# Den Europæiske Unions C 190/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.190.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 190 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang29. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.190.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 190

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang29. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Tjenesten for EU's Optræden Udadtil |
| 2013/C 190/01 | Afgørelse truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. april 2013 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 1 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2013/C 190/02 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  ) | 47 |
| 2013/C 190/03 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 62 |
| 2013/C 190/04 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  ) | 65 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

2013/C 190/01

Afgørelse truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 19. april 2013 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

1

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2013/C 190/02

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  )

1

47

2013/C 190/03

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

62

2013/C 190/04

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning) (
  1
  )

1

65

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 190/05 | Statsstøtte — Den Hellenske Republik — Statsstøtte SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) — Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til brobanken New Hellenic Postbank S.A. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  ) | 70 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 190/05

Statsstøtte — Den Hellenske Republik — Statsstøtte SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) — Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til brobanken New Hellenic Postbank S.A. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (
  1
  )

1

70

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| 29.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/1

---

AFGØRELSE TRUFFET AF UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK

af 19. april 2013

om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

(2013/C 190/01)

UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil ("EU-Udenrigstjenesten") skal tilrettelægges og fungere (1) (2010/427/EU),

under henvisning til udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 9, stk. 6, i afgørelsen truffet af den højtstående repræsentant af 15. juni 2011 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (2),

under henvisning til udtalelse fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan EU-Udenrigstjenesten skal tilrettelægges og fungere (2010/427/EU), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | EU-Udenrigstjenesten bør som et uafhængigt fungerende EU-organ have sikkerhedsbestemmelser som anført i artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse 2010/427/EU. |
| --- | --- |

(1)

EU-Udenrigstjenesten bør som et uafhængigt fungerende EU-organ have sikkerhedsbestemmelser som anført i artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse 2010/427/EU.

| (2) | Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (i det følgende benævnt "den højtstående repræsentant" eller "HR") bør fastsætte sikkerhedsbestemmelser for EU-Udenrigstjenesten, der omfatter alle sikkerhedsaspekter vedrørende EU-Udenrigstjenestens drift, således at den effektivt kan styre risici for sit personale, sine fysiske aktiver, informationer og besøgende og opfylde sin pligt til at udvise rettidig omhu ("diligenspligt") i denne henseende. |
| --- | --- |

(2)

Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (i det følgende benævnt "den højtstående repræsentant" eller "HR") bør fastsætte sikkerhedsbestemmelser for EU-Udenrigstjenesten, der omfatter alle sikkerhedsaspekter vedrørende EU-Udenrigstjenestens drift, således at den effektivt kan styre risici for sit personale, sine fysiske aktiver, informationer og besøgende og opfylde sin pligt til at udvise rettidig omhu ("diligenspligt") i denne henseende.

| (3) | Navnlig bør personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, dens fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, samt besøgende sikres et beskyttelsesniveau, der ligger på linje med bedste praksis i Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og om relevant internationale organisationer. |
| --- | --- |

(3)

Navnlig bør personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, dens fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, samt besøgende sikres et beskyttelsesniveau, der ligger på linje med bedste praksis i Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og om relevant internationale organisationer.

| (4) | Sikkerhedsbestemmelserne for EU-Udenrigstjenesten bør bidrage til at opnå en mere sammenhængende generel EU-ramme for beskyttelse af EU's klassificerede informationer (i det følgende benævnt "EUCI") og bør bygge på og være i størst mulig overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for Rådet for den Europæiske Union (i det følgende benævnt "Rådet") og sikkerhedsbestemmelserne for Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Sikkerhedsbestemmelserne for EU-Udenrigstjenesten bør bidrage til at opnå en mere sammenhængende generel EU-ramme for beskyttelse af EU's klassificerede informationer (i det følgende benævnt "EUCI") og bør bygge på og være i størst mulig overensstemmelse med sikkerhedsreglerne for Rådet for den Europæiske Union (i det følgende benævnt "Rådet") og sikkerhedsbestemmelserne for Europa-Kommissionen.

| (5) | EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen er fast besluttet på at anvende ækvivalente sikkerhedsstandarder for beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

(5)

EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen er fast besluttet på at anvende ækvivalente sikkerhedsstandarder for beskyttelse af EUCI.

| (6) | Denne afgørelse gælder med forbehold af artikel 15 og 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og retsakter til gennemførelse heraf. |
| --- | --- |

(6)

Denne afgørelse gælder med forbehold af artikel 15 og 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og retsakter til gennemførelse heraf.

| (7) | Det er nødvendigt at tilrettelægge sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten og fordelingen af sikkerhedsopgaver inden for EU-Udenrigstjenestens strukturer. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt at tilrettelægge sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten og fordelingen af sikkerhedsopgaver inden for EU-Udenrigstjenestens strukturer.

| (8) | Den højtstående repræsentant bør trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen efter behov. |
| --- | --- |

(8)

Den højtstående repræsentant bør trække på relevant ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen efter behov.

| (9) | Den højtstående repræsentant bør træffe alle passende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af disse bestemmelser med støtte fra medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen — |
| --- | --- |

(9)

Den højtstående repræsentant bør træffe alle passende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af disse bestemmelser med støtte fra medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Kommissionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

I denne afgørelse fastsættes sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (i det følgende benævnt "EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser").

I henhold til artikel 10, stk. 1, i Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan EU-Udenrigstjenesten skal tilrettelægges og fungere (2010/427/EU), finder bestemmelserne anvendelse på hele EU-Udenrigstjenestens personale og alle Unionens delegationer uanset deres administrative status eller oprindelse, og de udgør den generelle lovramme for effektiv styring af de risici, som personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, jf. artikel 2, EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, fysiske aktiver, informationer og besøgende udsættes for.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a)   "personale i EU-Udenrigstjenesten": tjenestemænd og øvrige ansatte i EU-Udenrigstjenesten, herunder midlertidigt ansatte i medlemsstaternes diplomatiske tjenester, udstationerede nationale eksperter, jf. definitionen i artikel 6 i Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (2010/427/EU)

b)   "personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar": EU-Udenrigstjenestens personale og alt personale i EU-delegationer, uanset deres administrative status eller oprindelse, samt, for så vidt angår denne afgørelse, den højtstående repræsentant og alt efter omstændighederne andet personale fra EU-Udenrigstjenestens hovedkontor

c)   "pårørende": familiemedlemmer til personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar i EU-delegationer, og som udgør en del af deres respektive husstand, jf. underretning til udenrigsministeriet i modtagerstaten

d)   "EU-Udenrigstjenestens lokaliteter": alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, herunder bygninger, kontorer, lokaler og andre områder samt områder, der rummer kommunikations- og informationssystemer (herunder systemer til håndtering af EUCI), hvor EU-Udenrigstjenesten permanent eller midlertidigt gennemfører aktiviteter

e)   "EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser": personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar, EU-Udenrigstjenestens lokaliteter, pårørende, fysiske aktiver, herunder kommunikations- og informationssystemer, informationer og besøgende

f)   "EUCI": informationer eller materiale, der er mærket med en EU-klassifikationsgrad, og hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad.

Øvrige definitioner fremgår af de relevante bilag og tillæg A.

Artikel 3

Diligenspligt

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser har til formål at opfylde EU-Udenrigstjenestens diligenspligt.

2.   EU-Udenrigstjenestens diligenspligt omfatter diligens med hensyn til at iværksætte alle rimelige tiltag til gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre den skadeforvoldelse på EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, der med rimelighed kan forudses.

Pligten omfatter diverse sikkerhedskomponenter, herunder som følge af nødsituationer eller kriser, uanset karakter.

3.   På baggrund af den diligenspligt, der påhviler medlemsstaterne, EU's institutioner eller organer og øvrige parter med personale i EU-delegationer og/eller i EU-delegationslokaliteter, eller EU-Udenrigstjenestens pligt, når EU-delegationer har til huse i ovennævnte øvrige parters lokaliteter, skal EU-Udenrigstjenesten indgå administrative ordninger med hver enkelt af ovenstående enheder med henblik på at afklare de respektive roller og ansvarsområder, opgaver og samarbejdsordninger.

Artikel 4

Fysisk sikkerhed og infrastruktursikkerhed

1.   EU-Udenrigstjenesten iværksætter alle relevante fysiske sikkerhedsforanstaltninger (det være sig af permanent eller midlertidig karakter), herunder adgangskontrolordninger, for alle EU-Udenrigstjenestens lokaliteter med henblik på at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser. Der skal tages højde for disse foranstaltninger ved tegningen og planlægningen af nye lokaliteter eller inden leje af eksisterende lokaliteter.

2.   I tredjelande iværksætter EU-Udenrigstjenesten også alle relevante supplerende fysiske sikkerhedsforanstaltninger, det være sig af permanent eller midlertidig karakter, med henblik på at beskytte sine sikkerhedsinteresser.

Med dette formål for øje kan personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar og de pårørende af sikkerhedsmæssige grunde og i en specifik periode samt i specifikke områder pålægges særlige forpligtelser eller restriktioner.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til den vurderede risiko.

Artikel 5

Beskyttelse af klassificerede informationer

1.   Beskyttelsen af EUCI skal underlægges de krav, der er fastsat i denne afgørelse, og især i bilag A. Den, der er i besiddelse af enhver form for EUCI, bærer ansvaret for at beskytte de pågældende informationer i henhold hertil.

2.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at der kun gives adgang til klassificerede informationer til personer, der opfylder betingelserne som fastsat i bilag A, artikel 5.

3.   De betingelser, hvorunder lokalt ansatte kan få adgang til EUCI, fastsættes også af den højtstående repræsentant, jf. bestemmelserne om beskyttelse af EUCI i bilag A til denne afgørelse.

4.   Sikkerhedsdirektoratet i EU-Udenrigstjenesten forvalter en database vedrørende sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenter.

5.   Hvis medlemsstaterne bringer klassificerede informationer med en national klassifikationsmærkning ind i EU-Udenrigstjenestens strukturer eller netværk, beskytter EU-Udenrigstjenesten disse informationer i overensstemmelse med de krav, der gælder for EUCI med en tilsvarende klassifikationsgrad, jf. de gældende bestemmelser i bilag A til denne afgørelse.

6.   Områder i EU-Udenrigstjenesten, hvor informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere eller tilsvarende, opbevares, afgrænses som sikrede områder i overensstemmelse med bilag A til denne afgørelse og godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

7.   Procedurer for den højtstående repræsentants ansvar inden for rammerne af de aftaler eller administrative ordninger, der findes for udvekslingen af EUCI med tredjelande eller internationale organisationer, er beskrevet i bilag A og A VI til denne afgørelse.

Artikel 6

Sikkerhedsrelaterede hændelser og nødsituationer

1.   For at sikre en rettidig og effektiv reaktion på sikkerhedsrelaterede hændelser udarbejder EU-Udenrigstjenesten et system til indberetning af sådanne hændelser og nødsituationer, som skal fungere i døgndrift alle ugens dage og omfatte enhver form for sikkerhedsrelaterede hændelser eller trusler mod EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser (f.eks. ulykker, konflikter, ondsindede handlinger, kriminelle handlinger, kidnapnings- og gidselsituationer, lægelige nødsituationer, hændelser med kommunikations- og informationssystemer, cyberangreb osv.).

2.   Der etableres nødsituationsforbindelseskanaler mellem EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationer, Rådet, Kommissionen, EU's særlige repræsentanter og medlemsstaterne for at støtte dem med at håndtere sikkerhedsrelaterede hændelser, der involverer personale, og konsekvenserne deraf, herunder beredskabsplaner.

3.   Denne håndtering af sikkerhedsrelaterede hændelser skal bl.a. omfatte:

| — | procedurer for effektiv støtte i forbindelse med beslutningsprocessen vedrørende en sikkerhedshændelse, der involverer personale, herunder beslutninger vedrørende tilbagetrækning eller afbrydelse af en tjenesterejse |
| --- | --- |

—

procedurer for effektiv støtte i forbindelse med beslutningsprocessen vedrørende en sikkerhedshændelse, der involverer personale, herunder beslutninger vedrørende tilbagetrækning eller afbrydelse af en tjenesterejse

| — | en politik og procedurer for genfinding af personale – f.eks. i tilfælde af forsvundne medarbejdere eller kidnapnings- og gidselsituationer – under hensyntagen til medlemsstaternes, EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenestens særlige ansvar desangående. Behovet for specifikke kompetencer vedrørende forvaltning af disse aktiviteter i denne sammenhæng skal overvejes under hensyntagen til de ressourcer, som medlemsstaterne kan tilvejebringe. |
| --- | --- |

—

en politik og procedurer for genfinding af personale – f.eks. i tilfælde af forsvundne medarbejdere eller kidnapnings- og gidselsituationer – under hensyntagen til medlemsstaternes, EU-institutionernes og EU-Udenrigstjenestens særlige ansvar desangående. Behovet for specifikke kompetencer vedrørende forvaltning af disse aktiviteter i denne sammenhæng skal overvejes under hensyntagen til de ressourcer, som medlemsstaterne kan tilvejebringe.

4.   EU-Udenrigstjenesten indfører relevante administrative ordninger til indberetning af sikkerhedsrelaterede hændelser i EU-delegationer. Medlemsstaterne, Kommissionen, eventuelle andre relevante myndigheder samt de relevante sikkerhedsudvalg informeres.

5.   Hændelseshåndteringsprocesserne bør udøves og revideres regelmæssigt.

Artikel 7

Kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed

1.   EU-Udenrigstjenesten skal beskytte informationer, der håndteres i kommunikations- og informationssystemer ("CIS'er"), mod trusler mod fortrolighed, integritet, tilgængelighed, autenticitet og uafviselighed.

2.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, jf. definitionen i artikel 12, afsnit 1, stk. 1, skal vedtage bestemmelser, en sikkerhedspolitik og et sikkerhedsprogram til beskyttelse af alle CIS'er, der ejes eller drives af EU-Udenrigstjenesten.

3.   Bestemmelserne, politikken og programmet skal være i overensstemmelse med - og gennemførelsen deraf koordineres nøje med - Rådets og Kommissionens tilsvarende bestemmelser/politik/program og alt efter omstændighederne med de sikkerhedspolitikker, medlemsstaterne gør brug af.

4.   Alle kommunikations- og informationssystemer, der håndterer klassificerede informationer, skal undergå en godkendelsesproces. EU-Udenrigstjenesten anvender en ordning for sikkerhedsgodkendelse i samråd med Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen.

5.   Hvis beskyttelsen af EUCI, der håndteres af EU-Udenrigstjenesten, sker ved hjælp af kryptoprodukter, skal sådanne produkter være godkendt af EU-Udenrigstjenestens kryptogodkendelsesmyndighed på anbefaling fra Rådets Sikkerhedsudvalg.

6.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed etablerer efter behov følgende informationssikringsfunktioner:

| a) | en informationssikringsmyndighed |
| --- | --- |

a)

en informationssikringsmyndighed

| b) | en Tempestmyndighed |
| --- | --- |

b)

en Tempestmyndighed

| c) | en kryptogodkendelsesmyndighed |
| --- | --- |

c)

en kryptogodkendelsesmyndighed

| d) | en kryptodistributionsmyndighed. |
| --- | --- |

d)

en kryptodistributionsmyndighed.

7.   For hvert system fastsætter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed følgende funktioner:

| a) | en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed

| b) | en operationel informationssikringsmyndighed. |
| --- | --- |

b)

en operationel informationssikringsmyndighed.

8.   Bestemmelser om gennemførelse af denne artikel med hensyn til beskyttelse af EUCI findes i bilag A og A IV.

Artikel 8

Brud på sikkerheden og kompromittering af klassificerede informationer

1.   Der er tale om brud på sikkerheden, når en person foretager eller undlader at foretage en handling, og dette er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller retningslinjerne om alle nødvendige foranstaltninger til gennemførelse deraf som vedtaget i henhold til artikel 20, stk. 1.

2.   Der er tale om kompromittering af klassificerede informationer, når de helt eller delvist er blevet videregivet til uautoriserede personer eller enheder.

3.   Ethvert brud eller formodet brud på sikkerheden og enhver kompromittering eller formodet kompromittering af klassificerede informationer indberettes straks til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, der vil træffe passende foranstaltninger, jf. bilag A.

4.   Enhver, der er ansvarlig for et brud på sikkerhedsbestemmelserne som fastlagt i denne afgørelse eller for kompromittering af klassificerede informationer, kan gøres til genstand for disciplinære foranstaltninger og/eller retsforfølges i overensstemmelse med gældende love, regler og bestemmelser, jf. i bilag A, artikel 11, stk. 3.

Artikel 9

Efterforskning af sikkerhedsrelaterede hændelser, brud og/eller kompromittering og afhjælpende foranstaltninger

1.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat skal bistået af eksperter fra medlemsstaterne og/eller eventuelt fra andre EU-institutioner og alt efter omstændighederne efter godkendelse fra den administrerende direktør:

| a) | foretage undersøgelser eller kontroller alt efter omstændighederne:






  i) | hvis det konstateres, eller hvis der er rimelig grund til at formode, at klassificerede informationer, som er relevante for EU-Udenrigstjenesten, er blevet kompromitteret eller bortkommet |
| --- | --- | --- |

a)

foretage undersøgelser eller kontroller alt efter omstændighederne:

i)

hvis det konstateres, eller hvis der er rimelig grund til at formode, at klassificerede informationer, som er relevante for EU-Udenrigstjenesten, er blevet kompromitteret eller bortkommet

| ii) | ved ethvert reelt eller formodet brud på sikkerheden eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser eller trusler rettet mod EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

ii)

ved ethvert reelt eller formodet brud på sikkerheden eller andre sikkerhedsrelaterede hændelser eller trusler rettet mod EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| b) | gennemføre eventuelle nødvendige afhjælpende foranstaltninger som følge af undersøgelser, når det efter omstændighederne er passende. |
| --- | --- |

b)

gennemføre eventuelle nødvendige afhjælpende foranstaltninger som følge af undersøgelser, når det efter omstændighederne er passende.

2.   Undersøgelsespersonalet skal have adgang til samtlige informationer, der er nødvendige til udførelse af sådanne undersøgelser, og skal i den sammenhæng støttes fuldt ud af alle EU-Udenrigstjenestens tjenester.

Undersøgelsespersonalet kan iværksætte relevante tiltag for at sikre bevismaterialet på en måde, der står i et rimeligt forhold til den efterforskede sags alvor.

3.   Hvis der er tale om adgang til informationer vedrørende personoplysninger, herunder oplysninger i kommunikations- og informationssystemer, skal denne adgang være i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

4.   Hvis det er nødvendigt at oprette en efterforskningsdatabase, der indeholder personoplysninger, underrettes Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) som angivet i ovennævnte forordning.

Artikel 10

Sikkerhedsrisikostyring

1.   Med henblik på at fastslå sine behov for sikkerhedsforanstaltninger udarbejder EU-Udenrigstjenesten i snævert samarbejde med Kommissionens Sikkerhedsdirektorat og alt efter omstændighederne med Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet en omfattende metode til vurdering af sikkerhedsrisikoen.

2.   Risici for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser forvaltes som en proces. Denne proces sigter mod at bestemme kendte sikkerhedsrisici, definere sikkerhedsforanstaltninger for at begrænse sådanne risici til et acceptabelt niveau og anvende foranstaltninger i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Effektiviteten af sådanne foranstaltninger samt risikoniveauet vurderes løbende.

3.   De roller, ansvarsområder og opgaver, der er fastsat i denne afgørelse, berører ikke det ansvar, der påhviler hver enkelt medarbejder under EU-Udenrigstjenestens ansvar. Især skal særlige EU-medarbejdere, der er på tjenesterejse i tredjelande, udvise almindelig sund fornuft og god dømmekraft med hensyn til deres egen sikkerhed samt leve op til alle gældende sikkerhedsbestemmelser, forordninger, procedurer og instruktioner.

4.   EU-Udenrigstjenesten træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at dens sikkerhedsinteresser beskyttes, og for at forhindre med rimelighed forudseelige skader herpå.

5.   Sikkerhedsforanstaltningerne i EU-Udenrigstjenesten til beskyttelse af klassificerede informationer i hele deres levetid skal stå i et rimeligt forhold til især sikkerhedsklassificeringen, formen og omfanget af informationerne eller materialet, placeringen og konstruktionen af faciliteter, der indeholder klassificerede informationer, og den pågældende trussel, herunder den lokalt vurderede trussel, om ondsindede og/eller kriminelle aktiviteter, herunder spionage, sabotage og terrorisme.

Artikel 11

Sikkerhedsbevidsthed og -uddannelse

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sikrer, at der udarbejdes og gennemføres relevante sikkerhedsbevidstheds- og sikkerhedsuddannelsesprogrammer, og at personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar samt, hvor det er relevant, deres pårørende får den fornødne bevidsthedsorientering og -uddannelse, der svarer til de risici, som er dér, hvor de arbejder eller bor.

2.   Inden de får adgang til EUCI og med jævne mellemrum derefter, skal medarbejdere gøres bekendt med og erkende deres pligter med hensyn til at beskytte EUCI som angivet i bestemmelserne i henhold til artikel 5.

Artikel 12

Tilrettelæggelse af sikkerheden i EU-Udenrigstjenesten

1.   Den administrerende direktør (COO) er sikkerhedsmyndigheden for EU-Udenrigstjenesten. I denne egenskab sørger COO'en for, at:

| a) | sikkerhedsforanstaltningerne i nødvendigt omfang koordineres med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen og, hvis det er relevant, med tredjelande eller internationale organisationer i alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, herunder med hensyn til arten af trusler mod sikkerheden for personale, fysiske aktiver og informationer og beskyttelsesforanstaltningerne over for disse trusler |
| --- | --- |

a)

sikkerhedsforanstaltningerne i nødvendigt omfang koordineres med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, Generalsekretariatet for Rådet og Europa-Kommissionen og, hvis det er relevant, med tredjelande eller internationale organisationer i alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, herunder med hensyn til arten af trusler mod sikkerheden for personale, fysiske aktiver og informationer og beskyttelsesforanstaltningerne over for disse trusler

| b) | der fra starten fuldt ud tages hensyn til sikkerhedsaspekterne i forbindelse med alle EU-Udenrigstjenestens aktiviteter |
| --- | --- |

b)

der fra starten fuldt ud tages hensyn til sikkerhedsaspekterne i forbindelse med alle EU-Udenrigstjenestens aktiviteter

| c) | der kun gives adgang til klassificerede informationer til personer, der opfylder betingelserne som fastsat i bilag A, artikel 5 |
| --- | --- |

c)

der kun gives adgang til klassificerede informationer til personer, der opfylder betingelserne som fastsat i bilag A, artikel 5

| d) | der etableres et registreringssystem, som sikrer, at oplysninger, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse i EU-Udenrigstjenesten, og når oplysningerne videregives til EU's medlemsstater, EU-institutioner, -organer eller -agenturer eller andre godkendte modtagere. Der føres et separat register over samtlige EUCI, EU-Udenrigstjenesten videregiver til tredjelande og internationale organisationer, og over samtlige klassificerede informationer, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer |
| --- | --- |

d)

der etableres et registreringssystem, som sikrer, at oplysninger, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse i EU-Udenrigstjenesten, og når oplysningerne videregives til EU's medlemsstater, EU-institutioner, -organer eller -agenturer eller andre godkendte modtagere. Der føres et separat register over samtlige EUCI, EU-Udenrigstjenesten videregiver til tredjelande og internationale organisationer, og over samtlige klassificerede informationer, der modtages fra tredjelande eller internationale organisationer

| e) | der foretages sikkerhedsinspektioner, jf. artikel 15 |
| --- | --- |

e)

der foretages sikkerhedsinspektioner, jf. artikel 15

| f) | der gennemføres undersøgelser af alle brud på eller mistanker om brud på sikkerheden, herunder kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten er i besiddelse af eller har udarbejdet, og at de relevante sikkerhedsmyndigheder anmodes om at bistå med sådanne undersøgelser |
| --- | --- |

f)

der gennemføres undersøgelser af alle brud på eller mistanker om brud på sikkerheden, herunder kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten er i besiddelse af eller har udarbejdet, og at de relevante sikkerhedsmyndigheder anmodes om at bistå med sådanne undersøgelser

| g) | der for at give et rettidigt og effektivt svar på sikkerhedshændelser etableres passende forvaltningsplaner og -mekanismer for hændelser og konsekvenser |
| --- | --- |

g)

der for at give et rettidigt og effektivt svar på sikkerhedshændelser etableres passende forvaltningsplaner og -mekanismer for hændelser og konsekvenser

| h) | der træffes relevante foranstaltninger, hvis en person ikke overholder denne afgørelse |
| --- | --- |

h)

der træffes relevante foranstaltninger, hvis en person ikke overholder denne afgørelse

| i) | der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser.
  I den forbindelse skal COO'en efter samråd med den administrerende generalsekretær:






  — | fastsætte sikkerhedskategorien for delegationerne efter samråd med Kommissionen |
| --- | --- | --- |

i)

der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser.

I den forbindelse skal COO'en efter samråd med den administrerende generalsekretær:

—

fastsætte sikkerhedskategorien for delegationerne efter samråd med Kommissionen

| — | efter samråd med HR beslutte, hvornår delegationspersonale bør evakueres, hvis sikkerhedssituationen kræver det |
| --- | --- |

—

efter samråd med HR beslutte, hvornår delegationspersonale bør evakueres, hvis sikkerhedssituationen kræver det

| — | beslutte hvilke foranstaltninger, der skal finde anvendelse til beskyttelse af pårørende, hvis dette er aktuelt, under hensyntagen til de ordninger med EU-institutioner, der henvises til i artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

—

beslutte hvilke foranstaltninger, der skal finde anvendelse til beskyttelse af pårørende, hvis dette er aktuelt, under hensyntagen til de ordninger med EU-institutioner, der henvises til i artikel 3, stk. 3

| — | godkende kryptokommunikationspolitikken, især programmet til installering af kryptoprodukter og mekanismer. |
| --- | --- |

—

godkende kryptokommunikationspolitikken, især programmet til installering af kryptoprodukter og mekanismer.

2.   COO'en skal i dette hverv bistås af direktøren for finansielle og administrative anliggender, af lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat og eventuelt af den administrerende direktør for krisestyring og operationel koordinator.

3.   COO'en kan som EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og alt efter omstændighederne uddelegere opgaver i så henseende.

4.   Hver afdelings- og divisionsleder er ansvarlig for at gennemføre bestemmelser til beskyttelse af EUCI i vedkommendes afdeling eller division.

Hver afdelings- eller divisionsleder er ansvarlig som angivet ovenfor og udpeger medarbejdere til en afdelingssikkerhedskoordinatorfunktion, hvis ressourcer skal stå i et rimeligt forhold til mængden af EUCI, der håndteres af den pågældende afdeling eller division.

Afdelingssikkerhedskoordinatorer skal alt efter omstændighederne bistå og støtte deres afdelings- eller divisionsleder med at udføre sikkerhedsrelaterede opgaver som f.eks.:

| a) | udarbejdelse af eventuelle yderligere sikkerhedskrav, der er relevante for de specifikke behov i afdelingen eller divisionen |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse af eventuelle yderligere sikkerhedskrav, der er relevante for de specifikke behov i afdelingen eller divisionen

| b) | periodisk sikkerhedsorientering af afdelingens eller divisionens medarbejdere |
| --- | --- |

b)

periodisk sikkerhedsorientering af afdelingens eller divisionens medarbejdere

| c) | sikring af, at "need-to-know"-princippet overholdes i deres afdeling eller division |
| --- | --- |

c)

sikring af, at "need-to-know"-princippet overholdes i deres afdeling eller division

| d) | vedligeholdelse af en opdateret liste over sikkerhedskoder og nøgler |
| --- | --- |

d)

vedligeholdelse af en opdateret liste over sikkerhedskoder og nøgler

| e) | vedligeholdelse af sikkerhedsbestemmelser og sikkerhedsforanstaltninger |
| --- | --- |

e)

vedligeholdelse af sikkerhedsbestemmelser og sikkerhedsforanstaltninger

| f) | indberetning af eventuelle brud på sikkerheden og/eller kompromittering af EUCI både til vedkommendes leder og sikkerhedsdirektoratet |
| --- | --- |

f)

indberetning af eventuelle brud på sikkerheden og/eller kompromittering af EUCI både til vedkommendes leder og sikkerhedsdirektoratet

| g) | debriefing af medarbejdere, der fratræder EU-Udenrigstjenesten |
| --- | --- |

g)

debriefing af medarbejdere, der fratræder EU-Udenrigstjenesten

| h) | udarbejdelse af regelmæssige rapporter via organisationens hierarki om afdelingens eller divisionens sikkerhedsanliggender |
| --- | --- |

h)

udarbejdelse af regelmæssige rapporter via organisationens hierarki om afdelingens eller divisionens sikkerhedsanliggender

| i) | tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat om sikkerhedsanliggender. |
| --- | --- |

i)

tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat om sikkerhedsanliggender.

Alle aktiviteter eller spørgsmål, som kan få indvirkning på sikkerheden, skal i rette tid indrapporteres til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat.

5.   Hver leder af en EU-delegation er ansvarlig for at gennemføre alle foranstaltninger vedrørende sikkerheden i EU-delegationen.

1.   EU-Udenrigstjenesten skal have et sikkerhedsdirektorat. Dets opgave er at:

| a) | forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i alle lokaliteter, som EU-Udenrigstjenesten har ansvaret for, i hovedkontoret, i EU og i tredjelande |
| --- | --- |

a)

forvalte, koordinere, overvåge og/eller gennemføre alle sikkerhedsforanstaltninger i alle lokaliteter, som EU-Udenrigstjenesten har ansvaret for, i hovedkontoret, i EU og i tredjelande

| b) | sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver aktivitet, som kan have en indvirkning på beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

b)

sikre sammenhæng og overensstemmelse med denne afgørelse og med gennemførelsesbestemmelser for enhver aktivitet, som kan have en indvirkning på beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| c) | være den primære rådgiver for HR, den administrerende generalsekretær og COO'en vedrørende alle sikkerhedsrelaterede anliggender |
| --- | --- |

c)

være den primære rådgiver for HR, den administrerende generalsekretær og COO'en vedrørende alle sikkerhedsrelaterede anliggender

| d) | modtage bistand fra de kompetente tjenester i medlemsstaterne i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere, |
| --- | --- |

d)

modtage bistand fra de kompetente tjenester i medlemsstaterne i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets afgørelse 2010/427/EU om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere,

| e) | støtte aktiviteterne i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndighed ved at foretage fysiske sikkerhedsvurderinger af det generelle sikkerhedsmiljø (GSE)/lokale sikkerhedsmiljø (LSE) ved kommunikations- og informationssystemer til håndtering af EUCI og af lokaliteter, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI. |
| --- | --- |

e)

støtte aktiviteterne i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsakkrediteringsmyndighed ved at foretage fysiske sikkerhedsvurderinger af det generelle sikkerhedsmiljø (GSE)/lokale sikkerhedsmiljø (LSE) ved kommunikations- og informationssystemer til håndtering af EUCI og af lokaliteter, der skal godkendes til håndtering og opbevaring af EUCI.

2.   Lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat har ansvaret for at:

| a) | sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- |

a)

sikre den overordnede beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| b) | udarbejde, gennemgå og opdatere sikkerhedsbestemmelserne og koordinere sikkerhedsforanstaltninger med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og efter omstændighederne de kompetente myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der har tilknytning til EU i kraft af sikkerhedsaftaler og/eller -ordninger |
| --- | --- |

b)

udarbejde, gennemgå og opdatere sikkerhedsbestemmelserne og koordinere sikkerhedsforanstaltninger med de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og efter omstændighederne de kompetente myndigheder i tredjelande og internationale organisationer, der har tilknytning til EU i kraft af sikkerhedsaftaler og/eller -ordninger

| c) | støtte arbejdet i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg, jf. artikel 14, stk. 1, i denne afgørelse |
| --- | --- |

c)

støtte arbejdet i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg, jf. artikel 14, stk. 1, i denne afgørelse

| d) | samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i b) ovenfor omtalte om sikkerhedsanliggender, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

d)

samarbejde med andre parter eller myndigheder end de i b) ovenfor omtalte om sikkerhedsanliggender, når dette er hensigtsmæssigt

| e) | prioritere og fremsætte forslag til styring af budgettet for sikkerhed på hovedkontoret og i EU-delegationer. |
| --- | --- |

e)

prioritere og fremsætte forslag til styring af budgettet for sikkerhed på hovedkontoret og i EU-delegationer.

3.   Lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat skal:

| a) | sikre, at brud på sikkerheden og kompromitteringer registreres, og at der om nødvendigt iværksættes og foretages undersøgelser |
| --- | --- |

a)

sikre, at brud på sikkerheden og kompromitteringer registreres, og at der om nødvendigt iværksættes og foretages undersøgelser

| b) | mødes regelmæssigt – og når det måtte anses for nødvendigt – for at drøfte områder af fælles interesse med sikkerhedsdirektøren for Generalsekretariatet for Rådet og direktøren for Kommissionens Sikkerhedsdirektorat. |
| --- | --- |

b)

mødes regelmæssigt – og når det måtte anses for nødvendigt – for at drøfte områder af fælles interesse med sikkerhedsdirektøren for Generalsekretariatet for Rådet og direktøren for Kommissionens Sikkerhedsdirektorat.

4.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat etablerer kontakt og opretholder tæt samarbejde med:

| — | de afdelinger, der har ansvaret for sikkerhed i udenrigsministerierne i medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

de afdelinger, der har ansvaret for sikkerhed i udenrigsministerierne i medlemsstaterne

| — | de nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA'er) og/eller de andre kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne for at få hjælp til at tilvejebringe de nødvendige informationer for at kunne vurdere de farer og trusler, som EU-Udenrigstjenesten, dens medarbejdere, dens aktiviteter, dens aktiver og ressourcer og dens klassificerede informationer måtte stå over for på den sædvanlige forretningsadresse |
| --- | --- |

—

de nationale sikkerhedsmyndigheder (NSA'er) og/eller de andre kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne for at få hjælp til at tilvejebringe de nødvendige informationer for at kunne vurdere de farer og trusler, som EU-Udenrigstjenesten, dens medarbejdere, dens aktiviteter, dens aktiver og ressourcer og dens klassificerede informationer måtte stå over for på den sædvanlige forretningsadresse

| — | de kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne eller værtsstaterne i det område, hvor EU-Udenrigstjenesten kan udøve sin aktivitet, for så vidt angår alle spørgsmål vedrørende beskyttelse af dens medarbejdere, dens aktivitet, dens aktiver og ressourcer samt dens klassificerede informationer på deres område |
| --- | --- |

—

de kompetente sikkerhedsmyndigheder i medlemsstaterne eller værtsstaterne i det område, hvor EU-Udenrigstjenesten kan udøve sin aktivitet, for så vidt angår alle spørgsmål vedrørende beskyttelse af dens medarbejdere, dens aktivitet, dens aktiver og ressourcer samt dens klassificerede informationer på deres område

| — | Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt alt efter omstændighederne sikkerhedsafdelingerne i de andre EU-institutioner, -organer og -agenturer |
| --- | --- |

—

Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed samt alt efter omstændighederne sikkerhedsafdelingerne i de andre EU-institutioner, -organer og -agenturer

| — | sikkerhedsafdelingerne i tredjelande eller internationale organisationer med henblik på eventuel nyttig koordinering |
| --- | --- |

—

sikkerhedsafdelingerne i tredjelande eller internationale organisationer med henblik på eventuel nyttig koordinering

| — | medlemsstaternes NSA'er vedrørende alle sager i forbindelse med beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes NSA'er vedrørende alle sager i forbindelse med beskyttelse af EUCI.

1.   Hver leder af en EU-delegation har ansvaret for lokalt at gennemføre og forvalte alle foranstaltninger vedrørende beskyttelse af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser i EU-delegationers lokaliteter og inden for deres kompetenceområde.

I samråd med de kompetente myndigheder i værtsstaten, når dette er nødvendigt, træffer vedkommende alle rimeligt gennemførlige foranstaltninger for at sikre, at der indføres relevante fysiske og organisatoriske foranstaltninger med henblik på at nå dette mål.

Delegationslederen udarbejder sikkerhedsbestemmelser til beskyttelse af de pårørende som fastlagt i artikel 2, litra c), om fornødent under hensyntagen til eventuelle administrative ordninger, jf. artikel 3, stk. 3. Delegationslederen aflægger en årlig beretning om alle sikkerhedsrelaterede spørgsmål inden for vedkommendes kompetenceområde til lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat.

Vedkommende skal i disse hverv bistås af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, personalet i EU-Udenrigstjenesten i den delegation, der udøver dedikerede sikkerhedsopgaver og -funktioner og dedikeret sikkerhedspersonale, som er placeret, hvor der måtte vise sig behov.

2.   Desuden skal delegationslederen:

| — | udarbejde detaljerede sikkerheds- og beredskabsplaner for delegationen på grundlag af overordnede standarddriftsprocedurer |
| --- | --- |

—

udarbejde detaljerede sikkerheds- og beredskabsplaner for delegationen på grundlag af overordnede standarddriftsprocedurer

| — | drive et effektivt system, der fungerer døgnet rundt, til håndtering af sikkerhedsrelaterede hændelser og nødsituationer inden for delegationens aktivitetsområde |
| --- | --- |

—

drive et effektivt system, der fungerer døgnet rundt, til håndtering af sikkerhedsrelaterede hændelser og nødsituationer inden for delegationens aktivitetsområde

| — | sikre, at alle medarbejdere tilknyttet delegationen er omfattet af en forsikring som krævet af omstændighederne i området |
| --- | --- |

—

sikre, at alle medarbejdere tilknyttet delegationen er omfattet af en forsikring som krævet af omstændighederne i området

| — | sørge for, at sikkerhed indgår i den oplæring i arbejdsopgaver, som EU-delegationen giver alle medarbejdere, der indsættes i delegationen, inden eller efter de kommer til delegationen |
| --- | --- |

—

sørge for, at sikkerhed indgår i den oplæring i arbejdsopgaver, som EU-delegationen giver alle medarbejdere, der indsættes i delegationen, inden eller efter de kommer til delegationen

| — | sikre, at eventuelle anbefalinger som følge af sikkerhedsvurderinger gennemføres, og med jævne mellemrum udarbejde skriftlige rapporter om gennemførelsen og om andre sikkerhedsanliggender til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

—

sikre, at eventuelle anbefalinger som følge af sikkerhedsvurderinger gennemføres, og med jævne mellemrum udarbejde skriftlige rapporter om gennemførelsen og om andre sikkerhedsanliggender til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

3.   Samtidig med at delegationslederen har ansvaret for at beskytte sikkerhedsforvaltningen samt sikre virksomhedsmæssig fleksibilitet, kan vedkommende uddelegere gennemførelsen af vedkommendes sikkerhedsopgaver til delegationens sikkerhedskoordinator ("DSC"), som kan være souschefen i delegationen eller, hvis der ikke er udnævnt nogen, en anden passende person.

Navnlig kan følgende ansvarsområder overdrages til DSC:

| — | at have tæt kontakt vedrørende sikkerhedsanliggender med kompetente myndigheder i værtsnationen og de relevante tilsvarende myndigheder ved medlemsstaternes ambassader og diplomatiske missioner |
| --- | --- |

—

at have tæt kontakt vedrørende sikkerhedsanliggender med kompetente myndigheder i værtsnationen og de relevante tilsvarende myndigheder ved medlemsstaternes ambassader og diplomatiske missioner

| — | at gennemføre relevante sikkerhedsforvaltningsprocedurer i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, herunder beskyttelse af EUCI |
| --- | --- |

—

at gennemføre relevante sikkerhedsforvaltningsprocedurer i forbindelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser, herunder beskyttelse af EUCI

| — | at gøre medarbejderne bekendt med de sikkerhedsbestemmelser, som er gældende for dem, og om de specifikke risici i værtslandet |
| --- | --- |

—

at gøre medarbejderne bekendt med de sikkerhedsbestemmelser, som er gældende for dem, og om de specifikke risici i værtslandet

| — | at forelægge anmodninger for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat vedrørende de stillinger, der kræver en personelsikkerhedsgodkendelse (PSC) |
| --- | --- |

—

at forelægge anmodninger for EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat vedrørende de stillinger, der kræver en personelsikkerhedsgodkendelse (PSC)

| — | at holde lederen af delegationen, den regionale sikkerhedsansvarlige (RSO) og EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat løbende orienteret om hændelser eller udviklingstendenser i området, som har indflydelse på beskyttelsen af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser. |
| --- | --- |

—

at holde lederen af delegationen, den regionale sikkerhedsansvarlige (RSO) og EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat løbende orienteret om hændelser eller udviklingstendenser i området, som har indflydelse på beskyttelsen af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser.

4.   Delegationslederen kan uddelegere sikkerhedsopgaver af administrativ eller teknisk karakter til administrationslederen og andre delegationsmedarbejdere.

5.   EU-delegationen bistås af en regional sikkerhedsansvarlig (RSO). RSO'erne påtager sig de nedenfor fastlagte roller i delegationerne inden for deres respektive geografiske ansvarsområder.

Under visse omstændigheder kan en dedikeret RSO, hvis de fremherskende sikkerhedsforhold dikterer det, afsættes til en specifik delegation som fuldtidsmedarbejder.

En RSO kan blive bedt om at flytte væk fra vedkommendes nuværende ansvarsområde, herunder hovedkontoret i Bruxelles, eller endda påtage sig en stilling med bopælspligt alt efter den aktuelle sikkerhedssituation i et givet land og som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat.

6.   RSO'erne er hierarkisk direkte underordnet EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, men under direkte funktionsmæssig og administrativ kontrol af den pågældende delegationsleder. De skal bistå delegationslederen og delegationsmedarbejderne med at arrangere og gennemføre alle fysiske, organisatoriske og proceduremæssige foranstaltninger i forbindelse med sikkerheden for alle delegationsmedarbejdere uanset deres administrative oprindelse.

7.   RSO'er giver delegationslederen og delegationsmedarbejderne vejledning og støtte. Hvor det er relevant, og især hvis en dedikeret RSO er fuldtidsmedarbejder, kan vedkommende bistå en EU-delegation med sikkerhedsforvaltning og -gennemførelse, herunder udarbejdelse af sikkerhedskontrakter og forvaltning af sikkerhedsakkrediteringer og -godkendelser.

Artikel 13

FSFP-operationer og EU's særlige repræsentanter

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat bistår og rådgiver direktøren for Direktoratet for Krisestyring og Planlægning (CMPD), generaldirektøren for EU's' Militærstab (EUMS), den civile operationschef, der leder Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) og EU's øverstbefalende for militæroperationer vedrørende sikkerhedsaspekter ved FSFP-operationer og EU's særlige repræsentanter vedrørende sikkerhedsaspekter ved deres mandat som supplement til de specifikke bestemmelser, der findes i så henseende i de relevante politikker, der er vedtaget af Rådet.

Artikel 14

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg

1.   Der nedsættes hermed et sikkerhedsudvalg i EU-Udenrigstjenesten.

Det har COO'en eller en udpeget repræsentant som formand og skal afholde møder som pålagt af formanden eller på anmodning fra et af udvalgsmedlemmerne. EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat skal støtte formanden i dennes funktion og alt efter omstændighederne yde administrativ bistand i forbindelse med udvalgets arbejde.

2.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg består af repræsentanter fra:

| — | hver enkelt medlemsstat |
| --- | --- |

—

hver enkelt medlemsstat

| — | Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet |
| --- | --- |

—

Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet

| — | Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed. |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed.

En medlemsstatsdelegation til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg kan bestå af medlemmer af:

| — | den nationale sikkerhedsmyndighed og/eller den udpegede sikkerhedsmyndighed |
| --- | --- |

—

den nationale sikkerhedsmyndighed og/eller den udpegede sikkerhedsmyndighed

| — | de afdelinger, der har sikkerhedsansvaret i udenrigsministerierne. |
| --- | --- |

—

de afdelinger, der har sikkerhedsansvaret i udenrigsministerierne.

