# Az Európai Unió L 144/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 144 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. június 8. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 144

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. június 8.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 860/2005/EK rendelete (2005. május 30.) a grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehalhalászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 861/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 862/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó szemcsés politetrafluor-etilén (PTFE) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 11 |
| | | A Bizottság 863/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az osztrák intervenciós ügynökség birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 459/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról | 37 |
| | | A Bizottság 864/2005/EK rendelete (2005. június 7.) a szlovák intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 615/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról | 39 |
| | | A Bizottság 865/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról | 41 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 860/2005/EK rendelete (2005. május 30.) a grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehalhalászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 861/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

9

*

A Bizottság 862/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó szemcsés politetrafluor-etilén (PTFE) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

11

A Bizottság 863/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az osztrák intervenciós ügynökség birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 459/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

37

A Bizottság 864/2005/EK rendelete (2005. június 7.) a szlovák intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 615/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

39

A Bizottság 865/2005/EK rendelete (2005. június 7.) az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról

41

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. május 10.) a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 42 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. június 3.) a tagállamok halászati ágazatának 2005-ös ellenőrzési, felügyeleti és megfigyelési programjaihoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 1630. számú dokumentummal történt) | 43 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. június 6.) a 27/2005/EK tanácsi rendelet IVa. mellékletével összhangban Dánia és az Egyesült Királyság számára a kikötőtől való távolmaradásra vonatkozó egy többletnap engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1657. számú dokumentummal történt) | 51 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. május 10.) a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

42

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. június 3.) a tagállamok halászati ágazatának 2005-ös ellenőrzési, felügyeleti és megfigyelési programjaihoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 1630. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1630. számú dokumentummal történt)

43

*

A Bizottság határozata (2005. június 6.) a 27/2005/EK tanácsi rendelet IVa. mellékletével összhangban Dánia és az Egyesült Királyság számára a kikötőtől való távolmaradásra vonatkozó egy többletnap engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 1657. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1657. számú dokumentummal történt)

51

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/426/KKBP határozata (2005. június 6.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról | 52 |
| | * | A Tanács 2005/427/KKBP közös álláspontja (2005. június 6.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2005/220/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről | 54 |
| | * | A Tanács 2005/428/KKBP határozata (2005. június 6.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/221/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről | 59 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/426/KKBP határozata (2005. június 6.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

52

*

A Tanács 2005/427/KKBP közös álláspontja (2005. június 6.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2005/220/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

54

*

A Tanács 2005/428/KKBP határozata (2005. június 6.) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/221/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

59

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/1

---

A TANÁCS 860/2005/EK RENDELETE

(2005. május 30.)

a grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehalhalászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő megóvásáról és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 27/2005/EK rendelet (3) rögzíti a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket a 2005. évre. |
| --- | --- |

(1)

A 27/2005/EK rendelet (3) rögzíti a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket a 2005. évre.

| (2) | A tagállamok egyes fajokra vonatkozó kvótáinak megállapításakor elkövetett számítási hibákat ki kell javítani. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok egyes fajokra vonatkozó kvótáinak megállapításakor elkövetett számítási hibákat ki kell javítani.

| (3) | Tekintettel a megbízható tudományos szakvéleményen és a legjobb rendelkezésre álló információn alapuló döntéshozatali eljárás javítására, a közösségi hajóknak azonos feltételek mellett kell jelenteniük a közösségi vizeken a kvóta alá nem tartozó fajok kifogását, a fajok területenkénti részletezésével. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a megbízható tudományos szakvéleményen és a legjobb rendelkezésre álló információn alapuló döntéshozatali eljárás javítására, a közösségi hajóknak azonos feltételek mellett kell jelenteniük a közösségi vizeken a kvóta alá nem tartozó fajok kifogását, a fajok területenkénti részletezésével.

| (4) | Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság (4) között létrejött, a halászatról és a tengeri környezetről szóló megállapodásban előírt eljárással összhangban a Közösség konzultációkat folytatott Izlanddal a 2005-re vonatkozó halászati jogokról. A konzultációk eredményét be kell építeni a 27/2005/EK rendeletbe. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság (4) között létrejött, a halászatról és a tengeri környezetről szóló megállapodásban előírt eljárással összhangban a Közösség konzultációkat folytatott Izlanddal a 2005-re vonatkozó halászati jogokról. A konzultációk eredményét be kell építeni a 27/2005/EK rendeletbe.

| (5) | A grönlandi hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Közösség 1 000 tonna jeges-tengeri pók kifogására jogosult a grönlandi vizeken. Abban is egyetértés született a grönlandi hatóságokkal, hogy az V és XIV területen a vörös álsügérek teljes kvótáját nyílttengeri vonóhálóval lehet kifogni. |
| --- | --- |

(5)

A grönlandi hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Közösség 1 000 tonna jeges-tengeri pók kifogására jogosult a grönlandi vizeken. Abban is egyetértés született a grönlandi hatóságokkal, hogy az V és XIV területen a vörös álsügérek teljes kvótáját nyílttengeri vonóhálóval lehet kifogni.

| (6) | Úgy tűnik, hogy a 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakokkal felszerelt vontatott halászfelszereléssel ellátott hajóknak az Északi-tengeren naptári hónaponként kiosztott halászati többletnapok veszélyeztethetik a tőkehalállomány helyreállítását és nem felelnek meg a 423/2004/EK rendelet 8. cikkének. Ezért az Északi-tengert törölni kell azon területek listájáról, amelyekre a többletnapok kiosztása alkalmazandó. Hasonlóan szükséges a 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablak műszaki előírásainak tisztázása. |
| --- | --- |

(6)

Úgy tűnik, hogy a 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakokkal felszerelt vontatott halászfelszereléssel ellátott hajóknak az Északi-tengeren naptári hónaponként kiosztott halászati többletnapok veszélyeztethetik a tőkehalállomány helyreállítását és nem felelnek meg a 423/2004/EK rendelet 8. cikkének. Ezért az Északi-tengert törölni kell azon területek listájáról, amelyekre a többletnapok kiosztása alkalmazandó. Hasonlóan szükséges a 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablak műszaki előírásainak tisztázása.

| (7) | A mélytengeri cápákra vonatkozó halászati lehetőségeket a X ICES-alterületen (közösségi vizek és nemzetközi vizek) 120 tonnára kell növelni, lehetővé téve ezáltal a kirakodást azon mélytengeri cápák tekintetében, amelyeket elkerülhetetlen járulékos fogásként halásznak ki másra irányuló halászat során. |
| --- | --- |

(7)

A mélytengeri cápákra vonatkozó halászati lehetőségeket a X ICES-alterületen (közösségi vizek és nemzetközi vizek) 120 tonnára kell növelni, lehetővé téve ezáltal a kirakodást azon mélytengeri cápák tekintetében, amelyeket elkerülhetetlen járulékos fogásként halásznak ki másra irányuló halászat során.

