin. Vuosiksi 2012 ja 2013 hyväksyttyjen talousarvioiden olisi sisällettävä asiaankuuluvat määrät kyseisiksi vuosiksi.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät sulje pois mahdollisuutta sisällyttää vuoden 2013 jälkeisiin ohjelmiin delegoituja säädöksiä komission asiaankuuluvien ehdotusten pohjalta.

---

| 31.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 153/275

---

Torstai 17. marraskuuta 2011Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma *

P7_TA(2011)0509

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. marraskuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) (KOM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Kuuleminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2011)0072),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0077/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A7-0360/2011),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa vahvistettu ensisijainen rahoitusohje ei ole yhteensopiva nykyisen vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa; panee merkille komission ehdotuksen (1) monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) 21–23 kohdan mukaisesti, jotta voidaan hoitaa ITERin ennakoimaton lisärahoitus vuosina 2012–2013; on valmis aloittamaan neuvottelut toisen budjettivallan käyttäjän kanssa toimielinten sopimuksen tarjoamien keinojen pohjalta, jotta päästäisiin nopeasti sopimukseen Euratomin tutkimusohjelman rahoittamisesta vuoden 2011 loppuun mennessä; palauttaa mieliin vastustavansa Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) (3) varojen minkäänlaista uudelleen kohdentamista, jota komissio esitti edellä mainitussa ehdotuksessaan; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa vahvistettu ensisijainen rahoitusohje ei ole yhteensopiva nykyisen vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa; panee merkille komission ehdotuksen (1) monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamiseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) 21–23 kohdan mukaisesti, jotta voidaan hoitaa ITERin ennakoimaton lisärahoitus vuosina 2012–2013; on valmis aloittamaan neuvottelut toisen budjettivallan käyttäjän kanssa toimielinten sopimuksen tarjoamien keinojen pohjalta, jotta päästäisiin nopeasti sopimukseen Euratomin tutkimusohjelman rahoittamisesta vuoden 2011 loppuun mennessä; palauttaa mieliin vastustavansa Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) (3) varojen minkäänlaista uudelleen kohdentamista, jota komissio esitti edellä mainitussa ehdotuksessaan;

| 3. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti;

| 4. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

4.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 5. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

5.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus päätökseksi


  Johdanto-osan 4 a kappale (uusi) |
| | (4 a) | Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (4). |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

(4 a)

Puiteohjelman (2012–2013) suunnittelun ja täytäntöönpanon olisi perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin niiden suositusten mukaisesti, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin 11 marraskuuta 2010 antamaan päätöslauselmaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (4).

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) | Ydinturvallisuuden parantuminen ja soveltuvissa tapauksissa ydinvalvontanäkökohdat olisi asetettava ensisijaiseen asemaan ottaen huomioon ydinonnettomuuksien mahdolliset rajatylittävät vaikutukset. |
| --- | --- |

(5 a)

Ydinturvallisuuden parantuminen ja soveltuvissa tapauksissa ydinvalvontanäkökohdat olisi asetettava ensisijaiseen asemaan ottaen huomioon ydinonnettomuuksien mahdolliset rajatylittävät vaikutukset.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) tavoitteena on suljettua polttoainekiertoa käyttävien neljännen sukupolven nopeiden reaktorien hyödyntäminen vuosien 2035 ja 2040 välisenä aikana. Siinä seurataan kolmea teknologisen kehittämisen suuntaa, ja se kattaa neljä keskeistä hanketta: ASTRID-prototyyppi (natriumjäähdytteinen), ALLEGRO-kokeilumalli (kaasujäähdytteinen), ALLEGRO-demonstraatio (lyijyjäähdytteinen) ja sen tuki-infrastruktuurina MYRRHA nopea neutronisäteilylaitos (lyijy-bismuttijäähdytteinen). |
| --- | --- |

(6 a)

Kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) tavoitteena on suljettua polttoainekiertoa käyttävien neljännen sukupolven nopeiden reaktorien hyödyntäminen vuosien 2035 ja 2040 välisenä aikana. Siinä seurataan kolmea teknologisen kehittämisen suuntaa, ja se kattaa neljä keskeistä hanketta: ASTRID-prototyyppi (natriumjäähdytteinen), ALLEGRO-kokeilumalli (kaasujäähdytteinen), ALLEGRO-demonstraatio (lyijyjäähdytteinen) ja sen tuki-infrastruktuurina MYRRHA nopea neutronisäteilylaitos (lyijy-bismuttijäähdytteinen).