3.   Udvalgets repræsentanter kan ledsages og rådgives af eksperter, således som repræsentanterne anser det for nødvendigt. Repræsentanter fra andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer kan anmodes om at deltage, når der drøftes spørgsmål, som er relevante for deres sikkerhed.

4.   Med forbehold af stk. 5 nedenfor bistår EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg ved hjælp af høringer EU-Udenrigstjenesten vedrørende alle sikkerhedsspørgsmål, der er relevante for EU-Udenrigstjenestens aktiviteter, hovedkontoret og EU-delegationerne.

Navnlig med forbehold af stk. 5 nedenfor gælder følgende:

| a) | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal høres i forbindelse med:






  — | sikkerhedspolitikker, retningslinjer, koncepter eller andre dokumenter om metoderne i forbindelse med sikkerhed, især med hensyn til beskyttelse af klassificerede informationer og de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af, at personale i EU-Udenrigstjenesten ikke overholder sikkerhedsbestemmelserne |
| --- | --- | --- |

a)

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal høres i forbindelse med:

—

sikkerhedspolitikker, retningslinjer, koncepter eller andre dokumenter om metoderne i forbindelse med sikkerhed, især med hensyn til beskyttelse af klassificerede informationer og de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af, at personale i EU-Udenrigstjenesten ikke overholder sikkerhedsbestemmelserne

| — | tekniske sikkerhedsaspekter, der kan påvirke HR's afgørelser om at fremsætte en henstilling til Rådet om at indlede forhandlinger vedrørende informationssikkerhedsaftaler, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

—

tekniske sikkerhedsaspekter, der kan påvirke HR's afgørelser om at fremsætte en henstilling til Rådet om at indlede forhandlinger vedrørende informationssikkerhedsaftaler, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra a)

| — | eventuelle ændringer af denne afgørelse. |
| --- | --- |

—

eventuelle ændringer af denne afgørelse.

| b) | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg kan alt efter omstændighederne høres eller orienteres om spørgsmål vedrørende sikkerheden for medarbejdere og aktiver i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, med forbehold af artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg kan alt efter omstændighederne høres eller orienteres om spørgsmål vedrørende sikkerheden for medarbejdere og aktiver i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, med forbehold af artikel 3, stk. 3

| c) | EU-Udenrigstjenesten skal orienteres om alle tilfælde af kompromittering eller bortkomst af EUCI i EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

c)

EU-Udenrigstjenesten skal orienteres om alle tilfælde af kompromittering eller bortkomst af EUCI i EU-Udenrigstjenesten.

5.   Enhver ændring af reglerne om beskyttelse af EUCI, der er indeholdt i denne afgørelse og bilag A, kræver en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. En sådan enstemmig positiv udtalelse er også påkrævet inden:

| — | indgåelse af forhandlinger af administrative ordninger, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

—

indgåelse af forhandlinger af administrative ordninger, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra b)

| — | videregivelse af klassificerede informationer under ekstraordinære omstændigheder, jf. bilag A VI, stk. 9, 11 og 12 |
| --- | --- |

—

videregivelse af klassificerede informationer under ekstraordinære omstændigheder, jf. bilag A VI, stk. 9, 11 og 12

| — | overtagelse af informationsudstederens ansvar i de tilfælde, der er omtalt i bilag A VI, artikel 10, stk. 4, sidste punktum. |
| --- | --- |

—

overtagelse af informationsudstederens ansvar i de tilfælde, der er omtalt i bilag A VI, artikel 10, stk. 4, sidste punktum.

Hvis der kræves en enstemmig positiv udtalelse, er denne betingelse opfyldt, når medlemsstaternes delegationer ikke kommer med nogen indvendinger under udvalgsarbejdet.

6.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal tage fuld højde for de sikkerhedspolitikker og retningslinjer, der er gældende i Rådet og Kommissionen.

7.   EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg får udleveret listen over EU-Udenrigstjenestens årlige inspektioner og inspektionsrapporterne, når disse er færdige.

8.   Tilrettelæggelse af møderne:

| — | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg mødes mindst to gange om året. Der kan arrangeres yderligere møder, enten i fuldt omfang eller i NSA/DSA- eller i MFA-sikkerhedsformat, af formanden eller efter anmodning fra udvalgsmedlemmerne. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg mødes mindst to gange om året. Der kan arrangeres yderligere møder, enten i fuldt omfang eller i NSA/DSA- eller i MFA-sikkerhedsformat, af formanden eller efter anmodning fra udvalgsmedlemmerne.

| — | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg tilrettelægger sine aktiviteter, så det kan fremsætte henstillinger om specifikke sikkerhedsområder. Det kan om nødvendigt etablere andre ekspertunderområder. Det udarbejder et kommissorium for sådanne ekspertunderområder og får rapporter fra dem om deres aktiviteter. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg tilrettelægger sine aktiviteter, så det kan fremsætte henstillinger om specifikke sikkerhedsområder. Det kan om nødvendigt etablere andre ekspertunderområder. Det udarbejder et kommissorium for sådanne ekspertunderområder og får rapporter fra dem om deres aktiviteter.

| — | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat er ansvarligt for at forberede de emner, der skal drøftes. Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Udvalgsmedlemmerne kan fremsætte forslag til yderligere emner, der skal drøftes. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat er ansvarligt for at forberede de emner, der skal drøftes. Formanden opstiller en foreløbig dagsorden for hvert møde. Udvalgsmedlemmerne kan fremsætte forslag til yderligere emner, der skal drøftes.

Artikel 15

Sikkerhedsinspektioner

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sikrer, at der regelmæssigt foretages sikkerhedsinspektioner på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og i EU-delegationerne for at kunne vurdere, om sikkerhedsforanstaltningerne er tilstrækkelige, og kontrollere, om de overholder denne afgørelse. EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan om nødvendigt udpege eksperter til at deltage i sikkerhedsinspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet i henhold til afsnit V, kapitel 2, i TEU.

2.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner foretages i henhold til bemyndigelsen hos EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat og om fornødent med støtte fra sikkerhedseksperter, der repræsenterer andre EU-institutioner eller medlemsstaterne, især i forbindelse med de ordninger, der er omtalt i artikel 3, stk. 3.

3.   EU-Udenrigstjenesten kan i fornødent omfang trække på ekspertise i medlemsstaterne, i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen.

Om nødvendigt kan relevante sikkerhedseksperter, der hører til i medlemsstaternes missioner i tredjelandene, og/eller repræsentanter fra de diplomatiske sikkerhedsafdelinger i medlemsstaterne anmodes om at deltage i sikkerhedsinspektionen af EU-delegationen.

4.   Bestemmelser vedrørende gennemførelse af denne artikel med hensyn til beskyttelse af EUCI findes i bilag A III.

Artikel 16

Vurderingsbesøg

Der arrangeres vurderingsbesøg for at sikre, at de sikkerhedsforanstaltninger, der er indført i et tredjeland eller en international organisation, er effektive til beskyttelse af EUCI, som udveksles i henhold til en administrativ ordning, jf. bilag A VI, artikel 10, stk. 1, litra b).

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan udpege eksperter til at deltage i vurderingsbesøg i tredjelande eller internationale organisationer, med hvilke EU har indgået en informationssikkerhedsaftale, jf. bilag A VI, artikel 10, stk. 1, litra a).

Artikel 17

Kontinuitetsplanlægning

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat bistår COO'en med at forvalte de sikkerhedsrelaterede aspekter af EU-Udenrigstjenestens kontinuitetsprocesser som led i EU-Udenrigstjenestens overordnede kontinuitetsplanlægning.

Artikel 18

Rejsevejledninger for tjenesterejser uden for EU

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat sikrer, at der findes rejsevejledninger vedrørende tjenesterejser uden for EU for personalet under EU-Udenrigstjenestens ansvar, idet der trækkes på ressourcerne i samtlige relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten – især SITROOM, INTCEN, de geografiske afdelinger og EU-delegationerne.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat tilvejebringer efter anmodning og ved at trække på ovennævnte ressourcer specifikke rejsevejledninger vedrørende tjenesterejser til tredjelande, hvor risikoniveauet er højt eller fornøjet, for personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar.

Artikel 19

Arbejdsmiljø

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser supplerer EU-Udenrigstjenestens bestemmelser vedrørende arbejdsmiljøet som vedtaget af den højtstående repræsentant.

Artikel 20

Gennemførelse og revision

1.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender efter høringer af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg, når dette er hensigtsmæssigt, sikkerhedspolitikker eller retningslinjer, der fastsætter eventuelle foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre disse bestemmelser i EU-Udenrigstjenesten, og opbygger den nødvendige kapacitet, der dækker samtlige sikkerhedsaspekter, i snævert samarbejde med medlemsstaternes kompetente sikkerhedsmyndigheder og med støtte fra de relevante tjenester i EU-institutionerne.

2.   I henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere, kan der i fornødent omfang anvendes overgangsordninger ved hjælp af serviceniveauaftaler med de relevante tjenester i Generalsekretariatet for Rådet og i Kommissionen.

3.   HR sikrer overordnet sammenhæng med hensyn til anvendelse af denne afgørelse og tager disse sikkerhedsbestemmelser op til revision.

4.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsbestemmelser skal gennemføres i snævert samarbejde med medlemsstaternes kompetente sikkerhedsmyndigheder, med Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet og med Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed.

5.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at der tages højde for alle aspekter af sikkerhedsprocessen i EU-Udenrigstjenestens krisestyringssystem.

6.   COO'en som sikkerhedsmyndighed og lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat sikrer, at denne afgørelse gennemføres.

Artikel 21

Ophævelse af tidligere afgørelser

1.   Denne afgørelse ophæver og træder i stedet for afgørelsen truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den 15. juni 2011 om sikkerhedsbestemmelserne for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (3).

2.   Denne afgørelse ophæver afgørelsen truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik den 23. februar 2011 om betegnelsen og opgaverne for den delegerede sikkerhedsmyndighed ved Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Artikel 22

Afsluttende bestemmelser

Denne afgørelse træder i kraft på datoen for dens undertegnelse.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

De kompetente myndigheder i EU-Udenrigstjenesten skal på behørig og rettidig vis underrette samtlige medarbejdere, der er omfattet af denne afgørelse og bilagene dertil, om indholdet, ikrafttrædelsesdatoen og eventuelle efterfølgende ændringer deraf.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2013.

Den højtstående repræsentant

C. ASHTON

---

(1)  EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30.

1

(2)  EUT C 304 af 15.10.2011, s. 5.

2

(3)  EUT C 304 af 15.10.2011, s. 5.

3

---

BILAG A

PRINCIPPER OG STANDARDER FOR BESKYTTELSE AF EUCI

Artikel 1

Formål, anvendelsesområde og definitioner

1.   I dette bilag fastsættes grundprincipperne og minimumsstandarderne for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI.

2.   Disse grundprincipper og minimumsstandarder gælder for EU-Udenrigstjenesten og personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar som omtalt og defineret i artikel 1 og 2 i denne afgørelse.

Artikel 2

Definition af EUCI, sikkerhedsklassifikationer og mærkninger

1.   Ved "EU's klassificerede informationer" (EUCI) forstås informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad.

2.   EUCI klassificeres efter en af følgende grader:

| a) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser overordentlig alvorlig skade. |
| --- | --- |

a)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser overordentlig alvorlig skade.

| b) | SECRET UE/EU SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser alvorlig skade. |
| --- | --- |

b)

SECRET UE/EU SECRET: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser alvorlig skade.

| c) | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser skade. |
| --- | --- |

c)

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes væsentlige interesser skade.

| d) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne have negativ indvirkning på Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser. |
| --- | --- |

d)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informationer og materiale, hvis uautoriserede videregivelse kunne have negativ indvirkning på Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser.

3.   EUCI skal være mærket med en klassifikationsgrad, jf. stk. 2. EUCI kan forsynes med yderligere mærkninger for at angive de aktivitetsområder, de vedrører, identificere udstederen, begrænse distributionen eller anvendelsen eller angive mulighederne for videregivelse.

Artikel 3

Klassifikationsstyring

1.   EU-Udenrigstjenesten sikrer, at EUCI er hensigtsmæssigt klassificeret, klart identificeret som klassificerede informationer og kun bevarer sin klassifikationsgrad så længe som nødvendigt.

2.   EUCI må ikke nedklassificeres eller afklassificeres, og ingen af mærkningerne ifølge artikel 2, stk. 3, må ændres eller fjernes uden forudgående skriftligt samtykke fra udstederen.

3.   EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed godkender efter høring af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i henhold til artikel 14, stk. 5, i denne afgørelse, en sikkerhedspolitik om etablering af EUCI, som skal omfatte en praktisk klassificeringsvejledning.

Artikel 4

Beskyttelse af klassificerede informationer

1.   EUCI beskyttes i overensstemmelse med denne afgørelse.

2.   Den, der er i besiddelse af EUCI, er ansvarlig for beskyttelse heraf i overensstemmelse med denne afgørelse.

3.   Hvis medlemsstaterne bringer klassificerede informationer med en national klassifikationsmærkning ind i EU-Udenrigstjenestens strukturer eller netværk, beskytter EU-Udenrigstjenesten disse informationer i overensstemmelse med de krav, der gælder for EUCI med en tilsvarende klassifikationsgrad, jf. den sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer i tillæg B til Rådets afgørelse 2011/292/EU af 31. marts 2011 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer.

EU-Udenrigstjenesten etablerer passende procedurer for at holde nøjagtig rede på, hvem der er udstederen af

| — | de klassificerede informationer, EU-Udenrigstjenesten modtager |
| --- | --- |

—

de klassificerede informationer, EU-Udenrigstjenesten modtager

| — | det kildemateriale, der indgår i de klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten udsteder. |
| --- | --- |

—

det kildemateriale, der indgår i de klassificerede informationer, som EU-Udenrigstjenesten udsteder.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg skal underrettes om disse procedurer.

4.   Større mængder eller en samling af EUCI kan berettige til et beskyttelsesgrad, der svarer til en højere klassificering, end de enkelte elementer gør.

Artikel 5

Personelsikkerhed ved håndtering af EU's klassificerede informationer

1.   Ved personelsikkerhed forstås anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:

| — | har "need-to-know" |
| --- | --- |

—

har "need-to-know"

| — | i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser |
| --- | --- |

—

i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden måde er behørigt autoriseret i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser

| — | er blevet gjort bekendt med deres ansvar. |
| --- | --- |

—

er blevet gjort bekendt med deres ansvar.

2.   I procedurerne for personelsikkerhedsgodkendelse (PSC) fastsættes det, om en person under hensyn til vedkommendes loyalitet, troværdighed og pålidelighed kan autoriseres til at få adgang til EUCI.

3.   Alle personer skal gøres bekendt med og skriftligt erkende deres ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse, inden de får adgang til EUCI og med jævne mellemrum derefter.

4.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A I.

Artikel 6

Fysisk sikkerhed for EU's klassificerede informationer

1.   Ved fysisk sikkerhed forstås anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til EUCI.

2.   De fysiske sikkerhedsforanstaltninger udformes med henblik på at forhindre, at en indtrænger skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang, på at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger samt på at muliggøre personalemæssig adskillelse, for så vidt angår adgang til EUCI på "need-to-know"-basis. Sådanne foranstaltninger fastlægges på basis af en risikostyringsproces.

3.   Fysiske sikkerhedsforanstaltninger indføres for alle lokaliteter, bygninger, kontorer, lokaler og andre områder, hvor EUCI håndteres eller opbevares, herunder områder, der huser kommunikations- og informationssystemer, jf. artikel 8, stk. 2.

4.   Områder, hvor EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, opbevares, skal etableres som sikrede områder i overensstemmelse med bilag A II og godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

5.   Der må kun anvendes godkendt udstyr eller godkendte anordninger til beskyttelse af EUCI, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere.

6.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A II.

Artikel 7

Forvaltning af klassificerede informationer

1.   Ved forvaltning af klassificerede informationer forstås anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og udbedre skade forårsaget af forsætlig eller uagtsom kompromittering eller bortkomst af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI.

2.   Informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, sikkerhedsregistreres forud for distributionen og ved modtagelsen. De kompetente myndigheder i EU-Udenrigstjenesten etablerer en registraturordning med henblik herpå. Informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, registreres i dertil oprettede registraturer.

3.   Tjenester og lokaliteter, hvor EUCI håndteres eller opbevares, underkastes regelmæssig inspektion foretaget af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

4.   EUCI transporteres på følgende måde mellem tjenester og lokaliteter uden for fysisk beskyttede områder:

| a) | generelt transmitteres EUCI via elektroniske midler beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i henhold til artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse og i henhold til klart definerede operationelle procedurer (SecOP'er) |
| --- | --- |

a)

generelt transmitteres EUCI via elektroniske midler beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i henhold til artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse og i henhold til klart definerede operationelle procedurer (SecOP'er)

| b) | når de i litra a) omhandlede midler ikke anvendes, transporteres EUCI enten:






  i) | via elektroniske medier (f.eks. USB-nøgler, cd'er og harddiske) beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, eller |
| --- | --- | --- |

b)

når de i litra a) omhandlede midler ikke anvendes, transporteres EUCI enten:

i)

via elektroniske medier (f.eks. USB-nøgler, cd'er og harddiske) beskyttet af kryptoprodukter, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, eller

| ii) | i alle andre tilfælde som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante beskyttelsesforanstaltninger i bilag A III, afsnit V. |
| --- | --- |

ii)

i alle andre tilfælde som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med de relevante beskyttelsesforanstaltninger i bilag A III, afsnit V.

5.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A III.

Artikel 8

Beskyttelse af EUCI, der håndteres i kommunikations- og informationssystemer

1.   Ved informationssikring (IA) i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer forstås tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, der håndteres, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces.

2.   Ved "kommunikations- og informationssystem" (CIS) forstås et system, der muliggør håndtering af informationer i elektronisk form. Et kommunikations- og informationssystem omfatter alle de aktiver, der er nødvendige for dets drift, herunder infrastrukturer, organisation, personale og informationsressourcer. Dette bilag finder anvendelse på al håndtering af EUCI i EU-Udenrigstjenestens CIS'er.

3.   EUCI håndteres i CIS'er i overensstemmelse med begrebet IA.

4.   Al håndtering af EUCI i CIS'er skal gennem en akkrediteringsproces. Akkrediteringen har til formål at sikre, at alle passende sikkerhedsforanstaltninger er blevet gennemført, og at der er opnået en tilstrækkelig grad af beskyttelse af EUCI og af CIS'et i overensstemmelse med denne afgørelse. Akkrediteringsudredningen skal fastsætte den højeste klassifikationsgrad af de informationer, der kan håndteres i et CIS, samt de betingelser og vilkår, der svarer hertil.

5.   Al håndtering af informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, i CIS'er skal sikkerhedsbeskyttes, således at informationerne ikke kan kompromitteres gennem utilsigtede elektromagnetiske emissioner (Tempestsikkerhedsforanstaltninger).

6.   Hvis beskyttelsen af EUCI sker ved hjælp af kryptoprodukter, skal sådanne produkter være godkendt i henhold til artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse.

7.   Ved elektronisk transmission af EUCI skal der anvendes godkendte kryptoprodukter. Uanset dette krav kan der i nødsituationer følges specifikke procedurer eller anvendes specifikke tekniske konfigurationer, jf. bilag A IV.

8.   I henhold til artikel 7, stk. 6, i denne afgørelse oprettes i nødvendigt omfang følgende IA-funktioner:

| a) | en IA-myndighed (IAA) |
| --- | --- |

a)

en IA-myndighed (IAA)

| b) | en Tempestmyndighed (TA) |
| --- | --- |

b)

en Tempestmyndighed (TA)

| c) | en kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) |
| --- | --- |

c)

en kryptogodkendelsesmyndighed (CAA)

| d) | en kryptodistributionsmyndighed (CDA). |
| --- | --- |

d)

en kryptodistributionsmyndighed (CDA).

9.   I henhold til artikel 7, stk. 7, i denne afgørelse skal der for hvert enkelt system oprettes:

| a) | en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) |
| --- | --- |

a)

en sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA)

| b) | en operativ IA-myndighed. |
| --- | --- |

b)

en operativ IA-myndighed.

10.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A IV.

Artikel 9

Industrisikkerhed

1.   Ved industrisikkerhed forstås anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter. Generelt må sådanne kontrakter ikke indebære adgang til informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET.

2.   EU-Udenrigstjenesten kan ved aftale overdrage opgaver, som indebærer eller medfører adgang til eller håndtering eller opbevaring af EUCI, til industrivirksomheder eller andre enheder, som er registreret i en medlemsstat eller i et tredjeland, der har indgået en aftale om informationssikkerhed eller en administrativ ordning, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1.

3.   EU-Udenrigstjenesten sikrer som kontraherende myndighed, at minimumsstandarderne for industrisikkerhed som fastlagt i denne afgørelse og omhandlet i kontrakten overholdes, når der tildeles klassificerede kontrakter til industrivirksomheder eller andre enheder. Den sikrer ved hjælp af den relevante NSA/DSA, at sådanne minimumsstandarder overholdes.

4.   Kontrahenter eller underkontrahenter, der er registreret i en medlemsstat, og som deltager i klassificerede kontrakter eller underkontrakter, der kræver håndtering og opbevaring af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, inden for deres faciliteter, enten i forbindelse med opfyldelsen af kontrakterne eller i perioden forud for indgåelsen af kontrakterne, skal være i besiddelse af en facilitetssikkerhedsgodkendelse (FSC) til den krævede klassifikationsgrad, som er udstedt af NSA'en, DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den pågældende medlemsstat.

5.   En kontrahents eller underkontrahents personale, der med henblik på opfyldelse af en klassificeret kontrakt har brug for adgang til informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, skal tildeles en PSC af den pågældende nationale sikkerhedsmyndighed (NSA), udpegede sikkerhedsmyndighed (DSA) eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og de minimumsstandarder, der er fastslået i bilag A I.

6.   Bestemmelserne til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A V.

Artikel 10

Udveksling af klassificerede informationer med tredjelande og internationale organisationer

1.   EU-Udenrigstjenesten kan kun udveksle EUCI med et tredjeland eller en international organisation, hvis:

| a) | der findes en informationssikkerhedsaftale mellem EU og tredjelandet eller den internationale organisation, som er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, eller |
| --- | --- |

a)

der findes en informationssikkerhedsaftale mellem EU og tredjelandet eller den internationale organisation, som er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, eller

| b) | en administrativ ordning mellem HR og de kompetente sikkerhedsmyndigheder i tredjelandet eller den internationale organisation vedrørende udveksling af oplysninger, der i princippet ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, og hvor ordningen er indgået i overensstemmelse med proceduren i artikel 14, stk. 5, i denne afgørelse, er trådt i kraft, eller |
| --- | --- |

b)

en administrativ ordning mellem HR og de kompetente sikkerhedsmyndigheder i tredjelandet eller den internationale organisation vedrørende udveksling af oplysninger, der i princippet ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, og hvor ordningen er indgået i overensstemmelse med proceduren i artikel 14, stk. 5, i denne afgørelse, er trådt i kraft, eller

| c) | der gælder en rammeaftale eller en aftale om ad-hoc-deltagelse mellem EU og tredjelandet i forbindelse med en FSFP-krisestyringsoperation, der er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF, |
| --- | --- |

c)

der gælder en rammeaftale eller en aftale om ad-hoc-deltagelse mellem EU og tredjelandet i forbindelse med en FSFP-krisestyringsoperation, der er indgået i henhold til artikel 37 i TEU og artikel 218 i TEUF,

og betingelserne som fastsat i dette dokument er blevet opfyldt.

Undtagelser til ovennævnte hovedregel fremgår af bilag A VI, afsnit V.

2.   Administrative ordninger som omhandlet i stk. 1, litra b), skal indeholde bestemmelser, der sikrer, at tredjelande eller internationale organisationer, når de modtager EUCI, sikkerhedsbeskytter sådanne informationer i overensstemmelse med informationernes klassifikationsgrad og efter minimumsstandarder, som mindst svarer til de standarder, der er fastslået i denne afgørelse.

Informationer, der udveksles på grundlag af aftaler som omhandlet i stk. 1, litra c), skal begrænses til oplysninger om FSFP-operationer, hvor det pågældende tredjeland deltager på grundlag af disse aftaler og i overensstemmelse med bestemmelserne deri.

3.   Der skal arrangeres vurderingsbesøg i tredjelande eller internationale organisationer, jf. artikel 16 i denne afgørelse, for at sikre, at sikkerhedsforanstaltningerne til beskyttelse af udvekslede EUCI er effektive.

4.   Afgørelsen om at videregive EUCI, som EU-Udenrigstjenesten er i besiddelse af, til et tredjeland eller en international organisation, træffes fra sag til sag på grundlag af informationernes art og indhold, modtagerens "need-to-know" og EU's interesse i videregivelsen.

EU-Udenrigstjenesten skal indhente skriftligt samtykke fra alle enheder, der har leveret klassificerede informationer som kildemateriale til EUCI, som EU-Udenrigstjenesten er udsteder af, for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse.

Hvis udstederen af de klassificerede informationer, der ønskes videregivet, ikke er EU-Udenrigstjenesten, skal EU-Udenrigstjenesten først indhente udstederens skriftlige samtykke til videregivelsen.

Hvis EU-Udenrigstjenesten imidlertid ikke kan fastslå, hvem der er udstederen, skal EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed påtage sig udstederens ansvar efter at have indhentet enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

5.   Bestemmelser til gennemførelse af denne artikel findes i bilag A VI.

Artikel 11

Brud på sikkerheden og kompromittering af klassificerede informationer

1.   Et eventuelt brud på eller en eventuel mistanke om brud på sikkerheden eller en eventuel kompromittering eller en eventuel mistanke om kompromittering af klassificerede informationer skal straks indberettes til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, der i nødvendigt omfang skal underrette Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed og Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet, den eller de pågældende medlemsstater eller andre berørte enheder.

2.   Hvis det konstateres, eller hvis der er rimelig grund til at formode, at klassificerede informationer er kompromitteret eller bortkommet, skal EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat alt efter omstændighederne underrette Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionen, Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet eller NSA'en i den eller de pågældende medlemsstater eller andre berørte enheder og skal træffe alle passende foranstaltninger i overensstemmelse med de relevante love og bestemmelser for at:

| a) | vurdere den potentielle skade for EU's eller medlemsstaternes interesser |
| --- | --- |

a)

vurdere den potentielle skade for EU's eller medlemsstaternes interesser

| b) | træffe passende foranstaltninger til at forebygge en gentagelse |
| --- | --- |

b)

træffe passende foranstaltninger til at forebygge en gentagelse

| c) | sikre bevismaterialet |
| --- | --- |

c)

sikre bevismaterialet

| d) | sikre, at sagen undersøges af personale, der ikke er direkte involveret i bruddet på sikkerheden, for at fastslå de faktiske omstændigheder |
| --- | --- |

d)

sikre, at sagen undersøges af personale, der ikke er direkte involveret i bruddet på sikkerheden, for at fastslå de faktiske omstændigheder

| e) | underrette de relevante myndigheder om konsekvenserne af hændelsen og de foranstaltninger, der er truffet |
| --- | --- |

e)

underrette de relevante myndigheder om konsekvenserne af hændelsen og de foranstaltninger, der er truffet

| f) | orientere udstederen. |
| --- | --- |

f)

orientere udstederen.

3.   Enhver medarbejder under EU-Udenrigstjenestens ansvar, som er ansvarlig for brud på sikkerhedsreglerne i denne afgørelse, kan pålægges disciplinære foranstaltninger i overensstemmelse med gældende regler og bestemmelser.

Enhver, der er ansvarlig for kompromittering eller bortkomst af klassificerede informationer, pålægges disciplinære foranstaltninger og/eller retsforfølges i overensstemmelse med gældende love, regler og bestemmelser.

Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet eller NSA'en i den eller de pågældende medlemsstater eller andre berørte enheder skal alt efter omstændighederne straks orienteres.

4.   Mens der pågår en efterforskning af brud og/eller kompromittering, kan lederen af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat suspendere den pågældende persons adgang til EUCI og til EU-Udenrigstjenestens lokaliteter. Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet eller NSA'en i den eller de pågældende medlemsstater eller andre berørte enheder skal straks orienteres om denne afgørelse.

---

BILAG A I

PERSONELSIKKERHED

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 5 i bilag A. Det fastsætter navnlig de kriterier, som EU-Udenrigstjenesten skal gøre brug af til fastlæggelse af, om en person under hensyntagen til vedkommendes loyalitet, troværdighed og pålidelighed kan autoriseres til at få adgang til EUCI, samt de undersøgelsesmæssige og administrative procedurer, der skal følges i den forbindelse. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 5 i bilag A. Det fastsætter navnlig de kriterier, som EU-Udenrigstjenesten skal gøre brug af til fastlæggelse af, om en person under hensyntagen til vedkommendes loyalitet, troværdighed og pålidelighed kan autoriseres til at få adgang til EUCI, samt de undersøgelsesmæssige og administrative procedurer, der skal følges i den forbindelse.

| 2. | "Personelsikkerhedsgodkendelse" (PSC) for adgang til EUCI er en udredning fra en kompetent myndighed i en medlemsstat, der udarbejdes efter gennemførelse af en sikkerhedsundersøgelse foretaget af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende betegnes som "sikkerhedsgodkendt". |
| --- | --- |

2.

"Personelsikkerhedsgodkendelse" (PSC) for adgang til EUCI er en udredning fra en kompetent myndighed i en medlemsstat, der udarbejdes efter gennemførelse af en sikkerhedsundersøgelse foretaget af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende betegnes som "sikkerhedsgodkendt".

| 3. | "Certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse" (PSCC) er et certifikat fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed om, at en person er sikkerhedsgodkendt, og som viser den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til, gyldighedsdatoen for den relevante PSC og certifikatets udløbsdato. |
| --- | --- |

3.

"Certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse" (PSCC) er et certifikat fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed om, at en person er sikkerhedsgodkendt, og som viser den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til, gyldighedsdatoen for den relevante PSC og certifikatets udløbsdato.

| 4. | "Autorisation til adgang til EUCI" er en autorisation fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, som udstedes i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at der er udstedt en PSC af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende person betegnes som "sikkerhedsgodkendt". |
| --- | --- |

4.

"Autorisation til adgang til EUCI" er en autorisation fra EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, som udstedes i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at der er udstedt en PSC af de kompetente myndigheder i en medlemsstat, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, og den pågældende person betegnes som "sikkerhedsgodkendt".

II.   AUTORISATION TIL AT FÅ ADGANG TIL EUCI

| 5. | Adgang til informationer klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED kræver ikke nogen sikkerhedsgodkendelse og tildeles, efter at:






  a) | vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået |
| --- | --- | --- |

5.

Adgang til informationer klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED kræver ikke nogen sikkerhedsgodkendelse og tildeles, efter at:

a)

vedkommendes lovbestemte eller kontraktlige forbindelse til EU-Udenrigstjenesten er fastslået

| b) | vedkommendes "need-to-know" er fastslået |
| --- | --- |

b)

vedkommendes "need-to-know" er fastslået

| c) | vedkommende er gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og bestemmelser til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

c)

vedkommende er gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og bestemmelser til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse.

| 6. | En person kan kun autoriseres til at få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, efter at:






  a) | vedkommendes "need-to-know" er fastslået |
| --- | --- | --- |

6.

En person kan kun autoriseres til at få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, efter at:

a)

vedkommendes "need-to-know" er fastslået

| b) | den pågældende har fået en PSC op til det relevante niveau eller på anden vis i kraft af sine funktioner er behørigt autoriseret i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser |
| --- | --- |

b)

den pågældende har fået en PSC op til det relevante niveau eller på anden vis i kraft af sine funktioner er behørigt autoriseret i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser

| c) | vedkommende er blevet gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og bestemmelserne til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte sådanne informationer. |
| --- | --- |

c)

vedkommende er blevet gjort bekendt med sikkerhedsbestemmelserne og bestemmelserne til beskyttelse af EUCI og skriftligt har anerkendt sit ansvar for at beskytte sådanne informationer.

| 7. | EU-Udenrigstjenesten skal identificere de stillinger i sin organisation, hvor der er brug for information klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, og hvor der derfor er brug for en PSC til den relevante klassifikationsgrad, jf. artikel 4 ovenfor. |
| --- | --- |

7.

EU-Udenrigstjenesten skal identificere de stillinger i sin organisation, hvor der er brug for information klassificeret som CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, og hvor der derfor er brug for en PSC til den relevante klassifikationsgrad, jf. artikel 4 ovenfor.

| 8. | Personale i EU-Udenrigstjenesten skal erklære, om de har statsborgerskab i mere end ét land. |
| --- | --- |

8.

Personale i EU-Udenrigstjenesten skal erklære, om de har statsborgerskab i mere end ét land.

PSC-anmodningsprocedurer i EU-Udenrigstjenesten

| 9. | For personale i EU-Udenrigstjenesten skal ansættelsesmyndigheden i EU-Udenrigstjenesten fremsende det udfyldte spørgeskema vedrørende personelsikkerhed til NSA'en i den medlemsstat, hvor personen er statsborger, med anmodning om at der foretages en sikkerhedsundersøgelse for den EUCI-klassifikationsgrad, hvortil personen har brug for adgang. |
| --- | --- |

9.

For personale i EU-Udenrigstjenesten skal ansættelsesmyndigheden i EU-Udenrigstjenesten fremsende det udfyldte spørgeskema vedrørende personelsikkerhed til NSA'en i den medlemsstat, hvor personen er statsborger, med anmodning om at der foretages en sikkerhedsundersøgelse for den EUCI-klassifikationsgrad, hvortil personen har brug for adgang.

| 10. | Hvis en person har statsborgerskab i mere end ét land, fremsendes anmodningen om en sikkerhedsundersøgelse til NSA'en i det land, hvorfra personen er blevet rekrutteret. |
| --- | --- |

10.

Hvis en person har statsborgerskab i mere end ét land, fremsendes anmodningen om en sikkerhedsundersøgelse til NSA'en i det land, hvorfra personen er blevet rekrutteret.

| 11. | Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger, der er relevante for en sikkerhedsundersøgelse, om en person, der har ansøgt om en PSC, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser. |
| --- | --- |

11.

Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger, der er relevante for en sikkerhedsundersøgelse, om en person, der har ansøgt om en PSC, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser.

| 12. | Efter gennemførelsen af sikkerhedsundersøgelsen underretter den relevante NSA EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat om resultatet af en sådan undersøgelse.






  a) | Hvis sikkerhedsundersøgelsen fører til den konklusion, at der ikke er konstateret negative forhold, som kan rejse tvivl om personens loyalitet, troværdighed og pålidelighed, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed tildele den pågældende adgang til EUCI op til den relevante klassifikationsgrad indtil en nærmere bestemt dato. |
| --- | --- | --- |

12.

Efter gennemførelsen af sikkerhedsundersøgelsen underretter den relevante NSA EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat om resultatet af en sådan undersøgelse.

a)

Hvis sikkerhedsundersøgelsen fører til den konklusion, at der ikke er konstateret negative forhold, som kan rejse tvivl om personens loyalitet, troværdighed og pålidelighed, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed tildele den pågældende adgang til EUCI op til den relevante klassifikationsgrad indtil en nærmere bestemt dato.

| b) | EU-Udenrigstjenesten træffer alle relevante foranstaltninger for at sikre, at de betingelser eller restriktioner, som NSA'en pålægger, gennemføres på behørig vis. NSA'en skal orienteres om resultatet. |
| --- | --- |

b)

EU-Udenrigstjenesten træffer alle relevante foranstaltninger for at sikre, at de betingelser eller restriktioner, som NSA'en pålægger, gennemføres på behørig vis. NSA'en skal orienteres om resultatet.

| c) | Hvis sikkerhedsundersøgelsen ikke fører til denne konklusion, underretter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed den pågældende person, der kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan anmode den kompetente NSA om de nærmere oplysninger, som denne er i stand til at give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Såfremt resultatet bekræftes, kan der ikke tildeles tilladelse til adgang til EUCI. I så fald træffer EU-Udenrigstjenesten alle relevante foranstaltninger for at sikre, at den ansøger, der har indgivet en begæring, nægtes enhver adgang til EUCI. |
| --- | --- |

c)

Hvis sikkerhedsundersøgelsen ikke fører til denne konklusion, underretter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed den pågældende person, der kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan anmode den kompetente NSA om de nærmere oplysninger, som denne er i stand til at give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Såfremt resultatet bekræftes, kan der ikke tildeles tilladelse til adgang til EUCI. I så fald træffer EU-Udenrigstjenesten alle relevante foranstaltninger for at sikre, at den ansøger, der har indgivet en begæring, nægtes enhver adgang til EUCI.

| 13. | Sikkerhedsundersøgelsen samt de opnåede resultater, på hvilke EU-Udenrigstjenesten bygger sin beslutning om, hvorvidt der skal tildeles en tilladelse til adgang til EUCI eller ej, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd ved Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved Den Europæiske Union, som fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1) (i det følgende benævnt "personalevedtægten"). |
| --- | --- |

13.

Sikkerhedsundersøgelsen samt de opnåede resultater, på hvilke EU-Udenrigstjenesten bygger sin beslutning om, hvorvidt der skal tildeles en tilladelse til adgang til EUCI eller ej, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd ved Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved Den Europæiske Union, som fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1) (i det følgende benævnt "personalevedtægten").

| 14. | Den sikkerhedskonklusion, som en PSC er baseret på, forudsat at den stadig er gyldig, omfatter alle de arbejdsopgaver, den pågældende person udfører i EU-Udenrigstjenesten, Generalsekretariatet for Rådet eller Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Den sikkerhedskonklusion, som en PSC er baseret på, forudsat at den stadig er gyldig, omfatter alle de arbejdsopgaver, den pågældende person udfører i EU-Udenrigstjenesten, Generalsekretariatet for Rådet eller Kommissionen.

| 15. | Hvis en persons ansættelsesperiode ikke påbegyndes inden for 12 måneder efter meddelelsen af sikkerhedsundersøgelsens resultat til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, eller hvis personens ansættelse afbrydes i en periode på 12 måneder eller mere, uden at der i samme periode sker ansættelse i EU-Udenrigstjenesten, i andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer eller i en stilling i en medlemsstats nationale forvaltning, der kræver adgang til klassificerede informationer, skal dette resultat meddeles den relevante NSA med henblik på at få bekræftet, at det fortsat er gyldigt og relevant. |
| --- | --- |

15.

Hvis en persons ansættelsesperiode ikke påbegyndes inden for 12 måneder efter meddelelsen af sikkerhedsundersøgelsens resultat til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, eller hvis personens ansættelse afbrydes i en periode på 12 måneder eller mere, uden at der i samme periode sker ansættelse i EU-Udenrigstjenesten, i andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer eller i en stilling i en medlemsstats nationale forvaltning, der kræver adgang til klassificerede informationer, skal dette resultat meddeles den relevante NSA med henblik på at få bekræftet, at det fortsat er gyldigt og relevant.

| 16. | Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger om, at en person, der er i besiddelse af en gyldig PSC, udgør en sikkerhedsrisiko, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser. Når en NSA underretter EU-Udenrigstjenesten om, at den trækker en sikkerhedskonklusion tilbage, der er givet i overensstemmelse med stk. 12, litra a), vedrørende en person, der er i besiddelse af en gyldig tilladelse til adgang til EUCI, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed anmode NSA'en om de nærmere oplysninger, som denne er i stand til at give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Hvis de negative oplysninger bekræftes, inddrages ovennævnte tilladelse, og personen har ikke længere adgang til EUCI eller til stillinger, hvor en sådan adgang er mulig, eller hvor den pågældende ville kunne udgøre en sikkerhedsrisiko. |
| --- | --- |

16.

Hvis EU-Udenrigstjenesten får kendskab til oplysninger om, at en person, der er i besiddelse af en gyldig PSC, udgør en sikkerhedsrisiko, underretter EU-Udenrigstjenesten den relevante NSA herom i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser. Når en NSA underretter EU-Udenrigstjenesten om, at den trækker en sikkerhedskonklusion tilbage, der er givet i overensstemmelse med stk. 12, litra a), vedrørende en person, der er i besiddelse af en gyldig tilladelse til adgang til EUCI, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed anmode NSA'en om de nærmere oplysninger, som denne er i stand til at give i henhold til de nationale love og bestemmelser. Hvis de negative oplysninger bekræftes, inddrages ovennævnte tilladelse, og personen har ikke længere adgang til EUCI eller til stillinger, hvor en sådan adgang er mulig, eller hvor den pågældende ville kunne udgøre en sikkerhedsrisiko.

| 17. | En beslutning om inddragelse af en autorisation til adgang til EUCI fra en medarbejder i EU-Udenrigstjenesten og, når det er relevant, grundene hertil meddeles den pågældende person, som kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. Oplysninger, der videregives af en NSA, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med personalevedtægten. |
| --- | --- |

17.

En beslutning om inddragelse af en autorisation til adgang til EUCI fra en medarbejder i EU-Udenrigstjenesten og, når det er relevant, grundene hertil meddeles den pågældende person, som kan anmode om at blive hørt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. Oplysninger, der videregives af en NSA, er underlagt de relevante love og bestemmelser, som er gældende i den pågældende medlemsstat, herunder bestemmelser om klageadgang. Der kan indgives klager over afgørelser truffet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med personalevedtægten.

| 18. | Nationale eksperter, der udstationeres til EU-Udenrigstjenesten i en stilling, hvortil der kræves adgang til klassificerede informationer CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal fremlægge en gyldig national PSC for adgang til EUCI for den relevante klassifikationsgrad over for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, inden de påbegynder arbejdet. Ovenstående proces skal forvaltes af den udsendende medlemsstat. |
| --- | --- |

18.

Nationale eksperter, der udstationeres til EU-Udenrigstjenesten i en stilling, hvortil der kræves adgang til klassificerede informationer CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal fremlægge en gyldig national PSC for adgang til EUCI for den relevante klassifikationsgrad over for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, inden de påbegynder arbejdet. Ovenstående proces skal forvaltes af den udsendende medlemsstat.

Registre over PSC'er

| 19. | EU-Udenrigstjenesten vedligeholder en database over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere. Disse registre skal indeholde den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), datoen for tildelingen af PSC'en samt dens gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

19.

EU-Udenrigstjenesten vedligeholder en database over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere. Disse registre skal indeholde den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), datoen for tildelingen af PSC'en samt dens gyldighedsperiode.

| 20. | Sammen med medlemsstaterne og andre EU-institutioner, -agenturer og -organer indføres der passende koordineringsprocedurer for at sikre, at EU-Udenrigstjenesten fører et korrekt og omfattende register over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere. |
| --- | --- |

20.

Sammen med medlemsstaterne og andre EU-institutioner, -agenturer og -organer indføres der passende koordineringsprocedurer for at sikre, at EU-Udenrigstjenesten fører et korrekt og omfattende register over sikkerhedsgodkendelsesstatus for alt personale under EU-Udenrigstjenestens ansvar og for EU-Udenrigstjenestens kontrahenters medarbejdere.

| 21. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan udstede et certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse (PSCC) med angivelse af den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), gyldighedsdatoen for den relevante PSC og certifikatets udløbsdato. |
| --- | --- |

21.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan udstede et certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse (PSCC) med angivelse af den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), gyldighedsdatoen for den relevante PSC og certifikatets udløbsdato.

Undtagelser fra kravet om PSC

| 22. | Personer, der er behørigt autoriseret til adgang til EUCI i kraft af deres funktioner og i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, skal alt efter omstændighederne af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat gøres bekendt med deres sikkerhedsmæssige forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

22.

Personer, der er behørigt autoriseret til adgang til EUCI i kraft af deres funktioner og i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser, skal alt efter omstændighederne af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat gøres bekendt med deres sikkerhedsmæssige forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI.