| (8) | A 27/2005/EK rendelet IVa. és IVc. mellékletében meghatározott területek közötti halászati kölcsönhatásra vonatkozó szabályok nem akadályozhatják meg, hogy egy hajó a IVa. melléklet szerint rendelkezésre álló maximális számú napot kihasználja. Ezért ezeket a szabályokat módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 27/2005/EK rendelet IVa. és IVc. mellékletében meghatározott területek közötti halászati kölcsönhatásra vonatkozó szabályok nem akadályozhatják meg, hogy egy hajó a IVa. melléklet szerint rendelkezésre álló maximális számú napot kihasználja. Ezért ezeket a szabályokat módosítani kell.

| (9) | A 2270/2004/EK rendelet (5) rögzíti a 2005. és a 2006. évre a közösségi halászhajók számára egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(9)

A 2270/2004/EK rendelet (5) rögzíti a 2005. és a 2006. évre a közösségi halászhajók számára egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket.

| (10) | A 2270/2004/EK rendeletben a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek kiszámítása helytelenül történt az Vb ICES-körzet, valamint a VI és VII alterület (közösségi vizek és nemzetközi vizek) vonatkozásában, és ezt helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(10)

A 2270/2004/EK rendeletben a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek kiszámítása helytelenül történt az Vb ICES-körzet, valamint a VI és VII alterület (közösségi vizek és nemzetközi vizek) vonatkozásában, és ezt helyesbíteni kell.

| (11) | A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy ezek a halászatok a lehető leghamarabb elérhetőek legyenek. Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. bekezdésében említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy ezek a halászatok a lehető leghamarabb elérhetőek legyenek. Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. bekezdésében említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani.

| (12) | A 27/2005/EK és a 2270/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 27/2005/EK és a 2270/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 27/2005/EK rendelet módosításai

A 27/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A közösségi hajók számára engedélyezik a Feröer-szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben történő halfogásokat az I. mellékletben megállapított kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.” |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A közösségi hajók számára engedélyezik a Feröer-szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben történő halfogásokat az I. mellékletben megállapított kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.”

| 2. | A 9. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az Izland joghatósága alá tartozó vizeken a közösségi hajókkal folytatott halászat az alábbi koordinátákat folyamatosan összekötő egyenes vonalak által behatárolt területre korlátozódik: | délnyugati terület






  1. | é. sz. 63° 12′ és ny. h. 23° 05′, az é. sz. 62° 00′ és ny. h. 26° 00′ pontján keresztül, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 9. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az Izland joghatósága alá tartozó vizeken a közösségi hajókkal folytatott halászat az alábbi koordinátákat folyamatosan összekötő egyenes vonalak által behatárolt területre korlátozódik:

délnyugati terület

1.

é. sz. 63° 12′ és ny. h. 23° 05′, az é. sz. 62° 00′ és ny. h. 26° 00′ pontján keresztül,

| 2. | é. sz. 62° 58′ és ny. h. 22° 25′, |
| --- | --- |

2.

é. sz. 62° 58′ és ny. h. 22° 25′,

| 3. | é. sz. 63° 06′ és ny. h. 21° 30′, |
| --- | --- |

3.

é. sz. 63° 06′ és ny. h. 21° 30′,

| 4. | é. sz. 63° 03′ és ny. h. 21° 00′, onnan a d. sz. 180° 00′-ig; |
| --- | --- |

4.

é. sz. 63° 03′ és ny. h. 21° 00′, onnan a d. sz. 180° 00′-ig;

| | délkeleti terület






  1. | é. sz. 63° 14′ és ny. h. 10° 40′, |
| --- | --- | --- |

délkeleti terület

1.

é. sz. 63° 14′ és ny. h. 10° 40′,

| 2. | é. sz. 63° 14′ és ny. h. 11° 23′, |
| --- | --- |

2.

é. sz. 63° 14′ és ny. h. 11° 23′,

| 3. | é. sz. 63° 35′ és ny. h. 12° 21′, |
| --- | --- |

3.

é. sz. 63° 35′ és ny. h. 12° 21′,

| 4. | é. sz. 64° 00′ és ny. h. 12° 30′, |
| --- | --- |

4.

é. sz. 64° 00′ és ny. h. 12° 30′,

| 5. | é. sz. 63° 53′ és ny. h. 13° 30′, |
| --- | --- |

5.

é. sz. 63° 53′ és ny. h. 13° 30′,

| 6. | é. sz. 63° 36′ és ny. h. 14° 30′, |
| --- | --- |

6.

é. sz. 63° 36′ és ny. h. 14° 30′,

| 7. | é. sz. 63° 10′ és ny. h. 17° 00′, onnan a d. sz. 180° 00′-ig;”. |
| --- | --- |

7.

é. sz. 63° 10′ és ny. h. 17° 00′, onnan a d. sz. 180° 00′-ig;”.

| 3. | Az IB., IC., ID, IVa., IVc. és VI. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

Az IB., IC., ID, IVa., IVc. és VI. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 2270/2004/EK rendelet módosításai

A 2270/2004/EK rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. BODEN

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 70., 2004.3.9., 8. o.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o.

3

(4)  HL L 161., 1993.7.2., 2. o.

4

(5)  HL L 396., 2004.12.31., 4. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A 27/2005/EK rendelet mellékletei a következőknek megfelelően módosulnak:

| 1. | Az IB. mellékletben:






  a) | A III övezetben (közösségi vizek, valamint nemzetközi vizek) található északi menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Északi menyhal

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az IB. mellékletben:

a)

A III övezetben (közösségi vizek, valamint nemzetközi vizek) található északi menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Északi menyhal

Molva molva

| Övezet | : | III (közösségi vizek, valamint nemzetközi vizek) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

III (közösségi vizek, valamint nemzetközi vizek)

Belgium

10 (1)

Dánia

76

Németország

10

Svédország

30

Egyesült Királyság

10 (1)

EK

136

| b) | A IIa övezetben (közösségi vizek), a IV övezetben (közösségi vizek) található garnélarákra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Garnélarák

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

b)

A IIa övezetben (közösségi vizek), a IV övezetben (közösségi vizek) található garnélarákra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Garnélarák

Pandalus borealis

| Övezet | : | IIa (közösségi vizek), IV (közösségi vizek)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

IIa (közösségi vizek), IV (közösségi vizek)

PRA/2AC4-C

Dánia

3 700

Hollandia

35

Svédország

149

Egyesült Királyság

1 096

EK

4 980

TAC

4 980

Elővigyázatossági TAC, melynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke alkalmazandó.”

| c) | A közösségi vizek Vb, VI és VII körzetében az »egyesített kvótára« vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Egyesített kvóta |
| --- | --- | --- |

c)