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| (6 b) | Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana on käynnistetty kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta (2007–2011). Ne ovat kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP että IGDTP vastaa SET-suunnitelman tavoitteita. |
| --- | --- |

(6 b)

Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana on käynnistetty kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta (2007–2011). Ne ovat kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP että IGDTP vastaa SET-suunnitelman tavoitteita.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 c kappale (uusi)

| (6 c) | Kun otetaan huomioon Japanin Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus, joka johtui 11 päivänä maaliskuuta 2011 sattuneista maanjäristyksestä ja tsunamista, tarvitaan ydinfission turvallisuutta koskevaa lisätutkimusta, jotta voidaan vakuuttaa unionin kansalaiset siitä, että unionissa sijaitsevien ydinlaitosten turvallisuus on korkeimpien kansainvälisten normien mukainen. Tällainen lisätyö edellyttää ydinfissiota koskevien talousarviomäärärahojen lisäämistä. |
| --- | --- |

(6 c)

Kun otetaan huomioon Japanin Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus, joka johtui 11 päivänä maaliskuuta 2011 sattuneista maanjäristyksestä ja tsunamista, tarvitaan ydinfission turvallisuutta koskevaa lisätutkimusta, jotta voidaan vakuuttaa unionin kansalaiset siitä, että unionissa sijaitsevien ydinlaitosten turvallisuus on korkeimpien kansainvälisten normien mukainen. Tällainen lisätyö edellyttää ydinfissiota koskevien talousarviomäärärahojen lisäämistä.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| (9 a) | ITERin lisärahoitusta koskeva sopimus, jossa käytetään pelkästään monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2011 käyttämättömien marginaalien siirtoja eikä siirretä EU:n seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman (2007–2013) varoja puiteohjelmaan (2012–2013), mahdollistaisi ohjelman hyväksymisen nopeasti vuonna 2011. |
| --- | --- |

(9 a)

ITERin lisärahoitusta koskeva sopimus, jossa käytetään pelkästään monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2011 käyttämättömien marginaalien siirtoja eikä siirretä EU:n seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman (2007–2013) varoja puiteohjelmaan (2012–2013), mahdollistaisi ohjelman hyväksymisen nopeasti vuonna 2011.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa koulutustasoa ydinalalla. |
| --- | --- |

(11)

Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa koulutustasoa ydinalalla.

| (11) | Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa koulutustasoa
  ja asianmukaisia työoloja
  ydinalalla. |
| --- | --- |

(11)

Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa koulutustasoa
  ja asianmukaisia työoloja
  ydinalalla.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| (14 a) | Komission, Eurooppa-neuvoston, neuvoston ja jäsenvaltioiden olisi aloitettava menettely Euratom-sopimuksen muuttamiseksi siten, että vahvistetaan määräyksiä, jotka koskevat parlamentin oikeutta tietoon ja yhteispäätökseen myös Euratomin tutkimuksen ja ympäristönsuojelun aloilla, jotta helpotetaan muun muassa tulevia talousarviomenettelyjä. |
| --- | --- |

(14 a)