III.   UDDANNELSE I OG BEVIDSTGØRELSE OM SIKKERHED

| 23. | Inden der opnås autoriseret adgang til EUCI, skal alle personer skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og de konsekvenser, det kan få, hvis EUCI kompromitteres. EU-Udenrigstjenesten fører et register over sådanne skriftlige bekræftelser. |
| --- | --- |

23.

Inden der opnås autoriseret adgang til EUCI, skal alle personer skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og de konsekvenser, det kan få, hvis EUCI kompromitteres. EU-Udenrigstjenesten fører et register over sådanne skriftlige bekræftelser.

| 24. | Alle personer, der er autoriseret til at have adgang til eller skal håndtere EUCI, skal indledningsvis gøres opmærksom på og med regelmæssige mellemrum gøres bekendt med sikkerhedsrisici og skal øjeblikkelig indberette enhver henvendelse eller aktivitet, de finder mistænkelig eller usædvanlig, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

24.

Alle personer, der er autoriseret til at have adgang til eller skal håndtere EUCI, skal indledningsvis gøres opmærksom på og med regelmæssige mellemrum gøres bekendt med sikkerhedsrisici og skal øjeblikkelig indberette enhver henvendelse eller aktivitet, de finder mistænkelig eller usædvanlig, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| 25. | Alle personer, der har fået tildelt adgang til EUCI, skal være omfattet af løbende personelsikkerhedsforanstaltninger (dvs. opfølgningsforanstaltninger), så længe de håndterer EUCI. Ansvaret for løbende personelsikkerhed påhviler:






  a) | Personer, der tildeles adgang til EUCI: De er personligt ansvarlige for deres egen sikkerhedsadfærd og skal straks indberette enhver fremgangsmåde eller aktivitet, som de anser for at være mistænkelig eller usædvanlig, og enhver forandring vedrørende deres personlige omstændigheder, der kan have indvirkning på deres PSC eller tilladelse til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- | --- |

25.

Alle personer, der har fået tildelt adgang til EUCI, skal være omfattet af løbende personelsikkerhedsforanstaltninger (dvs. opfølgningsforanstaltninger), så længe de håndterer EUCI. Ansvaret for løbende personelsikkerhed påhviler:

a)

Personer, der tildeles adgang til EUCI: De er personligt ansvarlige for deres egen sikkerhedsadfærd og skal straks indberette enhver fremgangsmåde eller aktivitet, som de anser for at være mistænkelig eller usædvanlig, og enhver forandring vedrørende deres personlige omstændigheder, der kan have indvirkning på deres PSC eller tilladelse til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| b) | Ledere: De er ansvarlige for at sikre, at deres personale er bekendt med sikkerhedsforanstaltningerne og ansvaret for at beskytte EUCI, og for at overvåge deres personales sikkerhedsadfærd og enten tage fat på eventuelle problematiske sikkerhedsanliggender selv eller indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på deres medarbejderes PSC eller tilladelse til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

b)

Ledere: De er ansvarlige for at sikre, at deres personale er bekendt med sikkerhedsforanstaltningerne og ansvaret for at beskytte EUCI, og for at overvåge deres personales sikkerhedsadfærd og enten tage fat på eventuelle problematiske sikkerhedsanliggender selv eller indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på deres medarbejderes PSC eller tilladelse til adgang til EUCI, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| c) | Sikkerhedsaktører i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsorganisation, jf. artikel 12 i denne afgørelse: De er ansvarlige for at sørge for orienteringer om sikkerhedsbevidsthed for at sikre, at medarbejderne i deres område regelmæssigt bliver orienteret, for at fremme en stærk sikkerhedskultur inden for deres ansvarsområde og indføre foranstaltninger til overvågning af medarbejdernes sikkerhedsadfærd og for at indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på alle personers PSC, til de relevante sikkerhedsmyndigheder. |
| --- | --- |

c)

Sikkerhedsaktører i EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsorganisation, jf. artikel 12 i denne afgørelse: De er ansvarlige for at sørge for orienteringer om sikkerhedsbevidsthed for at sikre, at medarbejderne i deres område regelmæssigt bliver orienteret, for at fremme en stærk sikkerhedskultur inden for deres ansvarsområde og indføre foranstaltninger til overvågning af medarbejdernes sikkerhedsadfærd og for at indberette eventuelle negative oplysninger, der kan have indvirkning på alle personers PSC, til de relevante sikkerhedsmyndigheder.

| d) | EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne: De skal etablere de fornødne kanaler til at formidle information, der kan have indvirkning på alle personers PSC eller tilladelse til adgang til EUCI. |
| --- | --- |

d)

EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne: De skal etablere de fornødne kanaler til at formidle information, der kan have indvirkning på alle personers PSC eller tilladelse til adgang til EUCI.

| 26. | Alle personer, der ikke længere udfører funktioner, som kræver adgang til EUCI, skal underrettes om og, når det er relevant, skriftligt bekræfte deres forpligtelser med hensyn til fortsat beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

26.

Alle personer, der ikke længere udfører funktioner, som kræver adgang til EUCI, skal underrettes om og, når det er relevant, skriftligt bekræfte deres forpligtelser med hensyn til fortsat beskyttelse af EUCI.

IV.   EKSTRAORDINÆRE OMSTÆNDIGHEDER

| 27. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan i hastetilfælde, hvor det er behørigt begrundet i EU-Udenrigstjenestens interesse, og inden en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse er afsluttet, efter samråd med NSA'en i den medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger, og med forbehold af resultatet af en foreløbig kontrol til undersøgelse af, at der ikke er konstateret negative oplysninger, give tjenestemænd og øvrige ansatte ved EU-Udenrigstjenesten midlertidig autorisation til at få adgang til EUCI med henblik på en specifik opgave. Der bør hurtigst muligt gennemføres en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse. Sådanne midlertidige autorisationer er gyldige i en periode, der ikke overstiger seks måneder, og tillader ikke adgang til informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. Alle personer, der har fået en midlertidig autorisation, skal skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og konsekvenserne af en eventuel kompromittering af EUCI. EU-Udenrigstjenesten fører et register over sådanne skriftlige bekræftelser. |
| --- | --- |

27.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan i hastetilfælde, hvor det er behørigt begrundet i EU-Udenrigstjenestens interesse, og inden en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse er afsluttet, efter samråd med NSA'en i den medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger, og med forbehold af resultatet af en foreløbig kontrol til undersøgelse af, at der ikke er konstateret negative oplysninger, give tjenestemænd og øvrige ansatte ved EU-Udenrigstjenesten midlertidig autorisation til at få adgang til EUCI med henblik på en specifik opgave. Der bør hurtigst muligt gennemføres en fuldstændig sikkerhedsundersøgelse. Sådanne midlertidige autorisationer er gyldige i en periode, der ikke overstiger seks måneder, og tillader ikke adgang til informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. Alle personer, der har fået en midlertidig autorisation, skal skriftligt bekræfte, at de har forstået deres forpligtelser med hensyn til beskyttelse af EUCI og konsekvenserne af en eventuel kompromittering af EUCI. EU-Udenrigstjenesten fører et register over sådanne skriftlige bekræftelser.

| 28. | Når en person skal tiltræde en stilling, hvortil der kræves en PSC med en højere klassifikationsgrad end den, den pågældende allerede har, kan tiltrædelsen ske midlertidigt, forudsat at:






  a) | den pågældendes foresatte skriftligt dokumenterer, at der er et tvingende behov for adgang til EUCI med en højere klassifikationsgrad |
| --- | --- | --- |

28.

Når en person skal tiltræde en stilling, hvortil der kræves en PSC med en højere klassifikationsgrad end den, den pågældende allerede har, kan tiltrædelsen ske midlertidigt, forudsat at:

a)

den pågældendes foresatte skriftligt dokumenterer, at der er et tvingende behov for adgang til EUCI med en højere klassifikationsgrad

| b) | adgangen er begrænset til bestemte EUCI til brug for arbejdsopgaverne |
| --- | --- |

b)

adgangen er begrænset til bestemte EUCI til brug for arbejdsopgaverne

| c) | den pågældende har en gyldig PSC |
| --- | --- |

c)

den pågældende har en gyldig PSC

| d) | der er iværksat foranstaltninger med henblik på at opnå autorisation til den klassifikationsgrad, som er påkrævet til stillingen |
| --- | --- |

d)

der er iværksat foranstaltninger med henblik på at opnå autorisation til den klassifikationsgrad, som er påkrævet til stillingen

| e) | den kompetente myndighed i tilstrækkeligt omfang har kontrolleret, at den pågældende ikke har begået alvorlige eller gentagne overtrædelser af sikkerhedsreglerne |
| --- | --- |

e)

den kompetente myndighed i tilstrækkeligt omfang har kontrolleret, at den pågældende ikke har begået alvorlige eller gentagne overtrædelser af sikkerhedsreglerne

| f) | den pågældendes varetagelse af arbejdsopgaverne godkendes af den kompetente myndighed i EU-Udenrigstjenesten |
| --- | --- |

f)

den pågældendes varetagelse af arbejdsopgaverne godkendes af den kompetente myndighed i EU-Udenrigstjenesten

| g) | den relevante NSA/DSA, der har udstedt den pågældendes PSC, er blevet hørt, og der ikke er modtaget nogen indvendinger |
| --- | --- |

g)

den relevante NSA/DSA, der har udstedt den pågældendes PSC, er blevet hørt, og der ikke er modtaget nogen indvendinger

| h) | undtagelsen registreres i den ansvarlige registratur eller underregistratur med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til. |
| --- | --- |

h)

undtagelsen registreres i den ansvarlige registratur eller underregistratur med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til.

| 29. | Ovennævnte procedure anvendes for engangsadgang til EUCI med en klassifikationsgrad, der er ét trin højere end den, personen er sikkerhedsgodkendt til. Der må ikke gøres tilbagevendende brug af denne procedure. |
| --- | --- |

29.

Ovennævnte procedure anvendes for engangsadgang til EUCI med en klassifikationsgrad, der er ét trin højere end den, personen er sikkerhedsgodkendt til. Der må ikke gøres tilbagevendende brug af denne procedure.

| 30. | Under ganske særlige omstændigheder, f.eks. i forbindelse med tjenesterejser i fjendtlige miljøer eller under en eskalerende international krise, kan HR, den administrerende generalsekretær eller den administrerende direktør, såfremt det er tvingende nødvendigt, især for at redde menneskeliv, give tilladelse, så vidt muligt skriftligt, til, at personer, der ikke har den krævede PSC, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, hvis en sådan tilladelse er absolut nødvendig, og der ikke er rimelige grunde til at betvivle den pågældende persons loyalitet, troværdighed og pålidelighed. Denne tilladelse skal registreres med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til. |
| --- | --- |

30.

Under ganske særlige omstændigheder, f.eks. i forbindelse med tjenesterejser i fjendtlige miljøer eller under en eskalerende international krise, kan HR, den administrerende generalsekretær eller den administrerende direktør, såfremt det er tvingende nødvendigt, især for at redde menneskeliv, give tilladelse, så vidt muligt skriftligt, til, at personer, der ikke har den krævede PSC, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, hvis en sådan tilladelse er absolut nødvendig, og der ikke er rimelige grunde til at betvivle den pågældende persons loyalitet, troværdighed og pålidelighed. Denne tilladelse skal registreres med en beskrivelse af de informationer, der er givet adgang til.

| 31. | Drejer det sig om informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, begrænses denne nødadgang til EU-borgere, som allerede er autoriseret til at have adgang enten til den nationale klassifikationsgrad, der svarer til TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, eller til informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET. |
| --- | --- |

31.

Drejer det sig om informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, begrænses denne nødadgang til EU-borgere, som allerede er autoriseret til at have adgang enten til den nationale klassifikationsgrad, der svarer til TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, eller til informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET.

| 32. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg underrettes om tilfælde, hvor proceduren i stk. 29 og 30 anvendes. |
| --- | --- |

32.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg underrettes om tilfælde, hvor proceduren i stk. 29 og 30 anvendes.

| 33. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg forelægges hvert år en rapport om anvendelsen af procedurerne i dette afsnit. |
| --- | --- |

33.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg forelægges hvert år en rapport om anvendelsen af procedurerne i dette afsnit.

V.   DELTAGELSE I MØDER PÅ EU-UDENRIGSTJENESTENS HOVEDKONTOR OG I EU-DELEGATIONER

| 34. | Når personer skal deltage i møder i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal deres PSC-status bekræftes. For medlemsstaternes repræsentanter, tjenestemænd fra GSC og Kommissionen fremsender de relevante myndigheder et PSCC eller en anden dokumentation for PSC til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, EU-delegationens sikkerhedskoordinator, eller dokumenterne forelægges undtagelsesvis af den pågældende person. Der kan eventuelt anvendes en konsolideret navneliste, som indeholder den relevante dokumentation for PSC. |
| --- | --- |

34.

Når personer skal deltage i møder i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal deres PSC-status bekræftes. For medlemsstaternes repræsentanter, tjenestemænd fra GSC og Kommissionen fremsender de relevante myndigheder et PSCC eller en anden dokumentation for PSC til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, EU-delegationens sikkerhedskoordinator, eller dokumenterne forelægges undtagelsesvis af den pågældende person. Der kan eventuelt anvendes en konsolideret navneliste, som indeholder den relevante dokumentation for PSC.

| 35. | Hvis en PSC for adgang til EUCI inddrages fra en person, hvis arbejdsopgaver kræver deltagelse i møder på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor eller i en EU-delegation, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, underretter den kompetente myndighed EU-Udenrigstjenesten herom. |
| --- | --- |

35.

Hvis en PSC for adgang til EUCI inddrages fra en person, hvis arbejdsopgaver kræver deltagelse i møder på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor eller i en EU-delegation, hvor der drøftes informationer, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, underretter den kompetente myndighed EU-Udenrigstjenesten herom.

VI.   POTENTIEL ADGANG TIL EUCI

| 36. | Når personer skal ansættes under forhold, hvor de eventuelt kan få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal de sikkerhedsgodkendes på behørig vis eller skal til stadighed ledsages. |
| --- | --- |

36.

Når personer skal ansættes under forhold, hvor de eventuelt kan få adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal de sikkerhedsgodkendes på behørig vis eller skal til stadighed ledsages.

| 37. | Kurerer, vagter og eskorter skal sikkerhedsgodkendes til den relevante klassifikationsgrad eller på anden vis undersøges i passende omfang i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og med jævne mellemrum gøres bekendt med sikkerhedsprocedurer til beskyttelse af EUCI og de forpligtelser, der påhviler dem med hensyn til beskyttelse af de informationer, de får betroet, eller som de uforvarende har adgang til. |
| --- | --- |

37.

Kurerer, vagter og eskorter skal sikkerhedsgodkendes til den relevante klassifikationsgrad eller på anden vis undersøges i passende omfang i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og med jævne mellemrum gøres bekendt med sikkerhedsprocedurer til beskyttelse af EUCI og de forpligtelser, der påhviler dem med hensyn til beskyttelse af de informationer, de får betroet, eller som de uforvarende har adgang til.

---

(1)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

---

BILAG A II

FYSISK SIKKERHED FOR EU'S KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 6 i bilag A. Det fastsætter mindstekrav til den fysiske beskyttelse af lokaliteter, bygninger, kontorer, lokaler og andre områder, hvor EUCI håndteres og opbevares, herunder områder, der huser CIS'er. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 6 i bilag A. Det fastsætter mindstekrav til den fysiske beskyttelse af lokaliteter, bygninger, kontorer, lokaler og andre områder, hvor EUCI håndteres og opbevares, herunder områder, der huser CIS'er.

| 2. | De fysiske sikkerhedsforanstaltninger udformes med henblik på at forhindre uautoriseret adgang til EUCI ved:






  a) | at sikre, at EUCI håndteres og opbevares hensigtsmæssigt |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske sikkerhedsforanstaltninger udformes med henblik på at forhindre uautoriseret adgang til EUCI ved:

a)

at sikre, at EUCI håndteres og opbevares hensigtsmæssigt

| b) | at muliggøre personalemæssig adskillelse, for så vidt angår adgang til EUCI, på grundlag af personalets "need-to-know" og, når det er relevant, dets sikkerhedsgodkendelse |
| --- | --- |

b)

at muliggøre personalemæssig adskillelse, for så vidt angår adgang til EUCI, på grundlag af personalets "need-to-know" og, når det er relevant, dets sikkerhedsgodkendelse

| c) | at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger |
| --- | --- |

c)

at afskrække fra, vanskeliggøre og afsløre uautoriserede handlinger

| d) | at forhindre eller forsinke, at indtrængere skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang. |
| --- | --- |

d)

at forhindre eller forsinke, at indtrængere skaffer sig hemmelig adgang eller tiltvinger sig adgang.

II   FYSISKE SIKKERHEDSKRAV OG -FORANSTALTNINGER

| 3. | EU-Udenrigstjenesten skal anvende en risikostyringsproces med henblik på sikkerhedsbeskyttelse af EUCI i deres lokaliteter for at sikre, at der anvendes en fysisk beskyttelsesgrad, der svarer til den vurderede risiko. Risikostyringsprocessen skal tage hensyn til alle relevante faktorer, navnlig:






  a) | EUCI's klassifikationsgrad |
| --- | --- | --- |

3.

EU-Udenrigstjenesten skal anvende en risikostyringsproces med henblik på sikkerhedsbeskyttelse af EUCI i deres lokaliteter for at sikre, at der anvendes en fysisk beskyttelsesgrad, der svarer til den vurderede risiko. Risikostyringsprocessen skal tage hensyn til alle relevante faktorer, navnlig:

a)

EUCI's klassifikationsgrad

| b) | formen og mængden af EUCI under hensyn til, at store mængder eller en samling af EUCI kan kræve, at der skal anvendes strengere beskyttelsesforanstaltninger |
| --- | --- |

b)

formen og mængden af EUCI under hensyn til, at store mængder eller en samling af EUCI kan kræve, at der skal anvendes strengere beskyttelsesforanstaltninger

| c) | omgivelserne og strukturen af de bygninger eller områder, hvor EUCI opbevares, |
| --- | --- |

c)

omgivelserne og strukturen af de bygninger eller områder, hvor EUCI opbevares,

| d) | vurderingen af trusler fra tredjelande som udviklet af INTCEN, især på grundlag af rapporter fra EU-delegationer |
| --- | --- |

d)

vurderingen af trusler fra tredjelande som udviklet af INTCEN, især på grundlag af rapporter fra EU-delegationer

| e) | den vurderede trussel fra efterretningstjenester, der har EU eller medlemsstaterne som mål, samt fra sabotage, terrorisme og undergravende eller anden kriminel virksomhed. |
| --- | --- |

e)

den vurderede trussel fra efterretningstjenester, der har EU eller medlemsstaterne som mål, samt fra sabotage, terrorisme og undergravende eller anden kriminel virksomhed.

| 4. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastlægger under anvendelse af begrebet dybdeforsvar den rette kombination af de fysiske sikkerhedsforanstaltninger, der skal iværksættes. De kan omfatte en eller flere af følgende foranstaltninger:






  a) | en perimeterafspærring: en fysisk afspærring, der afgrænser et område, som kræver sikkerhedsbeskyttelse |
| --- | --- | --- |

4.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastlægger under anvendelse af begrebet dybdeforsvar den rette kombination af de fysiske sikkerhedsforanstaltninger, der skal iværksættes. De kan omfatte en eller flere af følgende foranstaltninger:

a)

en perimeterafspærring: en fysisk afspærring, der afgrænser et område, som kræver sikkerhedsbeskyttelse

| b) | system til afsløring af indtrængen (IDS): et IDS kan anvendes for at øge det sikkerhedsniveau, en perimeterafspærring giver, eller anvendes i rum og bygninger i stedet for sikkerhedspersonale eller for at bistå dette personale |
| --- | --- |

b)

system til afsløring af indtrængen (IDS): et IDS kan anvendes for at øge det sikkerhedsniveau, en perimeterafspærring giver, eller anvendes i rum og bygninger i stedet for sikkerhedspersonale eller for at bistå dette personale

| c) | adgangskontrol: der kan foretages adgangskontrol ved et anlæg, en bygning eller flere bygninger i et anlæg eller i forbindelse med områder eller rum inde i en bygning. Kontrollen kan foretages elektronisk, elektromekanisk, udføres af sikkerhedspersonale og/eller en receptionist eller ved hjælp af andre fysiske metoder |
| --- | --- |

c)

adgangskontrol: der kan foretages adgangskontrol ved et anlæg, en bygning eller flere bygninger i et anlæg eller i forbindelse med områder eller rum inde i en bygning. Kontrollen kan foretages elektronisk, elektromekanisk, udføres af sikkerhedspersonale og/eller en receptionist eller ved hjælp af andre fysiske metoder

| d) | sikkerhedspersonale: der kan ansættes sikkerhedspersonale, der er uddannet, er under tilsyn og, når det er nødvendigt, har en relevant sikkerhedsgodkendelse, bl.a. for at afskrække personer, der planlægger hemmelig indtrængen |
| --- | --- |

d)

sikkerhedspersonale: der kan ansættes sikkerhedspersonale, der er uddannet, er under tilsyn og, når det er nødvendigt, har en relevant sikkerhedsgodkendelse, bl.a. for at afskrække personer, der planlægger hemmelig indtrængen

| e) | intern tv-overvågning (CCTV): sikkerhedspersonalet kan anvende CCTV for at kontrollere hændelser og IDS-alarmer på store anlæg eller langs perimetre |
| --- | --- |

e)

intern tv-overvågning (CCTV): sikkerhedspersonalet kan anvende CCTV for at kontrollere hændelser og IDS-alarmer på store anlæg eller langs perimetre

| f) | sikkerhedsbelysning: der kan anvendes sikkerhedsbelysning for at afskrække en potentiel indtrænger og for at skaffe den belysning, der er nødvendig for en effektiv overvågning foretaget direkte af sikkerhedspersonalet eller indirekte ved hjælp af et CCTV-system |
| --- | --- |

f)

sikkerhedsbelysning: der kan anvendes sikkerhedsbelysning for at afskrække en potentiel indtrænger og for at skaffe den belysning, der er nødvendig for en effektiv overvågning foretaget direkte af sikkerhedspersonalet eller indirekte ved hjælp af et CCTV-system

| g) | eventuelle andre passende fysiske foranstaltninger, der skal afskrække fra eller afsløre uautoriseret adgang eller forhindre bortkomst af eller skade på EUCI. |
| --- | --- |

g)

eventuelle andre passende fysiske foranstaltninger, der skal afskrække fra eller afsløre uautoriseret adgang eller forhindre bortkomst af eller skade på EUCI.

| 5. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan foretage visitation ved ind- og udgang som afskrækkelse mod uautoriseret indførelse af materiale eller uautoriseret fjernelse af EUCI fra lokaliteter eller bygninger. |
| --- | --- |

5.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan foretage visitation ved ind- og udgang som afskrækkelse mod uautoriseret indførelse af materiale eller uautoriseret fjernelse af EUCI fra lokaliteter eller bygninger.

| 6. | Når der er risiko for indblik i EUCI, selv uforsætligt, skal der træffes passende foranstaltninger til at imødegå denne risiko. |
| --- | --- |

6.

Når der er risiko for indblik i EUCI, selv uforsætligt, skal der træffes passende foranstaltninger til at imødegå denne risiko.

| 7. | I forbindelse med nye faciliteter skal der defineres fysiske sikkerhedskrav og funktionelle specifikationer som en del af planlægningen og udformningen af faciliteterne. I forbindelse med eksisterende faciliteter skal de fysiske sikkerhedskrav opfyldes i videst mulig udstrækning. |
| --- | --- |

7.

I forbindelse med nye faciliteter skal der defineres fysiske sikkerhedskrav og funktionelle specifikationer som en del af planlægningen og udformningen af faciliteterne. I forbindelse med eksisterende faciliteter skal de fysiske sikkerhedskrav opfyldes i videst mulig udstrækning.

III.   UDSTYR TIL FYSISK BESKYTTELSE AF EUCI

| 8. | Når der skal anskaffes udstyr (f.eks. sikkerhedscontainere, makulatorer, dørlåse, elektroniske adgangskontrolsystemer, IDS, alarmsystemer) til fysisk beskyttelse af EUCI, skal den kompetente sikkerhedsmyndighed sikre, at udstyret opfylder de godkendte tekniske standarder og minimumskrav. |
| --- | --- |

8.

Når der skal anskaffes udstyr (f.eks. sikkerhedscontainere, makulatorer, dørlåse, elektroniske adgangskontrolsystemer, IDS, alarmsystemer) til fysisk beskyttelse af EUCI, skal den kompetente sikkerhedsmyndighed sikre, at udstyret opfylder de godkendte tekniske standarder og minimumskrav.

| 9. | De tekniske specifikationer for udstyr, der skal anvendes til fysisk beskyttelse af EUCI, fastsættes i sikkerhedsretningslinjer, der skal godkendes af sikkerhedsudvalget. |
| --- | --- |

9.

De tekniske specifikationer for udstyr, der skal anvendes til fysisk beskyttelse af EUCI, fastsættes i sikkerhedsretningslinjer, der skal godkendes af sikkerhedsudvalget.

| 10. | Sikkerhedssystemer skal inspiceres med jævne mellemrum, og udstyret skal vedligeholdes regelmæssigt. Vedligeholdelsesarbejdet skal tage hensyn til resultatet af inspektionerne for at sikre, at udstyret fortsat fungerer optimalt. |
| --- | --- |

10.

Sikkerhedssystemer skal inspiceres med jævne mellemrum, og udstyret skal vedligeholdes regelmæssigt. Vedligeholdelsesarbejdet skal tage hensyn til resultatet af inspektionerne for at sikre, at udstyret fortsat fungerer optimalt.

| 11. | Effektiviteten af de individuelle sikkerhedsforanstaltninger og af det samlede sikkerhedssystem skal reevalueres ved hver inspektion. |
| --- | --- |

11.

Effektiviteten af de individuelle sikkerhedsforanstaltninger og af det samlede sikkerhedssystem skal reevalueres ved hver inspektion.

IV.   FYSISK BESKYTTEDE OMRÅDER

| 12. | Der etableres to typer fysisk beskyttede områder eller nationale pendanter hertil med henblik på den fysiske beskyttelse af EUCI:






  a) | administrative områder |
| --- | --- | --- |

12.

Der etableres to typer fysisk beskyttede områder eller nationale pendanter hertil med henblik på den fysiske beskyttelse af EUCI:

a)

administrative områder

| b) | sikrede områder (herunder teknisk sikrede områder). |
| --- | --- |

b)

sikrede områder (herunder teknisk sikrede områder).

| 13. | Den kompetente sikkerhedsmyndighed bestemmer, at et område opfylder kravene til at blive betegnet som et administrativt område, et sikret område eller et teknisk sikret område. |
| --- | --- |

13.

Den kompetente sikkerhedsmyndighed bestemmer, at et område opfylder kravene til at blive betegnet som et administrativt område, et sikret område eller et teknisk sikret område.

| 14. | For så vidt angår administrative områder:






  a) | der etableres en synligt afgrænset perimeter, der muliggør kontrol af personer og, når det er muligt, af køretøjer |
| --- | --- | --- |

14.

For så vidt angår administrative områder:

a)

der etableres en synligt afgrænset perimeter, der muliggør kontrol af personer og, når det er muligt, af køretøjer

| b) | uledsaget adgang tillades kun for personer, der er behørigt autoriseret af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat |
| --- | --- |

b)

uledsaget adgang tillades kun for personer, der er behørigt autoriseret af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat

| c) | alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol. |
| --- | --- |

c)

alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol.

| 15. | For så vidt angår sikrede områder:






  a) | der etableres en synligt afgrænset og beskyttet perimeter, hvor al ind- og udgang kontrolleres ved hjælp af et adgangskort eller et persongenkendelsessystem |
| --- | --- | --- |

15.

For så vidt angår sikrede områder:

a)

der etableres en synligt afgrænset og beskyttet perimeter, hvor al ind- og udgang kontrolleres ved hjælp af et adgangskort eller et persongenkendelsessystem

| b) | uledsaget adgang tillades kun for personer, der er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og specifikt bemyndiget til at komme ind på området på grundlag af deres "need-to-know" |
| --- | --- |

b)

uledsaget adgang tillades kun for personer, der er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og specifikt bemyndiget til at komme ind på området på grundlag af deres "need-to-know"

| c) | alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol. |
| --- | --- |

c)

alle andre personer skal til stadighed ledsages eller underkastes tilsvarende kontrol.

| 16. | Hvis adgang til et sikret område i praksis indebærer direkte adgang til de klassificerede informationer, der opbevares deri, gælder følgende yderligere krav:






  a) | den højeste klassifikationsgradsgrad for de informationer, der normalt opbevares i området, skal klart angives |
| --- | --- | --- |

16.

Hvis adgang til et sikret område i praksis indebærer direkte adgang til de klassificerede informationer, der opbevares deri, gælder følgende yderligere krav:

a)

den højeste klassifikationsgradsgrad for de informationer, der normalt opbevares i området, skal klart angives

| b) | alle besøgende skal have en specifik autorisation til at få adgang til området, skal til stadighed ledsages og skal være passende sikkerhedsgodkendt, medmindre der træffes foranstaltninger, der sikrer, at der ikke er mulighed for adgang til EUCI |
| --- | --- |

b)

alle besøgende skal have en specifik autorisation til at få adgang til området, skal til stadighed ledsages og skal være passende sikkerhedsgodkendt, medmindre der træffes foranstaltninger, der sikrer, at der ikke er mulighed for adgang til EUCI

| c) | elektronisk udstyr må ikke bringes med ind på området. |
| --- | --- |

c)

elektronisk udstyr må ikke bringes med ind på området.

| 17. | Sikrede områder, der er beskyttet mod aflytning, udpeges som teknisk sikrede områder. Følgende yderligere krav gælder:






  a) | sådanne områder skal udstyres med IDS, være aflåst, når de ikke er i brug, og være bevogtet, når de er i brug. Eventuelle nøgler skal kontrolleres i overensstemmelse med afsnit VI i dette bilag |
| --- | --- | --- |

17.

Sikrede områder, der er beskyttet mod aflytning, udpeges som teknisk sikrede områder. Følgende yderligere krav gælder:

a)

sådanne områder skal udstyres med IDS, være aflåst, når de ikke er i brug, og være bevogtet, når de er i brug. Eventuelle nøgler skal kontrolleres i overensstemmelse med afsnit VI i dette bilag

| b) | alle personer og alt materiel, der kommer ind i disse områder, skal kontrolleres |
| --- | --- |

b)

alle personer og alt materiel, der kommer ind i disse områder, skal kontrolleres

| c) | områderne skal underkastes regelmæssige fysiske og/eller tekniske inspektioner som krævet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. Inspektionerne skal desuden foretages efter en eventuel uautoriseret adgang eller ved mistanke om, at en sådan adgang har fundet sted |
| --- | --- |

c)

områderne skal underkastes regelmæssige fysiske og/eller tekniske inspektioner som krævet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. Inspektionerne skal desuden foretages efter en eventuel uautoriseret adgang eller ved mistanke om, at en sådan adgang har fundet sted

| d) | områderne må ikke indeholde uautoriserede kommunikationslinjer, uautoriserede telefoner eller andre uautoriserede kommunikationsanordninger og uautoriseret elektrisk eller elektronisk udstyr. |
| --- | --- |

d)

områderne må ikke indeholde uautoriserede kommunikationslinjer, uautoriserede telefoner eller andre uautoriserede kommunikationsanordninger og uautoriseret elektrisk eller elektronisk udstyr.

| 18. | Inden der skal anvendes kommunikationsanordninger og elektrisk eller elektronisk udstyr af enhver art i områder, hvor der afholdes møder om eller arbejdes med informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller højere, og når truslen for EUCI vurderes som værende stor, skal dette udstyr uanset stk. 17, litra d), først undersøges af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed for at sikre, at ingen forståelige informationer uagtsomt eller ulovligt transmitteres ud af det sikrede områdes perimeter ved hjælp af sådant udstyr. |
| --- | --- |

18.

Inden der skal anvendes kommunikationsanordninger og elektrisk eller elektronisk udstyr af enhver art i områder, hvor der afholdes møder om eller arbejdes med informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller højere, og når truslen for EUCI vurderes som værende stor, skal dette udstyr uanset stk. 17, litra d), først undersøges af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed for at sikre, at ingen forståelige informationer uagtsomt eller ulovligt transmitteres ud af det sikrede områdes perimeter ved hjælp af sådant udstyr.

| 19. | Sikrede områder, hvor der ikke er vagtpersonale døgnet rundt, skal, når det er relevant, inspiceres ved afslutningen af normal arbejdstid og med tilfældige intervaller uden for normal arbejdstid, medmindre der findes et IDS. |
| --- | --- |

19.

Sikrede områder, hvor der ikke er vagtpersonale døgnet rundt, skal, når det er relevant, inspiceres ved afslutningen af normal arbejdstid og med tilfældige intervaller uden for normal arbejdstid, medmindre der findes et IDS.

| 20. | Sikrede områder og teknisk sikrede områder kan etableres midlertidigt inden for et administrativt område med henblik på at afholde et klassificeret møde eller til et andet lignende formål. |
| --- | --- |

20.

Sikrede områder og teknisk sikrede områder kan etableres midlertidigt inden for et administrativt område med henblik på at afholde et klassificeret møde eller til et andet lignende formål.

| 21. | Der skal for hvert sikret område udarbejdes operationelle sikkerhedsprocedurer, som indeholder bestemmelser om:






  a) | klassifikationsgraden for de EUCI, der kan håndteres og opbevares i området |
| --- | --- | --- |

21.

Der skal for hvert sikret område udarbejdes operationelle sikkerhedsprocedurer, som indeholder bestemmelser om:

a)

klassifikationsgraden for de EUCI, der kan håndteres og opbevares i området

| b) | de overvågnings- og beskyttelsesforanstaltninger, der skal opretholdes |
| --- | --- |

b)

de overvågnings- og beskyttelsesforanstaltninger, der skal opretholdes

| c) | de personer, der er autoriseret til at have uledsaget adgang til området i kraft af deres "need-to-know" og sikkerhedsgodkendelse |
| --- | --- |

c)

de personer, der er autoriseret til at have uledsaget adgang til området i kraft af deres "need-to-know" og sikkerhedsgodkendelse

| d) | når det er relevant, procedurerne for ledsagelse eller for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, når andre personer autoriseres til at få adgang til området |
| --- | --- |

d)

når det er relevant, procedurerne for ledsagelse eller for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, når andre personer autoriseres til at få adgang til området

| e) | andre relevante foranstaltninger og procedurer. |
| --- | --- |

e)

andre relevante foranstaltninger og procedurer.

| 22. | Der skal bygges bokslokaler inden for sikrede områder. Vægge, gulve, lofter, vinduer og låsbare døre skal godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og yde tilsvarende beskyttelse som den, en sikkerhedscontainer, der er godkendt til opbevaring af EUCI med samme klassifikationsgrad, yder. |
| --- | --- |

22.

Der skal bygges bokslokaler inden for sikrede områder. Vægge, gulve, lofter, vinduer og låsbare døre skal godkendes af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og yde tilsvarende beskyttelse som den, en sikkerhedscontainer, der er godkendt til opbevaring af EUCI med samme klassifikationsgrad, yder.

V.   FYSISKE BESKYTTELSESFORANSTALTNINGER MED HENBLIK PÅ HÅNDTERING OG OPBEVARING AF EUCI

| 23. | EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan håndteres:






  a) | i et sikret område |
| --- | --- | --- |

23.

EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan håndteres:

a)

i et sikret område

| b) | i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller |
| --- | --- |

b)

i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller

| c) | uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, stk. 30-42 og har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang. |
| --- | --- |

c)

uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, stk. 30-42 og har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang.

| 24. | EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, skal opbevares i passende aflåste kontormøbler i et administrativt område eller et sikret område. De kan opbevares midlertidigt uden for et sikret område eller et administrativt område forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

24.

EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, skal opbevares i passende aflåste kontormøbler i et administrativt område eller et sikret område. De kan opbevares midlertidigt uden for et sikret område eller et administrativt område forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne, har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

| 25. | EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, kan håndteres:






  a) | i et sikret område |
| --- | --- | --- |

25.

EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, kan håndteres:

a)

i et sikret område

| b) | i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller |
| --- | --- |

b)

i et administrativt område, forudsat at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang, eller

| c) | uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne:






  i) | transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, stk. 30-42 |
| --- | --- | --- |

c)

uden for et sikret område eller et administrativt område, forudsat at den, der er i besiddelse af informationerne:

i)

transporterer EUCI i overensstemmelse med bilag A III, stk. 30-42

| ii) | har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang |
| --- | --- |

ii)

har lovet at overholde kompenserende foranstaltninger, der er fastslået i sikkerhedsinstruktioner udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, så det sikres, at EUCI er beskyttet mod uautoriserede personers adgang

| iii) | til enhver tid har EUCI under personlig kontrol |
| --- | --- |

iii)

til enhver tid har EUCI under personlig kontrol

| iv) | i tilfælde af dokumenter i papirform har underrettet den relevante registratur om situationen. |
| --- | --- |

iv)

i tilfælde af dokumenter i papirform har underrettet den relevante registratur om situationen.

| 26. | EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, skal opbevares i et sikret område i en sikkerhedscontainer eller et bokslokale. |
| --- | --- |

26.

EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, skal opbevares i et sikret område i en sikkerhedscontainer eller et bokslokale.

| 27. | EUCI, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, skal håndteres i et sikret område. |
| --- | --- |

27.

EUCI, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, skal håndteres i et sikret område.

| 28. | EUCI, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, skal opbevares i et sikret område på hovedkontoret under et af følgende forhold:






  a) | i en sikkerhedscontainer, jf. stk. 8, med en eller flere af følgende former for supplerende kontrol:






  i) | permanent beskyttelse eller kontrol foretaget af sikkerhedsgodkendt sikkerhedspersonale eller vagtpersonale |
| --- | --- | --- | --- |

28.

EUCI, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, skal opbevares i et sikret område på hovedkontoret under et af følgende forhold:

a)

i en sikkerhedscontainer, jf. stk. 8, med en eller flere af følgende former for supplerende kontrol:

i)

permanent beskyttelse eller kontrol foretaget af sikkerhedsgodkendt sikkerhedspersonale eller vagtpersonale

| ii) | et godkendt IDS kombineret med indsatssikkerhedspersonale |
| --- | --- |

ii)

et godkendt IDS kombineret med indsatssikkerhedspersonale

eller

| b) | i et bokslokale udstyret med IDS og kombineret med indsatssikkerhedspersonale. |
| --- | --- |

b)

i et bokslokale udstyret med IDS og kombineret med indsatssikkerhedspersonale.

| 29. | Regler for transport af EUCI uden for fysisk beskyttede områder findes i bilag A III. |
| --- | --- |

29.

Regler for transport af EUCI uden for fysisk beskyttede områder findes i bilag A III.

VI.   KONTROL MED NØGLER OG KODER, DER ANVENDES TIL SIKKERHEDSBESKYTTELSE AF EUCI

| 30. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastsætter procedurer for forvaltning af nøgler og koder til kontorer, rum, bokslokaler og sikkerhedscontainere. Sådanne procedurer skal beskytte mod uautoriseret adgang. |
| --- | --- |

30.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed fastsætter procedurer for forvaltning af nøgler og koder til kontorer, rum, bokslokaler og sikkerhedscontainere. Sådanne procedurer skal beskytte mod uautoriseret adgang.

| 31. | Koder skal læres udenad af det mindst mulige antal personer, der har behov for at kende dem. Koder til sikkerhedscontainere og bokslokaler, hvor der opbevares EUCI, skal ændres:






  a) | hver gang der modtages et nyt penge- eller stålskab m.v. |
| --- | --- | --- |

31.

Koder skal læres udenad af det mindst mulige antal personer, der har behov for at kende dem. Koder til sikkerhedscontainere og bokslokaler, hvor der opbevares EUCI, skal ændres:

a)

hver gang der modtages et nyt penge- eller stålskab m.v.

| b) | når der sker en ændring i det personale, der kender koden |
| --- | --- |

b)

når der sker en ændring i det personale, der kender koden

| c) | når der er konstateret en kompromittering, eller der er mistanke herom |
| --- | --- |

c)

når der er konstateret en kompromittering, eller der er mistanke herom

| d) | når der er foretaget vedligeholdelse eller reparation af en lås |
| --- | --- |

d)

når der er foretaget vedligeholdelse eller reparation af en lås

| e) | mindst hver 12. måned. |
| --- | --- |

e)

mindst hver 12. måned.

---

BILAG A III

FORVALTNING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 7 i bilag A. Det fastsætter de administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at bidrage til at afskrække fra, afsløre og udbedre skade forårsaget af forsætlig eller uagtsom kompromittering eller bortkomst af sådanne informationer. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 7 i bilag A. Det fastsætter de administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at bidrage til at afskrække fra, afsløre og udbedre skade forårsaget af forsætlig eller uagtsom kompromittering eller bortkomst af sådanne informationer.

II.   KLASSIFIKATIONSSTYRING

Klassifikation og mærkning

| 2. | Informationer klassificeres, hvis de kræver beskyttelse med hensyn til fortroligheden. |
| --- | --- |

2.

Informationer klassificeres, hvis de kræver beskyttelse med hensyn til fortroligheden.

| 3. | Det er udstederen af EUCI, der er ansvarlig for at fastlægge klassifikationsgraden i overensstemmelse med de relevante klassifikationsretningslinjer og for udbredelse af informationerne. |
| --- | --- |

3.

Det er udstederen af EUCI, der er ansvarlig for at fastlægge klassifikationsgraden i overensstemmelse med de relevante klassifikationsretningslinjer og for udbredelse af informationerne.

| 4. | EUCI's klassifikationsgrad fastlægges i overensstemmelse med bilag A, artikel 2, stk. 2, og ved henvisning til den sikkerhedspolitik, der skal godkendes i henhold til bilag A, artikel 3, stk. 3. |
| --- | --- |

4.

EUCI's klassifikationsgrad fastlægges i overensstemmelse med bilag A, artikel 2, stk. 2, og ved henvisning til den sikkerhedspolitik, der skal godkendes i henhold til bilag A, artikel 3, stk. 3.

| 5. | Klassificerede informationer fra medlemsstaterne, der udveksles med EU-Udenrigstjenesten, skal tildeles den samme beskyttelsesgrad som EUCI og have en tilsvarende klassifikationsgrad. I tillæg B til Rådets afgørelse 2011/292/EU af 31. marts 2011 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer findes der en sammenlignende oversigt. |
| --- | --- |

5.

Klassificerede informationer fra medlemsstaterne, der udveksles med EU-Udenrigstjenesten, skal tildeles den samme beskyttelsesgrad som EUCI og have en tilsvarende klassifikationsgrad. I tillæg B til Rådets afgørelse 2011/292/EU af 31. marts 2011 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer findes der en sammenlignende oversigt.

| 6. | Klassifikationsgraden og, hvor dette er relevant, datoen eller den specifikke hændelse, hvorefter de kan nedklassificeres eller afklassificeres, skal fremgå klart og korrekt, uanset om EUCI forekommer i papirform eller i mundtlig, elektronisk eller en hvilken som helst anden form. |
| --- | --- |

6.

Klassifikationsgraden og, hvor dette er relevant, datoen eller den specifikke hændelse, hvorefter de kan nedklassificeres eller afklassificeres, skal fremgå klart og korrekt, uanset om EUCI forekommer i papirform eller i mundtlig, elektronisk eller en hvilken som helst anden form.

| 7. | De enkelte dele af et givet dokument (dvs. sider, afsnit og punkter i et dokument samt bilag, tillæg og vedhæftet materiale) kan kræve forskellig klassifikationsgrad og skal mærkes i overensstemmelse hermed, også ved lagring i elektronisk form. |
| --- | --- |

7.