A közösségi vizek Vb, VI és VII körzetében az »egyesített kvótára« vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Egyesített kvóta

| Övezet | : | Közösségi vizek Vb, VI, VII körzete
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Közösségi vizek Vb, VI, VII körzete

R/G/5B67-C

EK

nem releváns

Norvégia

600 (2)

TAC

nem releváns

| d) | A közösségi vizek IIa, IV és VIa körzetében az é. sz. 56° 30'-től északra »egyéb fajokra« vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Egyéb fajok |
| --- | --- | --- |

d)

A közösségi vizek IIa, IV és VIa körzetében az é. sz. 56° 30'-től északra »egyéb fajokra« vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Egyéb fajok

| Övezet | : | Közösségi vizek IIa, IV és VIa körzetében az é. sz. 56° 30'-től északra
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Közösségi vizek IIa, IV és VIa körzetében az é. sz. 56° 30'-től északra

OTH/2A46AN

EK

nem releváns

Norvégia

4 720 (3)

Feröer-szigetek

400 (4)

TAC

nem releváns

| 2. | Az IC. mellékletben:






  a) | A NAFO 0,1 körzetben (grönlandi vizek) található jeges-tengeri pókra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Jeges-tengeri pók

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az IC. mellékletben:

a)

A NAFO 0,1 körzetben (grönlandi vizek) található jeges-tengeri pókra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Jeges-tengeri pók

Chionoecetes spp.

| Övezet | : | NAFO 0,1 (grönlandi vizek)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 0,1 (grönlandi vizek)

PCR/N01GRN

Írország

125

Spanyolország

875

EK

1 000

TAC

nem releváns

Elővigyázatossági TAC, melynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke nem alkalmazandó.”

| b) | Az V és XIV övezetben (grönlandi vizek) a kapelán fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Kapelán

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

b)

Az V és XIV övezetben (grönlandi vizek) a kapelán fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Kapelán

Mallotus villosus

| Övezet | : | V, XIV (grönlandi vizek)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

V, XIV (grönlandi vizek)

CAP/514GRN

Minden tagállam

0

EK

50 050 (5)
   (6)

TAC

nem releváns

| c) | Az V és XIV övezetben (grönlandi vizek) a vörös álsügérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő két bejegyzés lép:













  „Faj | Vörös álsügér

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

c)

Az V és XIV övezetben (grönlandi vizek) a vörös álsügérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő két bejegyzés lép:

„Faj

Vörös álsügér

Sebastes spp.

| Övezet | : | V, XIV (grönlandi vizek)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

V, XIV (grönlandi vizek)

RED/514GRN

Németország

11 794 (10)

Franciaország

60 (10)

Egyesült Királyság

84 (10)

EK

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

TAC

nem releváns

A 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj | Vörös álsügér

  Sebastes spp. |
| --- | --- |

Faj

Vörös álsügér

Sebastes spp.

| Övezet | : | Va (izlandi vizek)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Va (izlandi vizek)

RED/05A-IS

Belgium

100 (11)
   (12)

Németország

1 690 (11)
   (12)

Franciaország

50 (11)
   (12)

Egyesült Királyság

1 160 (11)
   (12)

EK

3 000 (11)
   (12)

TAC

nem releváns

| 3. | Az ID. mellékletben a NAFO 3NO körzetben található fehér villás tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Fehér villás tőkehal

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

3.

Az ID. mellékletben a NAFO 3NO körzetben található fehér villás tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Fehér villás tőkehal

Urophycis tenuis

| Övezet | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Spanyolország

2 165

Portugália

2 835

EK

5 000

TAC

8 500

A 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke nem alkalmazandó.”

| 4. | A IVa. mellékletben:






  a) | A II. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „II. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozóan az I. táblázatban megadott napoktól való eltérések és a kapcsolódó feltételek








  Terület | A 4. pontban meghatározott halászfelszerelés | A hajó 2002. évi teljesítménye (13) | Napok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 2. pontban meghatározott terület | 4. a), 4. e) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, közönséges nyelvhal és sima lepényhal | Nincs nap szerinti korlátozás (14) |
| A 2. pontban meghatározott terület | 4. a), 4. b) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal | 100 – < 120: legfeljebb 13 nap
  z ≥ 120 mm: legfeljebb 14 nap |
| Kattegat és az Északi-tenger | 4. c) legalább 220 mm szembőségű halászfelszerelés | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, 5 %-nál több nagy rombuszhal és tengeri nyúlhal | Legfeljebb 15 nap |
| Kattegat és Skagerrak | 4. a) halászfelszerelés 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakkal (15) | Nem alkalmazandó | 12 nap |
| A La Manche csatorna keleti része | 4. c) legfeljebb 110 mm szembőségű halászfelszerelés | A kikötőből legfeljebb 24 óráig távol lévő halászhajók | 19 nap |

4.

A IVa. mellékletben:

a)

A II. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„II. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozóan az I. táblázatban megadott napoktól való eltérések és a kapcsolódó feltételek

Terület

A 4. pontban meghatározott halászfelszerelés

A hajó 2002. évi teljesítménye (13)

Napok

A 2. pontban meghatározott terület

4. a), 4. e)

5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, közönséges nyelvhal és sima lepényhal

Nincs nap szerinti korlátozás (14)

A 2. pontban meghatározott terület

4. a), 4. b)

5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal

100 – < 120: legfeljebb 13 nap

z ≥ 120 mm: legfeljebb 14 nap

Kattegat és az Északi-tenger

4. c) legalább 220 mm szembőségű halászfelszerelés

5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, 5 %-nál több nagy rombuszhal és tengeri nyúlhal

Legfeljebb 15 nap

Kattegat és Skagerrak

4. a) halászfelszerelés 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakkal (15)

Nem alkalmazandó

12 nap

A La Manche csatorna keleti része

4. c) legfeljebb 110 mm szembőségű halászfelszerelés

A kikötőből legfeljebb 24 óráig távol lévő halászhajók

19 nap

| b) | Az 1. függelék 4. a) pontjának második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ablakot a felső hálómezőben kell elhelyezni.” |
| --- | --- |

b)

Az 1. függelék 4. a) pontjának második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ablakot a felső hálómezőben kell elhelyezni.”

| 5. | A IVc. melléklet 6. a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | a) | Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.
  Amennyiben a hajó egy halászati út során két terület között kel át, az adott napot azon a terület tekintetében kell beszámítani, amelyen túlnyomórészt az időt azon a napon töltötte.
  Azon napok száma, amelyeken egy hajó az e melléklet 2. pontjában és a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területek által alkotott összterületen belül tartózkodik, nem lépheti túl az e melléklet I. táblázatában feltüntetett számot. Azon napok számának azonban, amelyeken a hajó a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területeken tartózkodik, összhangban kell lennie a IVa. mellékletnek megfelelően rögzített maximális számmal.
  I. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napokban meghatározott maximális ideje, halászfelszerelések szerint







  A 2. pontban meghatározott terület | A következő pontban említett halászfelszerelés-csoportok: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. a) | 4. b) |
| 2. | La Manche csatorna nyugati része (VIIa ICES-körzet) |

5.