Komission, Eurooppa-neuvoston, neuvoston ja jäsenvaltioiden olisi aloitettava menettely Euratom-sopimuksen muuttamiseksi siten, että vahvistetaan määräyksiä, jotka koskevat parlamentin oikeutta tietoon ja yhteispäätökseen myös Euratomin tutkimuksen ja ympäristönsuojelun aloilla, jotta helpotetaan muun muassa tulevia talousarviomenettelyjä.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| (16) | Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman (2012–2013) koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman (2012–2013) koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (16) | Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman (2012–2013) koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
  Jotta puiteohjelma (2012–2013) voidaan mahduttaa monivuotiseen rahoituskehykseen vuosina 2012 ja 2013, rahoituskehystä on tarpeen mukauttaa lisäämällä otsakkeen 1 a enimmäismäärää. Jos rahoituskehyksessä ei vuonna 2011 ole käytettävissä muita marginaaleja siirtoihin vuonna 2012 ja 2013, olisi käytettävä toimielinten sopimuksen 27 kohdassa tarkoitettua joustovälinettä. |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman (2012–2013) koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
  Jotta puiteohjelma (2012–2013) voidaan mahduttaa monivuotiseen rahoituskehykseen vuosina 2012 ja 2013, rahoituskehystä on tarpeen mukauttaa lisäämällä otsakkeen 1 a enimmäismäärää. Jos rahoituskehyksessä ei vuonna 2011 ole käytettävissä muita marginaaleja siirtoihin vuonna 2012 ja 2013, olisi käytettävä toimielinten sopimuksen 27 kohdassa tarkoitettua joustovälinettä.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| (16 a) | Monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 ITER-hankkeeseen osoitetuista määrärahoista olisi sovittava koko ohjelmakaudeksi, jotta mahdolliset EU:n 6 600 000 000 euron osuuden ylittävät kustannukset ITERin rakennusvaiheessa, joka päättynee vuonna 2020, rahoitettaisiin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelta ("ring fencing"). |
| --- | --- |

(16 a)

Monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 ITER-hankkeeseen osoitetuista määrärahoista olisi sovittava koko ohjelmakaudeksi, jotta mahdolliset EU:n 6 600 000 000 euron osuuden ylittävät kustannukset ITERin rakennusvaiheessa, joka päättynee vuonna 2020, rahoitettaisiin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien ulkopuolelta ("ring fencing").

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| (18) | Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Puiteohjelman (2012–2013) olisi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista. |
| --- | --- |

(18)

Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Puiteohjelman (2012–2013) olisi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.

| (18) | Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Puiteohjelman (2012–2013) olisi
  siksi
  oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.
  Toisaalta tämä merkitsee etenkin ITER-hankkeen osalta, että kansainvälisten kumppaneiden olisi noudatettava rahoitusvelvollisuuksiaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(18)

Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Puiteohjelman (2012–2013) olisi
  siksi
  oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.
  Toisaalta tämä merkitsee etenkin ITER-hankkeen osalta, että kansainvälisten kumppaneiden olisi noudatettava rahoitusvelvollisuuksiaan täysimääräisesti.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta

1.   Puiteohjelmalla (2012–2013) pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin ja edesautetaan samalla Innovaatiounionin aikaansaamista ja käytetään perustana eurooppalaista tutkimusaluetta.

1.   Puiteohjelmalla (2012–2013) pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin
  , siinä kiinnitetään erityisesti huomiota ydinturvallisuuteen, ydinturvaan
  ja
  säteilysuojeluun ja sillä
  edesautetaan samalla Innovaatiounionin aikaansaamista ja käytetään perustana eurooppalaista tutkimusaluetta.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Puiteohjelmalla (2012–2013) on myötävaikutettava SET-suunnitelman täytäntöönpanoon. Sen toimissa olisi otettava huomioon kolmen nykyisen ydinenergian teknologiayhteisön (SNETP, IGDTP ja MELODI) strategiset tutkimuslinjaukset.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – johdantokappale

Puiteohjelmaa (2012–2013) varten osoitettavan rahoituksen enimmäismäärä on
  2 560 270 000 euroa
  . Määrä jakautuu seuraavasti (euroa):

Puiteohjelmaa (2012–2013) varten osoitettavan rahoituksen enimmäismäärä on
  2 100 270 000 euroa
  . Määrä jakautuu seuraavasti (euroa):

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – a alakohta – 1 luetelmakohta

| — | fuusioenergiatutkimus
  2 208 809 000; |
| --- | --- |

—

fuusioenergiatutkimus
  2 208 809 000;

| — | fuusioenergiatutkimus
  1 748 809 000; tähän sisältyy tarvittavat varat JET-ohjelman jatkamiselle Culhamissa; |
| --- | --- |