De enkelte dele af et givet dokument (dvs. sider, afsnit og punkter i et dokument samt bilag, tillæg og vedhæftet materiale) kan kræve forskellig klassifikationsgrad og skal mærkes i overensstemmelse hermed, også ved lagring i elektronisk form.

| 8. | I videst muligt omfang skal dokumenter, der indeholder dele med forskellig klassifikationsgrad, struktureres, så dele med en anden klassifikationsgrad let kan identificeres og udskilles, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

8.

I videst muligt omfang skal dokumenter, der indeholder dele med forskellig klassifikationsgrad, struktureres, så dele med en anden klassifikationsgrad let kan identificeres og udskilles, hvis det er nødvendigt.

| 9. | Et dokuments eller dossiers samlede klassifikationsgrad skal mindst være den samme som den del, der har den højeste klassifikationsgrad. Når informationer er indsamlet fra forskellige kilder, skal det endelige produkt tages op til revision for at fastlægge dets samlede klassifikationsgrad, da det kan tilsige en højere klassifikationsgrad end de enkelte dele. |
| --- | --- |

9.

Et dokuments eller dossiers samlede klassifikationsgrad skal mindst være den samme som den del, der har den højeste klassifikationsgrad. Når informationer er indsamlet fra forskellige kilder, skal det endelige produkt tages op til revision for at fastlægge dets samlede klassifikationsgrad, da det kan tilsige en højere klassifikationsgrad end de enkelte dele.

| 10. | En følgeskrivelse klassificeres lige så højt som bilagenes højeste klassifikationsgrad. Udstederen skal klart ved hjælp af en passende mærkning angive, på hvilket niveau følgeskrivelsen skal klassificeres, hvis den adskilles fra sine bilag, f.eks.
  CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
  Uden vedhæftet materiale RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- |

10.

En følgeskrivelse klassificeres lige så højt som bilagenes højeste klassifikationsgrad. Udstederen skal klart ved hjælp af en passende mærkning angive, på hvilket niveau følgeskrivelsen skal klassificeres, hvis den adskilles fra sine bilag, f.eks.

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

Uden vedhæftet materiale RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Mærkning

| 11. | Ud over en af de klassifikationsmærkninger, der er nævnt i bilag A, artikel 2, stk. 2, kan EUCI forsynes med yderligere mærkninger, f.eks. med:






  a) | en identifikator for at angive udstederen |
| --- | --- | --- |

11.

Ud over en af de klassifikationsmærkninger, der er nævnt i bilag A, artikel 2, stk. 2, kan EUCI forsynes med yderligere mærkninger, f.eks. med:

a)

en identifikator for at angive udstederen

| b) | eventuelle særlige påtegninger, kodeord eller akronymer, der angiver det aktivitetsområde, som dokumentet omhandler, en særlig distribution på "need-to-know"-basis eller begrænset anvendelse |
| --- | --- |

b)

eventuelle særlige påtegninger, kodeord eller akronymer, der angiver det aktivitetsområde, som dokumentet omhandler, en særlig distribution på "need-to-know"-basis eller begrænset anvendelse

| c) | videregivelsespåtegninger. |
| --- | --- |

c)

videregivelsespåtegninger.

| 12. | Hvis det besluttes at videregive EUCI et tredjeland eller en international organisation, fremsender EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat de pågældende klassificerede informationer med en videregivelsespåtegning, der angiver det tredjeland eller den internationale organisation, som informationerne er videregivet til. |
| --- | --- |

12.

Hvis det besluttes at videregive EUCI et tredjeland eller en international organisation, fremsender EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat de pågældende klassificerede informationer med en videregivelsespåtegning, der angiver det tredjeland eller den internationale organisation, som informationerne er videregivet til.

| 13. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed vedtager en liste over godkendte mærkninger. |
| --- | --- |

13.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed vedtager en liste over godkendte mærkninger.

Forkortede klassifikationsmærkninger

| 14. | Standardiserede forkortede klassifikationsmærkninger kan anvendes for at angive klassifikationsgraden for de enkelte afsnit i en tekst. Forkortelserne erstatter ikke den uforkortede klassifikationsmærkning. |
| --- | --- |

14.

Standardiserede forkortede klassifikationsmærkninger kan anvendes for at angive klassifikationsgraden for de enkelte afsnit i en tekst. Forkortelserne erstatter ikke den uforkortede klassifikationsmærkning.

| 15. | Følgende standardforkortelser kan anvendes i EU's klassificerede dokumenter for at angive afsnits eller tekstdeles klassifikationsgrad, hvis teksten er kortere end en enkelt side:






  TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | TS-UE/EU-TS |
| --- | --- | --- |
| SECRET UE/EU SECRET | S-UE/EU-S |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | C-UE/EU-C |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | R-UE/EU-R |

15.

Følgende standardforkortelser kan anvendes i EU's klassificerede dokumenter for at angive afsnits eller tekstdeles klassifikationsgrad, hvis teksten er kortere end en enkelt side:

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

TS-UE/EU-TS

SECRET UE/EU SECRET

S-UE/EU-S

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

C-UE/EU-C

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

R-UE/EU-R

Udarbejdelse af EUCI

| 16. | Når der udarbejdes et klassificeret EU-dokument,






  a) | skal hver side være tydeligt mærket med klassifikationsgraden |
| --- | --- | --- |

16.

Når der udarbejdes et klassificeret EU-dokument,

a)

skal hver side være tydeligt mærket med klassifikationsgraden

| b) | skal hver side nummereres |
| --- | --- |

b)

skal hver side nummereres

| c) | skal dokumentet være forsynet med et referencenummer og et emne, der ikke i sig selv er en klassificeret information, medmindre det er mærket som sådan |
| --- | --- |

c)

skal dokumentet være forsynet med et referencenummer og et emne, der ikke i sig selv er en klassificeret information, medmindre det er mærket som sådan

| d) | skal dokumentet være forsynet med dato |
| --- | --- |

d)

skal dokumentet være forsynet med dato

| e) | skal dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, have et eksemplarnummer på hver side, hvis de skal udsendes i flere eksemplarer. |
| --- | --- |

e)

skal dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, have et eksemplarnummer på hver side, hvis de skal udsendes i flere eksemplarer.

| 17. | Hvis punkt 15 ikke kan finde anvendelse på EUCI, træffes der andre passende foranstaltninger i overensstemmelse med de sikkerhedsretningslinjer, der skal fastlægges i medfør af denne afgørelse. |
| --- | --- |

17.

Hvis punkt 15 ikke kan finde anvendelse på EUCI, træffes der andre passende foranstaltninger i overensstemmelse med de sikkerhedsretningslinjer, der skal fastlægges i medfør af denne afgørelse.

Nedklassificering og afklassificering af EUCI

| 18. | På det tidspunkt, hvor informationerne udarbejdes, angiver udstederen så vidt muligt og især i forbindelse med informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, om EUCI kan nedklassificeres eller afklassificeres på en nærmere bestemt dato eller efter en specifik begivenhed. |
| --- | --- |

18.

På det tidspunkt, hvor informationerne udarbejdes, angiver udstederen så vidt muligt og især i forbindelse med informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, om EUCI kan nedklassificeres eller afklassificeres på en nærmere bestemt dato eller efter en specifik begivenhed.

| 19. | EU-Udenrigstjenesten tager regelmæssigt EUCI i dets besiddelse op til revision for at vurdere, om klassifikationsgraden fortsat skal finde anvendelse. EU-Udenrigstjenesten opretter et system, således at klassifikationsgraden af registrerede EUCI, som den har udfærdiget, tages op til revision mindst hvert femte år. En sådan revision er ikke nødvendig, hvis udstederen fra begyndelsen har angivet, at informationerne automatisk på et nærmere bestemt tidspunkt nedklassificeres eller afklassificeres, og informationerne er mærket i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

19.

EU-Udenrigstjenesten tager regelmæssigt EUCI i dets besiddelse op til revision for at vurdere, om klassifikationsgraden fortsat skal finde anvendelse. EU-Udenrigstjenesten opretter et system, således at klassifikationsgraden af registrerede EUCI, som den har udfærdiget, tages op til revision mindst hvert femte år. En sådan revision er ikke nødvendig, hvis udstederen fra begyndelsen har angivet, at informationerne automatisk på et nærmere bestemt tidspunkt nedklassificeres eller afklassificeres, og informationerne er mærket i overensstemmelse hermed.

III.   SIKKERHEDSREGISTRERING AF EUCI

| 20. | Der oprettes en central registratur på hovedkontoret. For hver organisatorisk enhed i EU-Udenrigstjenesten, hvor EUCI håndteres, skal der oprettes en ansvarlig registratur, som er underordnet den centrale registratur, for at sikre, at EUCI håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse. Registraturerne oprettes som sikrede områder som defineret i bilag A.
  Hver EU-delegation opretter sin egen EUCI-registratur.
  EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udpeger en hovedregistratur for disse registraturer. |
| --- | --- |

20.

Der oprettes en central registratur på hovedkontoret. For hver organisatorisk enhed i EU-Udenrigstjenesten, hvor EUCI håndteres, skal der oprettes en ansvarlig registratur, som er underordnet den centrale registratur, for at sikre, at EUCI håndteres i overensstemmelse med denne afgørelse. Registraturerne oprettes som sikrede områder som defineret i bilag A.

Hver EU-delegation opretter sin egen EUCI-registratur.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udpeger en hovedregistratur for disse registraturer.

| 21. | I denne afgørelse forstås ved sikkerhedsregistrering (i det følgende benævnt "registrering") anvendelse af procedurer, som registrerer informationernes livscyklus, inklusive deres udbredelse og destruktion. I forbindelse med et CIS kan registreringsprocedurerne gennemføres ved processer i selve CIS'et. |
| --- | --- |

21.

I denne afgørelse forstås ved sikkerhedsregistrering (i det følgende benævnt "registrering") anvendelse af procedurer, som registrerer informationernes livscyklus, inklusive deres udbredelse og destruktion. I forbindelse med et CIS kan registreringsprocedurerne gennemføres ved processer i selve CIS'et.

| 22. | Alt materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal registreres, når det ankommer til eller forlader en organisatorisk enhed, herunder EU-delegationer. Informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, registreres i dertil oprettede registraturer. |
| --- | --- |

22.

Alt materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal registreres, når det ankommer til eller forlader en organisatorisk enhed, herunder EU-delegationer. Informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, registreres i dertil oprettede registraturer.

| 23. | Den centrale registratur skal på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor være den vigtigste ind- og udgang ved udveksling af klassificerede informationer med tredjelande og internationale organisationer. Den skal føre register over alle disse udvekslinger. |
| --- | --- |

23.

Den centrale registratur skal på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor være den vigtigste ind- og udgang ved udveksling af klassificerede informationer med tredjelande og internationale organisationer. Den skal føre register over alle disse udvekslinger.

| 24. | HR godkender en sikkerhedspolitik vedrørende sikkerhedsregistrering af EUCI i henhold til artikel 14 i denne afgørelse. |
| --- | --- |

24.

HR godkender en sikkerhedspolitik vedrørende sikkerhedsregistrering af EUCI i henhold til artikel 14 i denne afgørelse.

Très secret UE/EU top secret-registraturer

| 25. | Den centrale registratur skal på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor udpeges til at fungere som den centrale modtagelses- og afsendelsesmyndighed for informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. Der kan i nødvendigt omfang oprettes underregistraturer, der håndterer disse informationer i registreringsøjemed. |
| --- | --- |

25.

Den centrale registratur skal på EU-Udenrigstjenestens hovedkontor udpeges til at fungere som den centrale modtagelses- og afsendelsesmyndighed for informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET. Der kan i nødvendigt omfang oprettes underregistraturer, der håndterer disse informationer i registreringsøjemed.

| 26. | Underregistraturer må ikke sende TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET-dokumenter direkte til andre underregistraturer under samme centrale TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET-registratur eller til anden side uden sidstnævntes udtrykkelige skriftlige godkendelse. |
| --- | --- |

26.

Underregistraturer må ikke sende TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET-dokumenter direkte til andre underregistraturer under samme centrale TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET-registratur eller til anden side uden sidstnævntes udtrykkelige skriftlige godkendelse.

IV.   KOPIERING OG OVERSÆTTELSE AF EU's KLASSIFICEREDE DOKUMENTER

| 27. | Dokumenter, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, må kun kopieres eller oversættes med udstederens forudgående skriftlige samtykke. |
| --- | --- |

27.

Dokumenter, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, må kun kopieres eller oversættes med udstederens forudgående skriftlige samtykke.

| 28. | Hvis udstederen af dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, ikke har stillet særlige betingelser for kopiering eller oversættelse af dem, kan sådanne dokumenter kopieres eller oversættes efter instruks fra den, der er i besiddelse af dem. |
| --- | --- |

28.

Hvis udstederen af dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, ikke har stillet særlige betingelser for kopiering eller oversættelse af dem, kan sådanne dokumenter kopieres eller oversættes efter instruks fra den, der er i besiddelse af dem.

| 29. | De sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for det oprindelige dokument, gælder også for kopier og oversættelser af det. Der må kun tages kopier af dokumenter, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, af en relevant (under-)registratur og med en sikret kopimaskine. Kopierne skal registreres. |
| --- | --- |

29.

De sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for det oprindelige dokument, gælder også for kopier og oversættelser af det. Der må kun tages kopier af dokumenter, som er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, af en relevant (under-)registratur og med en sikret kopimaskine. Kopierne skal registreres.

V.   TRANSPORT AF EUCI

| 30. | Transport af EUCI er omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne i punkt 31-41. Ved transport af EUCI via elektroniske medier kan nedennævnte sikkerhedsforanstaltninger uanset artikel 7, stk. 4, suppleres med de relevante tekniske modforanstaltninger som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed med henblik på at minimere risikoen for bortkomst eller kompromittering. |
| --- | --- |

30.

Transport af EUCI er omfattet af beskyttelsesforanstaltningerne i punkt 31-41. Ved transport af EUCI via elektroniske medier kan nedennævnte sikkerhedsforanstaltninger uanset artikel 7, stk. 4, suppleres med de relevante tekniske modforanstaltninger som foreskrevet af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed med henblik på at minimere risikoen for bortkomst eller kompromittering.

| 31. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udfærdiger instruktioner for transport af EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse. |
| --- | --- |

31.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed udfærdiger instruktioner for transport af EUCI i overensstemmelse med denne afgørelse.

I en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger

| 32. | EUCI, der transporteres i en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger, skal tildækkes for at forhindre observation af deres indhold. |
| --- | --- |

32.

EUCI, der transporteres i en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger, skal tildækkes for at forhindre observation af deres indhold.

| 33. | I en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger skal informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, transporteres af hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendte personer i en sikret kuvert, hvorpå kun modtagerens navn er angivet. |
| --- | --- |

33.

I en bygning eller en selvstændig gruppe af bygninger skal informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, transporteres af hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendte personer i en sikret kuvert, hvorpå kun modtagerens navn er angivet.

Inden for EU

| 34. | EUCI, der transporteres mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal pakkes således, at de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse. |
| --- | --- |

34.

EUCI, der transporteres mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal pakkes således, at de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse.

| 35. | Transport af informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, skal ske på en af følgende måder:






  a) | militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt |
| --- | --- | --- |

35.

Transport af informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller lavere, skal ske på en af følgende måder:

a)

militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt

| b) | håndbåret under forudsætning af:






  i) | at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II |
| --- | --- | --- |

b)

håndbåret under forudsætning af:

i)

at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II

| ii) | at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder |
| --- | --- |

ii)

at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder

| iii) | at enkeltpersoner er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar |
| --- | --- |

iii)

at enkeltpersoner er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar

| iv) | at enkeltpersoner om nødvendigt får udstedt et kurercertifikat |
| --- | --- |

iv)

at enkeltpersoner om nødvendigt får udstedt et kurercertifikat

| c) | nationale posttjenester eller kommercielle kurertjenester under forudsætning af:






  i) | at de er godkendt af den relevante NSA i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser |
| --- | --- | --- |

c)

nationale posttjenester eller kommercielle kurertjenester under forudsætning af:

i)

at de er godkendt af den relevante NSA i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser

| ii) | at de anvender passende beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med de minimumskrav, der skal fastsættes i sikkerhedsretningslinjerne i medfør af artikel 20, stk. 1, i denne afgørelse. |
| --- | --- |

ii)

at de anvender passende beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med de minimumskrav, der skal fastsættes i sikkerhedsretningslinjerne i medfør af artikel 20, stk. 1, i denne afgørelse.

Ved transport fra en medlemsstat til en anden finder bestemmelserne i litra c) kun anvendelse på informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller lavere.

| 36. | Materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET (f.eks. udstyr eller maskiner), og som ikke kan transporteres på de i punkt 34 omhandlede måder, transporteres som fragt af kommercielle fragtfirmaer i overensstemmelse med bilag A V. |
| --- | --- |

36.

Materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET (f.eks. udstyr eller maskiner), og som ikke kan transporteres på de i punkt 34 omhandlede måder, transporteres som fragt af kommercielle fragtfirmaer i overensstemmelse med bilag A V.

| 37. | Transport af informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal ske ved hjælp af militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

37.

Transport af informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, mellem bygninger eller lokaliteter inden for EU, skal ske ved hjælp af militær, officiel eller diplomatisk kurer, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt.

Fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande

| 38. | EUCI, der transporteres fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal pakkes således, at de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse. |
| --- | --- |

38.

EUCI, der transporteres fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal pakkes således, at de er beskyttet mod uautoriseret videregivelse.

| 39. | Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, fra EU til et tredjelands område og transport af EUCI, der er klassificeret op til SECRET UE/EU SECRET, mellem EU-enheder i tredjelande skal ske på en af følgende måder:






  a) | militær eller diplomatisk kurer |
| --- | --- | --- |

39.

Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, fra EU til et tredjelands område og transport af EUCI, der er klassificeret op til SECRET UE/EU SECRET, mellem EU-enheder i tredjelande skal ske på en af følgende måder:

a)

militær eller diplomatisk kurer

| b) | håndbåret under forudsætning af:






  i) | at pakken er plomberet med et officielt segl eller er pakket, så det fremgår, at det drejer sig om en officiel forsendelse, som ikke skal underkastes told- eller sikkerhedskontrol |
| --- | --- | --- |

b)

håndbåret under forudsætning af:

i)

at pakken er plomberet med et officielt segl eller er pakket, så det fremgår, at det drejer sig om en officiel forsendelse, som ikke skal underkastes told- eller sikkerhedskontrol

| ii) | at enkeltpersoner er i besiddelse af et kurercertifikat, der identificerer pakken og autoriserer dem til at transportere den |
| --- | --- |

ii)

at enkeltpersoner er i besiddelse af et kurercertifikat, der identificerer pakken og autoriserer dem til at transportere den

| iii) | at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II |
| --- | --- |

iii)

at EUCI forbliver i bærerens besiddelse, medmindre de opbevares i overensstemmelse med kravene i bilag A II

| iv) | at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder |
| --- | --- |

iv)

at EUCI ikke åbnes undervejs eller læses på offentlige steder

| v) | de pågældende personer er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar. |
| --- | --- |

v)

de pågældende personer er sikkerhedsgodkendt til en passende klassifikationsgrad og gjort bekendt med deres sikkerhedsansvar.

| 40. | Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, og som videregives af EU til et tredjeland eller en international organisation, skal overholde de relevante bestemmelser i en informationssikkerhedsaftale eller en administrativ ordning i henhold til bilag A, artikel 10, stk. 2. |
| --- | --- |

40.

Transport af informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, og som videregives af EU til et tredjeland eller en international organisation, skal overholde de relevante bestemmelser i en informationssikkerhedsaftale eller en administrativ ordning i henhold til bilag A, artikel 10, stk. 2.

| 41. | Informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan også transporteres fra EU til et tredjelands område af posttjenester eller kommercielle kurertjenester. |
| --- | --- |

41.

Informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, kan også transporteres fra EU til et tredjelands område af posttjenester eller kommercielle kurertjenester.

| 42. | Transport af informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU TOP SECRET, fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal ske ved hjælp af militær eller diplomatisk kurer. |
| --- | --- |

42.

Transport af informationer, der er klassificeret SECRET UE/EU TOP SECRET, fra EU til et tredjelands område eller mellem EU-enheder i tredjelande, skal ske ved hjælp af militær eller diplomatisk kurer.

VI.   DESTRUKTION AF EUCI

| 43. | EU's klassificerede dokumenter, som der ikke længere er brug for, kan destrueres, jf. dog de relevante regler og bestemmelser om arkivering. |
| --- | --- |

43.

EU's klassificerede dokumenter, som der ikke længere er brug for, kan destrueres, jf. dog de relevante regler og bestemmelser om arkivering.

| 44. | Dokumenter, der er omfattet af registrering i henhold til bilag A, artikel 7, stk. 2, destrueres af den ansvarlige registratur efter anvisning fra den, der er i besiddelse af dem, eller fra en kompetent myndighed. Journalerne og andre registreringsinformationer ajourføres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

44.

Dokumenter, der er omfattet af registrering i henhold til bilag A, artikel 7, stk. 2, destrueres af den ansvarlige registratur efter anvisning fra den, der er i besiddelse af dem, eller fra en kompetent myndighed. Journalerne og andre registreringsinformationer ajourføres i overensstemmelse hermed.

| 45. | For så vidt angår dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, foretages destruktionen i overværelse af et vidne, der er sikkerhedsgodkendt til mindst den klassifikationsgrad, som det destruerede dokument har. |
| --- | --- |

45.

For så vidt angår dokumenter, der er klassificeret SECRET UE/EU SECRET eller TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, foretages destruktionen i overværelse af et vidne, der er sikkerhedsgodkendt til mindst den klassifikationsgrad, som det destruerede dokument har.

| 46. | Den registraturansvarlige og vidnet, hvis dettes tilstedeværelse er påkrævet, underskriver en destruktionsattest, der opbevares i registraturen. Registraturen opbevarer destruktionsattester vedrørende dokumenter, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, i en periode på mindst ti år og vedrørende dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, i en periode på mindst fem år. |
| --- | --- |

46.

Den registraturansvarlige og vidnet, hvis dettes tilstedeværelse er påkrævet, underskriver en destruktionsattest, der opbevares i registraturen. Registraturen opbevarer destruktionsattester vedrørende dokumenter, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, i en periode på mindst ti år og vedrørende dokumenter, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL og SECRET UE/EU SECRET, i en periode på mindst fem år.

| 47. | Klassificerede dokumenter, herunder dokumenter, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, destrueres ved metoder, som opfylder de relevante EU-standarder eller tilsvarende standarder eller er godkendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med nationale tekniske standarder, for at forhindre hel eller delvis rekonstruktion. |
| --- | --- |

47.

Klassificerede dokumenter, herunder dokumenter, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, destrueres ved metoder, som opfylder de relevante EU-standarder eller tilsvarende standarder eller er godkendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med nationale tekniske standarder, for at forhindre hel eller delvis rekonstruktion.

| 48. | Destruktion af edb-lagringsmedier, der anvendes til lagring af EUCI, foregår i overensstemmelse med punkt 36 i bilag A IV. |
| --- | --- |

48.

Destruktion af edb-lagringsmedier, der anvendes til lagring af EUCI, foregår i overensstemmelse med punkt 36 i bilag A IV.

VII.   SIKKERHEDSINSPEKTIONER

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 49. | I henhold til artikel 15 i denne afgørelse omfatter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner:






  a) | generelle sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere det generelle sikkerhedsniveau for EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationer og alle deraf afhængige eller dermed forbundne lokaliteter, især med henblik på at vurdere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der gennemføres for at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser |
| --- | --- | --- |

49.

I henhold til artikel 15 i denne afgørelse omfatter EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner:

a)

generelle sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere det generelle sikkerhedsniveau for EU-Udenrigstjenestens hovedkontor, EU-delegationer og alle deraf afhængige eller dermed forbundne lokaliteter, især med henblik på at vurdere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der gennemføres for at beskytte EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinteresser

| b) | EUCI-sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere – generelt med henblik på en akkreditering – hvor effektive de foranstaltninger, der gennemføres for at beskytte EUCI i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, er.
  Der udføres især bl.a. inspektioner for:






  i) | at sikre, at de krævede minimumstandarder for beskyttelse af EUCI, der er fastslået i denne afgørelse, overholdes |
| --- | --- | --- |

b)

EUCI-sikkerhedsinspektioner, der har til formål at vurdere – generelt med henblik på en akkreditering – hvor effektive de foranstaltninger, der gennemføres for at beskytte EUCI i EU-Udenrigstjenestens hovedkontor og EU-delegationer, er.

Der udføres især bl.a. inspektioner for:

i)

at sikre, at de krævede minimumstandarder for beskyttelse af EUCI, der er fastslået i denne afgørelse, overholdes

| ii) | at understrege betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder |
| --- | --- |

ii)

at understrege betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder

| iii) | at anbefale modforanstaltninger for at afbøde de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed |
| --- | --- |

iii)

at anbefale modforanstaltninger for at afbøde de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed

| iv) | at styrke sikkerhedsmyndighedernes løbende uddannelses- og bevidstgørelsesprogrammer vedrørende sikkerhed. |
| --- | --- |

iv)

at styrke sikkerhedsmyndighedernes løbende uddannelses- og bevidstgørelsesprogrammer vedrørende sikkerhed.

Gennemførelse af og indberetning om EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 50. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner gennemføres af et inspektionshold fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat og om nødvendigt med støtte fra sikkerhedseksperter fra andre EU-institutioner eller fra medlemsstaterne.
  Inspektionsholdet skal have adgang til alle steder, hvor der håndteres EUCI, navnlig de steder, hvor registraturerne og CIS'erne findes. |
| --- | --- |

50.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner gennemføres af et inspektionshold fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat og om nødvendigt med støtte fra sikkerhedseksperter fra andre EU-institutioner eller fra medlemsstaterne.

Inspektionsholdet skal have adgang til alle steder, hvor der håndteres EUCI, navnlig de steder, hvor registraturerne og CIS'erne findes.

| 51. | EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner i EU-delegationer kan, når det måtte anses for nødvendigt, gennemføres med støtte fra de sikkerhedsansvarlige ved medlemsstaternes ambassader, der er lokaliseret i tredjelandene. |
| --- | --- |

51.

EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner i EU-delegationer kan, når det måtte anses for nødvendigt, gennemføres med støtte fra de sikkerhedsansvarlige ved medlemsstaternes ambassader, der er lokaliseret i tredjelandene.

| 52. | Inden udgangen af hvert kalenderår vedtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed et sikkerhedsinspektionsprogram for EU-Udenrigstjenesten for det følgende år. |
| --- | --- |

52.

Inden udgangen af hvert kalenderår vedtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed et sikkerhedsinspektionsprogram for EU-Udenrigstjenesten for det følgende år.

| 53. | Når det måtte anses for nødvendigt, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed arrangere sikkerhedsinspektioner, som ikke er med i ovennævnte program. |
| --- | --- |

53.

Når det måtte anses for nødvendigt, kan EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed arrangere sikkerhedsinspektioner, som ikke er med i ovennævnte program.

| 54. | Ved afslutningen af sikkerhedsinspektionen forelægges de vigtigste konklusioner og anbefalinger for den inspicerede enhed. Inspektionsholdet udarbejder derefter en inspektionsrapport. Hvis der foreslås korrigerende foranstaltninger, og fremsættes anbefalinger, medtages der tilstrækkelige detaljer i rapporten til at understøtte konklusionerne. Rapporten fremsendes til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og til lederen af den inspicerede enhed.
  Der udarbejdes regelmæssigt en rapport under EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorats ansvar for at fremhæve erfaringerne fra de inspektioner, der er gennemført i en nærmere angivet periode og behandlet af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

54.

Ved afslutningen af sikkerhedsinspektionen forelægges de vigtigste konklusioner og anbefalinger for den inspicerede enhed. Inspektionsholdet udarbejder derefter en inspektionsrapport. Hvis der foreslås korrigerende foranstaltninger, og fremsættes anbefalinger, medtages der tilstrækkelige detaljer i rapporten til at understøtte konklusionerne. Rapporten fremsendes til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed og til lederen af den inspicerede enhed.

Der udarbejdes regelmæssigt en rapport under EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorats ansvar for at fremhæve erfaringerne fra de inspektioner, der er gennemført i en nærmere angivet periode og behandlet af EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

Gennemførelse af og indberetning om sikkerhedsinspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet ifølge afsnit V, kapitel 2, i TEU

| 55. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan, når det er hensigtsmæssigt, udpege medvirkende eksperter til at deltage i fælles EU-inspektionshold, som udfører inspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet ifølge afsnit V, kapitel 2, i TEU. |
| --- | --- |

55.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat kan, når det er hensigtsmæssigt, udpege medvirkende eksperter til at deltage i fælles EU-inspektionshold, som udfører inspektioner i EU-agenturer og -organer, der er oprettet ifølge afsnit V, kapitel 2, i TEU.

Tjekliste for EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektioner

| 56. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat udarbejder og ajourfører en sikkerhedsinspektionstjekliste over de punkter, der skal kontrolleres ved EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektion. Denne tjekliste fremsendes til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

56.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat udarbejder og ajourfører en sikkerhedsinspektionstjekliste over de punkter, der skal kontrolleres ved EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsinspektion. Denne tjekliste fremsendes til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

| 57. | Oplysninger til brug for tjeklisten indhentes, navnlig under inspektionen, hos de ledende sikkerhedsansvarlige i den enhed, der inspiceres. Når tjeklisten er udfyldt med de detaljerede svar, klassificeres den efter aftale med den inspicerede enhed. Den indgår ikke i inspektionsrapporten. |
| --- | --- |

57.

Oplysninger til brug for tjeklisten indhentes, navnlig under inspektionen, hos de ledende sikkerhedsansvarlige i den enhed, der inspiceres. Når tjeklisten er udfyldt med de detaljerede svar, klassificeres den efter aftale med den inspicerede enhed. Den indgår ikke i inspektionsrapporten.

---

BILAG A IV

BESKYTTELSE AF EUCI, DER HÅNDTERES I CIS'ER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 8 i bilag A. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 8 i bilag A.

| 2. | Følgende egenskaber og koncepter for informationssikring (IA) er væsentlige for sikkerheden og for, at operationer i kommunikations- og informationssystemer (CIS'er) kan fungere korrekt:







  autenticitet | : | sikkerhed for, at informationer er ægte og fra bona fide-kilder |
| --- | --- | --- | --- |
| tilgængelighed | : | det forhold, at informationer er tilgængelige og kan anvendes på anmodning fra en autoriseret enhed |
| fortrolighed | : | det forhold, at informationer ikke videregives til uautoriserede personer, enheder eller processer |
| integritet | : | sikring af informationernes og aktivernes rigtighed og fuldstændighed |
| uafviselighed | : | evnen til at bevise, at en handling eller begivenhed har fundet sted, så denne handling eller begivenhed ikke senere kan benægtes. |

2.

Følgende egenskaber og koncepter for informationssikring (IA) er væsentlige for sikkerheden og for, at operationer i kommunikations- og informationssystemer (CIS'er) kan fungere korrekt:

autenticitet

:

sikkerhed for, at informationer er ægte og fra bona fide-kilder

tilgængelighed

:

det forhold, at informationer er tilgængelige og kan anvendes på anmodning fra en autoriseret enhed

fortrolighed

:

det forhold, at informationer ikke videregives til uautoriserede personer, enheder eller processer

integritet

:

sikring af informationernes og aktivernes rigtighed og fuldstændighed

uafviselighed

:

evnen til at bevise, at en handling eller begivenhed har fundet sted, så denne handling eller begivenhed ikke senere kan benægtes.

II.   INFORMATIONSSIKRINGSPRINCIPPER

| 3. | Nedenstående bestemmelser er grundlaget for sikkerhedsbeskyttelse af al håndtering af EUCI i CIS'er. Detaljerede krav til gennemførelse af disse bestemmelser defineres i sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer for informationssikring. |
| --- | --- |

3.

Nedenstående bestemmelser er grundlaget for sikkerhedsbeskyttelse af al håndtering af EUCI i CIS'er. Detaljerede krav til gennemførelse af disse bestemmelser defineres i sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer for informationssikring.

Sikkerhedsrisikostyring

| 4. | Sikkerhedsrisikostyringen skal være en integrerende del af at fastlægge, udvikle, drive og opretholde CIS'er. Risikostyringen (vurdering, behandling, accept og kommunikation) skal foregå som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af repræsentanter for systemejere, projektmyndigheder, driftsmyndigheder og sikkerhedsakkrediteringsmyndigheder under anvendelse af en gennemprøvet, gennemsigtig og fuldt forståelig risikovurderingsproces. Anvendelsesområdet for CIS'et og dets aktiver skal klart defineres i starten af risikostyringsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Sikkerhedsrisikostyringen skal være en integrerende del af at fastlægge, udvikle, drive og opretholde CIS'er. Risikostyringen (vurdering, behandling, accept og kommunikation) skal foregå som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af repræsentanter for systemejere, projektmyndigheder, driftsmyndigheder og sikkerhedsakkrediteringsmyndigheder under anvendelse af en gennemprøvet, gennemsigtig og fuldt forståelig risikovurderingsproces. Anvendelsesområdet for CIS'et og dets aktiver skal klart defineres i starten af risikostyringsprocessen.

| 5. | De kompetente myndigheder skal tage de potentielle trusler mod CIS'er op til revision og opretholde ajourførte og præcise trusselvurderinger, der afspejler det aktuelle operative miljø. De skal hele tiden ajourføre deres viden om spørgsmål i forbindelse med sårbarhed og regelmæssigt tage sårbarhedsvurderingen op til revision med afsæt i et informationsteknologimiljø (it-miljø) i stadig forandring. |
| --- | --- |

5.

De kompetente myndigheder skal tage de potentielle trusler mod CIS'er op til revision og opretholde ajourførte og præcise trusselvurderinger, der afspejler det aktuelle operative miljø. De skal hele tiden ajourføre deres viden om spørgsmål i forbindelse med sårbarhed og regelmæssigt tage sårbarhedsvurderingen op til revision med afsæt i et informationsteknologimiljø (it-miljø) i stadig forandring.

| 6. | Formålet med sikkerhedsrisikostyringen er at anvende et sæt sikkerhedsforanstaltninger, der giver sig udslag i en tilfredsstillende balance mellem brugerkrav og residualsikkerhedsrisiko. |
| --- | --- |

6.

Formålet med sikkerhedsrisikostyringen er at anvende et sæt sikkerhedsforanstaltninger, der giver sig udslag i en tilfredsstillende balance mellem brugerkrav og residualsikkerhedsrisiko.

| 7. | De specifikke krav og det detaljeringsomfang og den detaljeringsgrad, der fastlægges af den relevante sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) ved akkreditering af et CIS, skal svare til den vurderede risiko under hensyntagen til alle relevante faktorer, herunder klassifikationsgraden af de EUCI, der håndteres i CIS'et. Akkreditering skal omfatte en formel udredning om residualrisikoen og en ansvarlig myndigheds accept af residualrisikoen. |
| --- | --- |

7.

De specifikke krav og det detaljeringsomfang og den detaljeringsgrad, der fastlægges af den relevante sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA) ved akkreditering af et CIS, skal svare til den vurderede risiko under hensyntagen til alle relevante faktorer, herunder klassifikationsgraden af de EUCI, der håndteres i CIS'et. Akkreditering skal omfatte en formel udredning om residualrisikoen og en ansvarlig myndigheds accept af residualrisikoen.

Sikkerhed i hele CIS'ets livscyklus

| 8. | Opretholdelse af sikkerheden skal være et krav i den samlede CIS-livscyklus fra startfasen til udtagningen af drift. |
| --- | --- |

8.

Opretholdelse af sikkerheden skal være et krav i den samlede CIS-livscyklus fra startfasen til udtagningen af drift.

| 9. | Den rolle, som hver enkelt aktør i et CIS spiller, og dens interaktion med hensyn til sikkerhed skal fastlægges for hver fase af livscyklussen. |
| --- | --- |

9.

Den rolle, som hver enkelt aktør i et CIS spiller, og dens interaktion med hensyn til sikkerhed skal fastlægges for hver fase af livscyklussen.

| 10. | Ethvert CIS, herunder dets tekniske og ikke-tekniske sikkerhedsforanstaltninger, er underkastet afprøvning af sikkerheden under akkrediteringsprocessen for at sikre, at det relevante sikkerhedsniveau ved de gennemførte sikkerhedsforanstaltninger er nået, og kontrollere, at de er korrekt gennemført, integreret og konfigureret. |
| --- | --- |

10.

Ethvert CIS, herunder dets tekniske og ikke-tekniske sikkerhedsforanstaltninger, er underkastet afprøvning af sikkerheden under akkrediteringsprocessen for at sikre, at det relevante sikkerhedsniveau ved de gennemførte sikkerhedsforanstaltninger er nået, og kontrollere, at de er korrekt gennemført, integreret og konfigureret.

| 11. | Der skal regelmæssigt udføres sikkerhedsvurderinger, -inspektioner og -revisioner under driften og vedligeholdelsen af et CIS, og når der opstår ekstraordinære omstændigheder. |
| --- | --- |

11.

Der skal regelmæssigt udføres sikkerhedsvurderinger, -inspektioner og -revisioner under driften og vedligeholdelsen af et CIS, og når der opstår ekstraordinære omstændigheder.

| 12. | Sikkerhedsdokumentationen for et CIS skal udvikles i løbet af dets livscyklus som en integrerende del af ændrings- og konfigurationsstyringsprocessen. |
| --- | --- |

12.

Sikkerhedsdokumentationen for et CIS skal udvikles i løbet af dets livscyklus som en integrerende del af ændrings- og konfigurationsstyringsprocessen.

Bedste praksis

| 13. | EU-Udenrigstjenesten samarbejder med GSC, Kommissionen og medlemsstaterne om at udvikle bedste praksis for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, der håndteres i CIS'er. Retningslinjerne for bedste praksis skal omfatte de tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger for CIS'er, som bevisligt er effektive med hensyn til imødegåelse af trusler og sårbarheder. |
| --- | --- |

13.

EU-Udenrigstjenesten samarbejder med GSC, Kommissionen og medlemsstaterne om at udvikle bedste praksis for sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, der håndteres i CIS'er. Retningslinjerne for bedste praksis skal omfatte de tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger for CIS'er, som bevisligt er effektive med hensyn til imødegåelse af trusler og sårbarheder.

| 14. | Sikkerhedsbeskyttelsen af EUCI, der håndteres i CIS'er, skal trække på de erfaringer, som enheder involveret i IA både inden for og uden for EU har gjort. |
| --- | --- |

14.

Sikkerhedsbeskyttelsen af EUCI, der håndteres i CIS'er, skal trække på de erfaringer, som enheder involveret i IA både inden for og uden for EU har gjort.

| 15. | Udbredelsen og den efterfølgende gennemførelse af bedste praksis skal bidrage til at nå et ækvivalent sikringsniveau for de forskellige CIS'er, der drives af EU-Udenrigstjenesten til håndtering af EUCI. |
| --- | --- |

15.

Udbredelsen og den efterfølgende gennemførelse af bedste praksis skal bidrage til at nå et ækvivalent sikringsniveau for de forskellige CIS'er, der drives af EU-Udenrigstjenesten til håndtering af EUCI.

Dybdeforsvar

| 16. | For at afbøde risikoen i forbindelse med CIS'er skal der gennemføres en række tekniske og ikke-tekniske sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer. Denne kæde skal omfatte:
  a)   afskrækkelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at afskrække fjendtlig planlægning af angreb på CIS'er
  b)   forebyggelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at hindre eller blokere angreb på CIS'er
  c)   afsløring: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at opdage angreb på CIS'er
  d)   modstandsdygtighed: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at begrænse virkningerne af et angreb til et minimum af informationer eller CIS-aktiver og afværge yderligere skade
  e)   genopretning: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at genoprette en sikker situation for CIS'er.
  Det skal afgøres ved en risikovurdering, hvor strenge og udbredte disse tekniske sikkerhedsforanstaltninger skal være. |
| --- | --- |

16.

For at afbøde risikoen i forbindelse med CIS'er skal der gennemføres en række tekniske og ikke-tekniske sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer. Denne kæde skal omfatte:

a)   afskrækkelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at afskrække fjendtlig planlægning af angreb på CIS'er

b)   forebyggelse: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at hindre eller blokere angreb på CIS'er

c)   afsløring: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at opdage angreb på CIS'er

d)   modstandsdygtighed: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at begrænse virkningerne af et angreb til et minimum af informationer eller CIS-aktiver og afværge yderligere skade

e)   genopretning: sikkerhedsforanstaltninger med det formål at genoprette en sikker situation for CIS'er.

Det skal afgøres ved en risikovurdering, hvor strenge og udbredte disse tekniske sikkerhedsforanstaltninger skal være.

| 17. | De kompetente myndigheder skal sikre, at de kan imødegå hændelser, der kan overskride organisatoriske og nationale grænser, med henblik på at koordinere svar og udveksle informationer om disse hændelser og den hermed forbundne risiko (edb-nødberedskabskapaciteter). |
| --- | --- |

17.

De kompetente myndigheder skal sikre, at de kan imødegå hændelser, der kan overskride organisatoriske og nationale grænser, med henblik på at koordinere svar og udveksle informationer om disse hændelser og den hermed forbundne risiko (edb-nødberedskabskapaciteter).

Minimalisme- og "least privilege"-princippet

| 18. | Der implementeres kun de funktioner, det udstyr og de tjenester, der skal til for at opfylde operative behov og undgå unødvendige risici. |
| --- | --- |

18.

Der implementeres kun de funktioner, det udstyr og de tjenester, der skal til for at opfylde operative behov og undgå unødvendige risici.

| 19. | CIS-brugere og automatiserede processer skal kun tildeles den adgang, de privilegier eller de autorisationer, der er behov for til at udføre opgaverne, for at begrænse enhver skade, der kan opstå ved uheld, fejl eller uautoriseret brug af CIS-ressourcer. |
| --- | --- |

19.

CIS-brugere og automatiserede processer skal kun tildeles den adgang, de privilegier eller de autorisationer, der er behov for til at udføre opgaverne, for at begrænse enhver skade, der kan opstå ved uheld, fejl eller uautoriseret brug af CIS-ressourcer.

| 20. | De registreringsprocedurer, der udføres af et CIS, skal, hvor det er nødvendigt, kontrolleres som led i akkrediteringsprocessen. |
| --- | --- |

20.

De registreringsprocedurer, der udføres af et CIS, skal, hvor det er nødvendigt, kontrolleres som led i akkrediteringsprocessen.

Bevidsthed om informationssikring (IA)

| 21. | Den første forsvarslinje for CIS'ers sikkerhed er, at der er bevidsthed om risiciene og de tilgængelige sikkerhedsforanstaltninger. Det er navnlig nødvendigt, at alt det personale, der er involveret i CIS'ers livscyklus, herunder brugerne, forstår:






  a) | at sikkerhedssvigt i betydelig grad kan skade CIS'er og hele organisationen |
| --- | --- | --- |

21.

Den første forsvarslinje for CIS'ers sikkerhed er, at der er bevidsthed om risiciene og de tilgængelige sikkerhedsforanstaltninger. Det er navnlig nødvendigt, at alt det personale, der er involveret i CIS'ers livscyklus, herunder brugerne, forstår:

a)

at sikkerhedssvigt i betydelig grad kan skade CIS'er og hele organisationen

| b) | den potentielle skade mod andre, som kan opstå på grund af sammenkobling og indbyrdes afhængighed |
| --- | --- |

b)

den potentielle skade mod andre, som kan opstå på grund af sammenkobling og indbyrdes afhængighed

| c) | at de hver især har et ansvar og ansvarliggøres for CIS'ers sikkerhed afhængigt af deres roller inden for systemerne og processerne. |
| --- | --- |

c)

at de hver især har et ansvar og ansvarliggøres for CIS'ers sikkerhed afhængigt af deres roller inden for systemerne og processerne.

| 22. | For at sikre, at sikkerhedsansvaret forstås, skal IA-uddannelse og –bevidstgørelse være obligatorisk for alt berørt personale, herunder ledere og CIS-brugere. |
| --- | --- |

22.