A IVc. melléklet 6. a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„6.

a)

Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.

Amennyiben a hajó egy halászati út során két terület között kel át, az adott napot azon a terület tekintetében kell beszámítani, amelyen túlnyomórészt az időt azon a napon töltötte.

Azon napok száma, amelyeken egy hajó az e melléklet 2. pontjában és a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területek által alkotott összterületen belül tartózkodik, nem lépheti túl az e melléklet I. táblázatában feltüntetett számot. Azon napok számának azonban, amelyeken a hajó a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területeken tartózkodik, összhangban kell lennie a IVa. mellékletnek megfelelően rögzített maximális számmal.

I. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napokban meghatározott maximális ideje, halászfelszerelések szerint

A 2. pontban meghatározott terület

A következő pontban említett halászfelszerelés-csoportok:

4. a)

4. b)

2.

La Manche csatorna nyugati része (VIIa ICES-körzet)

20

20”

| 6. | A VI. melléklet I. része helyébe a következő szöveg lép:
  „I. RÉSZ

  A HARMADIK ORSZÁGOK VIZEIN HALÁSZÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓK ENGEDÉLYEIRE ÉS HALÁSZATI ENGEDÉLYEIRE VONATKOZÓ MENNYISÉGI KORLÁTOZÁSOK










  Halászati terület | Halászat | Engedélyek száma | Engedélyek elosztása a tagállamok között | Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvég vizek és Jan Mayen körüli halászati övezet | Hering, az é. sz. 62° 00'-től északra | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Mélytengeri fajok, az é. sz. 62° 00'-től északra | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makréla, az é. sz. 62° 00'-től délre, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | nem releváns |
| Makréla, az é. sz. 62° 00'-től délre, vonóhálóval folytatott halászat | 19 | | nem releváns |
| Makréla, az é. sz. 62° 00'-től északra, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11 (17) | DK: 11 | nem releváns |
| Ipari fajok, az é. sz. 62° 00'-től délre | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| A Feröer-szigetek vizei | A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| A közönséges tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az é. sz. 62° 28'-től délre és a ny. h. 6° 30'-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata | 8 (18) | | 4 |
| A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az é. sz. 61° 20' és az é. sz. 62° 00' között, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az é. sz. 61° 30'-től délre és a ny. h. 9° 00'-től nyugatra, a ny. h. 7° 00' és a ny. h. 9° 00' között az é. sz. 60° 30'-től délre található területen, továbbá az é. sz. 60° 30' és a ny. h. 7° 00', valamint az é. sz. 60° 00' és a ny. h. 6° 00' között húzott vonaltól délnyugatra található területen | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül | 70 | | 22 (20) |
| A kék puha tőkehal halászata. Az engedélyek száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető – annak érdekében, hogy párokat alkothassanak –, amennyiben a Feröer-szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be »a kék puha tőkehal fő halászati területének« nevezett területre | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Horgászat | 10 | UK: 10 | 6 |
| Közönséges makréla halászata | 12 | DK: 12 | 12 |
| A hering halászterületei az é. sz. 62° -tól északra | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Izland | Valamennyi halászat | 18 | | 5 |
| Az Orosz Föderáció vizei | Valamennyi halászat | pm | | pm |
| Tőkehal halászata | 7 (21) | | pm |
| Spratt halászata | pm | | pm |

6.

A VI. melléklet I. része helyébe a következő szöveg lép:

„I. RÉSZ

A HARMADIK ORSZÁGOK VIZEIN HALÁSZÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓK ENGEDÉLYEIRE ÉS HALÁSZATI ENGEDÉLYEIRE VONATKOZÓ MENNYISÉGI KORLÁTOZÁSOK

Halászati terület

Halászat

Engedélyek száma

Engedélyek elosztása a tagállamok között

Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma

Norvég vizek és Jan Mayen körüli halászati övezet

Hering, az é. sz. 62° 00'-től északra

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Mélytengeri fajok, az é. sz. 62° 00'-től északra

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makréla, az é. sz. 62° 00'-től délre, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

nem releváns

Makréla, az é. sz. 62° 00'-től délre, vonóhálóval folytatott halászat

19

nem releváns

Makréla, az é. sz. 62° 00'-től északra, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat

11 (17)

DK: 11

nem releváns

Ipari fajok, az é. sz. 62° 00'-től délre

480

DK: 450, UK: 30

150

A Feröer-szigetek vizei

A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

A közönséges tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az é. sz. 62° 28'-től délre és a ny. h. 6° 30'-től keletre található területre korlátozott, célzott halászata

8 (18)

4

A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az é. sz. 61° 20' és az é. sz. 62° 00' között, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az é. sz. 61° 30'-től délre és a ny. h. 9° 00'-től nyugatra, a ny. h. 7° 00' és a ny. h. 9° 00' között az é. sz. 60° 30'-től délre található területen, továbbá az é. sz. 60° 30' és a ny. h. 7° 00', valamint az é. sz. 60° 00' és a ny. h. 6° 00' között húzott vonaltól délnyugatra található területen

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül

70

22 (20)

A kék puha tőkehal halászata. Az engedélyek száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető – annak érdekében, hogy párokat alkothassanak –, amennyiben a Feröer-szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be »a kék puha tőkehal fő halászati területének« nevezett területre

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Horgászat

10

UK: 10

6

Közönséges makréla halászata

12

DK: 12

12

A hering halászterületei az é. sz. 62° -tól északra

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Izland

Valamennyi halászat

18

5

Az Orosz Föderáció vizei

Valamennyi halászat

pm

pm

Tőkehal halászata

7 (21)

pm

Spratt halászata

pm

pm

---

(1)  A 3 IIIb, c, d körzetben nem halászható.”

(2)  Kizárólag horogsorral fogható; hosszúfarkú halakkal, lágyhallal és villás tőkehallal együtt.”

(3)  A IIa és a IV övezetre korlátozva. A nem kifejezetten említett halászterületeket is magában foglalja.

(4)  A IV és a VIa körzetben a törpemaréna járulékos fogásaira korlátozva.”

(5)  Amelyből 45 930 tonna Izlandnak kiosztva.

(6)  2005. április 30. előtt kell kihalászni.”.

(7)  Nyílttengeri vonóhálóval is halászható. A fenékvonóhálóból és a nyílttengeri vonóhálóból eredő fogásokat külön kell jelenteni. Keleten is, Nyugaton is halászható.

(8)  3 500 tonna nyílttengeri vonóhálóval történő kifogása Norvégiának kiosztva.

(9)  500 tonna a Feröer-szigeteknek kiosztva. A fenékvonóhálóból és a nyílttengeri vonóhálóból eredő fogásokat külön kell jelenteni.