—

fuusioenergiatutkimus
  1 748 809 000; tähän sisältyy tarvittavat varat JET-ohjelman jatkamiselle Culhamissa;

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – a alakohta – 2 luetelmakohta

| — | ydinfissio ja säteilysuojelu 118 245 000; |
| --- | --- |

—

ydinfissio ja säteilysuojelu 118 245 000;

| — | ydinfissio
  , etenkin ydinturvallisuus, ydinjätehuollon parantaminen
  ja säteilysuojelu 118 245 000; |
| --- | --- |

—

ydinfissio
  , etenkin ydinturvallisuus, ydinjätehuollon parantaminen
  ja säteilysuojelu 118 245 000;

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

3 artikla –1 kohta –b alakohta –1 luetelmakohta

| — | YTK:n ydinalan toimet 233 216 000. |
| --- | --- |

—

YTK:n ydinalan toimet 233 216 000.

| — | YTK:n ydinalan toimet
  , jotka liittyvät ydinturvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja käytöstä poistamiseen
  233 216 000. |
| --- | --- |

—

YTK:n ydinalan toimet
  , jotka liittyvät ydinturvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja käytöstä poistamiseen
  233 216 000.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

Huomiota on kiinnitettävä erityisesti sellaisten sopimusjärjestelyjen kehittämiseen, jotka vähentävät täytäntöönpanon epäonnistumisen riskiä sekä riskien ja kustannusten ajallista hajauttamista.

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Erityistä huomiota on kiinnitettävä ydinalan pääasiallisen tutkimuksen liitännäisaloitteisiin, erityisesti investointeihin inhimilliseen pääomaan ja kunnollisiin työoloihin sekä toimiin, joilla pyritään välttämään osaavan työvoiman puute tulevina vuosina.

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

6 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Jäsenvaltiot ja komissio laativat arvion unionin ydinalan pätevyydestä, koulutuksesta ja taidoista. Arvion pohjalta saadaan kokonaisnäkemys tilanteesta sekä voidaan löytää ja toteuttaa soveltuvia ratkaisuja.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I.A otsikko – 3 jakso – 2 kohta

Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään Joint European Torus (JET) -laitteistoa ja muita ITERin kannalta merkittäviä magneettisen koossapidon laitteistoja. Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa.

Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään Joint European Torus (JET) -laitteistoa ja muita ITERin kannalta merkittäviä magneettisen koossapidon laitteistoja
  (mahdollisesti myös uusilla kokeilla, jotka toteutetaan ja suoritetaan yhtäaikaisesti ITERin kanssa)
  . Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I.B otsikko – 1 jakso – tavoite

Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta.

Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta.
  Pitkäikäiseen ydinjätteeseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, kun poistetaan vanhentuneita järjestelmiä käytöstä.

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Liite I – I.B otsikko – 3 jakso – 5 kohta

Tuetaan
  tieteellisen osaamisen ja inhimillisen pääoman
  säilyttämistä ja kehittämistä,
  jotta voidaan taata sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus ydinalalla pitkällä aikavälillä
  .

Tuetaan
  jatkuvasti sellaisen pätevän henkilöstön
  säilyttämistä ja kehittämistä,
  jota tarvitaan ylläpitämään unionin ydinvoimaomavaraisuutta, ja varmistetaan ja parannetaan jatkuvasti ydinturvallisuuden tasoa
  .
  On erittäin tärkeää säilyttää unionin ydinalan asiantuntemusta säteilysuojelun ja ydinlaitosten purkamisen aloilla, koska ydinenergialla on keskeinen asema unionin energiamuotojen yhdistelmässä, käytöstä poistamiseen ja pitkäikäisen jätteen huoltoon liittyvä toiminta mukaan luettuina.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Liite I – II osa – 2 jakso – 2 kohta

Tämän vuoksi on tarpeen kehittää tietämystä, taitoja ja pätevyyttä, jotta voidaan tarjota tieteellistä huipputasoa edustavaa riippumatonta ja luotettavaa asiantuntemusta EU:n politiikan tueksi
  ydinreaktoreiden ja polttoainekierron turvallisuuden,
  ydinmateriaalivalvonnan sekä turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla. YTK
  antaa tehtävänsä mukaisesti asiakaslähtöistä tukea EU
  :n
  politiikalle, minkä lisäksi sillä on
  proaktiivinen rooli eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa sen harjoittaessa korkealaatuista tutkimustoimintaa läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden tahojen kanssa ja kehittäessä verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten instituutioiden kanssa.