For at sikre, at sikkerhedsansvaret forstås, skal IA-uddannelse og –bevidstgørelse være obligatorisk for alt berørt personale, herunder ledere og CIS-brugere.

Evaluering og godkendelse af it-sikkerhedsprodukter

| 23. | Den nødvendige grad af tillid til sikkerhedsforanstaltningerne, defineret som et sikringsniveau, fastlægges i overensstemmelse med resultatet af risikostyringsprocessen og med de relevante sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer. |
| --- | --- |

23.

Den nødvendige grad af tillid til sikkerhedsforanstaltningerne, defineret som et sikringsniveau, fastlægges i overensstemmelse med resultatet af risikostyringsprocessen og med de relevante sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer.

| 24. | Sikringsniveauet efterprøves ved at anvende internationalt anerkendte eller nationalt godkendte processer og metoder. Dette omfatter primært evaluering, kontrol og revision. |
| --- | --- |

24.

Sikringsniveauet efterprøves ved at anvende internationalt anerkendte eller nationalt godkendte processer og metoder. Dette omfatter primært evaluering, kontrol og revision.

| 25. | Kryptoprodukter til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI skal først evalueres og godkendes af en national kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) i en medlemsstat. |
| --- | --- |

25.

Kryptoprodukter til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI skal først evalueres og godkendes af en national kryptogodkendelsesmyndighed (CAA) i en medlemsstat.

| 26. | Inden de kan anbefales til godkendelse af EU-Udenrigstjenestens CAA i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, skal sådanne kryptoprodukter gennemgå en andenpartsevaluering med positivt resultat foretaget af en kvalificeret evalueringsmyndighed (AQUA) i en medlemsstat, der ikke medvirker til at designe eller fremstille udstyret. Hvor detaljeret andenpartsevalueringen skal være, afhænger af den planlagte højeste klassifikationsgrad for de EUCI, der skal beskyttes ved hjælp af disse produkter. |
| --- | --- |

26.

Inden de kan anbefales til godkendelse af EU-Udenrigstjenestens CAA i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, skal sådanne kryptoprodukter gennemgå en andenpartsevaluering med positivt resultat foretaget af en kvalificeret evalueringsmyndighed (AQUA) i en medlemsstat, der ikke medvirker til at designe eller fremstille udstyret. Hvor detaljeret andenpartsevalueringen skal være, afhænger af den planlagte højeste klassifikationsgrad for de EUCI, der skal beskyttes ved hjælp af disse produkter.

| 27. | Hvis det er berettiget af specifikke operative grunde, kan EU-Udenrigstjenestens CAA efter henstilling fra Rådets Sikkerhedsudvalg dispensere fra kravene ifølge punkt 25 eller 26 og udstede en midlertidig godkendelse for en specifik periode efter proceduren i artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse. |
| --- | --- |

27.

Hvis det er berettiget af specifikke operative grunde, kan EU-Udenrigstjenestens CAA efter henstilling fra Rådets Sikkerhedsudvalg dispensere fra kravene ifølge punkt 25 eller 26 og udstede en midlertidig godkendelse for en specifik periode efter proceduren i artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse.

| 28. | En AQUA skal være en CAA i en medlemsstat, der på grundlag af kriterier, som er fastsat af Rådet, er blevet akkrediteret til at foretage andenpartsevalueringen af kryptoprodukter til beskyttelse af EUCI. |
| --- | --- |

28.

En AQUA skal være en CAA i en medlemsstat, der på grundlag af kriterier, som er fastsat af Rådet, er blevet akkrediteret til at foretage andenpartsevalueringen af kryptoprodukter til beskyttelse af EUCI.

| 29. | Den højtstående repræsentant skal godkende en sikkerhedspolitik for kvalifikation og godkendelse af ikke-kryptografiske it-sikkerhedsprodukter. |
| --- | --- |

29.

Den højtstående repræsentant skal godkende en sikkerhedspolitik for kvalifikation og godkendelse af ikke-kryptografiske it-sikkerhedsprodukter.

Transmission inden for sikrede områder

| 30. | Ved transmission af EUCI inden for sikrede områder kan ukrypteret distribution eller kryptering på et lavere niveau anvendes på grundlag af resultatet af en risikostyringsproces og med forbehold af godkendelse fra SAA'en, jf. dog bestemmelserne i denne afgørelse. |
| --- | --- |

30.

Ved transmission af EUCI inden for sikrede områder kan ukrypteret distribution eller kryptering på et lavere niveau anvendes på grundlag af resultatet af en risikostyringsproces og med forbehold af godkendelse fra SAA'en, jf. dog bestemmelserne i denne afgørelse.

Sikker sammenkobling af CIS'er

| 31. | I denne afgørelse forstås ved systemsammenkobling direkte kobling af to eller flere it-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger. |
| --- | --- |

31.

I denne afgørelse forstås ved systemsammenkobling direkte kobling af to eller flere it-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger.

| 32. | Et CIS skal behandle et tilkoblet it-system som upålideligt og gennemføre beskyttelsesforanstaltninger for at kontrollere udvekslingen af klassificerede informationer. |
| --- | --- |

32.

Et CIS skal behandle et tilkoblet it-system som upålideligt og gennemføre beskyttelsesforanstaltninger for at kontrollere udvekslingen af klassificerede informationer.

| 33. | For alle sammenkoblinger af et CIS med et andet it-system skal følgende grundlæggende krav opfyldes:






  a) | de forretningsmæssige eller operative krav til sådanne sammenkoblinger skal fastlægges og godkendes af de kompetente myndigheder |
| --- | --- | --- |

33.

For alle sammenkoblinger af et CIS med et andet it-system skal følgende grundlæggende krav opfyldes:

a)

de forretningsmæssige eller operative krav til sådanne sammenkoblinger skal fastlægges og godkendes af de kompetente myndigheder

| b) | sammenkoblingen skal gennemgå en risikostyrings- og akkrediteringsproces og godkendes af de kompetente SAA'er |
| --- | --- |

b)

sammenkoblingen skal gennemgå en risikostyrings- og akkrediteringsproces og godkendes af de kompetente SAA'er

| c) | der skal oprettes grænsebeskyttelsestjenester (BPS) rundt om alle CIS'er. |
| --- | --- |

c)

der skal oprettes grænsebeskyttelsestjenester (BPS) rundt om alle CIS'er.

| 34. | Der må ikke være nogen sammenkobling mellem et akkrediteret CIS og et ubeskyttet eller offentligt netværk, medmindre CIS'et har godkendt den BPS, der er installeret til dette formål mellem CIS'et og det ubeskyttede eller offentlige netværk. Sikkerhedsforanstaltningerne for sådanne sammenkoblinger skal tages op til revision af den kompetente informationssikringsmyndighed (IAA) og godkendes af den kompetente SAA.
  Hvis det ubeskyttede eller offentlige netværk udelukkende anvendes som bærer, og dataene er krypteret ved hjælp af et kryptoprodukt, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, anses forbindelsen ikke for at være en sammenkobling. |
| --- | --- |

34.

Der må ikke være nogen sammenkobling mellem et akkrediteret CIS og et ubeskyttet eller offentligt netværk, medmindre CIS'et har godkendt den BPS, der er installeret til dette formål mellem CIS'et og det ubeskyttede eller offentlige netværk. Sikkerhedsforanstaltningerne for sådanne sammenkoblinger skal tages op til revision af den kompetente informationssikringsmyndighed (IAA) og godkendes af den kompetente SAA.

Hvis det ubeskyttede eller offentlige netværk udelukkende anvendes som bærer, og dataene er krypteret ved hjælp af et kryptoprodukt, som er godkendt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 5, i denne afgørelse, anses forbindelsen ikke for at være en sammenkobling.

| 35. | Direkte sammenkobling eller kaskadekobling mellem et CIS, som er akkrediteret til at håndtere informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, og et ubeskyttet eller offentligt netværk er forbudt. |
| --- | --- |

35.

Direkte sammenkobling eller kaskadekobling mellem et CIS, som er akkrediteret til at håndtere informationer, der er klassificeret TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET, og et ubeskyttet eller offentligt netværk er forbudt.

Edb-lagringsmedier

| 36. | Edb-lagringsmedier skal destrueres i overensstemmelse med procedurer, der er godkendt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed. |
| --- | --- |

36.

Edb-lagringsmedier skal destrueres i overensstemmelse med procedurer, der er godkendt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed.

| 37. | Edb-lagringsmedier skal genanvendes, nedklassificeres eller afklassificeres i overensstemmelse med en sikkerhedspolitik, der skal fastlægges i henhold til artikel 7, stk. 2, i denne afgørelse. |
| --- | --- |

37.

Edb-lagringsmedier skal genanvendes, nedklassificeres eller afklassificeres i overensstemmelse med en sikkerhedspolitik, der skal fastlægges i henhold til artikel 7, stk. 2, i denne afgørelse.

Nødsituationer

| 38. | Uanset bestemmelserne i denne afgørelse kan de særlige procedurer, der er beskrevet i det følgende, anvendes i et begrænset tidsrum i en nødsituation, f.eks. under forestående eller faktiske krise-, konflikt- eller krigssituationer eller under ekstraordinære operative forhold. |
| --- | --- |

38.

Uanset bestemmelserne i denne afgørelse kan de særlige procedurer, der er beskrevet i det følgende, anvendes i et begrænset tidsrum i en nødsituation, f.eks. under forestående eller faktiske krise-, konflikt- eller krigssituationer eller under ekstraordinære operative forhold.

| 39. | EUCI kan transmitteres ved hjælp af kryptoprodukter, der er godkendt til en lavere klassifikationsgrad eller endog ukrypteret med den kompetente myndigheds godkendelse, hvis eventuel forsinkelse ville forvolde en skade, der er langt alvorligere end den skade, som videregivelse af det klassificerede materiale ville forvolde, og hvis:






  a) | afsender og modtager ikke har de krævede krypteringsmidler eller slet ingen krypteringsmidler har |
| --- | --- | --- |

39.

EUCI kan transmitteres ved hjælp af kryptoprodukter, der er godkendt til en lavere klassifikationsgrad eller endog ukrypteret med den kompetente myndigheds godkendelse, hvis eventuel forsinkelse ville forvolde en skade, der er langt alvorligere end den skade, som videregivelse af det klassificerede materiale ville forvolde, og hvis:

a)

afsender og modtager ikke har de krævede krypteringsmidler eller slet ingen krypteringsmidler har

| b) | det klassificerede materiale ikke kan sendes i tide med andre midler. |
| --- | --- |

b)

det klassificerede materiale ikke kan sendes i tide med andre midler.

| 40. | Klassificerede informationer, der transmitteres under de i stk. 39 nævnte omstændigheder, må ikke bære nogen mærkning eller påtegning, der skiller dem ud fra informationer, der er uklassificeret eller kan beskyttes ved hjælp af et disponibelt kryptoprodukt. Modtagerne skal via andre midler straks underrettes om klassifikationsgraden. |
| --- | --- |

40.

Klassificerede informationer, der transmitteres under de i stk. 39 nævnte omstændigheder, må ikke bære nogen mærkning eller påtegning, der skiller dem ud fra informationer, der er uklassificeret eller kan beskyttes ved hjælp af et disponibelt kryptoprodukt. Modtagerne skal via andre midler straks underrettes om klassifikationsgraden.

| 41. | Ved anvendelse af punkt 39 aflægges der efterfølgende rapport til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, som så aflægger rapport til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. Af denne rapport skal som minimum fremgå afsenderen, modtagen og udstederen af hver enkelt EUCI. |
| --- | --- |

41.

Ved anvendelse af punkt 39 aflægges der efterfølgende rapport til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, som så aflægger rapport til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. Af denne rapport skal som minimum fremgå afsenderen, modtagen og udstederen af hver enkelt EUCI.

III.   INFORMATIONSSIKRINGSFUNKTIONER OG -MYNDIGHEDER

| 42. | Der skal oprettes følgende IA-funktioner i medlemsstaterne og i EU-Udenrigstjenesten. Disse funktioner behøver ikke være organiseret i individuelle enheder. De skal have separate mandater. Disse funktioner og det medfølgende ansvar kan dog kombineres eller integreres i samme organisatoriske enhed eller opdeles i forskellige organisatoriske enheder, forudsat at det undgås, at der opstår interne interessekonflikter eller konflikter mellem arbejdsopgaver. |
| --- | --- |

42.

Der skal oprettes følgende IA-funktioner i medlemsstaterne og i EU-Udenrigstjenesten. Disse funktioner behøver ikke være organiseret i individuelle enheder. De skal have separate mandater. Disse funktioner og det medfølgende ansvar kan dog kombineres eller integreres i samme organisatoriske enhed eller opdeles i forskellige organisatoriske enheder, forudsat at det undgås, at der opstår interne interessekonflikter eller konflikter mellem arbejdsopgaver.

Informationssikringsmyndigheden (IAA)

| 43. | IAA'en er ansvarlig for:






  a) | udvikling af IA-sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans |
| --- | --- | --- |

43.

IAA'en er ansvarlig for:

a)

udvikling af IA-sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer og overvågning af deres effektivitet og relevans

| b) | beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter |
| --- | --- |

b)

beskyttelse og forvaltning af tekniske informationer om kryptoprodukter

| c) | sikring af, at de IA-foranstaltninger, der vælges til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, er i overensstemmelse med de relevante politikker for deres egnethed og udvælgelse |
| --- | --- |

c)

sikring af, at de IA-foranstaltninger, der vælges til sikkerhedsbeskyttelse af EUCI, er i overensstemmelse med de relevante politikker for deres egnethed og udvælgelse

| d) | sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med politikkerne for deres egnethed og udvælgelse |
| --- | --- |

d)

sikring af, at kryptoprodukter udvælges i overensstemmelse med politikkerne for deres egnethed og udvælgelse

| e) | koordinering af IA-uddannelse og -bevidstgørelse |
| --- | --- |

e)

koordinering af IA-uddannelse og -bevidstgørelse

| f) | samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne med hensyn til IA-sikkerhedspolitikkerne og sikkerhedsretningslinjerne |
| --- | --- |

f)

samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne med hensyn til IA-sikkerhedspolitikkerne og sikkerhedsretningslinjerne

| g) | sikring af, at den relevante ekspertise er til rådighed i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalgs ekspertunderudvalg vedrørende IA-spørgsmål. |
| --- | --- |

g)

sikring af, at den relevante ekspertise er til rådighed i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalgs ekspertunderudvalg vedrørende IA-spørgsmål.

Tempestmyndigheden

| 44. | Tempestmyndigheden (TA) er ansvarlig for at sikre, at CIS'er er i overensstemmelse med Tempestpolitikkerne og -retningslinjerne. Den skal godkende Tempestmodforanstaltninger vedrørende anlæg og produkter til beskyttelse af EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø. |
| --- | --- |

44.

Tempestmyndigheden (TA) er ansvarlig for at sikre, at CIS'er er i overensstemmelse med Tempestpolitikkerne og -retningslinjerne. Den skal godkende Tempestmodforanstaltninger vedrørende anlæg og produkter til beskyttelse af EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø.

Kryptogodkendelsesmyndighed (CAA)

| 45. | CAA'en er ansvarlig for at sikre, at kryptoprodukter er i overensstemmelse med de respektive kryptopolitikker. Den skal godkende et kryptoprodukt til beskyttelse af EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø. |
| --- | --- |

45.

CAA'en er ansvarlig for at sikre, at kryptoprodukter er i overensstemmelse med de respektive kryptopolitikker. Den skal godkende et kryptoprodukt til beskyttelse af EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø.

Kryptodistributionsmyndighed (CDA)

| 46. | CDA'en er ansvarlig for:






  a) | at forvalte og stå til regnskab for EU-kryptomateriale |
| --- | --- | --- |

46.

CDA'en er ansvarlig for:

a)

at forvalte og stå til regnskab for EU-kryptomateriale

| b) | at sikre, at der indføres og anvendes relevante procedurer og kanaler med henblik på at kunne stå til regnskab for alt EU-kryptomateriale og sikre håndtering, opbevaring og distribution deraf |
| --- | --- |

b)

at sikre, at der indføres og anvendes relevante procedurer og kanaler med henblik på at kunne stå til regnskab for alt EU-kryptomateriale og sikre håndtering, opbevaring og distribution deraf

| c) | at sikre overdragelse af EU-kryptomateriale til eller fra enkeltpersoner eller tjenester, der bruger det. |
| --- | --- |

c)

at sikre overdragelse af EU-kryptomateriale til eller fra enkeltpersoner eller tjenester, der bruger det.

Sikkerhedsakkrediteringsmyndighed (SAA)

| 47. | Sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) for hvert system er ansvarlig for:






  a) | at sikre, at CIS'er overholder de relevante sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer, samt udstede en godkendelse af et CIS til at håndtere EUCI med en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø og angive betingelserne for akkrediteringen og kriterierne for fornyet godkendelse |
| --- | --- | --- |

47.

Sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) for hvert system er ansvarlig for:

a)

at sikre, at CIS'er overholder de relevante sikkerhedspolitikker og sikkerhedsretningslinjer, samt udstede en godkendelse af et CIS til at håndtere EUCI med en nærmere bestemt klassifikationsgrad i det operative miljø og angive betingelserne for akkrediteringen og kriterierne for fornyet godkendelse

| b) | at etablere en sikkerhedsakkrediteringsproces i overensstemmelse med de relevante politikker, som klart angiver de godkendelsesbetingelser, der gælder for et CIS, den har ansvaret for |
| --- | --- |

b)

at etablere en sikkerhedsakkrediteringsproces i overensstemmelse med de relevante politikker, som klart angiver de godkendelsesbetingelser, der gælder for et CIS, den har ansvaret for

| c) | at definere en sikkerhedsakkrediteringsstrategi, der fastsætter en detaljeringsgrad for akkrediteringsprocessen svarende til det krævede sikringsniveau |
| --- | --- |

c)

at definere en sikkerhedsakkrediteringsstrategi, der fastsætter en detaljeringsgrad for akkrediteringsprocessen svarende til det krævede sikringsniveau

| d) | at gennemgå og godkende sikkerhedsrelateret dokumentation, herunder udredninger om risikostyring og residualrisiko, systemspecifikke sikkerhedskrav (i det følgende benævnt "SSRS'er"), dokumentation for kontrol af sikkerhedsimplementering og operationelle sikkerhedsprocedurer (i det følgende benævnt "SecOP'er"), samt sikre, at den er i overensstemmelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsregler og sikkerhedspolitik |
| --- | --- |

d)

at gennemgå og godkende sikkerhedsrelateret dokumentation, herunder udredninger om risikostyring og residualrisiko, systemspecifikke sikkerhedskrav (i det følgende benævnt "SSRS'er"), dokumentation for kontrol af sikkerhedsimplementering og operationelle sikkerhedsprocedurer (i det følgende benævnt "SecOP'er"), samt sikre, at den er i overensstemmelse med EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsregler og sikkerhedspolitik

| e) | at kontrollere implementeringen af sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med CIS'et ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner |
| --- | --- |

e)

at kontrollere implementeringen af sikkerhedsforanstaltningerne i forbindelse med CIS'et ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner

| f) | at fastlægge sikkerhedskrav (f.eks. niveauer for personelsikkerhedsgodkendelse) for CIS-følsomme stillinger |
| --- | --- |

f)

at fastlægge sikkerhedskrav (f.eks. niveauer for personelsikkerhedsgodkendelse) for CIS-følsomme stillinger

| g) | at godkende valget af godkendte krypto- og Tempestprodukter, der anvendes med henblik på at sikre et CIS |
| --- | --- |

g)

at godkende valget af godkendte krypto- og Tempestprodukter, der anvendes med henblik på at sikre et CIS

| h) | at godkende eller, hvor det er relevant, deltage i den fælles godkendelse af sammenkoblingen af et CIS med andre CIS'er |
| --- | --- |

h)

at godkende eller, hvor det er relevant, deltage i den fælles godkendelse af sammenkoblingen af et CIS med andre CIS'er

| i) | at samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne om sikkerhedsrisikostyring, især residualrisikoen, og betingelserne for godkendelseserklæringen. |
| --- | --- |

i)

at samarbejde med systemleverandøren, sikkerhedsaktørerne og brugerrepræsentanterne om sikkerhedsrisikostyring, især residualrisikoen, og betingelserne for godkendelseserklæringen.

| 48. | EU-Udenrigstjenestens SAA er ansvarlig for akkreditering af alle CIS'er, der anvendes inden for EU-Udenrigstjenestens kompetenceområde. |
| --- | --- |

48.

EU-Udenrigstjenestens SAA er ansvarlig for akkreditering af alle CIS'er, der anvendes inden for EU-Udenrigstjenestens kompetenceområde.

Sikkerhedsakkrediteringsudvalg (SAB)

| 49. | Et fælles SAB er ansvarligt for akkreditering af CIS'er, der både henhører under EU-Udenrigstjenestens SAA og medlemsstaternes SAA'er. Det består af en SAA-repræsentant fra hver medlemsstat med deltagelse af en SAA-repræsentant for GSC og Kommissionen. Andre enheder med knudepunkter i et CIS indbydes til at deltage, når det pågældende system drøftes.
  SAB har en repræsentant for EU-Udenrigstjenestens SAA som formand. Det træffer afgørelse ved konsensus blandt SAA-repræsentanterne for institutioner, medlemsstater og andre enheder med knudepunkter i CIS'et. Det aflægger regelmæssigt rapport om sine aktiviteter til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg og meddeler det alle akkrediteringsudredninger. |
| --- | --- |

49.

Et fælles SAB er ansvarligt for akkreditering af CIS'er, der både henhører under EU-Udenrigstjenestens SAA og medlemsstaternes SAA'er. Det består af en SAA-repræsentant fra hver medlemsstat med deltagelse af en SAA-repræsentant for GSC og Kommissionen. Andre enheder med knudepunkter i et CIS indbydes til at deltage, når det pågældende system drøftes.

SAB har en repræsentant for EU-Udenrigstjenestens SAA som formand. Det træffer afgørelse ved konsensus blandt SAA-repræsentanterne for institutioner, medlemsstater og andre enheder med knudepunkter i CIS'et. Det aflægger regelmæssigt rapport om sine aktiviteter til EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg og meddeler det alle akkrediteringsudredninger.

Den operative informationssikringsmyndighed

| 50. | Den operative IA-myndighed for hvert system er ansvarlig for:






  a) | at udvikle sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedspolitikkerne og sikkerhedsretningslinjerne, især systemspecifikke sikkerhedskrav (SSRS), herunder udredningen om residualrisikoen, operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) og kryptoplanen i forbindelse med CIS-akkrediteringsprocessen |
| --- | --- | --- |

50.

Den operative IA-myndighed for hvert system er ansvarlig for:

a)

at udvikle sikkerhedsdokumentation i overensstemmelse med sikkerhedspolitikkerne og sikkerhedsretningslinjerne, især systemspecifikke sikkerhedskrav (SSRS), herunder udredningen om residualrisikoen, operationelle sikkerhedsprocedurer (SecOP'er) og kryptoplanen i forbindelse med CIS-akkrediteringsprocessen

| b) | at deltage i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge implementeringen deraf og for at sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation |
| --- | --- |

b)

at deltage i udvælgelse og afprøvning af systemspecifikke tekniske sikkerhedsforanstaltninger, -anordninger og -software for at overvåge implementeringen deraf og for at sikre, at de installeres, konfigureres og vedligeholdes sikkert i overensstemmelse med den relevante sikkerhedsdokumentation

| c) | at deltage i udvælgelse af Tempestsikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i SSRS, og sikre, at de installeres og vedligeholdes sikkert i samarbejde med TA |
| --- | --- |

c)

at deltage i udvælgelse af Tempestsikkerhedsforanstaltninger og -anordninger, hvis det kræves i SSRS, og sikre, at de installeres og vedligeholdes sikkert i samarbejde med TA

| d) | at overvåge gennemførelse og anvendelse af SecOP'er og, hvor det er relevant, uddelegere operationelt sikkerhedsansvar til systemejeren |
| --- | --- |

d)

at overvåge gennemførelse og anvendelse af SecOP'er og, hvor det er relevant, uddelegere operationelt sikkerhedsansvar til systemejeren

| e) | at forvalte og håndtere kryptoprodukter samt sikre opbevaring af kryptomateriale og kontrolleret materiale og om nødvendigt generering af kryptovariabler |
| --- | --- |

e)

at forvalte og håndtere kryptoprodukter samt sikre opbevaring af kryptomateriale og kontrolleret materiale og om nødvendigt generering af kryptovariabler

| f) | at gennemføre sikkerhedsanalyserevisioner og -afprøvninger, især for at udarbejde relevante risikorapporter som krævet af SAA'en |
| --- | --- |

f)

at gennemføre sikkerhedsanalyserevisioner og -afprøvninger, især for at udarbejde relevante risikorapporter som krævet af SAA'en

| g) | at tilbyde CIS-specifik IA-uddannelse |
| --- | --- |

g)

at tilbyde CIS-specifik IA-uddannelse

| h) | at implementere og anvende CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

h)

at implementere og anvende CIS-specifikke sikkerhedsforanstaltninger.

---

BILAG A V

INDUSTRISIKKERHED

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 9 i bilag A. Det fastsætter generelle sikkerhedsbestemmelser, der er gældende for industrivirksomheder eller andre enheder under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, der tildeles af EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 9 i bilag A. Det fastsætter generelle sikkerhedsbestemmelser, der er gældende for industrivirksomheder eller andre enheder under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, der tildeles af EU-Udenrigstjenesten.

| 2. | Den højtstående repræsentant godkender en politik for industrisikkerhed, der navnlig indeholder detaljerede krav vedrørende facilitetssikkerhedsgodkendelser (FSC'er), de særlige sikkerhedsbetingelser (SAL), besøg, transmission og transport af EUCI. |
| --- | --- |

2.

Den højtstående repræsentant godkender en politik for industrisikkerhed, der navnlig indeholder detaljerede krav vedrørende facilitetssikkerhedsgodkendelser (FSC'er), de særlige sikkerhedsbetingelser (SAL), besøg, transmission og transport af EUCI.

II.   SIKKERHEDSELEMENTER I EN KLASSIFICERET KONTRAKT

Klassifikationsvejledning (SCG)

| 3. | Inden der iværksættes et udbud eller tildeles en klassificeret kontrakt, skal EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed fastsætte klassifikationsgraden for informationer, som skal videregives til bydende og kontrahenter, samt klassifikationsgraden for informationer, som kontrahenten skal udarbejde. Med henblik herpå udarbejder EU-Udenrigstjenesten en SCG, der skal anvendes ved opfyldelsen af kontrakten. |
| --- | --- |

3.

Inden der iværksættes et udbud eller tildeles en klassificeret kontrakt, skal EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed fastsætte klassifikationsgraden for informationer, som skal videregives til bydende og kontrahenter, samt klassifikationsgraden for informationer, som kontrahenten skal udarbejde. Med henblik herpå udarbejder EU-Udenrigstjenesten en SCG, der skal anvendes ved opfyldelsen af kontrakten.

| 4. | For at fastlægge klassifikationsgraden for de forskellige elementer i en klassificeret kontrakt anvendes følgende principper:






  a) | ved udarbejdelsen af en SCG skal EU-Udenrigstjenesten tage hensyn til alle relevante sikkerhedsaspekter, herunder den klassifikationsgrad, der er tildelt informationer, som udstederen af informationerne har videregivet og godkendt til brug for kontrakten |
| --- | --- | --- |

4.

For at fastlægge klassifikationsgraden for de forskellige elementer i en klassificeret kontrakt anvendes følgende principper:

a)

ved udarbejdelsen af en SCG skal EU-Udenrigstjenesten tage hensyn til alle relevante sikkerhedsaspekter, herunder den klassifikationsgrad, der er tildelt informationer, som udstederen af informationerne har videregivet og godkendt til brug for kontrakten

| b) | en kontrakts samlede klassifikationsgrad kan ikke være lavere end den højeste klassifikationsgrad for dens elementer |
| --- | --- |

b)

en kontrakts samlede klassifikationsgrad kan ikke være lavere end den højeste klassifikationsgrad for dens elementer

| c) | EU-Udenrigstjenesten skal, når det er relevant, samarbejde med medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, hvis der skal foretages ændringer i klassifikationen af informationer, der er udarbejdet af eller videregivet til kontrahenter i forbindelse med opfyldelsen af en kontrakt, og når der foretages eventuelle efterfølgende ændringer af SCG. |
| --- | --- |

c)

EU-Udenrigstjenesten skal, når det er relevant, samarbejde med medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, hvis der skal foretages ændringer i klassifikationen af informationer, der er udarbejdet af eller videregivet til kontrahenter i forbindelse med opfyldelsen af en kontrakt, og når der foretages eventuelle efterfølgende ændringer af SCG.

Særlige sikkerhedsbetingelser (SAL)

| 5. | Sikkerhedskravene for de enkelte kontrakter beskrives i SAL. SAL skal, når det er relevant, indeholde SCG og skal være en integrerende del af en klassificeret kontrakt eller underkontrakt. |
| --- | --- |

5.

Sikkerhedskravene for de enkelte kontrakter beskrives i SAL. SAL skal, når det er relevant, indeholde SCG og skal være en integrerende del af en klassificeret kontrakt eller underkontrakt.

| 6. | SAL skal indeholde bestemmelser om, at kontrahenten og/eller underkontrahenten skal opfylde minimumsstandarderne i denne afgørelse. Manglende overholdelse af minimumsstandarderne kan udgøre en tilstrækkelig grund til, at kontrakten ophæves. |
| --- | --- |

6.

SAL skal indeholde bestemmelser om, at kontrahenten og/eller underkontrahenten skal opfylde minimumsstandarderne i denne afgørelse. Manglende overholdelse af minimumsstandarderne kan udgøre en tilstrækkelig grund til, at kontrakten ophæves.

Program-/projektsikkerhedsinstruktion (PSI)

| 7. | Afhængigt af omfanget af programmer eller projekter, der kræver adgang til eller håndtering eller opbevaring af EUCI, kan den kontraherende myndighed, der er udpeget til at forvalte programmet eller projektet, udarbejde specifikke program-/projektsikkerhedsinstruktioner (PSI). PSI kræver godkendelse fra medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, der deltager i programmet/projektet, og kan indeholde yderligere sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

7.

Afhængigt af omfanget af programmer eller projekter, der kræver adgang til eller håndtering eller opbevaring af EUCI, kan den kontraherende myndighed, der er udpeget til at forvalte programmet eller projektet, udarbejde specifikke program-/projektsikkerhedsinstruktioner (PSI). PSI kræver godkendelse fra medlemsstaternes NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed, der deltager i programmet/projektet, og kan indeholde yderligere sikkerhedskrav.

III.   FACILITETSSIKKERHEDSGODKENDELSE (FSC)

| 8. | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat beder en NSA eller DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i medlemsstaten om at tildele en FSC som angivelse af, at en industrivirksomhed eller en anden enhed i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser kan sikkerhedsbeskytte EUCI med den relevante klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET) inden for sine faciliteter. En kontrahent, underkontrahent eller en potentiel kontrahent eller underkontrahent kan først få rådighed over eller tildeles adgang til EUCI, når beviset for FSC er blevet sendt til EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

8.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat beder en NSA eller DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i medlemsstaten om at tildele en FSC som angivelse af, at en industrivirksomhed eller en anden enhed i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser kan sikkerhedsbeskytte EUCI med den relevante klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET) inden for sine faciliteter. En kontrahent, underkontrahent eller en potentiel kontrahent eller underkontrahent kan først få rådighed over eller tildeles adgang til EUCI, når beviset for FSC er blevet sendt til EU-Udenrigstjenesten.

| 9. | Når det er relevant, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed den relevante NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om, at der er behov for en FSC i perioden forud for indgåelse af en kontrakt eller med henblik på opfyldelsen af en kontrakt. En FSC eller PSC er påkrævet i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, hvis EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, skal videregives i løbet af udbudsproceduren. |
| --- | --- |

9.

Når det er relevant, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed den relevante NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om, at der er behov for en FSC i perioden forud for indgåelse af en kontrakt eller med henblik på opfyldelsen af en kontrakt. En FSC eller PSC er påkrævet i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, hvis EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, skal videregives i løbet af udbudsproceduren.

| 10. | EU-Udenrigstjenesten tildeler som kontraherende myndighed ikke en klassificeret kontrakt til en udvalgt bydende, før den fra NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende kontrahent eller underkontrahent er registreret, har fået bekræftet, at den relevante FSC, hvor det er påkrævet, er udstedt. |
| --- | --- |

10.

EU-Udenrigstjenesten tildeler som kontraherende myndighed ikke en klassificeret kontrakt til en udvalgt bydende, før den fra NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende kontrahent eller underkontrahent er registreret, har fået bekræftet, at den relevante FSC, hvor det er påkrævet, er udstedt.

| 11. | EU-Udenrigstjenesten anmoder som kontraherende myndighed NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed, som har udstedt en FSC, om at underrette om eventuelle negative oplysninger, der påvirker FSC'en. I tilfælde af en underkontrakt underrettes NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed tilsvarende. |
| --- | --- |

11.

EU-Udenrigstjenesten anmoder som kontraherende myndighed NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed, som har udstedt en FSC, om at underrette om eventuelle negative oplysninger, der påvirker FSC'en. I tilfælde af en underkontrakt underrettes NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed tilsvarende.

| 12. | Hvis den relevante NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed inddrager en FSC, er det en tilstrækkelig grund til, at EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ophæver en klassificeret kontrakt eller udelukker en bydende fra udvælgelsen. |
| --- | --- |

12.

Hvis den relevante NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed inddrager en FSC, er det en tilstrækkelig grund til, at EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ophæver en klassificeret kontrakt eller udelukker en bydende fra udvælgelsen.

IV.   PERSONELSIKKERHEDSGODKENDELSER (PSC'ER) FOR KONTRAHENTERS PERSONEL

| 13. | Alt personel, der arbejder for kontrahenter, og som har behov for adgang til EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt og have "need-to-know" vedrørende adgang til informationerne. Selv om der ikke kræves en PSC for adgang til EUCI med klassifikationsgraden RESTREINT UE/EU RESTRICTED, gælder "need-to-know"-princippet for en sådan adgang. |
| --- | --- |

13.

Alt personel, der arbejder for kontrahenter, og som har behov for adgang til EUCI, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, skal være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt og have "need-to-know" vedrørende adgang til informationerne. Selv om der ikke kræves en PSC for adgang til EUCI med klassifikationsgraden RESTREINT UE/EU RESTRICTED, gælder "need-to-know"-princippet for en sådan adgang.

| 14. | Ansøgninger om PSC'er for kontrahenters personel skal fremsættes over for den NSA/DSA, der har ansvaret for enheden. |
| --- | --- |

14.

Ansøgninger om PSC'er for kontrahenters personel skal fremsættes over for den NSA/DSA, der har ansvaret for enheden.

| 15. | EU-Udenrigstjenesten skal understrege over for kontrahenter, der ønsker at ansætte en statsborger fra et tredjeland i en stilling, der kræver adgang til EUCI, at ansvaret for at beslutte, om den pågældende kan tildeles adgang til sådanne informationer, jf. denne afgørelse, og bekræfte at udstederens samtykke skal foreligge, inden der gives en sådan adgang, påhviler NSA/DSA'en i den medlemsstat, hvor den ansættende enhed er lokaliseret og registreret. |
| --- | --- |

15.

EU-Udenrigstjenesten skal understrege over for kontrahenter, der ønsker at ansætte en statsborger fra et tredjeland i en stilling, der kræver adgang til EUCI, at ansvaret for at beslutte, om den pågældende kan tildeles adgang til sådanne informationer, jf. denne afgørelse, og bekræfte at udstederens samtykke skal foreligge, inden der gives en sådan adgang, påhviler NSA/DSA'en i den medlemsstat, hvor den ansættende enhed er lokaliseret og registreret.

V.   KLASSIFICEREDE KONTRAKTER OG UNDERKONTRAKTER

| 16. | Hvis EUCI videregives til en bydende i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, skal udbudsbekendtgørelsen indeholde en bestemmelse, der forpligter den bydende, der undlader at afgive bud, eller som ikke udvælges, til at returnere alle klassificerede dokumenter inden for en bestemt tidsfrist. |
| --- | --- |

16.

Hvis EUCI videregives til en bydende i perioden forud for indgåelsen af en kontrakt, skal udbudsbekendtgørelsen indeholde en bestemmelse, der forpligter den bydende, der undlader at afgive bud, eller som ikke udvælges, til at returnere alle klassificerede dokumenter inden for en bestemt tidsfrist.

| 17. | Når der er tildelt en klassificeret kontrakt eller underkontrakt, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed kontrahentens eller underkontrahentens NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om sikkerhedsbestemmelserne for den klassificerede kontrakt. |
| --- | --- |

17.

Når der er tildelt en klassificeret kontrakt eller underkontrakt, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed kontrahentens eller underkontrahentens NSA/DSA eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om sikkerhedsbestemmelserne for den klassificerede kontrakt.

| 18. | Når sådanne kontrakter ophæves eller udløber, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed (og/eller, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i tilfælde af en underkontrakt) straks NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor kontrahenten eller underkontrahenten er registreret. |
| --- | --- |

18.

Når sådanne kontrakter ophæves eller udløber, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed (og/eller, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i tilfælde af en underkontrakt) straks NSA'en/DSA'en eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i den medlemsstat, hvor kontrahenten eller underkontrahenten er registreret.

| 19. | Som hovedregel er kontrahenten eller underkontrahenten forpligtet til at returnere EUCI, som vedkommende er i besiddelse af, til den kontraherende myndighed ved ophævelsen eller udløbet af den klassificerede kontrakt eller underkontrakt. |
| --- | --- |

19.

Som hovedregel er kontrahenten eller underkontrahenten forpligtet til at returnere EUCI, som vedkommende er i besiddelse af, til den kontraherende myndighed ved ophævelsen eller udløbet af den klassificerede kontrakt eller underkontrakt.

| 20. | De særlige bestemmelser for bortskaffelse af EUCI under opfyldelsen af kontrakten eller ved dens ophævelse eller udløb fastsættes i SAL. |
| --- | --- |

20.

De særlige bestemmelser for bortskaffelse af EUCI under opfyldelsen af kontrakten eller ved dens ophævelse eller udløb fastsættes i SAL.

| 21. | Er kontrahenten eller underkontrahenten autoriseret til at beholde EUCI efter kontraktens ophævelse eller udløb, skal minimumsstandarderne i denne afgørelse fortsat opfyldes, og kontrahenten eller underkontrahenten skal beskytte EUCI's fortrolighed. |
| --- | --- |

21.

Er kontrahenten eller underkontrahenten autoriseret til at beholde EUCI efter kontraktens ophævelse eller udløb, skal minimumsstandarderne i denne afgørelse fortsat opfyldes, og kontrahenten eller underkontrahenten skal beskytte EUCI's fortrolighed.

| 22. | De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal fastsættes i udbuddet og i kontrakten. |
| --- | --- |

22.

De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal fastsættes i udbuddet og i kontrakten.

| 23. | En kontrahent skal indhente tilladelse fra EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, inden en del af en klassificeret kontrakt udbydes i underentreprise. En underkontrakt må ikke tildeles industrivirksomheder eller andre enheder, som er registreret i et tredjeland, der ikke har indgået en informationssikkerhedsaftale med EU. |
| --- | --- |

23.

En kontrahent skal indhente tilladelse fra EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, inden en del af en klassificeret kontrakt udbydes i underentreprise. En underkontrakt må ikke tildeles industrivirksomheder eller andre enheder, som er registreret i et tredjeland, der ikke har indgået en informationssikkerhedsaftale med EU.

| 24. | Kontrahenten er ansvarlig for at sikre, at alle underkontraheringsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med minimumsstandarderne i denne afgørelse, og må ikke videregive EUCI til en underkontrahent uden forudgående skriftligt samtykke fra den kontraherende myndighed. |
| --- | --- |

24.

Kontrahenten er ansvarlig for at sikre, at alle underkontraheringsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med minimumsstandarderne i denne afgørelse, og må ikke videregive EUCI til en underkontrahent uden forudgående skriftligt samtykke fra den kontraherende myndighed.

| 25. | For så vidt angår EUCI, der udarbejdes eller håndteres af kontrahenten eller underkontrahenten, varetager den kontraherende myndighed udsteders rettigheder. |
| --- | --- |

25.

For så vidt angår EUCI, der udarbejdes eller håndteres af kontrahenten eller underkontrahenten, varetager den kontraherende myndighed udsteders rettigheder.

VI.   BESØG I FORBINDELSE MED KLASSIFICEREDE KONTRAKTER

| 26. | Hvis EU-Udenrigstjenesten, kontrahenter eller underkontrahenter skal have adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, i hinandens lokaliteter med henblik på opfyldelse af en klassificeret kontrakt, skal der tilrettelægges besøg i samråd med de pågældende NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed. Dette berører ikke NSA'ers/DSA'ers forret til i forbindelse med specifikke projekter at blive enige om en procedure, hvormed disse besøg kan arrangeres straks. |
| --- | --- |

26.

Hvis EU-Udenrigstjenesten, kontrahenter eller underkontrahenter skal have adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, i hinandens lokaliteter med henblik på opfyldelse af en klassificeret kontrakt, skal der tilrettelægges besøg i samråd med de pågældende NSA'er/DSA'er eller en anden berørt kompetent sikkerhedsmyndighed. Dette berører ikke NSA'ers/DSA'ers forret til i forbindelse med specifikke projekter at blive enige om en procedure, hvormed disse besøg kan arrangeres straks.

| 27. | Alle besøgende skal være i besiddelse af en relevant PSC og have "need-to-know" med henblik på adgang til EUCI vedrørende kontrakten med EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

27.

Alle besøgende skal være i besiddelse af en relevant PSC og have "need-to-know" med henblik på adgang til EUCI vedrørende kontrakten med EU-Udenrigstjenesten.

| 28. | Besøgende kan kun få adgang til EUCI, der har relation til besøgets formål. |
| --- | --- |

28.

Besøgende kan kun få adgang til EUCI, der har relation til besøgets formål.

VII.   TRANSMISSION OG TRANSPORT AF EUCI

| 29. | For så vidt angår elektronisk transmission af EUCI, finder de relevante bestemmelser i artikel 8 i bilag A og i bilag A IV anvendelse. |
| --- | --- |

29.

For så vidt angår elektronisk transmission af EUCI, finder de relevante bestemmelser i artikel 8 i bilag A og i bilag A IV anvendelse.

| 30. | For så vidt angår transport af EUCI, finder de relevante bestemmelser i bilag A III til denne afgørelse i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser anvendelse. |
| --- | --- |

30.

For så vidt angår transport af EUCI, finder de relevante bestemmelser i bilag A III til denne afgørelse i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser anvendelse.

| 31. | For så vidt angår fragttransport af klassificeret materiale, finder følgende principper anvendelse ved fastlæggelsen af sikkerhedsordninger:






  a) | sikkerheden skal garanteres på alle stadier under transporten fra udgangspunktet til det endelige bestemmelsessted |
| --- | --- | --- |

31.