(10)  Átmeneti kvóta, Dániával (a Feröer-szigetek és Grönland nevében) folytatott halászati konzultáció 2005-re vonatkozó következtetéseinek függvényében.

(11)  Beleértve az elkerülhetetlen járulékos fogást is (tőkehal nem engedélyezett).

(12)  Július és december között kell kihalászni.”

(13)  Közösségi hajónaplóval igazolt – átlagos évi kirakodás élősúlyban.

(14)  A hajó addig tartózkodhat a területen, ahány nap az adott hónapban van.

(15)  Az ezen eltérés alá tartozó hajóknak teljesíteniük kell az e melléklet 1. függelékében meghatározott feltételeket.”

(16)  Ez az elosztás az erszényes és vonóhálós halászatra vonatkozik.

(17)  Az erszényes kerítőhálóval történő makrélahalászatra az é. sz. 62° 00'-től délre kiadott 11 engedélyből kell kiválasztani.

(18)  Az 1999. évi elfogadott jegyzőkönyvet követően a közönséges tőkehal és a foltos tőkehal irányított halászatára vonatkozó adatokat »A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat« adatai tartalmazzák.

(19)  Ezek az adatok az egyidejűleg jelen lévő hajók maximális számára vonatkoznak.

(20)  Ezeket az adatokat tartalmazzák »A Feröer-szigeteki alapvonalaktól számított 21 mérföldön túli vonóhálós halászat« adatai.

(21)  Csak a Lettország lobogója alatt hajózó hajókra vonatkozik.”

---

II. MELLÉKLET

A 2270/2004/EK rendelet mellékletének 2. része a következőképpen módosul:

| 1. | A X. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a mélytengeri cápa fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Mélytengeri cápa |
| --- | --- | --- |

1.

A X. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a mélytengeri cápa fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Mélytengeri cápa

| Övezet | : | X (közösségi vizek és nemzetközi vizek) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

X (közösségi vizek és nemzetközi vizek)

Portugália

120

EK (1)

120

| 2. | Az Vb, VI és VII övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a gránátoshal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:













  „Faj | Gránátoshal

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

2.

Az Vb, VI és VII övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a gránátoshal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

Gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

| Övezet | : | Vb, VI, VII (közösségi vizek és nemzetközi vizek) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Vb, VI, VII (közösségi vizek és nemzetközi vizek)

Németország

10

Észtország

77

Spanyolország

85

Franciaország

4 327

Írország

341

Litvánia

99

Lengyelország

50

Egyesült Királyság

254

Egyéb (2)

10

EK

5 253

---

(1)  Kizárólag járulékos fogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.”

(2)  Kizárólag járulékos fogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.”

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/9

---

A BIZOTTSÁG 861/2005/EK RENDELETE

(2005. június 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 7-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. június 7-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/11

---

A BIZOTTSÁG 862/2005/EK RENDELETE

(2005. június 7.)

az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó szemcsés politetrafluor-etilén (PTFE) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Megindítás

| (1) | 2004. szeptember 9-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) közzétett értesítés útján (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) jelentette be az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó szemcsés politetrafluor-etilén gyanta (a továbbiakban: PTFE) Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2004. szeptember 9-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) közzétett értesítés útján (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) jelentette be az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó szemcsés politetrafluor-etilén gyanta (a továbbiakban: PTFE) Közösségbe történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárást egy, 2004. július 26-án a Közösség összes PTFE-termelésének nagyobb részét, ez esetben több mint 80 %-át képviselő termelők nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: CEFIC vagy a panaszos) által benyújtott panaszt követően indították meg. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő anyagi kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindítására. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárást egy, 2004. július 26-án a Közösség összes PTFE-termelésének nagyobb részét, ez esetben több mint 80 %-át képviselő termelők nevében az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: CEFIC vagy a panaszos) által benyújtott panaszt követően indították meg. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő anyagi kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindítására.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az oroszországi és KNK-beli exportáló termelőket, továbbá az érintett importőröket/kereskedőket és szervezeteiket, szállítókat és felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, illetve a panaszost és valamennyi ismert közösségi termelőt az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül álláspontjuk írásban történő benyújtására, illetve szóbeli meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az oroszországi és KNK-beli exportáló termelőket, továbbá az érintett importőröket/kereskedőket és szervezeteiket, szállítókat és felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, illetve a panaszost és valamennyi ismert közösségi termelőt az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül álláspontjuk írásban történő benyújtására, illetve szóbeli meghallgatás kérelmezésére.

| (4) | A panaszban felsorolt kínai exportáló termelők láthatóan nagy számára való figyelemmel, a dömping meghatározására mintavételt irányoztak elő az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A panaszban felsorolt kínai exportáló termelők láthatóan nagy számára való figyelemmel, a dömping meghatározására mintavételt irányoztak elő az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban.

| (5) | Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor a minta kiválasztása érdekében, a KNK valamennyi exportáló termelőjét felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott módon adjanak általános tájékoztatást a PTFE-vel kapcsolatosan a vizsgálati időszakban (2003. július 1. és 2004. június 30. között) folytatott tevékenységeikre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor a minta kiválasztása érdekében, a KNK valamennyi exportáló termelőjét felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott módon adjanak általános tájékoztatást a PTFE-vel kapcsolatosan a vizsgálati időszakban (2003. július 1. és 2004. június 30. között) folytatott tevékenységeikre vonatkozóan.

| (6) | Az exportáló termelők által benyújtott tájékoztatás megvizsgálását követően és a mintavételi kérdésekre adott kevés válasz miatt úgy döntöttek, hogy a KNK exportőrei tekintetében a mintavétel nem szükséges. |
| --- | --- |

(6)

Az exportáló termelők által benyújtott tájékoztatás megvizsgálását követően és a mintavételi kérdésekre adott kevés válasz miatt úgy döntöttek, hogy a KNK exportőrei tekintetében a mintavétel nem szükséges.

| (7) | Hogy lehetővé tegyék a KNK exportáló termelői számára, hogy kérés szerint piacgazdasági elbánásra (a továbbiakban: PGE) vagy egyéni elbánásra (a továbbiakban: EE) vonatkozó kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság igénylőlapokat küldött az érintett kínai exportáló termelők számára. A PGE-re vagy EE-re – amennyiben a vizsgálat szerint nem tesznek eleget a PGE-re vonatkozó feltételeknek – vonatkozó kérelem három exportáló termelőtől érkezett. |
| --- | --- |

(7)

Hogy lehetővé tegyék a KNK exportáló termelői számára, hogy kérés szerint piacgazdasági elbánásra (a továbbiakban: PGE) vagy egyéni elbánásra (a továbbiakban: EE) vonatkozó kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság igénylőlapokat küldött az érintett kínai exportáló termelők számára. A PGE-re vagy EE-re – amennyiben a vizsgálat szerint nem tesznek eleget a PGE-re vonatkozó feltételeknek – vonatkozó kérelem három exportáló termelőtől érkezett.