Tämän vuoksi on tarpeen kehittää tietämystä, taitoja ja pätevyyttä, jotta voidaan tarjota tieteellistä huipputasoa edustavaa riippumatonta ja luotettavaa asiantuntemusta EU:n politiikan tueksi ydinmateriaalivalvonnan ja ydinturvan aloilla. YTK:n
  tehtäviin kuuluu myös sen
  proaktiivinen rooli eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa sen harjoittaessa korkealaatuista tutkimustoimintaa läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden tahojen kanssa ja kehittäessä verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten instituutioiden kanssa.
  Sen roolia tiedon levittäjänä yleisölle vahvistetaan.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

Liite I – II osa – 3 jakso – 3 kohta

| 3. | Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (ml. ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (ml. rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus). |
| --- | --- |

3.

Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (ml. ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (ml. rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus).

| 3. | Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (ml. ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (ml. rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus).
  Kaikkien ydinalan siviilitoimien seurantaan, myös radioaktiivisten materiaalien kuljetustoiminnan tai varastointipaikkojen seurantaan on käytettävä optimaalisia välineitä. |
| --- | --- |

3.

Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (ml. ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (ml. rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus).
  Kaikkien ydinalan siviilitoimien seurantaan, myös radioaktiivisten materiaalien kuljetustoiminnan tai varastointipaikkojen seurantaan on käytettävä optimaalisia välineitä.

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

Liite II – johdanto – 1 a kohta (uusi)

Eurooppalaisen tutkimusrahoituksen hallinnoinnin olisi oltava selvemmin luottamukseen perustuvaa, ja osallistujia koskevaa riskinsietokykyä olisi vastuuvelvollisuus varmistaen vahvistettava hankkeiden kaikissa vaiheissa joustavilla EU:n säännöillä, jotta hallinnointi voidaan mahdollisuuksien mukaan mukauttaa erilaisiin kansallisiin säännöksiin ja tunnustettuihin kirjanpitokäytänteisiin.

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

Liite II – johdanto – 1 b kohta (uusi)

Luottamus ja valvonta – riskinotto ja riskiin sisältyvät vaarat – on tasapainotettava varmistamalla unionin tutkimusrahoituksen moitteeton varainhoito.

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 2 kohta – a alakohta – 1 alakohta

Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden koko, laajuus ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suurempiin integroiviin hankkeisiin, joissa kootaan huomattava määrä resursseja määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin.

Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden koko, laajuus ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suurempiin integroiviin hankkeisiin, joissa kootaan huomattava määrä resursseja määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin.
  Standardointitoimet sisältyvät hankkeiden työsuunnitelmiin.

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

Liite II – 2 kohta – a alakohta – 3 alakohta

Tukea annetaan toimille, joilla koordinoidaan tai tuetaan tutkimusta (verkottuminen, tutkijavaihto, muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet, selvitykset, konferenssit, uuden infrastruktuurin tukeminen rakentamisvaiheen aikana jne.) tai edistetään tutkijavoimavarojen kehittämistä (esim. verkottuminen ja koulutustoimenpiteet). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä.

Tukea annetaan toimille, joilla koordinoidaan tai tuetaan tutkimusta (verkottuminen, tutkijavaihto, muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet, selvitykset, konferenssit,
  standardointielimiin osallistuminen,
  uuden infrastruktuurin tukeminen rakentamisvaiheen aikana jne.) tai edistetään tutkijavoimavarojen kehittämistä (esim. verkottuminen ja koulutustoimenpiteet). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä.

---

(1)  KOM(2011)0226.

(2)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

(4)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401.

---