For så vidt angår fragttransport af klassificeret materiale, finder følgende principper anvendelse ved fastlæggelsen af sikkerhedsordninger:

a)

sikkerheden skal garanteres på alle stadier under transporten fra udgangspunktet til det endelige bestemmelsessted

| b) | den beskyttelsesgrad, der skal tillægges en forsendelse, bestemmes af den højeste klassifikationsgrad for det materiale, den indeholder |
| --- | --- |

b)

den beskyttelsesgrad, der skal tillægges en forsendelse, bestemmes af den højeste klassifikationsgrad for det materiale, den indeholder

| c) | transportvirksomhederne skal have en FSC på det rette niveau, hvis den også indebærer, at klassificerede informationer opbevares i kontrahenters faciliteter. Under alle omstændigheder skal medarbejdere, der håndterer forsendelsen, være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt i overensstemmelse med bilag A I |
| --- | --- |

c)

transportvirksomhederne skal have en FSC på det rette niveau, hvis den også indebærer, at klassificerede informationer opbevares i kontrahenters faciliteter. Under alle omstændigheder skal medarbejdere, der håndterer forsendelsen, være hensigtsmæssigt sikkerhedsgodkendt i overensstemmelse med bilag A I

| d) | forud for enhver grænseoverskridende transport af materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, udarbejder afsenderen en transportplan, som godkendes af EU-Udenrigstjenesten og om fornødent i samråd med NSA'er/DSA'er for både afsenderen og modtageren eller andre berørte kompetente sikkerhedsmyndigheder |
| --- | --- |

d)

forud for enhver grænseoverskridende transport af materiale, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller SECRET UE/EU SECRET, udarbejder afsenderen en transportplan, som godkendes af EU-Udenrigstjenesten og om fornødent i samråd med NSA'er/DSA'er for både afsenderen og modtageren eller andre berørte kompetente sikkerhedsmyndigheder

| e) | transporten gennemføres så vidt muligt direkte og afsluttes så hurtigt, som forholdene tillader |
| --- | --- |

e)

transporten gennemføres så vidt muligt direkte og afsluttes så hurtigt, som forholdene tillader

| f) | ruterne bør så vidt muligt kun gå gennem medlemsstater. Der bør kun benyttes ruter gennem andre lande end medlemsstater, hvis EU-Udenrigstjenesten eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i såvel afsenderens som modtagerens stat har givet tilladelse hertil. |
| --- | --- |

f)

ruterne bør så vidt muligt kun gå gennem medlemsstater. Der bør kun benyttes ruter gennem andre lande end medlemsstater, hvis EU-Udenrigstjenesten eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed i såvel afsenderens som modtagerens stat har givet tilladelse hertil.

VIII.   VIDEREGIVELSE AF EUCI TIL KONTRAHENTER I TREDJELANDE

| 32. | EUCI videregives til kontrahenter og underkontrahenter i tredjelande, som har en gældende sikkerhedsaftale med EU i overensstemmelse med de sikkerhedsforanstaltninger, der er aftalt mellem EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed og NSA'en/DSA'en i det pågældende tredjeland, hvor kontrahenten er registreret. |
| --- | --- |

32.

EUCI videregives til kontrahenter og underkontrahenter i tredjelande, som har en gældende sikkerhedsaftale med EU i overensstemmelse med de sikkerhedsforanstaltninger, der er aftalt mellem EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed og NSA'en/DSA'en i det pågældende tredjeland, hvor kontrahenten er registreret.

IX.   HÅNDTERING OG OPBEVARING INFORMATIONER, DER ER KLASSIFICERET RESTREINT UE/EU RESTRICTED

| 33. | Sammen med medlemsstatens NSA/DSA, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, har EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ret til at besøge kontrahenters/underkontrahenters faciliteter på grundlag af kontraktbestemmelser for at kontrollere, at de relevante sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, er indført som krævet ifølge kontrakten. |
| --- | --- |

33.

Sammen med medlemsstatens NSA/DSA, alt efter hvad der er hensigtsmæssigt, har EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed ret til at besøge kontrahenters/underkontrahenters faciliteter på grundlag af kontraktbestemmelser for at kontrollere, at de relevante sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af EUCI, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, er indført som krævet ifølge kontrakten.

| 34. | I det omfang, det er nødvendigt i henhold til nationale love og bestemmelser, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed NSA'er/DSA'er eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om kontrakter eller underkontrakter, som indeholder informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

34.

I det omfang, det er nødvendigt i henhold til nationale love og bestemmelser, underretter EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed NSA'er/DSA'er eller en anden kompetent sikkerhedsmyndighed om kontrakter eller underkontrakter, som indeholder informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

| 35. | En FSC eller en PSC til kontrahenter eller underkontrahenter og deres personale er ikke påkrævet for kontrakter, EU-Udenrigstjenesten tildeler, og som indeholder informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED. |
| --- | --- |

35.

En FSC eller en PSC til kontrahenter eller underkontrahenter og deres personale er ikke påkrævet for kontrakter, EU-Udenrigstjenesten tildeler, og som indeholder informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

| 36. | EU-Udenrigstjenesten undersøger som kontraherende myndighed svarene på udbud vedrørende kontrakter, der kræver adgang til informationer, som er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, uanset de krav med hensyn til FSC eller PSC, der måtte findes i nationale love og bestemmelser. |
| --- | --- |

36.

EU-Udenrigstjenesten undersøger som kontraherende myndighed svarene på udbud vedrørende kontrakter, der kræver adgang til informationer, som er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, uanset de krav med hensyn til FSC eller PSC, der måtte findes i nationale love og bestemmelser.

| 37. | De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal være i overensstemmelse med punkt 22-24. |
| --- | --- |

37.

De betingelser, hvorpå kontrahenten kan udbyde dele af kontrakten i underentreprise, skal være i overensstemmelse med punkt 22-24.

| 38. | Hvis en kontrakt omfatter håndtering af informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, i et CIS, som drives af en kontrahent, sikrer EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, at kontrakten eller underkontrakten nærmere beskriver de nødvendige tekniske og administrative krav for akkreditering af CIS'et, som svarer til den vurderede risiko, under hensyntagen til alle relevante faktorer. Omfanget af akkrediteringen af et CIS aftales mellem den kontraherende myndighed og den relevante NSA/DSA. |
| --- | --- |

38.

Hvis en kontrakt omfatter håndtering af informationer, der er klassificeret RESTREINT UE/EU RESTRICTED, i et CIS, som drives af en kontrahent, sikrer EU-Udenrigstjenesten som kontraherende myndighed, at kontrakten eller underkontrakten nærmere beskriver de nødvendige tekniske og administrative krav for akkreditering af CIS'et, som svarer til den vurderede risiko, under hensyntagen til alle relevante faktorer. Omfanget af akkrediteringen af et CIS aftales mellem den kontraherende myndighed og den relevante NSA/DSA.

---

BILAG A VI

UDVEKSLING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER MED TREDJELANDE OG INTERNATIONALE ORGANISATIONER

I.   INDLEDNING

| 1. | Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 10 i bilag A. |
| --- | --- |

1.

Dette bilag indeholder bestemmelser til gennemførelse af artikel 10 i bilag A.

II.   RAMMER FOR UDVEKSLING AF KLASSIFICEREDE INFORMATIONER

| 2. | EU-Udenrigstjenesten kan udveksle EUCI med tredjelande eller internationale organisationer i henhold til bilag A, artikel 10, stk. 1.
  For at støtte HR med at udføre opgaverne som fastsat i artikel 218 i TEUF skal:






  a) | den relevante geografiske eller tematiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten i samråd med EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, når det er hensigtsmæssigt, identificere behovet for langtidsudveksling af EUCI med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation |
| --- | --- | --- |

2.

EU-Udenrigstjenesten kan udveksle EUCI med tredjelande eller internationale organisationer i henhold til bilag A, artikel 10, stk. 1.

For at støtte HR med at udføre opgaverne som fastsat i artikel 218 i TEUF skal:

a)

den relevante geografiske eller tematiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten i samråd med EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat, når det er hensigtsmæssigt, identificere behovet for langtidsudveksling af EUCI med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation

| b) | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat i samråd med den relevante geografiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten, når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, der skal fremlægges for Rådet i medfør af artikel 218, stk. 3, 5, og 6, i TEUF |
| --- | --- |

b)

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat i samråd med den relevante geografiske afdeling i EU-Udenrigstjenesten, når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, der skal fremlægges for Rådet i medfør af artikel 218, stk. 3, 5, og 6, i TEUF

| c) | EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat støtte HR med at føre forhandlinger i samarbejde med de relevante tjenester i Kommissionen og Generalsekretariatet for Rådet |
| --- | --- |

c)

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat støtte HR med at føre forhandlinger i samarbejde med de relevante tjenester i Kommissionen og Generalsekretariatet for Rådet

| d) | EU-Udenrigstjenestens Krisestyrings- og Planlægningsdirektorat i samråd med de relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med aftaler eller ordninger med tredjelande om deres deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra c), når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, som skal fremlægges for Rådet i medfør af TEUF, artikel 218, stk. 3, 5 og 6, og støtte HR med at føre forhandlinger i samarbejde med de relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten og i Generalsekretariatet for Rådet. |
| --- | --- |

d)

EU-Udenrigstjenestens Krisestyrings- og Planlægningsdirektorat i samråd med de relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med aftaler eller ordninger med tredjelande om deres deltagelse i FSFP-krisestyringsoperationer, jf. bilag A, artikel 10, stk. 1, litra c), når det er hensigtsmæssigt, præsentere HR for de tekstforslag, som skal fremlægges for Rådet i medfør af TEUF, artikel 218, stk. 3, 5 og 6, og støtte HR med at føre forhandlinger i samarbejde med de relevante tjenester i EU-Udenrigstjenesten og i Generalsekretariatet for Rådet.

| 3. | Hvis informationssikkerhedsaftaler indeholder en bestemmelse om, at der skal indgås aftale om tekniske gennemførelsesordninger mellem EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat – i samarbejde med Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed og Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet – og den kompetente sikkerhedsmyndighed i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, skal der i disse ordninger tages højde for den beskyttelsesgrad samt de sikkerhedsbestemmelser, -strukturer og -procedurer, der er indført i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation. |
| --- | --- |

3.

Hvis informationssikkerhedsaftaler indeholder en bestemmelse om, at der skal indgås aftale om tekniske gennemførelsesordninger mellem EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat – i samarbejde med Sikkerhedsdirektoratet ved Kommissionens Generaldirektorat for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed og Sikkerhedskontoret ved Generalsekretariatet for Rådet – og den kompetente sikkerhedsmyndighed i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, skal der i disse ordninger tages højde for den beskyttelsesgrad samt de sikkerhedsbestemmelser, -strukturer og -procedurer, der er indført i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation.

| 4. | Hvis der er et langsigtet behov for, at EU-Udenrigstjenesten udveksler oplysninger, der ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, med et tredjeland eller en international organisation, og hvis det er konstateret, at den pågældende part ikke i tilstrækkelig grad har fået udarbejdet et sikkerhedssystem, der gør det muligt at indgå en informationssikkerhedsaftale, kan HR efter at have opnået en enstemmig positiv udtalelse fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i henhold til artikel 14, stk. 5, i denne afgørelse indgå en administrativ ordning med de kompetente sikkerhedsmyndigheder i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation. |
| --- | --- |

4.

Hvis der er et langsigtet behov for, at EU-Udenrigstjenesten udveksler oplysninger, der ikke er klassificeret højere end RESTREINT UE/EU RESTRICTED, med et tredjeland eller en international organisation, og hvis det er konstateret, at den pågældende part ikke i tilstrækkelig grad har fået udarbejdet et sikkerhedssystem, der gør det muligt at indgå en informationssikkerhedsaftale, kan HR efter at have opnået en enstemmig positiv udtalelse fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg i henhold til artikel 14, stk. 5, i denne afgørelse indgå en administrativ ordning med de kompetente sikkerhedsmyndigheder i det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation.

| 5. | Der må ikke ske nogen elektronisk udveksling af EUCI med et tredjeland eller en international organisation, medmindre dette udtrykkeligt er omtalt i informationssikkerhedsaftalen eller den administrative ordning. |
| --- | --- |

5.

Der må ikke ske nogen elektronisk udveksling af EUCI med et tredjeland eller en international organisation, medmindre dette udtrykkeligt er omtalt i informationssikkerhedsaftalen eller den administrative ordning.

| 6. | I henhold til en administrativ ordning om udveksling af klassificerede informationer udpeger EU-Udenrigstjenesten og tredjelandet eller den internationale organisation hver især en registratur som det primære indgangs- og udgangspunkt for udvekslede klassificerede informationer. For EU-Udenrigstjenestens vedkommende vil dette være EU-Udenrigstjenestens centrale registratur. |
| --- | --- |

6.

I henhold til en administrativ ordning om udveksling af klassificerede informationer udpeger EU-Udenrigstjenesten og tredjelandet eller den internationale organisation hver især en registratur som det primære indgangs- og udgangspunkt for udvekslede klassificerede informationer. For EU-Udenrigstjenestens vedkommende vil dette være EU-Udenrigstjenestens centrale registratur.

| 7. | Administrative ordninger skal som hovedregel have form af en brevveksling. |
| --- | --- |

7.

Administrative ordninger skal som hovedregel have form af en brevveksling.

III   VURDERINGSBESØG

| 8. | Vurderingsbesøg, jf. artikel 16 i denne afgørelse, gennemføres efter gensidig aftale med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, og følgende evalueres:






  a) | lovrammerne for sikkerhedsbeskyttelsen af klassificerede informationer |
| --- | --- | --- |

8.

Vurderingsbesøg, jf. artikel 16 i denne afgørelse, gennemføres efter gensidig aftale med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation, og følgende evalueres:

a)

lovrammerne for sikkerhedsbeskyttelsen af klassificerede informationer

| b) | særlige kendetegn ved sikkerhedslovene, -bestemmelserne, -politikkerne eller -procedurerne i tredjelandet eller den internationale organisation, der kan få indflydelse på den maksimale klassifikationsgrad for de informationer, der kan udveksles |
| --- | --- |

b)

særlige kendetegn ved sikkerhedslovene, -bestemmelserne, -politikkerne eller -procedurerne i tredjelandet eller den internationale organisation, der kan få indflydelse på den maksimale klassifikationsgrad for de informationer, der kan udveksles

| c) | de sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer, der reelt er indført til beskyttelse af klassificerede informationer |
| --- | --- |

c)

de sikkerhedsforanstaltninger og -procedurer, der reelt er indført til beskyttelse af klassificerede informationer

| d) | sikkerhedsgodkendelsesprocedurerne i forbindelse med klassifikationsgraden for de EUCI, der skal videregives. |
| --- | --- |

d)

sikkerhedsgodkendelsesprocedurerne i forbindelse med klassifikationsgraden for de EUCI, der skal videregives.

| 9. | Der må ikke udveksles EUCI, inden der er gennemført et vurderingsbesøg, og det på baggrund af ækvivalensen for den beskyttelsesgrad, der vil blive givet, er besluttet i hvilken grad, der må udveksles klassificerede informationer mellem parterne.
  Hvis der endnu ikke er gennemført et sådant vurderingsbesøg, og HR får kendskab til ekstraordinære eller presserende grunde til at udveksle klassificerede informationer, skal EU-Udenrigstjenesten:






  a) | først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse |
| --- | --- | --- |

9.

Der må ikke udveksles EUCI, inden der er gennemført et vurderingsbesøg, og det på baggrund af ækvivalensen for den beskyttelsesgrad, der vil blive givet, er besluttet i hvilken grad, der må udveksles klassificerede informationer mellem parterne.

Hvis der endnu ikke er gennemført et sådant vurderingsbesøg, og HR får kendskab til ekstraordinære eller presserende grunde til at udveksle klassificerede informationer, skal EU-Udenrigstjenesten:

a)

først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse

| b) | henvise til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, der kan beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

b)

henvise til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, der kan beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

Hvis EU-Udenrigstjenesten ikke kan identificere udstederen, påtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sig udstederens ansvar efter at have indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

IV.   BEMYNDIGELSE TIL AT VIDEREGIVE EUCI TIL TREDJELANDE ELLER INTERNATIONALE ORGANISATIONER

| 10. | Hvis der findes en ramme som omhandlet i bilag A, artikel 10, stk. 1, for udveksling af klassificerede informationer med et tredjeland eller en international organisation, træffer EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed en afgørelse om at videregive EUCI fra EU-Udenrigstjenesten til et tredjeland eller en international organisation, idet EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan uddelegere en sådan tilladelse til ledende tjenestemænd i EU-Udenrigstjenesten eller andre personer under dens myndighed. |
| --- | --- |

10.

Hvis der findes en ramme som omhandlet i bilag A, artikel 10, stk. 1, for udveksling af klassificerede informationer med et tredjeland eller en international organisation, træffer EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed en afgørelse om at videregive EUCI fra EU-Udenrigstjenesten til et tredjeland eller en international organisation, idet EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed kan uddelegere en sådan tilladelse til ledende tjenestemænd i EU-Udenrigstjenesten eller andre personer under dens myndighed.

| 11. | Hvis udstederen af de klassificerede informationer, der skal videregives, herunder udstederne af det kildemateriale, de måtte indeholde, ikke er EU-Udenrigstjenesten, skal EU-Udenrigstjenesten først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse. Hvis EU-Udenrigstjenesten ikke kan identificere udstederen, påtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sig udstederens ansvar efter at have indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

11.

Hvis udstederen af de klassificerede informationer, der skal videregives, herunder udstederne af det kildemateriale, de måtte indeholde, ikke er EU-Udenrigstjenesten, skal EU-Udenrigstjenesten først indhente udstederens skriftlige samtykke for at fastslå, at der ikke er nogen indvendinger mod videregivelse. Hvis EU-Udenrigstjenesten ikke kan identificere udstederen, påtager EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed sig udstederens ansvar efter at have indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

V.   EKSTRAORDINÆR AD HOC-VIDEREGIVELSE AF EUCI

| 12. | Hvis der ikke er etableret en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, og når EU's eller en eller flere af medlemsstaternes interesser kræver videregivelse af EUCI af politiske, operationelle eller presserende grunde, kan EUCI undtagelsesvis videregives til et tredjeland eller en international organisation, når der er truffet følgende forholdsregler.
  EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat skal efter at have sikret, at betingelserne som omhandlet i stk. 11 ovenfor er opfyldt:






  a) | så vidt det er muligt, sammen med sikkerhedsmyndighederne i tredjelandet eller den internationale organisation kontrollere, at landets/organisationens sikkerhedsforskrifter, -strukturer og -procedurer er tilstrækkelige til at sikre, at de EUCI, der videregives, vil blive beskyttet efter standarder, der mindst svarer til dem, der er fastlagt i denne afgørelse |
| --- | --- | --- |

12.

Hvis der ikke er etableret en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, og når EU's eller en eller flere af medlemsstaternes interesser kræver videregivelse af EUCI af politiske, operationelle eller presserende grunde, kan EUCI undtagelsesvis videregives til et tredjeland eller en international organisation, når der er truffet følgende forholdsregler.

EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsdirektorat skal efter at have sikret, at betingelserne som omhandlet i stk. 11 ovenfor er opfyldt:

a)

så vidt det er muligt, sammen med sikkerhedsmyndighederne i tredjelandet eller den internationale organisation kontrollere, at landets/organisationens sikkerhedsforskrifter, -strukturer og -procedurer er tilstrækkelige til at sikre, at de EUCI, der videregives, vil blive beskyttet efter standarder, der mindst svarer til dem, der er fastlagt i denne afgørelse

| b) | opfordre EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg til på grundlag af de disponible oplysninger at formulere en udtalelse vedrørende den tillid, der kan fæstes til sikkerhedsforskrifterne, -strukturerne og -procedurerne i det tredjeland eller den internationale organisation, som EUCI skal videregives til |
| --- | --- |

b)

opfordre EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg til på grundlag af de disponible oplysninger at formulere en udtalelse vedrørende den tillid, der kan fæstes til sikkerhedsforskrifterne, -strukturerne og -procedurerne i det tredjeland eller den internationale organisation, som EUCI skal videregives til

| c) | henvise til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, der kan beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg. |
| --- | --- |

c)

henvise til EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed, der kan beslutte at videregive informationerne, forudsat at der er indhentet en enstemmig positiv udtalelse fra medlemsstaterne som repræsenteret i EU-Udenrigstjenestens Sikkerhedsudvalg.

| 13. | Hvis der ikke er etableret en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, skal den pågældende tredjepart skriftligt forpligte sig til at beskytte EUCI hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

13.

Hvis der ikke er etableret en ramme i overensstemmelse med bilag A, artikel 10, stk. 1, skal den pågældende tredjepart skriftligt forpligte sig til at beskytte EUCI hensigtsmæssigt.

---

TILLÆG A

DEFINITIONER

I denne afgørelse finder følgende definitioner anvendelse:

| | "afklassificering": fjernelse af enhver klassifikationsgrad |
| --- | --- |

"afklassificering": fjernelse af enhver klassifikationsgrad

| | "akkreditering": den proces, der fører til en formel erklæring fra sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) om, at et system er godkendt til håndtering af informationer med en nærmere bestemt klassifikationsgrad i en bestemt sikkerhedsindstilling i det operative miljø og på et acceptabelt risikoniveau baseret på, at der er gennemført en række godkendte tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger |
| --- | --- |

"akkreditering": den proces, der fører til en formel erklæring fra sikkerhedsakkrediteringsmyndigheden (SAA) om, at et system er godkendt til håndtering af informationer med en nærmere bestemt klassifikationsgrad i en bestemt sikkerhedsindstilling i det operative miljø og på et acceptabelt risikoniveau baseret på, at der er gennemført en række godkendte tekniske, fysiske, organisatoriske og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger

| | "aktiv": alt hvad der er af værdi for en organisation, dens forretningsmæssige drift og dennes kontinuitet, herunder informationsressourcer, der understøtter organisationens mission |
| --- | --- |

"aktiv": alt hvad der er af værdi for en organisation, dens forretningsmæssige drift og dennes kontinuitet, herunder informationsressourcer, der understøtter organisationens mission

| | "autorisation til adgang til EUCI": en autorisation udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at de kompetente myndigheder i en medlemsstat har udstedt en PSC, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, jf. i bilag A I, artikel 2 |
| --- | --- |

"autorisation til adgang til EUCI": en autorisation udstedt af EU-Udenrigstjenestens sikkerhedsmyndighed i overensstemmelse med denne afgørelse, efter at de kompetente myndigheder i en medlemsstat har udstedt en PSC, og som bekræfter, at en person, forudsat at vedkommendes "need-to-know" er fastslået, kan tildeles adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, jf. i bilag A I, artikel 2

| | "brud": en persons handling eller manglende handling, der er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller retningslinjerne vedrørende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelse deraf |
| --- | --- |

"brud": en persons handling eller manglende handling, der er i strid med sikkerhedsbestemmelserne i denne afgørelse og/eller sikkerhedspolitikkerne eller retningslinjerne vedrørende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelse deraf

| | "certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse" (PSCC): et certifikat udstedt af en kompetent myndighed, som fastslår, at en person er blevet sikkerhedsgodkendt og har en gyldig PSC med den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), den relevante PSC's gyldighedsdato og certifikatets udløbsdato |
| --- | --- |

"certifikat for personelsikkerhedsgodkendelse" (PSCC): et certifikat udstedt af en kompetent myndighed, som fastslår, at en person er blevet sikkerhedsgodkendt og har en gyldig PSC med den klassifikationsgrad for EUCI, som personen kan få adgang til (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere), den relevante PSC's gyldighedsdato og certifikatets udløbsdato

| | "CIS-livscyklus": hele det tidsrum, et CIS eksisterer, hvilket indbefatter projektinitiering, idébeskrivelse, planlægning, kravanalyse, udformning, udvikling, afprøvning, implementering, drift og vedligeholdelse samt nedlæggelse |
| --- | --- |

"CIS-livscyklus": hele det tidsrum, et CIS eksisterer, hvilket indbefatter projektinitiering, idébeskrivelse, planlægning, kravanalyse, udformning, udvikling, afprøvning, implementering, drift og vedligeholdelse samt nedlæggelse

| | "den udpegede sikkerhedsmyndighed" (DSA): en myndighed, der med reference til en medlemsstats nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) er ansvarlig for formidling til industrivirksomheder eller andre enheder af den nationale politik med hensyn til alle spørgsmål vedrørende industrisikkerhed og for opstilling af retningslinjer og ydelse af bistand i forbindelse med denne politiks gennemførelse. DSA'ens funktion kan varetages af NSA'en eller af en hvilken som helst anden kompetent myndighed |
| --- | --- |

"den udpegede sikkerhedsmyndighed" (DSA): en myndighed, der med reference til en medlemsstats nationale sikkerhedsmyndighed (NSA) er ansvarlig for formidling til industrivirksomheder eller andre enheder af den nationale politik med hensyn til alle spørgsmål vedrørende industrisikkerhed og for opstilling af retningslinjer og ydelse af bistand i forbindelse med denne politiks gennemførelse. DSA'ens funktion kan varetages af NSA'en eller af en hvilken som helst anden kompetent myndighed

| | "den, der er i besiddelse af": en behørigt autoriseret person med en fastslået "need-to-know", der er i besiddelse af EUCI og derfor er ansvarlig for at beskytte dem |
| --- | --- |

"den, der er i besiddelse af": en behørigt autoriseret person med en fastslået "need-to-know", der er i besiddelse af EUCI og derfor er ansvarlig for at beskytte dem

| | "dokument": registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika |
| --- | --- |

"dokument": registrerede informationer uanset deres fysiske form eller karakteristika

| | "dybdeforsvar": anvendelse af en række sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer |
| --- | --- |

"dybdeforsvar": anvendelse af en række sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer

| | "EU's klassificerede informationer" (EUCI): informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, jf. artikel 2, litra f), og hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad |
| --- | --- |

"EU's klassificerede informationer" (EUCI): informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, jf. artikel 2, litra f), og hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Den Europæiske Unions eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad

| | "facilitetssikkerhedsgodkendelse" (FSC): en administrativ afgørelse truffet af en NSA eller DSA om, at en facilitet ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt kan yde tilstrækkelig beskyttelse af EUCI til og med en nærmere bestemt klassifikationsgrad, og om, at dens medarbejdere, der skal have adgang til EUCI, er blevet behørigt sikkerhedsgodkendt og er gjort bekendt med de relevante sikkerhedskrav, der skal opfyldes med henblik på adgang til og beskyttelse af EUCI |
| --- | --- |

"facilitetssikkerhedsgodkendelse" (FSC): en administrativ afgørelse truffet af en NSA eller DSA om, at en facilitet ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt kan yde tilstrækkelig beskyttelse af EUCI til og med en nærmere bestemt klassifikationsgrad, og om, at dens medarbejdere, der skal have adgang til EUCI, er blevet behørigt sikkerhedsgodkendt og er gjort bekendt med de relevante sikkerhedskrav, der skal opfyldes med henblik på adgang til og beskyttelse af EUCI

| | "forvaltning af klassificerede informationer": anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og udbedre skade forårsaget af forsætlig eller uagtsom kompromittering eller bortkomst af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI, jf. bilag A, artikel 7, stk. 1 |
| --- | --- |

"forvaltning af klassificerede informationer": anvendelse af administrative foranstaltninger til kontrol af EUCI i hele deres livscyklus for at supplere foranstaltningerne i artikel 5, 6 og 8 og derved bidrage til at afskrække fra, afsløre og udbedre skade forårsaget af forsætlig eller uagtsom kompromittering eller bortkomst af sådanne informationer. Sådanne foranstaltninger omfatter bl.a. udarbejdelse, registrering, kopiering, oversættelse, transport, håndtering, opbevaring og destruktion af EUCI, jf. bilag A, artikel 7, stk. 1

| | "FSFP-operation": en militær eller civil krisestyringsoperation i henhold til afsnit V, kapitel 2, i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- |

"FSFP-operation": en militær eller civil krisestyringsoperation i henhold til afsnit V, kapitel 2, i traktaten om Den Europæiske Union

| | "fysisk sikkerhed" anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til EUCI, jf. bilag A, artikel 6 |
| --- | --- |

"fysisk sikkerhed" anvendelse af fysiske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre uautoriseret adgang til EUCI, jf. bilag A, artikel 6

| | "håndtering af EUCI": alle de foranstaltninger, som EUCI kan underkastes i hele deres livscyklus. Dette omfatter udarbejdelse, behandling, transport, nedklassificering, afklassificering og destruktion. I forbindelse med CIS omfatter det også indsamling, visning, transmission og opbevaring |
| --- | --- |

"håndtering af EUCI": alle de foranstaltninger, som EUCI kan underkastes i hele deres livscyklus. Dette omfatter udarbejdelse, behandling, transport, nedklassificering, afklassificering og destruktion. I forbindelse med CIS omfatter det også indsamling, visning, transmission og opbevaring

| | "industrisikkerhed": anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, jf. i bilag A, artikel 9, stk. 1 |
| --- | --- |

"industrisikkerhed": anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at kontrahenter eller underkontrahenter beskytter EUCI under forhandlingerne forud for indgåelsen af en kontrakt og under hele livscyklussen for klassificerede kontrakter, jf. i bilag A, artikel 9, stk. 1

| | "industrivirksomhed eller en anden enhed": en enhed, der er involveret i levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser. Det kan være en enhed inden for industri, handel, tjenesteydelser, videnskab, forskning, uddannelse eller udvikling eller en selvstændig erhvervsdrivende |
| --- | --- |

"industrivirksomhed eller en anden enhed": en enhed, der er involveret i levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser. Det kan være en enhed inden for industri, handel, tjenesteydelser, videnskab, forskning, uddannelse eller udvikling eller en selvstændig erhvervsdrivende

| | "informationssikring" (IA): i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, der håndteres, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces, jf. bilag A, artikel 8, stk. 1 |
| --- | --- |

"informationssikring" (IA): i forbindelse med kommunikations- og informationssystemer tilliden til, at disse systemer beskytter de informationer, der håndteres, og at de fungerer, som de skal, når de skal, under de legitime brugeres kontrol. Effektiv IA sikrer et passende niveau af fortrolighed, integritet, tilgængelighed, uafviselighed og autenticitet. IA baseres på en risikostyringsproces, jf. bilag A, artikel 8, stk. 1

| | "klassificeret kontrakt": en kontrakt, som EU-Udenrigstjenesten indgår med en kontrahent om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI |
| --- | --- |

"klassificeret kontrakt": en kontrakt, som EU-Udenrigstjenesten indgår med en kontrahent om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI

| | "klassificeret underkontrakt": en kontrakt, som en af EU-Udenrigstjenestens kontrahenter indgår med en anden kontrahent (dvs. underkontrahenten) om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI |
| --- | --- |

"klassificeret underkontrakt": en kontrakt, som en af EU-Udenrigstjenestens kontrahenter indgår med en anden kontrahent (dvs. underkontrahenten) om levering af varer, udførelse af arbejder eller levering af tjenesteydelser, såfremt kontraktens opfyldelse kræver eller indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI

| | "klassifikationsvejledning" (SCG): et dokument, der beskriver de elementer af et program eller en kontrakt, som er klassificeret, med angivelse af de gældende klassifikationsgrader. SCG'en kan udvides i hele programmets eller kontraktens løbetid, og informationselementerne kan om- eller nedklassificeres. Når der findes en SCG, skal den indgå i SAL, jf. bilag A V, afsnit II |
| --- | --- |

"klassifikationsvejledning" (SCG): et dokument, der beskriver de elementer af et program eller en kontrakt, som er klassificeret, med angivelse af de gældende klassifikationsgrader. SCG'en kan udvides i hele programmets eller kontraktens løbetid, og informationselementerne kan om- eller nedklassificeres. Når der findes en SCG, skal den indgå i SAL, jf. bilag A V, afsnit II

| | "kommunikations- og informationssystem" (CIS): et system, der muliggør håndtering af informationer i elektronisk form. Et kommunikations- og informationssystem omfatter alle de aktiver, der er nødvendige for dets drift, herunder infrastrukturer, organisation, personale og informationsressourcer, jf. i bilag A, artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

"kommunikations- og informationssystem" (CIS): et system, der muliggør håndtering af informationer i elektronisk form. Et kommunikations- og informationssystem omfatter alle de aktiver, der er nødvendige for dets drift, herunder infrastrukturer, organisation, personale og informationsressourcer, jf. i bilag A, artikel 8, stk. 2

| | "kompromittering af EUCI": hel eller delvis videregivelse af EUCI til uautoriserede personer eller enheder, jf. artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

"kompromittering af EUCI": hel eller delvis videregivelse af EUCI til uautoriserede personer eller enheder, jf. artikel 8, stk. 2

| | "kontrahent": en enkeltperson eller en retlig enhed, der har rets- og handleevne til at indgå kontrakter |
| --- | --- |

"kontrahent": en enkeltperson eller en retlig enhed, der har rets- og handleevne til at indgå kontrakter

| | "kryptografisk (krypto)materiale": kryptografiske algoritmer, kryptografiske hardware- og softwaremoduler samt produkter, der omfatter implementeringsdetaljer og tilhørende dokumentation og nøglingsmateriale |
| --- | --- |

"kryptografisk (krypto)materiale": kryptografiske algoritmer, kryptografiske hardware- og softwaremoduler samt produkter, der omfatter implementeringsdetaljer og tilhørende dokumentation og nøglingsmateriale

| | "materiale": ethvert dokument eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet |
| --- | --- |

"materiale": ethvert dokument eller enhver maskine eller ethvert udstyr, der enten er fremstillet eller er ved at blive fremstillet

| | "nedklassificering": nedsættelse til en lavere klassifikationsgrad |
| --- | --- |

"nedklassificering": nedsættelse til en lavere klassifikationsgrad

| | "operationelle sikkerhedsprocedurer" (SecOP'er): en beskrivelse af den gennemførelse af sikkerhedspolitikken, der skal vedtages, af de operationelle procedurer, der skal følges, og af personalets ansvarsområder |
| --- | --- |

"operationelle sikkerhedsprocedurer" (SecOP'er): en beskrivelse af den gennemførelse af sikkerhedspolitikken, der skal vedtages, af de operationelle procedurer, der skal følges, og af personalets ansvarsområder

| | "personelsikkerhed": anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:






  — | har "need-to-know" |
| --- | --- | --- |

"personelsikkerhed": anvendelse af foranstaltninger for at sikre, at adgang til EUCI kun gives til personer, som:

—

har "need-to-know"

| — | i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden vis behørigt er godkendt i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser |
| --- | --- |

—

i forbindelse med adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere, er blevet sikkerhedsgodkendt til den relevante klassifikationsgrad eller på anden vis behørigt er godkendt i kraft af deres funktioner i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser

| — | er blevet gjort bekendt med deres ansvar, |
| --- | --- |

—

er blevet gjort bekendt med deres ansvar,

jf. bilag A, artikel 5, stk. 1

| | "personelsikkerhedsgodkendelse" (PSC) med henblik på adgang til EUCI: en erklæring fra en medlemsstats kompetente myndighed på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse udført af en medlemsstats kompetente myndigheder, hvorved det attesteres, at vedkommende kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, såfremt vedkommendes "need-to-know" er fastslået, og den pågældende betegnes som "sikkerhedsgodkendt" |
| --- | --- |

"personelsikkerhedsgodkendelse" (PSC) med henblik på adgang til EUCI: en erklæring fra en medlemsstats kompetente myndighed på baggrund af en sikkerhedsundersøgelse udført af en medlemsstats kompetente myndigheder, hvorved det attesteres, at vedkommende kan få adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) indtil en nærmere bestemt dato, såfremt vedkommendes "need-to-know" er fastslået, og den pågældende betegnes som "sikkerhedsgodkendt"

| | "program-/projektsikkerhedsinstruktion" (PSI): en liste over sikkerhedsprocedurer, der anvendes i forbindelse med et bestemt program/projekt for at standardisere sikkerhedsprocedurerne, som kan revideres i hele programmets/projektets løbetid |
| --- | --- |

"program-/projektsikkerhedsinstruktion" (PSI): en liste over sikkerhedsprocedurer, der anvendes i forbindelse med et bestemt program/projekt for at standardisere sikkerhedsprocedurerne, som kan revideres i hele programmets/projektets løbetid

| | "registrering": anvendelse af procedurer, som registrerer informationernes livscyklus, inklusive dets udbredelse og destruktion, jf. bilag A III, stk. 21 |
| --- | --- |

"registrering": anvendelse af procedurer, som registrerer informationernes livscyklus, inklusive dets udbredelse og destruktion, jf. bilag A III, stk. 21

| | "residualrisiko": den risiko, der fortsat eksisterer, efter at der er gennemført sikkerhedsforanstaltninger, idet ikke alle trusler imødegås, og ikke alle sårbarheder kan fjernes |
| --- | --- |

"residualrisiko": den risiko, der fortsat eksisterer, efter at der er gennemført sikkerhedsforanstaltninger, idet ikke alle trusler imødegås, og ikke alle sårbarheder kan fjernes

| | "risiko": muligheden for, at en given trussel vil udnytte indre og ydre sårbarheder i en organisation eller i nogen af de systemer, den benytter, og derved skade organisationen og dens materielle eller immaterielle aktiver. Den måles som en kombination af sandsynligheden for, at trusler indtræffer, og virkningen deraf |
| --- | --- |

"risiko": muligheden for, at en given trussel vil udnytte indre og ydre sårbarheder i en organisation eller i nogen af de systemer, den benytter, og derved skade organisationen og dens materielle eller immaterielle aktiver. Den måles som en kombination af sandsynligheden for, at trusler indtræffer, og virkningen deraf

| | "risikoaccept": beslutningen om at acceptere, at der fortsat findes en residualrisiko efter risikobehandlingen |
| --- | --- |

"risikoaccept": beslutningen om at acceptere, at der fortsat findes en residualrisiko efter risikobehandlingen

| | "risikobehandling": at afbøde, fjerne, reducere (gennem en passende kombination af tekniske, fysiske, organisatoriske eller proceduremæssige foranstaltninger), flytte eller overvåge risikoen |
| --- | --- |

"risikobehandling": at afbøde, fjerne, reducere (gennem en passende kombination af tekniske, fysiske, organisatoriske eller proceduremæssige foranstaltninger), flytte eller overvåge risikoen

| | "risikokommunikation": udvikling af bevidstheden om risici blandt CIS-brugere, underretning af godkendelsesmyndigheder om sådanne risici og indberetning af dem til driftsmyndigheder |
| --- | --- |

"risikokommunikation": udvikling af bevidstheden om risici blandt CIS-brugere, underretning af godkendelsesmyndigheder om sådanne risici og indberetning af dem til driftsmyndigheder

| | "risikostyringsproces": hele processen med at identificere, kontrollere og minimere usikre begivenheder, der kan påvirke sikkerheden i en organisation eller i de systemer, den anvender. Den omfatter samtlige risikorelaterede aktiviteter, herunder vurdering, behandling, accept og kommunikation |
| --- | --- |

"risikostyringsproces": hele processen med at identificere, kontrollere og minimere usikre begivenheder, der kan påvirke sikkerheden i en organisation eller i de systemer, den anvender. Den omfatter samtlige risikorelaterede aktiviteter, herunder vurdering, behandling, accept og kommunikation

| | "risikovurdering": identifikation af trusler og sårbarheder og udførelse af den dertil knyttede risikoanalyse, dvs. analyse af sandsynlighed og virkning |
| --- | --- |

"risikovurdering": identifikation af trusler og sårbarheder og udførelse af den dertil knyttede risikoanalyse, dvs. analyse af sandsynlighed og virkning

| | "sammenkobling": i denne afgørelse den direkte kobling af to eller flere it-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger, jf. bilag A IV, stk. 31 |
| --- | --- |

"sammenkobling": i denne afgørelse den direkte kobling af to eller flere it-systemer med henblik på udveksling af data og andre informationsressourcer (f.eks. kommunikation) i en eller flere retninger, jf. bilag A IV, stk. 31

| | "sikkerhedsundersøgelse": de undersøgelser, som den kompetente myndighed i en medlemsstat foretager i overensstemmelse med denne stats nationale love og bestemmelser med henblik på at kunne konkludere, at der ikke er konstateret negative forhold, som kunne forhindre en person i at få en national PSC eller en EU-PSC med henblik på adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere) |
| --- | --- |

"sikkerhedsundersøgelse": de undersøgelser, som den kompetente myndighed i en medlemsstat foretager i overensstemmelse med denne stats nationale love og bestemmelser med henblik på at kunne konkludere, at der ikke er konstateret negative forhold, som kunne forhindre en person i at få en national PSC eller en EU-PSC med henblik på adgang til EUCI op til en nærmere bestemt klassifikationsgrad (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere)

| | "systemspecifikke sikkerhedskrav" (SSRS): et bindende sæt sikkerhedsprincipper, der skal overholdes, og bestemte sikkerhedskrav, der skal gennemføres, og som danner grundlag for certificering og akkreditering af CIS'er |
| --- | --- |

"systemspecifikke sikkerhedskrav" (SSRS): et bindende sæt sikkerhedsprincipper, der skal overholdes, og bestemte sikkerhedskrav, der skal gennemføres, og som danner grundlag for certificering og akkreditering af CIS'er

| | "særlige sikkerhedsbetingelser" (SAL): et sæt særlige kontraktlige betingelser udstedt af den kontraherende myndighed, som er en integrerende del af en klassificeret kontrakt, der indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI, og som fastlægger sikkerhedskravene eller de elementer i kontrakten, der kræver sikkerhedsbeskyttelse, jf. bilag A V, afsnit II |
| --- | --- |

"særlige sikkerhedsbetingelser" (SAL): et sæt særlige kontraktlige betingelser udstedt af den kontraherende myndighed, som er en integrerende del af en klassificeret kontrakt, der indebærer adgang til eller udarbejdelse af EUCI, og som fastlægger sikkerhedskravene eller de elementer i kontrakten, der kræver sikkerhedsbeskyttelse, jf. bilag A V, afsnit II

| | "sårbarhed": svaghed af enhver art, som kan udnyttes af en eller flere trusler. Sårbarhed kan være en forsømmelse eller vedrøre en svaghed i kontrolforanstaltninger med hensyn til effektivitet, omfang eller sammenhæng og være af teknisk, proceduremæssig, fysisk, organisatorisk eller operativ karakter. |
| --- | --- |

"sårbarhed": svaghed af enhver art, som kan udnyttes af en eller flere trusler. Sårbarhed kan være en forsømmelse eller vedrøre en svaghed i kontrolforanstaltninger med hensyn til effektivitet, omfang eller sammenhæng og være af teknisk, proceduremæssig, fysisk, organisatorisk eller operativ karakter.

| | "Tempest": efterforskning, undersøgelse og kontrol af kompromitterende elektromagnetiske emissioner og foranstaltninger til at fjerne dem |
| --- | --- |

"Tempest": efterforskning, undersøgelse og kontrol af kompromitterende elektromagnetiske emissioner og foranstaltninger til at fjerne dem

| | "trussel": en potentiel årsag til en uønsket hændelse, der kan føre til skade på en organisation eller de systemer, den anvender. Sådanne trusler kan være uagtsomme eller forsætlige (ondsindede) og karakteriseres ved trusselselementer, potentielle mål og angrebsmetoder |
| --- | --- |

"trussel": en potentiel årsag til en uønsket hændelse, der kan føre til skade på en organisation eller de systemer, den anvender. Sådanne trusler kan være uagtsomme eller forsætlige (ondsindede) og karakteriseres ved trusselselementer, potentielle mål og angrebsmetoder

| | "udsteder": en EU-institution eller et EU-agentur eller -organ, en medlemsstat, et tredjeland eller en international organisation, under hvis myndighed klassificerede informationer er blevet udarbejdet og/eller bragt ind i EU's strukturer. |
| --- | --- |

"udsteder": en EU-institution eller et EU-agentur eller -organ, en medlemsstat, et tredjeland eller en international organisation, under hvis myndighed klassificerede informationer er blevet udarbejdet og/eller bragt ind i EU's strukturer.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 29.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/47

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning)

(EØS-relevant tekst)

(2013/C 190/02)

| Referencenummer til statsstøtte | SA.30208 (X 17/10) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Medlemsstatens referencenr | Verlenging O&Oprogramma SKB |
| Regionens navn (NUTS) | Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | Ministerie VROM/BJZ Internationaal |
| Postbus 20951 |
| IPC 880 |
| 2500 EZ Den Haag |
| e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl |
| www.minvrom.nl |

Referencenummer til statsstøtte

SA.30208 (X 17/10)

Medlemsstat

Nederlandene

Medlemsstatens referencenr

Verlenging O&Oprogramma SKB

Regionens navn (NUTS)

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

Ministerie VROM/BJZ Internationaal

Postbus 20951

IPC 880

2500 EZ Den Haag

e-mail: djz.internationaal@minvrom.nl

www.minvrom.nl

Støtteordningens navn

Subsidie onderzoeks- en ontwikkelingsprogramma Stichting Kennisontwikkeling en Kennisoverdracht Bodem 2010-2014

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Individueel subsidiebesluit op grond van de Algemene wet bestuursrecht en het Besluit Milieusubsidies

Støtteordning

Ad hoc-støtte

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

Prolongation N 230/1999

Dato for støttens tildeling

Fra og med den 8.12.2009

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Samlet ad hoc-støttebeløbtil virksomheden

EUR 10,00 (mio.)