| (8) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden további vállalatnak, mely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett. Három kínai exportáló termelő, két orosz exportáló termelő, három közösségi termelő és egy független importőr küldött választ. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden további vállalatnak, mely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett. Három kínai exportáló termelő, két orosz exportáló termelő, három közösségi termelő és egy független importőr küldött választ.

| (9) | A Bizottság minden, általa a dömping, az abból származó károk és a közösségi érdek előzetes meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt információt összegyűjtött és ellenőrzött. Ellenőrző látogatásokat végeztek az alábbi vállalatok telephelyén:






  a) | Közösségi termelők:






  — | Dupont de Nemours BV, Hollandia, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság minden, általa a dömping, az abból származó károk és a közösségi érdek előzetes meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt információt összegyűjtött és ellenőrzött. Ellenőrző látogatásokat végeztek az alábbi vállalatok telephelyén:

a)

Közösségi termelők:

—

Dupont de Nemours BV, Hollandia,

| — | Dyneon, Németország, |
| --- | --- |

—

Dyneon, Németország,

| — | Solvay Solexys, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Olaszország.

| b) | Független importőr:






  — | Resyncom, Németország. |
| --- | --- | --- |

b)

Független importőr:

—

Resyncom, Németország.

| c) | Exportáló termelők a KNK-ban:






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

c)

Exportáló termelők a KNK-ban:

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd.,

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd.,

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd. és kapcsolatban álló válallatként a Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd. és kapcsolatban álló válallatként a Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Exportáló termelők Oroszországban:






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat és kapcsolatban álló vállalatként a Priborlab Ltd., |
| --- | --- | --- |

d)

Exportáló termelők Oroszországban:

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat és kapcsolatban álló vállalatként a Priborlab Ltd.,

| — | Open Joint Stock Company „Halogen”. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company „Halogen”.

| e) | Kapcsolatban álló importőrök:






  — | Chemical Goods Ltd., UK. |
| --- | --- | --- |

e)

Kapcsolatban álló importőrök:

—

Chemical Goods Ltd., UK.

| (10) | Figyelemmel arra, hogy szükséges azon KNK-beli exportáló termelők számára, melyek esetleg nem jogosultak PE-re, megállapítani egy rendes értéket, egy analóg országból, az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) származó adatok alapján rendes érték megállapítása céljából végzett ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatok telephelyén:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., USA, |
| --- | --- | --- |

(10)

Figyelemmel arra, hogy szükséges azon KNK-beli exportáló termelők számára, melyek esetleg nem jogosultak PE-re, megállapítani egy rendes értéket, egy analóg országból, az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) származó adatok alapján rendes érték megállapítása céljából végzett ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalatok telephelyén:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., USA,

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., USA.

3.   Vizsgálati időszak

| (11) | A dömpingre és a károkra vonatkozó vizsgálat a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A tendenciáknak a kárelemzés összefüggésében történő vizsgálata a 2001. január 1. és a VI vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(11)

A dömpingre és a károkra vonatkozó vizsgálat a 2003. július 1. és 2004. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A tendenciáknak a kárelemzés összefüggésében történő vizsgálata a 2001. január 1. és a VI vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Általános megjegyzések

| (12) | A fluoropolimerek a kiemelkedő jellemzőkkel rendelkező műanyagok egy csoportja, melynek legismertebb és legelterjedtebb fajtája a politetrafluor-etilén (PTFE). |
| --- | --- |

(12)

A fluoropolimerek a kiemelkedő jellemzőkkel rendelkező műanyagok egy csoportja, melynek legismertebb és legelterjedtebb fajtája a politetrafluor-etilén (PTFE).

| (13) | A szemcsés PTFE olyan vegyipari termék (fluoropolimer), mely több szempontból is nagy ellenálló-képességet mutat (magas olvadáspont, magas hőállóképesség, oldhatatlanság, éghetetlenség, alacsony dielektromos állandó). Számos iparágban használatos alkotóelem, használják pl. a vegyiparban, a gépgyártásban, a villamosiparban (kábelek belső árnyékolása), az autógyártásban, az építőiparban (szigetelőanyagként), a konyhaeszközgyártásban (edények), a textiliparban vagy a biomedikai (sebészeti eszközök) ágazatban. A legismertebb védjegy, mellyel ezt a terméket forgalmazzák, a „Teflon”. |
| --- | --- |

(13)

A szemcsés PTFE olyan vegyipari termék (fluoropolimer), mely több szempontból is nagy ellenálló-képességet mutat (magas olvadáspont, magas hőállóképesség, oldhatatlanság, éghetetlenség, alacsony dielektromos állandó). Számos iparágban használatos alkotóelem, használják pl. a vegyiparban, a gépgyártásban, a villamosiparban (kábelek belső árnyékolása), az autógyártásban, az építőiparban (szigetelőanyagként), a konyhaeszközgyártásban (edények), a textiliparban vagy a biomedikai (sebészeti eszközök) ágazatban. A legismertebb védjegy, mellyel ezt a terméket forgalmazzák, a „Teflon”.

2.   Az érintett termék

| (14) | Az érintett termék az úgynevezett szemcsés politetrafluor-etilén (PTFE), amely a tetraflouretilénen kívül legfeljebb 3 % más monomer egységet tartalmaz, töltőanyag nélkül, por vagy granulátum formájában, mikronizált anyagok kivételével, és nyers polimerként (reaktorgyöngy). Az utóbbi lehet nedves vagy száraz formában. A különféle formának, átlagos részecskeméretnek, hőkezelésnek vagy co-monomer tartalomnak tulajdonítható különféle lehetséges termékfajták ellenére az eljárás alkalmazásában valamennyit egyazon terméknek tekintik, mivel ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvető felhasználási módjuk lényegében megegyezik. Az érintett terméket jelenleg az ex 3904 61 00 KN-kód alá sorolják be. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék az úgynevezett szemcsés politetrafluor-etilén (PTFE), amely a tetraflouretilénen kívül legfeljebb 3 % más monomer egységet tartalmaz, töltőanyag nélkül, por vagy granulátum formájában, mikronizált anyagok kivételével, és nyers polimerként (reaktorgyöngy). Az utóbbi lehet nedves vagy száraz formában. A különféle formának, átlagos részecskeméretnek, hőkezelésnek vagy co-monomer tartalomnak tulajdonítható különféle lehetséges termékfajták ellenére az eljárás alkalmazásában valamennyit egyazon terméknek tekintik, mivel ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és alapvető felhasználási módjuk lényegében megegyezik. Az érintett terméket jelenleg az ex 3904 61 00 KN-kód alá sorolják be.