For garantier

EUR 10,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Eksperimentel udvikling (artikel 31, stk. 2, litra c)

25 %

20 %

Støtte til tekniske gennemførligheds-undersøgelser (artikel 32)

75 %

—

Grundforskning (artikel 31, stk. 2, litra a)

100 %

—

Industriel forskning (artikel 31, stk. 2, litra b)

50 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2009/12/08/subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| | http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html |
| --- | --- |

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/brieven/2010/01/26/aanvullende-voorwaarden-groepsvrijstellingsverordening-bij-subsidieaanvraag-stichting-kennisontwikkeling-en-kennisoverdracht-bodem-skb-programma-2010-2014.html

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36154 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | NEDERLAND
  Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | Ministerie van Financiën |
| Korte Voorhout 7 |
| 2511 CW Den Haag |
| www.overheid.nl |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36154 (13/X)

Medlemsstat

Nederlandene

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

NEDERLAND

Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

Ministerie van Financiën

Korte Voorhout 7

2511 CW Den Haag

www.overheid.nl

Støtteordningens navn

Teruggaafregeling energiebelasting op elektriciteit voor energie-intensieve bedrijven

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Artikel VIIc Belastingplan 2013 (Stb 2012, 668) en inwerkingtreding bij Koninklijk Besluit (Stb 2012, 672)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.1.2013-31.12.2020

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 6,50 (mio.)

For garantier

EUR 6,50 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Anden skattefordel

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte i form af lempelse af miljøafgifter (artikel 25)

110 000 EUR

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-668.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d668%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 668

| | https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4 |
| --- | --- |

https://zoek.officielebekendmakingen.nl/stb-2012-672.html?zoekcriteria=%3fzkt%3dUitgebreid%26pst%3dStaatsblad%26dpr%3dAlle%26spd%3d20130128%26epd%3d20130128%26jgp%3d2012%26nrp%3d672%26sdt%3dDatumUitgifte%26planId%3d%26pnr%3d1%26rpp%3d10&resultIndex=0&sorttype=1&sortorder=4

| | http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672 |
| --- | --- |

http:/www.overheid.nl -> Staatsblad -> jaargang 2012 + nummer 672

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36370 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Medlemsstatens referencenr | PL |
| Regionens navn (NUTS) | Jeleniogórsko-walbrzyski
  Artikel 107, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Minister Gospodarki |
| PL. Trzech Krzyży 3/5 |
| www.mg.gov.pl |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36370 (13/X)

Medlemsstat

Polen

Medlemsstatens referencenr

PL

Regionens navn (NUTS)

Jeleniogórsko-walbrzyski

Artikel 107, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Minister Gospodarki

PL. Trzech Krzyży 3/5

www.mg.gov.pl

Støtteordningens navn

Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011-2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 (Uchwała Rady Ministrów Nr 122/2011 ) na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz. U. z 2009 r. Nr 84, poz. 712 i Nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r. (Nr 39/2012).

Støtteordning

Ad hoc-støtte

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Dato for støttens tildeling

Fra og med den 28.11.2012

Erhvervssektor(er)

Fremstilling af andre dele og tilbehør til motorkøretøjer

Støttemodtagerkategori

stor virksomhed — Mando Corporation Poland Sp. z o.o.

Samlet ad hoc-støttebeløbtil virksomheden

PLN 15,11 (mio.)

For garantier

PLN 15,11 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Ad hoc-støtte (artikel 13, stk. 1)

3,9 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.mg.gov.pl/Wspieranie+przedsiebiorczosci/Wsparcie+finansowe+i+inwestycje/Pomoc+na+inwestycje+o+istotnym+znaczeniu+dla+gospodarki

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36382 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Østrig |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | WIEN
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | MA 5 der Stadt Wien |
| Ebendorferstraße 2, 1082 Wien |
| www.wien.gv.at |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36382 (13/X)

Medlemsstat

Østrig

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

WIEN

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

MA 5 der Stadt Wien

Ebendorferstraße 2, 1082 Wien

www.wien.gv.at

Støtteordningens navn

WIEN WORK — Integrativer Betrieb, Förderung Ausbildungs- und Produktionsstätte für behinderte Personen, Förderung gem. Art 42 AGVO

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Beschluss des Wiener Gemeinderates vom 1.3.2013, siehe beigefügte Anlagen

Støtteordning

Ad hoc-støtte

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Dato for støttens tildeling

Fra og med den 1.3.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

stor virksomhed — Wien Work — Integrative Betriebe und AusbildungsGmbH, Gemeinnützige GmbH., Unterneghmensgegenstand:

Samlet ad hoc-støttebeløbtil virksomheden

EUR 5,00 (mio.)

For garantier

EUR 5,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til kompensation for meromkostningerne ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere (artikel 42)

81 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

https://www.wien.gv.at/infodat/ergdt?detvid=103242

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36383 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Medlemsstatens referencenr | N/A |
| Regionens navn (NUTS) | NORTHERN IRELAND
  Artikel 107, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland) |
| DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division |
| Room 359 |
| Dundonald House |
| Belfast |
| BT4 3SB |
| http://www.dardni.gov.uk/ |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36383 (13/X)

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Medlemsstatens referencenr

N/A

Regionens navn (NUTS)

NORTHERN IRELAND

Artikel 107, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

Department of Agriculture and Rural Development (Northern Ireland)

DARD Science, Evidence and Innovation Policy Division

Room 359

Dundonald House

Belfast

BT4 3SB

http://www.dardni.gov.uk/

Støtteordningens navn

Agricultural Research and Development Scheme (Northern Ireland) 2013 — 2020

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

| | Agriculture Act (Northern Ireland) 1949 |
| --- | --- |

Agriculture Act (Northern Ireland) 1949

| | Agriculture (Northern Ireland) Order 2004 |
| --- | --- |

Agriculture (Northern Ireland) Order 2004

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.4.2013-31.3.2020

Erhvervssektor(er)

Plante- og husdyravl, jagt og serviceydelser i forbindelse hermed

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

GBP 1,00 (mio.)

For garantier

GBP 1,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og fiskerisektoren (artikel 34)

100 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.dardni.gov.uk/index/strategies-reports-accounts/dard-research-section/agriculture-research-and-development-scheme.htm

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36496 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Østrig |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | NIEDEROESTERREICH
  Blandede |
| Støtteydende myndighed | Amt der NÖ Landesregierung |
| Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten |
| www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36496 (13/X)

Medlemsstat

Østrig

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

NIEDEROESTERREICH

Blandede

Støtteydende myndighed

Amt der NÖ Landesregierung

Landhausplatz 1, 3109 St. Pölten

www.noel.gv.at bzw. www.nafes.at

Støtteordningens navn

Neufassung der NAFES-Förderungsrichtlinien

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

NAFES Förderrichtlinien (Kennzeichen: RU2-N-133/077-2012 — Beschluß der Landesregierung)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

26.2.2013-31.12.2017

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 1,20 (mio.)

For garantier

EUR 1,20 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtteordning

20 %

0 %

Investerings- og beskæftigelsesstøtte til små og mellemstore virksomheder (artikel 15)

20 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

| | http://www.nafes.at |
| --- | --- |

http://www.nafes.at

| | http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“ |
| --- | --- |

http://www.nafes.at/foerderung/formulare_und_leitfaeden — siehe „Förderrichtlinie“

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36505 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Medlemsstatens referencenr | GR |
| Regionens navn (NUTS) | KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI
  Artikel 107, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY |
| 14-18 MESOGEION AV |
| 115 10 ATHENS |
| GREECE |
| http:/www.gsrt.gr |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36505 (13/X)

Medlemsstat

Grækenland

Medlemsstatens referencenr

GR

Regionens navn (NUTS)

KENTRIKI MAKEDONIA, DYTIKI ELLADA, ATTIKI

Artikel 107, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

GENERAL SECRETARIAT FOR RESEARCH AND TECHNOLOGY

14-18 MESOGEION AV

115 10 ATHENS

GREECE

http:/www.gsrt.gr

Støtteordningens navn

Funding of Research Proposals Positively Evaluated under the 5th Call of ERC Grant Schemes

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Law 1514/1985 and its amendment,

Law 3614/07 and its amendments,

Ministerial Decision 14053/EIS 1749/27.3.2008 (FEK — Official Journal of Greek Government — 540/Β/27.3.2008) and its amendments (43804/ΕΥΤΗΥ 2041/7.9.2009 — FEK 1957/Β/9.9.2009), 28020/ΕΥΤΗΙ 1212/30.6.2010 — FEK 1088/Β/19.7.2010), 5058/EYTHI 138/5-2-13 (FEK 292/Β/13.2.2013)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

20.3.2013-31.12.2015

Erhvervssektor(er)

Videnskabelig forskning og udvikling

Støttemodtagerkategori

stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 0,83 (mio.)

For garantier

EUR 0,83 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

ESF — EUR 2,07 (mio.)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Eksperimentel udvikling (artikel 31, stk. 2, litra c)

40 %

0 %

Grundforskning (artikel 31, stk. 2, litra a)

100 %

—

Industriel forskning (artikel 31, stk. 2, litra b)

65 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

http://www.gsrt.gr/central.aspx?sId=108I334I1106I646I444510&olID=671&neID=673&neTa=1_300_1&ncID=0&neHC=0&tbid=0&lrID=2&oldUIID=aI671I0I108I334I1106I0I2&actionID=load&JScript=1

Δράσεις Ενίσχυσης Ε&Τ › Τρέχουσες Εθνικές Δράσεις › Ενεργές προκηρύξεις ΕΣΠΑ

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36530 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Medlemsstatens referencenr | NLD |
| Regionens navn (NUTS) | OVERIJSSEL
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | Provincie Overijssel |
| Postbus 10078 |
| 8000 GB Zwolle |
| www.overijssel.nl |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36530 (13/X)

Medlemsstat

Nederlandene

Medlemsstatens referencenr

NLD

Regionens navn (NUTS)

OVERIJSSEL

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

Provincie Overijssel

Postbus 10078

8000 GB Zwolle

www.overijssel.nl

Støtteordningens navn

Rijden op groen gas en electriciteit (aanschaf vrachtwagens)

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Subsidieregeling Rijden op groen gas en electriciteit, in werking treding op 4 april 2013.

Publicatie Provinciaal blad nr. 2013/0115269

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

4.4.2013-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 0,55 (mio.)

For garantier

EUR 0,55 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til erhvervelse af nye transportmidler, der går videre end fællesskabsstandarderne eller øger miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder (artikel 19)

3 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

| | http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011 |
| --- | --- |

http://www.overijssel.nl/loket/provinciale/uitvoeringsbesluit_subsidies_overijssel_2011

| | www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11 |
| --- | --- |

www.overijssel.nl, loket, provinciale regelingen, uitvoeringsbesluit subsidies Overijssel 2011, Hoofdstuk 8, paragraaf 8.11

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36540 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | MERZIG-WADERN
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | EVTZ Interreg IV A Großregion |
| Préfecture de la Région Lorraine |
| SGAR — Direction des Affaires Européennes |
| GECT — Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région |
| 36 place Saint Thiébault |
| BP 71014 |
| F-57034 METZ Cedex 1 |
| www.interreg-4agr.eu |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36540 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

MERZIG-WADERN

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

EVTZ Interreg IV A Großregion

Préfecture de la Région Lorraine

SGAR — Direction des Affaires Européennes

GECT — Autorité de gestion Programme Interreg IV A Grande Région

36 place Saint Thiébault

BP 71014

F-57034 METZ Cedex 1

www.interreg-4agr.eu

Støtteordningens navn

Initiative Précise: Initiative zur Optimierung der präzisen elektrochemischen Prozesse für industrielle Serienfertigung in der Großregion

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Gesetz Nr. 938 betreffend Haushaltsordnung des Saarlandes (LHO) Vom 3. November 1971 in der Fassung der Bekanntmachung vom 5. November 1999 (Amtsbl. des Saarlandes 2000 S. 194), zuletzt geändert durch Art. 5 des Gesetzes vom 1. Dezember 2011 (Amtsbl. des Saarlandes I S. 556)

Støtteordning

Ad hoc-støtte

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Dato for støttens tildeling

Fra og med den 22.11.2012

Erhvervssektor(er)

Fremstilling af andre haner og ventiler

Støttemodtagerkategori

SMV — MHA Zentgraf GmbH & Co.KG

Samlet ad hoc-støttebeløbtil virksomheden

EUR 0,20 (mio.)

For garantier

EUR 0,20 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

103 GR 1 1 223 — EUR 0,20 (mio.)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Industriel forskning (artikel 31, stk. 2, litra b)

50 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.interreg-4agr.eu/de/projet-liste.php#

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36551 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr | ITD5 |
| Regionens navn (NUTS) | EMILIA-ROMAGNA
  Blandede |
| Støtteydende myndighed | Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A |
| Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36551 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr

ITD5

Regionens navn (NUTS)

EMILIA-ROMAGNA

Blandede

Støtteydende myndighed

Direzione Attività Produttive, Commercio e Turismo della Regione Emilia-Romagna/Direzione Generale A

Direzione Attività Produttive: Viale Aldo Moro, 44 — 40127 Bologna

| Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna |
| --- |
| http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile |
| www.ermesambiente.it |

Direzione Ambiente: Viale Aldo Moro n. 8 — 40127 Bologna

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/che-cose-il-por-fesr/assi-pagine/asse-3-qualificazione-energetico-ambientale-e-sviluppo-sostenibile

www.ermesambiente.it

Støtteordningens navn

POR FESR 2007-2013 — Asse III, Attività III 1.2 e Piano di Azione ambientale per un futuro sostenibile 2008-2010: Modalità e criteri per la concessione di contributi finalizzati alla rimozione dell’amianto dagli edifici, la coibentazione degli edifici e l’installazione di pannelli solari fotovoltaici

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Delibera della Giunta Regionale del 10 gennaio 2011 n. 15 pubblicata sul BURER n. 14 del 27 gennaio 2011 (parte seconda)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

15.11.2012-30.9.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 1,02 (mio.)

For garantier

EUR 1,02 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

POR FESR «Competitività regionale e occupazione» 2007-2013 regione Emilia-Romagna

Decisione C(2007) 3875 — 7.8.2007

Codice CCI n. 2007 IT 16 2 PO 002 — EUR 0,33 (mio.)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

45 %

0 %

Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end fællesskabs-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelses-niveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder (artikel 18).

45 %

0 %

Støtte til miljøinvesteringer i energibesparende foranstaltninger (artikel 21)

45 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://fesr.regione.emilia-romagna.it/finanziamenti/bandi/bando-fotovoltaico-amianto

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36555 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Medlemsstatens referencenr | Subsidie Energiesprong Flevogebouw |
| Regionens navn (NUTS) | OVERIJSSEL
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW |
| Postbus 20011 |
| 2500 EA Den Haag |
| email: angelique.herwijnen@minbzk.nl |
| www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36555 (13/X)

Medlemsstat

Nederlandene

Medlemsstatens referencenr

Subsidie Energiesprong Flevogebouw

Regionens navn (NUTS)

OVERIJSSEL

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW

Postbus 20011

2500 EA Den Haag

email: angelique.herwijnen@minbzk.nl

www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk

Støtteordningens navn

Subsidie energiesprong Consortium Flevogebouw Zwolle

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020333/geldigheidsdatum_18-04-2013

Regeling Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 18.4.2013

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020311/geldigheidsdatum_18-04-2013

Støtteordning

Ad hoc-støtte

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Dato for støttens tildeling

Fra og med den 21.2.2013

Erhvervssektor(er)

VVS- og blikkenslagerforretninger, installation af varme- og airconditioninganlæg, Gennemførelse af byggeprojekter, Opførelse af bygninger

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed — Bemog Projectontwikkeling; Nikkels Bouwbedrijf; Seinen Energy solutions; Brenorm Installatiegroep

Samlet ad hoc-støttebeløbtil virksomheden

EUR 0,18 (mio.)

For garantier

EUR 0,18 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til miljøinvesteringer i energibesparende foranstaltninger (artikel 21)

40 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/besluiten/2013/03/14/beschikking-subsidie-energiesprong-flevogebouw.html

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36572 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr | ES51 |
| Regionens navn (NUTS) | CATALUNA
  Blandede |
| Støtteydende myndighed | Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au |
| Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona |
| http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36572 (13/X)

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr

ES51

Regionens navn (NUTS)

CATALUNA

Blandede

Støtteydende myndighed

Departamento de Empresa y Ocupación; Dirección general de Economía Social y Cooperativa i Trabajo Au

Sepúlveda, 148-150 08011 Barcelona

http://www.gencat.cat/temes/cat/treball.htm

Støtteordningens navn

Acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de servicios de ayuda personal y social a las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo.

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Orden EMO/66/2012, de 21 de marzo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de subvenciones destinadas a la realización de acciones relativas a las unidades de apoyo a la actividad profesional en el marco de los servicios de ajuste personal y social de las personas con discapacidad en los centros especiales de empleo, y se abre la convocatoria para el año 2012.

RESOLUCIÓN EMO/577/2013, de 19 de marzo, de convocatoria para el año 2013

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.1.2012-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 41,00 (mio.)

For garantier

EUR 41,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til kompensation for meromkostningerne ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere (artikel 42)

70 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6095/1232356.pdf

| | http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf |
| --- | --- |

http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6341/1291415.pdf

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36583 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | Hungary
  Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | Garantiqa Hitelgarancia Zrt. |
| 1082 Budapest, Kisfaludy u. 32. |
| www.garantiqa.hu |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36583 (13/X)

Medlemsstat

Ungarn

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

Hungary

Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

Garantiqa Hitelgarancia Zrt.

1082 Budapest, Kisfaludy u. 32.

www.garantiqa.hu

Støtteordningens navn

A Garantiqa Hitelgarancia Zrt által kezességvállalási díj csökkentése formájában nyújtott beruházási támogatás

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről,

2012. évi CCIV törvény a Magyar Köztársaság 2013. évi költségvetéséről,

48/2002. (XII.28) PM rendelet a költségvetési viszontgaranciavállalásának és érvényesítésének részletes szabályairól

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

13.5.2009-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

HUF 6 000,00 (mio.)

For garantier

HUF 6 000,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Garanti

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til erhvervelse af nye transportmidler, der går videre end fællesskabsstandarderne eller øger miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder (artikel 19)

35 %

20 %

Støtte til miljøinvesteringer i energibesparende foranstaltninger (artikel 21)

60 %

20 %

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

45 %

20 %

Grundforskning (artikel 31, stk. 2, litra a)

100 %

—

Industriel forskning (artikel 31, stk. 2, litra b)

50 %

20 %

Eksperimentel udvikling (artikel 31, stk. 2, litra c)

25 %

20 %

Støtteordning

50 %

20 %

Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end fællesskabs-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelses-niveauet, hvor der ikke er vedtaget fællesskabsstandarder (artikel 18).

35 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A0800102.TV

| | http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV |
| --- | --- |

http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=A1200204.TV

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92922

| | http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink |
| --- | --- |

http://www.garantiqa.hu/hu/letoltheto-dokumentumok/uzletszabalyzataink

| | http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920 |
| --- | --- |

http://www.njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=65457.92920

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36607 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | GALICIA
  Artikel 107, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | Instituto Enerxético de Galicia (Inega) |
| C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5 |
| 15707 (San Lázaro) |
| Santiago de Compostela (A Coruña) |
| http://www.inega.es/?idioma=es |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36607 (13/X)

Medlemsstat

Spanien

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

GALICIA

Artikel 107, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

Instituto Enerxético de Galicia (Inega)

C/ Avelino Pousa Antelo, núm. 5

15707 (San Lázaro)

Santiago de Compostela (A Coruña)

http://www.inega.es/?idioma=es

Støtteordningens navn

Ayudas del Inega para proyectos de energías renovables

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Resolución de 9 de abril de 2013 [Diario Oficial de Galicia (DOG) núm.73, de 16 de abril] por la que se establecen las bases reguladoras y se anuncia la convocatoria de subvenciones para el año 2013 a proyectos de energías renovables, con financiación procedente de fondos comunitarios derivados del Programa Operativo Feder Galicia 2007-2013

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

22.4.2013-31.10.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 2,10 (mio.)

For garantier

EUR 2,10 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Feder 2007-2013 — EUR 1,10 (mio.)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

45 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.xunta.es/dog/Publicados/2013/20130416/AnuncioO3G1-090413-0001_es.pdf

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36611 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referencenr | 612-40306-BY/0008 |
| Regionens navn (NUTS) | BAYERN
  Artikel 107, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe |
| Schulgasse 18, |
| 94315 Straubing |
| www.tfz.bayern.de |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36611 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referencenr

612-40306-BY/0008

Regionens navn (NUTS)

BAYERN

Artikel 107, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

Technologie- und Förderzentrum im Kompetenzzentrum für Nachwachsende Rohstoffe

Schulgasse 18,

94315 Straubing

www.tfz.bayern.de

Støtteordningens navn

Bayern: Demonstrationsmaßnahmen zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol)

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Richtlinie zur Förderung von Demonstrationsvorhaben zur Nutzung von Biomasse als regenerativer Energieträger (BioSol),

Art. 23 und 44 der Bayerischen Haushaltsordnung und die Verwaltungsvorschriften hierzu.

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.5.2013-30.6.2014

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 0,70 (mio.)

For garantier

EUR 0,70 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

30 %

10 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

http://www.stmelf.bayern.de/mam/cms01/agrarpolitik/dateien/b_rili_biosol_2013.pdf

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36747 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | UNITED KINGDOM
  Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede,Blandede |
| Støtteydende myndighed | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW |
| https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36747 (13/X)

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

UNITED KINGDOM

Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede,Blandede

Støtteydende myndighed

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

Støtteordningens navn

Amalgamation of all previous and future phases of

Renewable Heat Premium Payment — Social Housing Competitions

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

Section 153 of Environmental Protection Act 1990

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

SA.36747 replaces SA.34995, SA.35310, SA.34994, SA.35312, SA.34795, SA.34996 and SA.35311.

Varighed

15.8.2011-30.6.2014

Erhvervssektor(er)

VVS- og blikkenslagerforretninger, installation af varme- og airconditioninganlæg

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

GBP 23,22 (mio.)

For garantier

GBP 23,22 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtte til miljøinvesteringer i energibesparende foranstaltninger (artikel 21)

60 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst

https://www.gov.uk/renewable-heat-premium-payment-scheme#overview

---

| 29.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/62

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2013/C 190/03)

Støtte nr.: SA.36717 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta (ACGA)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta para el mantenimiento del libro genealógicoy el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Samlet ad hoc-støttebeløb til virksomheden: EUR 0,01 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 18.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Svineavl

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acga.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36718 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación de Criadores de Cabra Bermeya (ACRIBER)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Cabra Bermeya para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Samlet ad hoc-støttebeløb til virksomheden: EUR 0,01 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 18.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af får og geder

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acriber.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36719 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Ayudas al sector ganadero en forma de servicios prestados por Asturiana de Control Lechero, Cooperativa Limitada (ASCOL)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Cooperativa Asturiana de Control Lechero (ASCOL) para el desarrollo de un programa de mejora genética de la cabaña ganadera asturiana de raza firsona durante el año 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: EUR 0,44 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 14.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af malkekvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 — Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 — Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/ascol.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36720 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles (ASESAVA)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación española de criadores de ganado vacuno selecto de raza Asturiana de los Valles para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de mejora genética de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: EUR 0,48 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 14.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af andet kvæg og bøfler

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseava.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36721 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña (ASEAMO)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación Española de Criadores de Ganado Vacuno Selecto de raza Asturiana de la Montaña para el mantenimiento del libro genealógico y del desarrollo de un programa de conservación de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: EUR 0,13 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 14.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af andet kvæg og bøfler

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/aseamo.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36722 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza durante 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Samlet ad hoc-støttebeløb til virksomheden: EUR 0,03 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 18.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af får og geder

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 — Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 — Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acoxa.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36723 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana (ACPPA)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Pita Pinta Asturiana para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: EUR 0,01 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 14.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Fjerkræavl

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acppa.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: SA.36724 (13/XA)

Medlemsstat: Spanien

Region: ASTURIAS

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón (ACPRA)

Retsgrundlag: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Ponis de Raza Asturcón para el mantenimiento del libro genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2013.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ordningens planlagte samlede årlige budget: EUR 0,13 (mio.)

Maksimal støtteintensitet: 100,00 %

Ordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 14.6.2013-31.12.2013

Målet med støtten: Husdyrsektoren (art. 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006), Teknisk bistand (art. 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): Avl af heste og dyr af hestefamilien

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo — ASTURIAS |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo — ASTURIAS

Websted: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acpra.pdf

Andre oplysninger: —

---

| 29.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/65

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning)

(EØS-relevant tekst)

(2013/C 190/04)

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36385 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Letland |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | Latvia
  Artikel 107, stk. 3, litra a) |
| Støtteydende myndighed | valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra” |
| Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442 |
| www.liaa.gov.lv |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36385 (13/X)

Medlemsstat

Letland

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

Latvia

Artikel 107, stk. 3, litra a)

Støtteydende myndighed

valsts aģentūra “Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra”

Pērses iela 2, Rīga, Latvija, LV-1442

www.liaa.gov.lv

Støtteordningens navn

Atbalsts darba vietu radīšanai

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

2012.gada 13.marta Ministru kabineta noteikumi Nr.179 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma 1.3.1.1.6.apakšaktivitāti “Atbalsts darba vietu radīšanai””

Darbības programma “Cilvēkresursi un nodarbinātība” (638. – 641. punkts)

Darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājums (208.7. – 208.12. punkts)

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.11.2012-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

LVL 7,00 (mio.)

For garantier

LVL 7,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

Komisijas lēmums 18.12.2007 ar ko pieņem darbības programmu Kopienas palīdzībai no Eiropas Sociālā fonda atbilstīgi konverģences mērķim Latvijas reģionos CCI 2007LV051PO001. – LVL 3,00 (mio.)

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Generel uddannelse (artikel 38, stk. 2)

50 %

0 %

Støtteordning

50 %

0 %

Specifik uddannelse (artikel 38, stk. 1)

25 %

0 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

http://www.likumi.lv/doc.php?id=246032#top

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36580 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | DEUTSCHLAND
  Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede,Blandede |
| Støtteydende myndighed | KfW Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt |
| www.kfw.de |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36580 (13/X)

Medlemsstat

Tyskland

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

DEUTSCHLAND

Artikel 107, stk. 3, litra a),Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede,Blandede

Støtteydende myndighed

KfW Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt

www.kfw.de

Støtteordningens navn

KfW-Programm Erneuerbare Energien „Speicher“

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

KfW-Gesetz, BGBI. I S.2427, Programmmerkblatt „KfW-Programm Erneuerbare Energien ‚Speicher‘“

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

1.5.2013-31.12.2013

Erhvervssektor(er)

Alle støtteberettigedeerhvervssektorer

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 25,00 (mio.)

For garantier

EUR 25,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte, Lavt forrentet lån

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Investerings- og beskæftigelsesstøtte til små og mellemstore virksomheder (artikel 15)

20 %

—

Støtte til miljøinvesteringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder (artikel 23)

45 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

https://www.kfw.de/media/pdf/download_center/foerderprogramme__inlandsfoerderung_/pdf_dokumente_2/6000002700_M_275_Speicher.pdf

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36584 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | ABRUZZO
  Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA — ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36584 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

ABRUZZO

Artikel 107, stk. 3, litra c),Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA — ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Støtteordningens navn

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI — TITOLO IV PROGETTI DI RICERCA INDUSTRIALE E SVILUPPO SPERIMENTALE

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

PAR FA ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012.

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

29.3.2013-30.6.2014

Erhvervssektor(er)

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 10,00 (mio.)

For garantier

EUR 10,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Industriel forskning (artikel 31, stk. 2, litra b)

50 %

20 %

Eksperimentel udvikling (artikel 31, stk. 2, litra c)

25 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36585 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | ABRUZZO
  Områder, derikke er støtteberettigede |
| Støtteydende myndighed | GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA — ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36585 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

ABRUZZO

Områder, derikke er støtteberettigede

Støtteydende myndighed

GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA — ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Støtteordningens navn

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI — TITOLO III PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI IN AREE DIVERSE DA QUELLE DI CUI ALL'ART. 107 3, C) TFUE

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013 APPROVATO CON D.G.R. N. 458 DEL 4 LUGLIO 2011 E MODIFICATO CON D.G.R. N. 556 DELL'8 AGOSTO 2011 CON ALLEGATO A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

29.3.2013-30.6.2014

Erhvervssektor(er)

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

Støttemodtagerkategori

SMV

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 10,00 (mio.)

For garantier

EUR 10,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Investerings- og beskæftigelsesstøtte til små og mellemstore virksomheder (artikel 15)

20 %

—

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

| Referencenummer til statsstøtte | SA.36586 (13/X) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Medlemsstatens referencenr | — |
| Regionens navn (NUTS) | ABRUZZO
  Artikel 107, stk. 3, litra c) |
| Støtteydende myndighed | GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO |
| VIA PASSOLANCIANO N. 75 |
| 65127 PESCARA — ITALIA |
| http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp |

Referencenummer til statsstøtte

SA.36586 (13/X)

Medlemsstat

Italien

Medlemsstatens referencenr

—

Regionens navn (NUTS)

ABRUZZO

Artikel 107, stk. 3, litra c)

Støtteydende myndighed

GIUNTA REGIONALE — DIREZIONE SVILUPPO ECONOMICO E TURISMO

VIA PASSOLANCIANO N. 75

65127 PESCARA — ITALIA

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp

Støtteordningens navn

BANDO PER LA PROMOZIONE SUL PROPRIO TERRITORIO REGIONALE DI INIZIATIVE DI LOCALIZZAZIONE, AMPLIAMENTO E AMMODERNAMENTO DI UNITA INDUSTRIALI, ATTRAVERSO CONTRATTI DI SVILUPPO LOCALI — TITOLO II — PROGETTI RELATIVI AD INVESTIMENTI NELLE AREE 107 3, C) TFUE

Nationalt retsgrundlag(Henvis til den officiellenationale bekendtgørelse)

PAR FAS ABRUZZO 2007-2013

APPROVATO CON D.G.R. n.458 del 4 luglio 2011

E MODIFICATO CON D.G.R. n.556 dell'8 Agosto 2011 con allegato A. PRESA D'ATTO DA PARTE DEL CIPE CON DELIBERAZIONE DEL 30.9.2011 G.U. SERIE GENERALE N. 47 DEL 25.2.2012

Støtteordning

Støtteordning

Ændring af en eksisterende støtteforanstaltning

—

Varighed

29.3.2013-30.6.2014

Erhvervssektor(er)

FREMSTILLINGSVIRKSOMHED

Støttemodtagerkategori

SMV,stor virksomhed

Ordningens planlagtesamlede årlige budget

EUR 10,00 (mio.)

For garantier

EUR 10,00 (mio.)

Støttens form (artikel 5)

Direkte støtte

Henvisning til kommissionsbeslutning

—

Hvis samfinansieret medfællesskabsfonde

—

Mål

Maksimal støtteintensitet i % eller Maksimalt støttebeløb i national valuta

Små og mellemstore virksomheder — tillæg i %

Støtteordning

15 %

20 %

Internetlink til støtteforanstaltningensfulde tekst:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2497&b=avviso

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=49993&tipo=Speciali&numero=35&data=29+Marzo+2013

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 29.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/70

---

STATSSTØTTE — DEN HELLENSKE REPUBLIK

Statsstøtte SA.31155 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2010/N) — Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til brobanken »New Hellenic Postbank S.A.«

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

(EØS-relevant tekst)

(2013/C 190/05)

Ved brev af 6. maj 2013, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, har Kommissionen meddelt Den Hellenske Republik, at den har besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan inden en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, med hensyn til hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Den Hellenske Republik. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

SAGSFORLØB

Den 18. januar 2013 oprettede de græske myndigheder det midlertidige kreditinstitut "New TT Hellenic Postbank S.A." (i det efterfølgende benævnt "New TT"). De sunde økonomiske aktiviteter i den gamle TT Hellenic Postbank S.A. (i det efterfølgende benævnt "TT") blev overført til New TT. I denne sammenhæng modtog New TT statsstøtte på 4,6 mia. EUR fra den græske finansielle stabiliseringsfond (Hellenic Financial Stability Fund, i det efterfølgende benævnt "HFSF").

Den 25. maj 2009 modtog TT desuden en kapitalindsprøjtning på 224,96 mio. EUR under den græske ordning (1). Ved afgørelse af 16. maj 2012 (2) i statsstøttesag nr. SA.34115 (2012/NN) om "Resolution of T Bank S.A.", der blev gennemført i december 2011, fastslog Kommissionen derudover, at afviklingsstøtten på ca. 678 mio. EUR var forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det efterfølgende benævnt "TEUF") i en periode på seks måneder.

BESKRIVELSE AF DEN STØTTEFORANSTALTNING, MED HENSYN TIL HVILKEN KOMMISSIONEN INDLEDER PROCEDURE:

For det første indskød HFSF en startkapital på 500 mio. EUR i New TT den 18. januar 2013.

For det andet dækkede HFSF den finansieringskløft, der opstod, fordi de overførte aktiviteter fra TT til New TT indeholdt 4,1 mia. EUR færre aktiver end passiver, ved at tildele New TT EFSF-obligationer til en værdi af 4,1 mia. EUR.

For det tredje modtog TT den 25. maj 2009 en kapitalindsprøjtning på 224,96 mio. EUR under den græske ordning.

For det fjerde gennemførte Grækenlands centralbank den 17. december 2011 afviklingen af T Bank ved at overføre dens aktiver og passiver til TT. Eftersom værdien af de overførte passiver var højere end værdien af de overførte aktiver, blev finansieringskløften på 676 956 514 EUR dækket af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (i det efterfølgende benævnt "HDIGF") afviklingsordning i henhold til de relevante bestemmelser.

VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN:

Kommissionen anser for det første begge støtteforanstaltninger for at udgøre statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF for så vidt angår HFSF's i) kapitalindsprøjtning på 0,5 mia. EUR og ii) dækning af finansieringskløften på 4,1 mia. EUR til fordel for New TT. For det andet har Kommissionen for så vidt angår rekapitaliseringen af TT i 2009 allerede konkluderet i sin beslutning om godkendelse af ordningen (3), at rekapitaliseringen under denne ordning ville udgøre statsstøtte. For det tredje fastslog Kommissionen i sin afgørelse af 16. maj 2012 (4), at interventionen i forbindelse med HDIGF's afviklingsordning udgør statsstøtte for så vidt angår afviklingsstøtten til T Bank.

Retsgrundlaget for vurderingen af foranstaltningerne er artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.

For så vidt angår vurderingen af om de ovennævnte foranstaltninger er forenelige med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, vurderes de af Kommissionen på grundlag af retsgrundlaget for bankmeddelelsen (5), rekapitaliseringsmeddelelsen (6) og omstruktureringsmeddelelsen (7).

For så vidt angår foranstaltningernes forenelighed anser Kommissionen, at kapitalindsprøjtningen og dækningen af finansieringskløften i New TT er passende som redningsstøtte for at nå målet om at genoprette finansiel stabilitet i det græske banksystem og i økonomien som helhed. På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen imidlertid på, om beløbet på 4,6 mia. EUR (0,5 mia. EUR i form af kapital og 4,1 mia. EUR i form af dækning af finansieringskløften) er begrænset til det højst nødvendige, og opfordrer interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette spørgsmål. Kommissionen finder derudover, at begge foranstaltninger er forholdsmæssige som redningsstøtte på kort sigt, men kræver, at foranstaltninger indføres hurtigt for at sikre, at støtte ikke anvendes til at finansiere vækst eller foranstaltninger, der ikke er strengt nødvendige for at genoprette levedygtigheden.

For så vidt angår genoprettelse af levedygtigheden på lang sigt i henhold til omstruktureringsmeddelelsen tvivler Kommissionen på, at New TT vil være i stand til at genoprette sin langsigtede levedygtighed alene, som fastsat i den omstruktureringsplan, der blev fremsendt til Kommissionen den 29. januar 2013 og ajourført i marts 2013. De foreslåede foranstaltninger i omstruktureringsplanen til skabelse af overskud i fremtiden lader til at være meget begrænsede. Disse tvivlsspørgsmål vedrører især de begrænsede personale- og filialnedskæringer såvel som den begrænsede anvendelse af de mulige synergier, dvs. en fuldstændig integrering af T Bank. I denne sammenhæng tvivler Kommissionen på, om New TT har ressourcerne til at nå omstruktureringsplanens mål og nærmere bestemt nå det planlagte fremtidige overskud. Der er derfor risiko for, at New TT ender som en brobank, der gentagne gange er afhængig af statsstøtte. Det er derfor på nuværende tidspunkt Kommissionens holdning, at TT's genintegrering i et større levedygtigt finansielt selskab ville øge New TT's fremtidige levedygtighed. Kommissionen opfordrer interesserede parter til at kommentere på disse tvivlsspørgsmål.

For så vidt angår byrdefordelingen og begrænsningen af støtten til det højst nødvendige tvivler Kommissionen på, at støtten er begrænset til det højst nødvendige. Kommissionen tvivler især på, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det højst nødvendige, fordi New TT skal omstruktureres alene, hvilket puster omstruktureringsomkostningerne kunstigt op. Kommissionen opfordrer interesserede parter til at kommentere på dette spørgsmål.

Derudover bemærker Kommissionen, at en stor del af TT's tab i de seneste år skyldes en eftergivelse af statens gæld, dvs. gennem deltagelsen af den private sektor og gennem salget af græske statsobligationer til staten ved slutningen af 2012 til en kurs, der lå langt under pari. Disse foranstaltninger kunne anses for at svare til en betaling fra TT til staten og kunne derfor begrunde et lavere vederlag for den omstruktureringsstøtte, som efterfølgende blev tildelt af staten til at dække den kapitalmangel, der stammer fra eftergivelsen af statens gæld. Interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger til dette synspunkt.

Hvad angår konkurrencefordrejningen kan det bemærkes, at TT besad langt flere græske statsobligationer i forhold til sin størrelse end andre banker i Grækenland. På nuværende tidspunkt vurderer Kommissionen, at investering i disse obligationer i et sådant omfang kunne afspejle upassende risikovillighed. Kommissionen opfordrer ligeledes interesserede parter til at kommentere på dette spørgsmål.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte tilbagesøges hos støttemodtageren.

BREVETS ORDLYD

»The Commission wishes to inform the Hellenic Republic that, having examined the information supplied by your authorities on the aid measures referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union ("TFEU").

1.   PROCEDURE

| (1) | On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme"). |
| --- | --- |

(1)

On 19 November 2008 (8), the Commission approved the Greek support measures for the credit institutions designed to ensure the stability of the Greek financial system (the "Scheme").

| (2) | On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme. |
| --- | --- |

(2)

On 25 May 2009, TT Hellenic Postbank S.A. ("TT") received a capital injection of EUR 224.96 million under the Scheme.

| (3) | The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010. |
| --- | --- |

(3)

The Greek authorities submitted information to the Commission on TT in February, March, May and June 2010.

| (4) | By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010. |
| --- | --- |

(4)

By letter of 30 June 2010, the Commission's services requested the restructuring plan for TT to be submitted by 1 September 2010.

| (5) | By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010. |
| --- | --- |

(5)

By letter of 22 July 2010, the Greek authorities requested an extension of the deadline for the submission of the restructuring plan until 30 September 2010. The Commission services agreed to the extension of the deadline on 23 August 2010.

| (6) | On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT. |
| --- | --- |

(6)

On 1 October 2010, the Greek authorities submitted the initial restructuring plan for TT.

| (7) | The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011. |
| --- | --- |

(7)

The restructuring plan was discussed between the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between October 2010 and May 2011, in particular - amongst others - on 6 and 14 October 2010, 8 November 2010, 27 December 2010, 26 January 2011, 23 March 2011 and 13 April 2011.

| (8) | On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares). |
| --- | --- |

(8)

On 17 December 2011, the Bank of Greece ("BoG") proceeded with the resolution of T Bank S.A. ("T Bank") by ordering a transfer of its good assets and liabilities to TT, which was already a shareholder of T Bank (holding around 32.9 % of its shares).

| (9) | In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF. |
| --- | --- |

(9)

In March 2012, Greece and the EU/ECB/IMF updated the Memorandum of Economic and Financial Policies ("MEFP"). The MEFP sets out, among other economic and financial policies, that the Greek authorities have initiated an orderly resolution of TT through a Purchase and Assumption ("P&A") transaction. TT had been classified as non-viable in the framework of the viability assessment of all the Greek banks carried out by the BoG and its advisors, in consultation with the EU/ECB/IMF.

| (10) | By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity. |
| --- | --- |

(10)

By decision of 16 May 2012 in State aid case SA.34115 (2012/NN) on the Resolution of T Bank (9), the Commission authorised an intervention by the Resolution scheme of the Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund ("HDIGF") for an amount of EUR 676 956 514 as compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of six months. In that decision, the Commission required the Greek authorities to submit an updated restructuring plan for TT within six months. That plan was to take into account the integration of T Bank's activities into TT. In the decision of 16 May 2012 the Commission could not definitively conclude on the compatibility of the resolution aid to T Bank since the buyer of the bank's activities – TT – was itself an aided bank on which the Commission had not yet taken a decision on its restructuring, as well as on the restoration of TT's long-term viability. The Commission could therefore not conclude on whether the transfer of T Bank to TT was an adequate way to restore the viability of the transferred entity.

| (11) | Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012. |
| --- | --- |

(11)

Further correspondence took place between the Greek authorities and the Commission services between May and December 2012.

| (12) | In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital. |
| --- | --- |

(12)

In January 2013, the Greek authorities submitted a draft restructuring plan for a bridge bank of TT. Due to the absence of buyers for TT, no P&A transaction (as envisaged in the MEFP) could take place and the creation of a bridge bank was considered as the only remaining solution for the resolution of TT. The bridge bank received aid from the Hellenic Financial Stability Fund (10) ("HFSF") which (a) covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter and (b) provided the bridge bank with initial share capital.

| (13) | The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013. |
| --- | --- |

(13)

The establishment of the bridge bank and its restructuring plan were discussed by the Greek authorities and the Commission services in a series of meetings, teleconferences and other information exchanges between January and March 2013, in particular - amongst others – on 8, 11, 15, 22, 23 and 30 January and 12 March 2013.

| (14) | For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language. |
| --- | --- |

(14)

For reasons of urgency, the Hellenic Republic exceptionally accepts that the present decision is adopted in the English language.

2.   DESCRIPTION

2.1   TT Hellenic Postbank S.A.

| (15) | TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder. |
| --- | --- |

(15)

TT was established in 1902 under the framework of the Hellenic Post Office Organisation. Until 2006, TT was a State-controlled special credit institution with activities limited to the granting of mortgages and consumer loans to public servants and publicly-owned companies. After having acquired a banking licence in 2006, TT expanded its activities to corporate finance and retail lending. In the same year, TT became listed on the Athens Stock Exchange through a public offering of 34.84 % of its existing shares. The Hellenic Republic remained its largest shareholder.

| (16) | TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece. |
| --- | --- |

(16)

TT has a market share of 6 % in terms of deposits in Greece.

| (17) | In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion. |
| --- | --- |

(17)

In 2009, when it received its first recapitalisation, TT had 146 own branches and 2 554 employees. TT had a balance sheet showing total assets of approximately EUR 16 billion and risk weighted assets ("RWA") of EUR 7.5 billion.

| (18) | TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009). |
| --- | --- |

(18)

TT has a cooperation agreement with the Hellenic Post Office to market its products in approximately 800 branches of the latter. The contribution of that additional network to TT's services is 7 % of TT's total deposit base (which amounted to approximately EUR 12 billion in 2009).

| (19) | Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009. |
| --- | --- |

(19)

Compared to its size, TT has a relatively large deposit base. TT had a loan-to-deposit ratio of less than 100 % in 2009.

| (20) | On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it. |
| --- | --- |

(20)

On 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to circa 2.9 % of its RWA at that time) under the Scheme (11) because its bank capital adequacy ratio ("CAR") was under the 10% minimum threshold set by the BoG for it.

| (21) | On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership. |
| --- | --- |

(21)

On 3 July 2009, TT issued common shares in amount of EUR 526.3 million, which were then placed on the market. After the completion of the capital increases of May and July 2009, the bank's CAR amounted to approximately 17 %. TT's shareholding structure following the share capital increase of July 2009 was as follows: the Hellenic State with 44.04 % of which 10% was held through the Hellenic Post Office; individuals with 24.9 %; legal entities (domestic) owning 22.04 %; legal entities (international) owning 7.81 % and; own shares corresponding to 1.21 % ownership.

| (22) | In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability. |
| --- | --- |

(22)

In April 2010, TT acquired 32.9 % of the share capital of Aspis Bank for an amount of EUR 28.56 million. After the acquisition, Aspis Bank was rebranded as T Bank. When that bank was acquired by TT, it was in a poor economic situation with the lowest capital adequacy among the Greek banks, insufficient liquidity and profitability.

| (23) | Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece. |
| --- | --- |

(23)

Other participations held by TT are: (i) Post insurance (50 % shareholding), a company promoting and selling insurance and banc assurance products; and (ii) Attica Bank (22.4 % shareholding), one of the smallest banks (1.1 % market share in terms of total assets) in Greece.

| (24) | On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank. |
| --- | --- |

(24)

On 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank through a transfer order of its assets and liabilities to TT and at the same time, with the withdrawal of T Bank's license. T Bank was put into liquidation. TT acquired the package of assets and liabilities of T Bank as it had made the highest bid in the framework of an unconditional tender procedure open to other banks. The value of the net assets transferred from T Bank to TT at the resolution date amounted to EUR 1.5 billion (12). TT took over 75 branches with 853 employees of T Bank.

| (25) | As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %. |
| --- | --- |

(25)

As a result, TT's total assets increased by 16 % to EUR 18 billion and its deposits by 15 % to EUR 13.5 billion, compared to the standalone basis (13). The acquisition of T Bank's assets had a negative impact on TT's capital adequacy due to the capital shortage of T Bank. However, TT's CAR stayed well above supervisory limit at the time as, on the consolidated basis, its CAR amounted to 15.7 %.

| (26) | In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008. |
| --- | --- |

(26)

In March 2012, the BoG, based on an own ‧viability framework‧ methodology applied to the entire Greek banking system, declared TT to be an unviable bank as it was highly unlikely that TT could remain viable under its current state. The situation of TT gave rise several concerns. Firstly, TT booked an exceptionally high loss in 2011, due to the Private Sector Involvement (14) ("PSI"). TT had held a portfolio of Greek government bonds ("GGB") which, compared to its balance sheet size, was much higher than that of the other Greek banks. As a result of that very large loss, TT's capital became deeply negative. Secondly, TT faced a structural problem of a low profitability which had lasted since 2008.

| (27) | The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers. |
| --- | --- |

(27)

The updated MEFP of March 2012 gives a preference to an orderly resolution of TT via a P&A transaction, implying that TT's good assets and liabilities would be put for sale to another existing bank. For that purpose, the BoG launched a call for an expression of interest to third parties for acquiring TT's good assets in December 2012. Three Greek banks expressed preliminary informal interest; however, by the deadline of 11 January 2013 for submitting binding offers, the Greek authorities had not received any such offers.

| (28) | Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT. |
| --- | --- |

(28)

Therefore, in the absence of buyers, the Greek authorities considered that the creation of a bridge bank was the only remaining solution for the resolution of TT.

2.2.   New TT Hellenic Postbank S.A.

| (29) | On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated. |
| --- | --- |

(29)

On 18 January 2013, in the context of the Greek resolution framework (15) and in line with the provisions in the MEFP regarding the resolution of TT by January 2013, the Greek authorities announced the immediate creation and capitalisation of a temporary credit institution (a bridge bank) “New TT Hellenic Postbank S.A.” ("New TT"), following a decree adopted by the Ministry of Finance (16) on a proposal by the BoG. In that context, the HFSF covered the so-called "funding gap" of the transferred perimeter i.e. the difference between the fair value of the assets transferred to New TT and the nominal value of the liabilities transferred to it. Since the former is lower than the latter, New TT had received a package having a negative value, which was compensated by a grant from the HFSF. In addition, the HFSF provided initial share capital to New TT amounting to EUR 500 million, fully and immediately paid up by the HFSF. As a consequence, HFSF is the sole shareholder of New TT. TT's bank licence was terminated.

| (30) | TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(30)

TT's sound business activities were transferred to New TT, in accordance with the recommendation of the BoG (17). Therefore, all the contractual relationships of TT with third parties were transferred to New TT. New TT received TT assets and liabilities such as cash, retail deposits and performing loans, central bank funding, GGB and T-Bills. Overall, EUR 10.8 billion assets ("Transferred Assets") were transferred to New TT.

| (31) | A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation. |
| --- | --- |

(31)

A total amount of EUR 1.2 billion net assets were left into TT. In particular, non-performing loans, tax assets and liabilities of TT, and levies and duties of any kind were included in "non-transferred" items. Those residual assets remaining in TT will be resolved through liquidation.

| (32) | New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed. |
| --- | --- |

(32)

New TT was only fully operational as from 21 January 2013 as the operations of New TT were suspended from 4 to 21 January due to a strike of its employees. After the trade unions approved the tentative deal as regards the employment contracts, the operations of New TT could be resumed.

| (33) | On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM"). |
| --- | --- |

(33)

On 30 January 2013, New TT signed new contracts with all the employees of TT. In that context, New TT reduced its annual personnel costs on average by 30% and started with 2 998 employees of TT as well as another 358 outsourced employees, resulting in a total bank staff of 3 356. New TT has a network of 217 branches and 300 automated teller machines ("ATM").

2.3   New TT's restructuring plan

| (34) | On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period") |
| --- | --- |

(34)

On 29 January 2013, the Greek authorities submitted an initial restructuring plan for New TT. The draft was updated in March 2013. The plan foresees the restructuring to take place between 2013 and 2017 ("the restructuring period")

| (35) | The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets. |
| --- | --- |

(35)

The main strategic objective of New TT is to improve the bank's investor attractiveness and financial results with the aim of selling it to a third party. For that purpose, New TT's restructuring plan foresees an employee cost reduction with the implementation of a Voluntary Retirement Scheme ("VRS"), as well as operating cost reductions assuming a steady amount of assets.

| (36) | Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs. |
| --- | --- |

(36)

Firstly, the VRS targets between 520 and 900 exits at a cost of approximately EUR 39 - 45 million, depending on the take-up by employees. A fully subscribed VRS would allow for annual savings of EUR 22 million. However, it is currently not clear when the VRS will be implemented. Moreover, there is still no concrete plan on the table as regards the future of the 358 outsourced staff that New TT employs.

| (37) | In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT. |
| --- | --- |

(37)

In a base scenario assuming the implementation of the VRS, the restructuring plan foresees a steady number of employees of 2 478 during the restructuring period. According to the plan, the number of branches will also remain steady, at 197 during the same period, resulting in 12.6 employees per branch as from 2013 until 2017. 20 branches have been closed since the creation of New TT.

| (38) | Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped. |
| --- | --- |

(38)

Secondly, regarding the reduction of operating costs, an agreement with the Hellenic Post Office has been achieved in order to reduce the network usage cost. In addition, New TT has already simplified its organizational structure, reducing its seven main divisions to five, a 29 % reduction in the number of departments. The plan also foresees a reduction in marketing and promotional costs. Non-essential on-going projects will be, or already have been, stopped.

| (39) | Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017. |
| --- | --- |

(39)

Furthermore, New TT intends to re-price its loans and deposits in order to achieve a significant increase in its net interest income. On that basis, the plan foresees that New TT would become profitable again in 2014-2015. In the base scenario, its net interest income would increase from EUR 132 million in 2013 to EUR 325 million in 2017, while its total operating income would increase from EUR 156 million in 2013 to EUR 339 million in 2017. New TT's personal expenses would be reduced to EUR 80 million in 2017, against equivalent expenses of EUR 149 million in 2012 for TT. Other operating costs would decrease by approximately 15 % from EUR 95 million in 2012 (compared to TT) to an annual average of EUR 80 million in the period 2015-2017. New TT's profit after tax would amount to EUR 123 million in 2017, resulting in a return on equity ("RoE") of 15.2 % in 2017.

| (40) | As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion. |
| --- | --- |

(40)

As regards assets, New TT aims to have a relatively steady amount of total assets, of around EUR 12.5 billion during the restructuring period. New TT intends to shift its assets mix from core lending activities of mortgages and consumer loans into corporate banking. New TT's corporate lending activities are expected to double in the restructuring period, i.e. from EUR 1 billion to EUR 2.1 billion.

| (41) | As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable. |
| --- | --- |

(41)

As regards funding, the ECB's exposure will be totally eliminated and 100 % of emergency liquidity assistance ("ELA") funding dependence will be replaced with market funding. The bank's deposit base will, on the other hand, remain stable.

2.4.   Aid measures

| (42) | There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %. |
| --- | --- |

(42)

There are four aid measures which are relevant to the situation of TT, which will be described in chronological order. Firstly, on 25 May 2009, TT got a capital injection of EUR 224.96 million (corresponding to approximately 2.9 % of the bank's RWA at that time) in the form of preference shares under the Scheme (18) ("measure C"). The injection was made because TT's CAR amounted to 8 %, which was below the minimum threshold of 10 % set by the BoG. The measure increased TT's CAR from 8.74 % (as of March 2009) to 10.96 %.

| (43) | That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares. |
| --- | --- |

(43)

That capital injection took the form of the issuance by TT of 60 800 000 non-voting, non-listed, non-transferable, tax deductible, non-cumulative preference shares. The issue price of EUR 3.70 for each share was fully subscribed and paid by the Hellenic Republic with bonds of equivalent value (19). Those preference shares pay a non-cumulative dividend of 10 %, subject to meeting the minimum CAR requirements set by the BoG and to the availability of after-tax net profits or distributable reserves in accordance with article 44a of C.L. 2190/1920. During the five years following the issuance of the preference shares, the Greek Ministry of Finance could either convert the preference shares into ordinary shares in case of insufficient regulatory capital, or redeem TT's preference shares.

| (44) | Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20) |
| --- | --- |

(44)

Secondly, on 17 December 2011, the BoG proceeded with the resolution of T Bank by ordering the transfer of its assets and liabilities to TT and withdrawing T Bank's license, in accordance with the law on resolution (Law 4021/2011). T Bank was put into liquidation. In that context, the fair value of the liabilities transferred from T Bank to TT amounted to EUR 2 160 182 164 and the fair value of the transferred assets amounted to EUR 1 483 225 650. The difference was a so-called "funding gap" of EUR 676 956 514, which was covered by the Resolution Scheme of the HDIGF ("measure D"). (20)

| (45) | Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A"). |
| --- | --- |

(45)

Thirdly, on 18 January 2013, the HFSF provided New TT with its initial capital of EUR 500 million, in exchange for which the HFSF received common shares with a nominal value of EUR 1 each ("measure A").

| (46) | Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013. |
| --- | --- |

(46)

Finally, the Transferred Activities from TT to New TT contained a funding gap of EUR 4.1 billion resulting from the difference between assets and liabilities. As a result, the HFSF, by taking over the obligations of the HDIGF (in line with the provisions of L. 4051/2012 which clarify that, as from February 2012, the HFSF will take over HDIGF's obligation), made up for that funding gap by granting EFSF bonds worth EUR 4.1 billion to New TT ("measure B"). The measure was granted on 18 January 2013.

| (47) | Table 1 summarizes those four aid measures.

  Table 1:   Overview of the aid measures | Nature of aid | Legal entity which formally received the aid measure | Aid amount
  (in EUR million) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Measure A | Recapitalisation | New TT
  (bridge bank) | 500 |
| Measure B | Funding gap | New TT
  (bridge bank) | 4 100 |
| Aid to the other entities |
| Measure C | Recapitalisation | TT | 224.96 |
| Measure D | Funding gap | TT | 678 |

(47)

Table 1 summarizes those four aid measures.

Table 1:   Overview of the aid measures

Nature of aid

Legal entity which formally received the aid measure

Aid amount

(in EUR million)

Measure A

Recapitalisation

New TT

(bridge bank)

500

Measure B

Funding gap

New TT

(bridge bank)

4 100

Aid to the other entities

Measure C

Recapitalisation

TT

224.96

Measure D

Funding gap

TT

678

3.   ASSESSMENT

3.1   Existence of State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and quantity of State aid

| (48) | The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(48)

The Commission has to first assess whether measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107 (1) TFEU. According to that provision, State aid is any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States.

Measure A

| (49) | The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources. |
| --- | --- |

(49)

The Commission notes that the capital injection by the HFSF into New TT, amounting to EUR 500 million (Measure A), was provided by the HFSF, an entity set up and financed by the Greek State. In the Commission decision approving the recapitalisations under the HFSF as compatible State aid (21), the Commission notes that the HFSF receives its resources from the State and its activities are considered imputable to the State. It will stay in place until 2017 and after that its profits or losses will be borne by the State. (22) In the present case, the Commission similarly concludes that measure A was financed by the State or through State resources.

| (50) | The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions. |
| --- | --- |

(50)

The Commission further notes that the capital injection provided a selective advantage to New TT, since it was a measure concerning New TT alone which enabled it to obtain capital it could not have found on the market. Given TT's precarious financial situation and the challenging economic situation in Greece which directly affects the banking sector, it is highly doubtful that any private investor would have injected capital into New TT under those conditions.

| (51) | Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States. |
| --- | --- |

(51)

Furthermore, New TT, although a bridge bank, competes with other banks amongst which are subsidiaries and branches of foreign banks. Even if there has been a general withdrawal of foreign banks from the Greek market (e.g. sale of their Greek banking activities by Credit Agricole, Société Générale and BCP), any selective advantage may affect the timing and condition of a return of some foreign banks to the Greek market. Therefore, the capital injection may have an effect on trade and may also distort competition between the Member States.

| (52) | The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(52)

The Commission concludes therefore that the capital injection by the HFSF into New TT constitutes State aid for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure B

| (53) | As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State. |
| --- | --- |

(53)

As regards measure B, the Commission notes that it was also granted by the HFSF. Therefore, on the basis of the above argument for measure A as described in the recital 49, the Commission considers that measure B contains State resources and is imputable to the State.

| (54) | As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B. |
| --- | --- |

(54)

As regards the existence of a selective advantage, it should be recalled that measure B is a grant by the HFSF to New TT that covers a funding gap between the fair value of the assets transferred from TT and the nominal value of the transferred liabilities. Because that package of assets and liabilities had a negative value of more than EUR 4 billion, if measure B had not been granted to New TT, it would not have been possible to transfer TT's activities to another legal entity. They would then have been left in the liquidated TT and hence discontinued. Measure B thus allows the continuation within New TT of the economic activities previously carried out within TT. As measure concerns the transferred activities of TT and no other market operator it is by definition selective. The Commission considers New TT to be the economic beneficiary of the measure as it harbours TT's economic activities which continue to exist thanks to measure B.

| (55) | In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered. |
| --- | --- |

(55)

In its earlier decisions (23) on resolution supported by State measures, the Commission already observed that all the key productive banking assets (employees, branches, deposits, part of the loans, as well as central services and infrastructure) were transferred to the bridge bank or to the buying bank. No private investor would have made such an investment if the funding gap was not covered.

| (56) | Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable. |
| --- | --- |

(56)

Measure B distorts competition and affects trade for the reasons already developed in respect of measure A at recital 51. That selective advantage distorts competition by keeping the transferred activities alive and allowing them to continue competing on the market (24), when the BoG declared TT to be unviable.

| (57) | The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(57)

The Commission concludes therefore that the capital injection into New TT by the HFSF aimed at covering the funding gap constitutes State aid falling for the purposes of Article 107(1) TFEU.

Measure C

| (58) | As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid. |
| --- | --- |

(58)

As regards the recapitalisation of TT in 2009 (Measure C), that capital injection was granted under the Scheme (25). In the decision approving the Scheme, the Commission already concluded that recapitalisations granted under that Scheme would constitute State aid.

Measure D

| (59) | The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid. |
| --- | --- |

(59)

The Commission recalls that it has already established in its decision of 16 May 2012 (26) that measure D, the intervention by the Resolution scheme of the HDIGF in the amount of approximately EUR 0.68 billion in favour of T Bank's assets which were transferred to TT, constitutes State aid.

3.2   Compatibility of the aid

3.2.1.   Legal basis for the compatibility assessment

| (60) | Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules. |
| --- | --- |

(60)

Article 107(3)(b) TFEU provides the legal basis for the Commission to declare aid compatible with the internal market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission has acknowledged in several recent Greek State aid cases in the banking sector that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. (27) Despite a slow global economic recovery that has taken hold since the beginning of 2010, the Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. In December 2011 the Commission confirmed that view by adopting the Communication (28) on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis which prolongs the application of those State aid rules.

| (61) | In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D). |
| --- | --- |

(61)

In the light of the foregoing considerations, the Commission accepts that the capital injections by the HFSF (measure A) and the grant by the HFSF to cover the funding gap (measure B) can be analysed as State aid measures taken to avoid a serious disturbance in the economy of Hellenic Republic. In its decisions on the Scheme and on the resolution of T Bank, respectively, the Commission had already accepted that Article 107(3)(b) TFEU was the appropriate legal instrument to assess the recapitalisation of TT (measure C) and the resolution aid to T Bank (measure D).

3.2.2.   Compatibility assessment

| (62) | The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31). |
| --- | --- |

(62)

The compatibility of the measures A, B, C and D with Article 107(3)(b) TFEU are assessed by the Commission in light of the Banking Communication (29), the Recapitalisation Communication (30) and the Restructuring Communication (31).

| (63) | In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:






  a. | Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy; |
| --- | --- | --- |

(63)

In line with the general principles underlying the State aid rules of the Treaty and taking into account the global financial crisis and the systemic risk associated with it, the Banking Communication (point 15) requires that all measures have to be:

a.

Appropriate: The aid has to be well-targeted in order to be able to achieve effectively the objective of remedying a serious disturbance in the economy;

| b. | Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect; |
| --- | --- |

b.

Necessary: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its legitimate purpose of remedying a serious disturbance in the economy and must, therefore, not exceed the necessary minimum amount to attain that effect;

| c. | Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States. |
| --- | --- |

c.

Proportionate to the challenge faced: The distortions of competition resulting from the aid granted must be avoided or minimized as far as possible. Therefore, the aid measures must be designed in such a way as to minimize negative spill-over effects on competitors, other sectors and other Member States.

| (64) | The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections. |
| --- | --- |

(64)

The Recapitalisation Communication further details the level of remuneration required for State capital injections.

| (65) | Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(65)

Finally, the Commission should assess the measures under the Restructuring Communication, according to which a restructuring plan needs to: (i) demonstrate how the bank will restore long-term viability without State aid as soon as possible; (ii) address moral hazard by imposing appropriate own contribution ("burden-sharing") by the aid beneficiary to the restructuring costs; as well as (iii) ensure a competitive banking sector by limiting distortions of competition resulting from the aid granted, to the minimum necessary.

3.2.3.   Compatibility with the Banking and Recapitalisation Communications

| (66) | The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D. |
| --- | --- |

(66)

The Commission will first assess whether measures A and B can be temporarily approved as rescue aid. It will then review the situation as regards the compatibility of measures C and D.

a.   Appropriateness of measures A and B

| (67) | As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG. |
| --- | --- |

(67)

As regards the measure A, the capital injection from the HFSF was needed in order to have capital in New TT and to enable New TT to adhere to the minimum capital adequacy ratio set by the BoG.

| (68) | The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT. |
| --- | --- |

(68)

The Commission considers that the capital injection of EUR 500 million is appropriate as rescue aid since it enabled the transfer of the economic activities of TT to New TT. Hence, the economic activities have not been wound-up. An immediate winding-up of TT's activities could have led to a bank run and could have triggered a serious disturbance on the Greek financial markets. A serious disturbance on the Greek financial markets could be avoided through the creation of New TT and the transfer of TT's economic activities into New TT.

| (69) | On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(69)

On that basis, the Commission finds that the measure A is appropriate as rescue aid.

| (70) | As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT. |
| --- | --- |

(70)

As regards measure B, the intervention by HFSF was needed in order to fill the gap between the fair value of TT's assets and the nominal value of its liabilities which were transferred to New TT.

| (71) | The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid. |
| --- | --- |

(71)

The Commission considers that measure B is appropriate as rescue aid because it helps keep alive TT's economic activities which were transferred to New TT. Without measure B, those activities would not have been able to continue, as TT was on the verge of bankruptcy and in current difficult market conditions no bank would have acquired a package having a negative value (i.e. with the fair value of the assets lower than the fair value of the liabilities). The measure thereby ensures that financial stability in Greece is maintained in the short-term. On that basis, the Commission finds that the measure B is appropriate as rescue aid.

b.   Necessity of measures A and B – limitation of the aid to the minimum

| (72) | According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective. |
| --- | --- |

(72)

According to the Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. It implies that the capital injection must be of the minimum amount necessary to reach the objective.

| (73) | As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue. |
| --- | --- |

(73)

As regards measure A, the Commission has doubts that the amount is limited to the minimum necessary because the Member State envisages as one possible option that New TT is to be restructured on a stand-alone basis. The Commission doubts that the bank can be viable on a stand-alone basis. Hence, the Commission is of the opinion that State aid may be used for an option which is not realistic in the long-term. The Commission is of the opinion that the Hellenic Republic should also assess other options, which might be less expensive than the stand-alone option. At this stage the Commission is of the preliminary view that the stand-alone option might not be the cheapest option available and therefore it doubts that the State aid is limited to the minimum necessary. The Commission invites interested parties to provide comments on that issue.

| (74) | As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used. |
| --- | --- |

(74)

As regards measure B, the Commission doubts that the amount exactly covers the difference between the fair value of the transferred assets and the nominal value of the transferred liabilities. That amount may be excessive. Therefore, the Commission would ask for more detailed information regarding the exact amount of assets and liabilities that were and were not transferred to New TT, as well as additional information regarding the pricing model used.

| (75) | Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore, regarding the remuneration of measures A and B, the Commission has doubts on whether New TT will be able to sufficiently remunerate the State for the aid it received. The Commission observes that, in line with the Recapitalisation Communication, any recapitalisation of banks should, in principle, reflect the risk profile of the beneficiary, i.e. not fundamentally sound banks or, unviable banks, should pay higher remuneration than those that are fundamentally sound. The Commission notes that capital assistance to a bank which is unable to sufficiently remunerate the State for the received recapitalisation may only be accepted upon condition that (i) either the bank is wound-up, or (ii) a far-reaching restructuring plan is set-up, including a change in management and corporate governance where appropriate. In the present case, the Commission has doubts on whether New TT is a fundamentally sound bank and observes that New TT is not able to remunerate the measure A, the recapitalisation. In addition, no remuneration is foreseen for measure B, in the sense that the State did not receive any ownership rights in exchange. The coverage of the funding gap is therefore a definitive cost for the State without offsetting future revenues.

| (76) | In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole. |
| --- | --- |

(76)

In conclusion, on a preliminary basis, the Commission considers that the forms taken by measures A and B to be necessary as rescue aid to achieve the objective of restoring financial stability in the Greek banking system and economy as a whole.

| (77) | However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring. |
| --- | --- |

(77)

However, at this stage, the Commission doubts whether the amount of EUR 4.6 billion (measures A and B) is limited to the minimum. The Commission underlines that the absence of remuneration triggers a need for in-depth restructuring.

c.   Proportionality of measures A and B – measures limiting negative spill-over effects

| (78) | The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects. |
| --- | --- |

(78)

The Commission notes that the legal entity TT will be liquidated and will exit the market. However, thanks to measures A and B, the economic activities of TT continue to exist in New TT, thereby producing negative spill-over effects. New TT should be rapidly subject to measures that will limit negative spill-over effects.

| (79) | The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability. |
| --- | --- |

(79)

The Commission considers that measures A and B are proportionate as rescue aid in the short-term, but require measures to be introduced rapidly to ensure aid is not used to fund growth or measures not strictly necessary to restore viability.

d.   Compatibility of measures C and D

| (80) | For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013. |
| --- | --- |

(80)

For measure C, the Greek authorities submitted a restructuring plan for TT Bank on 1 October 2010 in line with the requirement of the Scheme. Because of the rapid and substantial changes in the Greek banking sector since then, while there have been extensive exchanges between the Greek authorities and the Commission services, it has not yet been possible to take a final view on that restructuring plan. In the meanwhile, the situation of TT Bank has altered so significantly that the restructuring plan which was submitted in 2010 is no longer pertinent. It is therefore necessary, in line with point 16 of the Restructuring Communication, to examine measure C in light of the updated restructuring plan presented in March 2013.

| (81) | In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT. |
| --- | --- |

(81)

In its decision of 16 May 2012, the Commission temporarily approved measure D, the resolution aid of T Bank, as compatible rescue aid for six months as from the date of adoption of that decision on the basis that the Greek authorities would submit to the Commission, within that six-month period, an updated restructuring plan for TT which took into account the integration of T Bank's activities into TT. In that decision of 16 May 2012, the Commission could not conclude that the transfer of T Bank's activities into TT allowed the restoration of their viability since TT was itself an aided bank required to submit a restructuring plan. The Commission could therefore not give a definitive approval of the aid to T Bank’s activities which were transferred to TT.

| (82) | The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32) |
| --- | --- |

(82)

The decision of 16 May 2012 further concluded that the temporary authorisation of the aid would be automatically prolonged on submission of an updated restructuring until the Commission reached a final restructuring decision on TT's restructuring plan. (32)

| (83) | The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid. |
| --- | --- |

(83)

The Commission first notes that no standalone restructuring plan for TT was submitted by the Greek authorities by the end of the six-month period. While the Commission regrets that omission by the Greek authorities, it accepts that delayed submission was understandable since, as indicated previously, it has been required in the meantime in the MEFP that TT be resolved. Moreover, the Greek authorities submitted a restructuring plan for New TT in January 2013 which deals with the activities transferred from T Bank to TT. It is therefore necessary to examine the compatibility of measure D as restructuring aid in light of the compliance with the Restructuring Communication of the plan submitted by the Greek authorities in January 2013 and updated in March 2013. Until the Commission has taken a final decision on measures A, B, C and D as restructuring aid, the Commission considers that Measure D can be approved provisionally as rescue aid.

3.2.4.   Compatibility with the Restructuring Communication

| (84) | Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(84)

Because measures A, B, C and D all have the effect of allowing New TT to continue to operate on the market, the Commission must assess them individually and in combination in order to ensure that, as indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan will restore the viability of the company within a reasonable time span, that the aid granted by the measures is limited to the minimum necessary and ensures adequate burden-sharing, and that such aid is accompanied by measures which sufficiently limit distortions of competition.

3.2.4.1.   Restoration of long-term viability

| (85) | Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank. |
| --- | --- |

(85)

Under the HFSF law, the HFSF has the obligation to sell the shares it owns in any bridge bank after a number of years. Since the obligation is only to sell the shares, it can be a sale to any type of investor. Thus the sale does not necessarily entail the integration of New TT into a larger banking group; New TT could remain a standalone bank with only change being that it would have a new shareholder, for instance, a private equity group. Given the uncertainty about the type of the future owner, the notified restructuring plan is based on the continuation of the operations of the bank on a stand-alone basis, i.e. not merged into a larger bank.

| (86) | As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013. |
| --- | --- |

(86)

As the Commission has indicated in its Restructuring Communication, the restructuring plan must restore the viability of the company within a reasonable time span. In that regard, the Commission notes positively that New TT reduced on average by 30 % annual personnel costs in January 2013.

| (87) | However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission. |
| --- | --- |

(87)

However, the Commission has doubts that New TT will be able to restore its long-term viability on a stand-alone basis, as planned in the restructuring plan submitted to the Commission.

| (88) | According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff. |
| --- | --- |

(88)

According to the restructuring plan, New TT plans to be profitable as of 2014. However, the proposed measures to generate profits in the future are very limited. Firstly, it is not clear whether New TT will manage to further reduce its personnel. Currently, the bank seems overstaffed compared to the services New TT offers. Moreover, the implementation of the VRS is uncertain as regards the timing and the acceptance rate by the employees. In that context, the VRS targets up to 900 potential persons and New TT plans to reduce headcount by approximately 520, as described in recital (36). No further steps are proposed in the restructuring plan to reduce personnel costs. For instance, no further indications are given as regards the future of 358 outsourced staff.

| (89) | As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank. |
| --- | --- |

(89)

As regards branches, no further closure of branches is foreseen beyond the closing of 20 branches already implemented since the creation of the bridge bank. Additionally, the branches of TT are in the main cities, especially in the Attica region. TT took over T Bank in 2011, which had a similar concentration of branches presence in the Attica region. A rationalisation of the branch network did not take place after the acquisition of T Bank. T Bank seems to remain operating as a separate entity, on a separate IT-platform as well as having a different risk management system. Therefore, the Commission has doubts whether the potential to achieve synergies has been used. It doubts that viability can be restored by keeping T Bank separate, which was itself a non-viable bank.

| (90) | Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending. |
| --- | --- |

(90)

Beside those limited cost-cutting measures, New TT's restructuring plan foresees re-pricing of loans and deposits. New TT aims at decreasing the deposit margins on existing deposits while, at the same time, increasing loan margins on new loan production. In that respect, the restructuring plan foresees that the interest margins paid by New TT on deposits will be decreased by 150 basis points ("bp") during 2013-2014 and a further 60 bp during 2015-2017. Loan margins will on the other hand increase by 70bp during 2013-2017. On that basis the interest income of New TT would significantly increase from EUR 433 million in 2013 to EUR 615 million in 2017. However, the Commission doubts that such ambitious re-pricing can be successfully implemented without losing a significant amount of customers and without making risky lending.

| (91) | In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis. |
| --- | --- |

(91)

In that respect, the Commission observes that New TT intends to double its corporate loan book. However, it is not clear how New TT intends to achieve that significant increase. In the past the corporate segment was relatively small compared to the other activities of TT because TT entered that segment only in 2009. That loan portfolio has generated significant losses since then. It is therefore doubtful whether New TT has the expertise to grow in that segment on a viable and profitable basis.

| (92) | Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan. |
| --- | --- |

(92)

Therefore it is questionable whether New TT has the resources to achieve the increase of income planned in the restructuring plan.

| (93) | Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future. |
| --- | --- |

(93)

Net interest income is an important income driver. If New TT does not manage to achieve the planned strong growth rate, it will not achieve the planned future profits or it will generate further losses in the future.

| (94) | There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid. |
| --- | --- |

(94)

There is therefore a risk of New TT ending up as a bridge bank, repeatedly relying on State aid.

| (95) | The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling. |
| --- | --- |

(95)

The Commission is at this stage of the opinion that the reintegration of TT into a larger viable financial company would increase the viability prospects of New TT. It would allow significant rationalisation of costs, would facilitate the re-pricing of deposits and of new loans, and would allow a wider range of products to be offered to customers, thereby achieving higher income through cross-selling.

| (96) | The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence. |
| --- | --- |

(96)

The Restructuring Communication provides that if a bank cannot return to viability on a stand-alone basis, viability can be restored through a sale and integration into a larger entity. In that respect, point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to restoring long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank and may help restoring market confidence.

| (97) | In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication. |
| --- | --- |

(97)

In conclusion, the Commission doubts that the restructuring plan submitted to the Commission on 29 January 2013 and updated in March 2013 will restore New TT's long-term viability. It therefore doubts that measures A and B can be found compatible with the Restructuring Communication.

| (98) | Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject. |
| --- | --- |

(98)

Since the Commission has doubts about the restoration of the long-term viability of New TT which harbours the economic activities previously carried out within TT, including T Bank, the Commission has also to open a formal investigation procedure on whether measure D (coverage of the funding gap granted to the transferred activities of T Bank) and measure C (the recapitalisation of TT in 2009) offered a long-term solution for New TT's viability and hereby invites the Greek authorities to submit further information on that subject.

3.2.4.2   Burden-sharing and limitation of the aid to the minimum necessary

| (99) | The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum. |
| --- | --- |

(99)

The Commission has doubts that the aid is limited to the minimum. In particular, the Commission doubts that the restructuring costs are limited to the minimum, because New TT is restructured on a stand-alone basis, which inflates the restructuring costs. The Commission doubts that New TT can be made viable on a stand-alone basis without incurring high costs, in particular to develop a sustainable personnel strategy, optimize the branch network, shift its assets mix to corporate lending and integrate T Bank, which includes developing a viable IT infrastructure and risk management structure. At this stage the Commission considers that the stand-alone option might not be the cheapest option and doubts that the State aid is limited to the minimum.

| (100) | Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved. |
| --- | --- |

(100)

Concerning burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders, the Commission notes that the shareholders and subordinated debt holders were not transferred to New TT but have remained in the entity in liquidation. Therefore, there is a high probability that they will lose their investments. That burden-sharing reduces the aid amount needed. Hence, the Commission considers that sufficient burden-sharing of shareholders and subordinated debt holders is achieved.

| (101) | As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost. |
| --- | --- |

(101)

As regards the remuneration of the aid, the Greek State could expect to recover only part of the capital injections by the HFSF amounting to a total of EUR 500 million (Measure A). There will be no remuneration for the HFSF for covering the funding gap between assets and liabilities (Measure B). Further there is a very small likelihood of recovering much of the amount contributed by the HFSF. It is therefore highly probable that the EUR 4.1 billion granted is definitively lost.

| (102) | Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition. |
| --- | --- |

(102)

Therefore the Commission considers that the burden-sharing, even if it probably represents the maximum of what is feasible for that distressed bank i.e. New TT, does not seem to meet the Communication's requirements. If that is the case, the absence of remuneration triggers the need for in-depth restructuring, both in terms of viability measures and in terms of measures to limit distortions of competition.

| (103) | The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(103)

The Commission observes that a large part of the losses incurred in the last years stems from a waiver of debt in favour of the State i.e. through the PSI and through the sale of GGB to the State at a deep discount to par at the end of 2012. Those measures could be considered as equivalent to a payment by the bank to the State and therefore justify a lower remuneration on the subsequent recapitalisation aid granted by the State to cover the capital holes stemming from the debt waiver in favour of the State. The Member State authorities and interested parties are invited to comment on that view.

3.2.4.3   Distortion of competition

| (104) | New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view. |
| --- | --- |

(104)

New TT has received EUR 4.6 billion of aid (EUR 0.5 billion in form of capital and 4.1 billion in form of "funding gap" coverage) which is a considerable amount of aid. That aid represents more than 70% of TT's RWA and more than 90% of New TT's RWA. Further the Commission notes that TT (which is the legal entity which previously performed the activities which are now harboured in New TT) had received aid in the past: TT received under the Scheme (33) a first capital injection of EUR 224.96 million in form of preference shares (measure C). Furthermore, on the resolution of T Bank, the transferred activities of T Bank, which were transferred to TT, received a resolution aid of approximately EUR 678 million (measure D). Such amounts of aid normally call for a deep restructuring and reduction of the market presence of the bank. Those requirements are even more acute if there is no remuneration of the aid, most of which will never be recovered. At the same time, a significant part of the losses which the bank incurred in recent years do not seem to stem from risk-taking activities but from the holding of government bonds. That factor may justify the view that the aid is creating fewer distortions of competition. However, it has also to be observed that TT was holding proportionally to its size far more GGBs than the other banks in Greece. At this stage, the Commission considers that apparently excessive investment in GGBs could reflect some inappropriate risk-taking. The authorities and interested parties are invited to comment on that view.

| (105) | In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before. |
| --- | --- |

(105)

In terms of market presence, the Commission observes that the creation of the bridge bank is not a real resolution of TT as the restructuring plan of New TT foresees that New TT remains on the market nearly as TT was before.

| (106) | TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited. |
| --- | --- |

(106)

TT was a medium-sized bank in Greece (approximately 6 % in terms of deposits). TT's assets and liabilities transferred into New TT are relatively small when compared with the size of the Greek banking system. Also, the bank has no foreign activities. Therefore, despite the exceptionally large aid amount, the distortions of competition caused by the aid to New TT could be considered to be rather limited.

| (107) | However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary. |
| --- | --- |

(107)

However, to limit the risk that New TT would offer interest rates on deposits which are much higher than the interest rates on deposits of most of the competitors, a price leadership ban may be contemplated for New TT. Such a price leadership ban would decrease the probability that New TT uses the State aid to pay high interest rates and distorts competition on the market for deposits. Furthermore, to ensure that New TT does not expand its business and to limit the competition distortions, the Commission is of the view that some behavioural measures such as an acquisition ban and a ban on strong growth in lending would seem necessary.

| (108) | At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition. |
| --- | --- |

(108)

At this stage, the Commission therefore doubts that sufficient measures are taken to limit undue distortions of competition.

3.3   Conclusion

| (109) | In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.
  The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.
  The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.
  Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.« |
| --- | --- |

(109)

In the light of the foregoing considerations, the Commission decides that measures A, B, C and D constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and approves them provisionally as rescue aid. It doubts that those measures may be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU as restructuring aid, as they do not seem to comply with the requirements of the Restructuring Communication.

The Commission has accordingly decided to consider the aid to be temporarily compatible with the internal market within the meaning of Article 107(1) TFEU. Moreover, and in the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, requests the Hellenic Republic to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the restructuring aid, within one month of the date of receipt of this letter. In particular, it requests the Hellenic Republic to submit a new restructuring plan for New TT which addresses the Commission's doubts expressed in this decision. It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission wishes to draw the attention of the Hellenic Republic to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

Finally, the Commission warns the Hellenic Republic that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.«

---

(1)  Se Kommissionens beslutning af 19. november 2008 i statsstøttesag nr. N 560/2008 "Support Measures for the Credit Institutions in Greece", EUT C 125 af 5.6.2009, s. 6. Denne ordning er blevet forlænget flere gange.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 16. maj 2012 i sag nr. SA.34115 (2012/NN) "Resolution of T Bank", EUT C 284 af 20.9.2012, s. 9.

2

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Se fodnote 2.

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen – Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8).

5

(6)  Meddelelse fra Kommissionen - Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, (EUT C 10 af 15.1.2009, s. 2).

6

(7)  Meddelelse fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9).

7

(8)  See Commission decision of 19 November 2008 in State aid N 560/2008 "Support Measures for the Credit Institutions in Greece", OJ C 125, 05.06.2009, p. 6. The scheme has been prolonged several times. The last updated scheme is in place until 30 June 2013. See Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published.

8

(9)  Commission decision of 16 May 2012 in case SA.34115 (2012/NN) "Resolution of T Bank", OJ C 284, 20.09.2012, p. 9.

9

(10)  The HFSF is a Fund originally established by Law 3864/2010 of the Greek Parliament. The Fund's resources stem from the financial support mechanism to Greece and its capital is gradually paid up by the Greek State. It is set up for a limited duration until 30 June 2017. For more details, see inter alia, Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

10

(11)  See footnote 1.

11

(12)  Bain&Company assessment report regarding policies and procedures required to ensure effective liquidating bank asset management and recovery of February 2013.

12

(13)  Financial impact analysis of the proposed merger between TT and T Bank performed by BoG, 19 July 2011

13

(14)  Private Sector Involvement (PSI): negotiation between the Greek authorities and its private creditors which aimed to achieve a partial waiver of the Greek government debt by its private creditors on a voluntary basis. The PSI is extraordinary in nature and had a considerable impact on Greek banks. A series of banks made losses stemming from PSI. Those developments are described in more detail for instance in points 12 and 13 of the following document: "The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012", also available on http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/op94_en.htm.

14

The Second Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012

(15)  See the Greek law 4021/2011 on Bank Restructuring and the Law 3864/2010 on the Hellenic Financial Stability Fund. The Law 4021 of October 2011 amends the existing Greek banking legislation by providing for recovery as well as for resolution measures for credit institutions seated in Greece.

15

(16)  Decree 2124/B.95 of the Hellenic Republic Ministry of Finance of 18 January 2013 establishing an interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A.".

16

(17)  See Bank of Greece Resolution Measures Committee Decision 7/2/18.01.2013 on the authorisation of the interim credit institution by the name of "New TT Hellenic Postbank S.A." and Resolution Measures Committee Decision 7/3/18/01.2013 on the withdrawal of the authorization of the credit institution by name of "TT Hellenic Postbank S.A." and placing thereof under liquidation.

17

(18)  See footnote 1.

18

(19)  Under Law 3723/2008.

19

(20)  In 2011, a resolution branch was created in the HDIGF with the adoption of the Resolution Framework in Greece. According to law 4021/2011, in the case of a transfer order: ‧In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus.‧

20

In case the value of the liabilities transferred to the transferee-credit institution exceeds the value of the assets transferred, the Bank of Greece shall determine the difference, to be covered as follows: a) the Depositors Branch of the HDIGF shall pay an amount equal to the value of the guaranteed deposits after deduction of the value of the transferred assets and b) the Resolution Branch of HDIGF shall pay the surplus

(21)  Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 "Recapitalisation of credit institutions in Greece under the Financial Stability Fund (FSF)", OJ C 316, 20.11.2010, p. 7.

21

(22)  More specifically, recital 46 of the Commission decision of 3 September 2010 in State Aid case N 328/2010 states that: ‧The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State.‧

22

The qualification of a measure as State aid first of all presupposes that the aid must be imputable to the State and financed by a Member State or through State resources. Neither imputability nor the presence of State resources are put into question by the fact that the Fund is independent. It is true that according to settled case-law regarding public undertakings it is not sufficient that the State is in a position to control a public undertaking and to exercise a dominant influence over its operations, but an actual exercise of that control must exist. However, in the present case the Fund is not acting as a public undertaking and its activities cannot be considered as falling into the sphere of a commercial market operator. Instead, the Fund is solely executing a public task. In addition it can be noted that the capital of the Fund is fully and solely paid by the Greek State, all seven members of the Fund's Board shall be appointed by a decision of the Minister of Finance and the Fund shall enjoy all the administrative, financial and judicial immunities applicable to the State

(23)  See footnotes 14 and 15.

23

(24)  See by analogy Commission decision of 25.01.2010 in the State aid case NN 19/2009 – Restructuring aid to Dunfermline Building Society, recital 51; Commission decision of 25.10.2010 in State aid case N 560/2009 – Aid for the liquidation of Fionia bank, recital 56; Commission decision of 8.11.2010 in State aid case N 392/2010 – Restructuring of CajaSur, recital 52.

24

(25)  See footnote 1.

25

(26)  See footnote 2.

26

(27)  Commission decision of 22 January 2013 in State aid SA.35999 (2012/N) “Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loans Scheme for Credit Institutions in Greece”, not yet published, Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank",

27

(28)  Commission communication on the application, from 1 January 2012, of State aid rules to support measures in favour of banks in the context of the financial crisis, OJ C 356, 6.12.2011, p. 7

28

(29)  Communication from the Commission - The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270, 25.10.2008, p. 8.

29

(30)  Communication from the Commission - The recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition, OJ C 10, 15.1.2009, p. 2.

30

(31)  Commission Communication - The return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules, OJ C 195, 19.8.2009, p. 9.

31

(32)  See recitals (59)-(61) from Commission decision of 16 May 2012"Resolution of T Bank".

32

(33)  See footnote 1.

33

---