3.   Hasonló termék

| (15) | Az érintett termék, a Közösségben a közösségi ipar által termelt és eladott PTFE, a két exportáló országban termelt és hazai piacán eladott PTFE, illetve az analóg országban termelt és hazai piacán eladott PTFE lényegében ugyanolyan fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ezért az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék, a Közösségben a közösségi ipar által termelt és eladott PTFE, a két exportáló országban termelt és hazai piacán eladott PTFE, illetve az analóg országban termelt és hazai piacán eladott PTFE lényegében ugyanolyan fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ezért az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekinthetők.

| (16) | A két importőr szerint bizonyos alkalmazások esetén az Oroszországból és Kínából importált termék nem versenyez a közösségi piacon termelt és eladott PTFE-vel. Ez elsősorban a PTFE-törmeléket és a nem megfelelő terméket érinti, melyet a finom részecskeméretű PTFE termelésére használnak. Ezt a finom részecskeméretű terméket adalékanyagként használják a műanyag-feldolgozásban, illetve a nyomtatófestékekben, továbbá fémbevonatokban. Ezt a szempontot el kellett utasítani, mivel megállapították, hogy a közösségi ipar is termel törmeléket vagy nem megfelelő anyagot, melyeket ugyanazoknak a vásárlóknak adnak el. |
| --- | --- |

(16)

A két importőr szerint bizonyos alkalmazások esetén az Oroszországból és Kínából importált termék nem versenyez a közösségi piacon termelt és eladott PTFE-vel. Ez elsősorban a PTFE-törmeléket és a nem megfelelő terméket érinti, melyet a finom részecskeméretű PTFE termelésére használnak. Ezt a finom részecskeméretű terméket adalékanyagként használják a műanyag-feldolgozásban, illetve a nyomtatófestékekben, továbbá fémbevonatokban. Ezt a szempontot el kellett utasítani, mivel megállapították, hogy a közösségi ipar is termel törmeléket vagy nem megfelelő anyagot, melyeket ugyanazoknak a vásárlóknak adnak el.

C.   DÖMPING

1.   Általános módszertan

| (17) | Az alábbiakban az általános módszertan kerül bemutatásra. Az érintett országokra vonatkozó dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások így csupán az egyes exportáló országokra vonatkozó meghatározott kérdésekkel foglalkoznak. |
| --- | --- |

(17)

Az alábbiakban az általános módszertan kerül bemutatásra. Az érintett országokra vonatkozó dömpinggel kapcsolatos alábbi megállapítások így csupán az egyes exportáló országokra vonatkozó meghatározott kérdésekkel foglalkoznak.

1.1.   Rendes érték

| (18) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban először az egyes együttműködő exportáló termelőkre vonatkozóan vizsgálták meg, hogy a PTFE tekintetében reprezentatívak-e hazai eladásaik, vagyis hogy az ilyen eladások összmennyisége elérte-e a termelő által a Közösségben exportként eladott összes mennyiség legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban először az egyes együttműködő exportáló termelőkre vonatkozóan vizsgálták meg, hogy a PTFE tekintetében reprezentatívak-e hazai eladásaik, vagyis hogy az ilyen eladások összmennyisége elérte-e a termelő által a Közösségben exportként eladott összes mennyiség legalább 5 %-át.

| (19) | A Bizottság ezt követően meghatározta a PTFE azon fajtáit, melyek azonosak vagy közvetlenül összevethetők a Közösségbe szánt exportra eladott termékfajtákkal. Egy termékfajta alapú vizsgálatra figyelemmel a Bizottság az azonos átlagos részecskeméretű, hőkezeltségű és co-monomer tartalmú, belföldön eladott és exportált termékfajtákat tekintette azonosnak vagy közvetlenül összevethetőnek. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság ezt követően meghatározta a PTFE azon fajtáit, melyek azonosak vagy közvetlenül összevethetők a Közösségbe szánt exportra eladott termékfajtákkal. Egy termékfajta alapú vizsgálatra figyelemmel a Bizottság az azonos átlagos részecskeméretű, hőkezeltségű és co-monomer tartalmú, belföldön eladott és exportált termékfajtákat tekintette azonosnak vagy közvetlenül összevethetőnek.

| (20) | Minden egyes, az exportáló termelők által hazai piacaikon eladott és a Közösségbe szánt exportra eladott PTFE-fajtával közvetlenül összevethető típus esetében megállapították, hogy a hazai eladások megfelelően reprezentatívak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alkalmazásában. Egy bizonyos fajtájú PTFE hazai eladását akkor tekintették megfelelően reprezentatívnak, ha az adott típus teljes, a VI során eladott hazai mennyisége a PTFE Közösségbe exportált összevethető fajtájának legalább 5 %-át eléri. |
| --- | --- |

(20)

Minden egyes, az exportáló termelők által hazai piacaikon eladott és a Közösségbe szánt exportra eladott PTFE-fajtával közvetlenül összevethető típus esetében megállapították, hogy a hazai eladások megfelelően reprezentatívak-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alkalmazásában. Egy bizonyos fajtájú PTFE hazai eladását akkor tekintették megfelelően reprezentatívnak, ha az adott típus teljes, a VI során eladott hazai mennyisége a PTFE Közösségbe exportált összevethető fajtájának legalább 5 %-át eléri.

| (21) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben eladott PTFE egyes típusainak belföldi eladásai az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, azáltal, hogy megállapította a kérdéses PTFE-fajta független ügyfeleknek történő jövedelmező eladásainak arányát. Mivel minden egyes, a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített PTFE-fajta eladott mennyisége az adott típus teljes eladott mennyiségének legalább 80 %-át jelentette és az adott típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket az aktuális hazai árra alapozták, és az adott típusnak a VI során bekövetkezett valamennyi hazai eladása árainak súlyozott átlagaként képezték, függetlenül attól, hogy ezek az eladások jövedelmezőek voltak-e. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben eladott PTFE egyes típusainak belföldi eladásai az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, azáltal, hogy megállapította a kérdéses PTFE-fajta független ügyfeleknek történő jövedelmező eladásainak arányát. Mivel minden egyes, a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített PTFE-fajta eladott mennyisége az adott típus teljes eladott mennyiségének legalább 80 %-át jelentette és az adott típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket az aktuális hazai árra alapozták, és az adott típusnak a VI során bekövetkezett valamennyi hazai eladása árainak súlyozott átlagaként képezték, függetlenül attól, hogy ezek az eladások jövedelmezőek voltak-e.

1.2.   Exportár

| (22) | Az exportárat minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, egészen pontosan az aktuálisan kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(22)

Az exportárat minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, egészen pontosan az aktuálisan kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján.

1.3.   Összehasonlítás

| (23) | A rendes értéket és az exportárakat gyárparitási alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása biztosításának érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat biztosítottak minden olyan esetben, amikor ezeket ésszerűnek és pontosnak találták, ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztva. |
| --- | --- |

(23)

A rendes értéket és az exportárakat gyárparitási alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása biztosításának érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat biztosítottak minden olyan esetben, amikor ezeket ésszerűnek és pontosnak találták, ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztva.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (24) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint az egyes exportáló termelők számára a dömpingkülönbözetet termékfajtánként a súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlításával állapították meg. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint az egyes exportáló termelők számára a dömpingkülönbözetet termékfajtánként a súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlításával állapították meg.

1.5.   A Kínai Népköztársaság

1.5.1.   Piacgazdasági elbánás (PGE)

| (25) | A KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) albekezdéseivel összhangban határozzák meg azon termelők számára, melyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése (c) pontjában meghatározott feltételeknek eleget tesznek. |
| --- | --- |

(25)

A KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) albekezdéseivel összhangban határozzák meg azon termelők számára, melyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése (c) pontjában meghatározott feltételeknek eleget tesznek.

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételeket, melyek teljesítését a kérelmező vállalatoknak bizonyítaniuk kell, az alábbiakban röviden és csak a hivatkozás megkönnyítése érdekében összefoglaló módon vázoljuk:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételeknek megfelelően és jelentős állami beavatkozás nélkül alakulnak; |
| --- | --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételeket, melyek teljesítését a kérelmező vállalatoknak bizonyítaniuk kell, az alábbiakban röviden és csak a hivatkozás megkönnyítése érdekében összefoglaló módon vázoljuk:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételeknek megfelelően és jelentős állami beavatkozás nélkül alakulnak;

| 2. | a számviteli nyilvántartást a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálják és minden célra ezt alkalmazzák; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartást a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditálják és minden célra ezt alkalmazzák;

| 3. | a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

| 4. | a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják; |
| --- | --- |

4.

a jogbiztonságot és a stabilitást a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják;

| 5. | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (27) | A KNK-ból három exportáló termelő kérelmezte az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja szerint a PGE-t, és válaszolt az exportáló termelők számára készített PGE-igénylőlapra. E vállalatok esetében a Bizottság minden, a PGE-kérelmekben benyújtott és szükségesnek ítélt információt összegyűjtött és ellenőrzött e vállalatok telephelyén. |
| --- | --- |

(27)

A KNK-ból három exportáló termelő kérelmezte az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja szerint a PGE-t, és válaszolt az exportáló termelők számára készített PGE-igénylőlapra. E vállalatok esetében a Bizottság minden, a PGE-kérelmekben benyújtott és szükségesnek ítélt információt összegyűjtött és ellenőrzött e vállalatok telephelyén.

| (28) | A vizsgálat szerint a fent említett három vállalat közül egyik sem teljesítette az előírt feltételeket, és kérelmüket el kell utasítani. Az alábbi táblázatban látható, hogy a három vállalat eleget tett-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt feltételnek.










  Vállalat | Feltételek |
| --- | --- | --- |
| a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának
  1. francia bekezdése | a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának
  2. francia bekezdése | a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának
  3. francia bekezdése | a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának
  4. francia bekezdése | a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának
  5. francia bekezdése |
| 1 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 2 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 3 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült |
| Forrás: a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok az együttműködő kínai exportőrök részéről. |

(28)

A vizsgálat szerint a fent említett három vállalat közül egyik sem teljesítette az előírt feltételeket, és kérelmüket el kell utasítani. Az alábbi táblázatban látható, hogy a három vállalat eleget tett-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt feltételnek.

Vállalat

Feltételek

a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának

1. francia bekezdése

a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának

2. francia bekezdése

a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának

3. francia bekezdése

a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának

4. francia bekezdése

a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának

5. francia bekezdése

1

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

2

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

3

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Forrás: a kérdőívre adott ellenőrzött válaszok az együttműködő kínai exportőrök részéről.

| (29) | Az érintett vállalatok lehetőséget kaptak arra, hogy a fenti megállapításokra észrevételeket tegyenek. Egyik vállalat sem értett egyet a fenti megállapításokkal, és kérték a PGE megadását. |
| --- | --- |

(29)

Az érintett vállalatok lehetőséget kaptak arra, hogy a fenti megállapításokra észrevételeket tegyenek. Egyik vállalat sem értett egyet a fenti megállapításokkal, és kérték a PGE megadását.

| (30) | Az egyik vállalat megkérdőjelezte, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti öt feltétel alapján a PGE-vel kapcsolatos értékelése összhangban lenne a GATT/WTO-rendelkezésekkel. Azt állították továbbá, hogy a Bizottság utalásokra és előfeltevésekre alapozta döntéseit, és hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdését nem objektív módon alkalmazták. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik vállalat megkérdőjelezte, hogy a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti öt feltétel alapján a PGE-vel kapcsolatos értékelése összhangban lenne a GATT/WTO-rendelkezésekkel. Azt állították továbbá, hogy a Bizottság utalásokra és előfeltevésekre alapozta döntéseit, és hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdését nem objektív módon alkalmazták.

| (31) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálatot, beleértve annak értékelését is, hogy egy exportáló termelő piacgazdasági feltételek mellett működik-e, az alaprendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban végezték, és ezek a rendelkezések teljes mértékben megfelelnek a WTO-kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(31)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálatot, beleértve annak értékelését is, hogy egy exportáló termelő piacgazdasági feltételek mellett működik-e, az alaprendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban végezték, és ezek a rendelkezések teljes mértékben megfelelnek a WTO-kötelezettségeknek.

| (32) | Amint azt az Elsőfokú Bíróság is elismerte, az exportáló termelőt terheli annak bizonyítása, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában szereplő feltételeknek. Ilyen bizonyíték hiányában a PGE-re vonatkozó kérelmet el kell utasítani. Ilyen következtetést az érintett vállalatokhoz eljuttatott alátámasztott bizonyíték objektív elemzése alapján lehet hozni, figyelemmel a bírósági felülvizsgálatra. |
| --- | --- |

(32)

Amint azt az Elsőfokú Bíróság is elismerte, az exportáló termelőt terheli annak bizonyítása, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában szereplő feltételeknek. Ilyen bizonyíték hiányában a PGE-re vonatkozó kérelmet el kell utasítani. Ilyen következtetést az érintett vállalatokhoz eljuttatott alátámasztott bizonyíték objektív elemzése alapján lehet hozni, figyelemmel a bírósági felülvizsgálatra.

| (33) | Az első feltételt illetően, vagyis arra vonatkozóan, hogy az üzleti döntéseket a piaci jelzéseknek megfelelően alakítják, jelentős állami beavatkozás nélkül, illetve hogy a költségek megfelelnek a piaci értékeknek, megállapítást nyert, hogy nincs arra bizonyíték, hogy az egyik vállalat alapszabályát betartották. Ily módon arra sem volt bizonyíték, hogy e vállalat döntéseit nem befolyásolhatta volna az állam jelentős mértékben, akár az állami tulajdonú részvényes révén. A vállalat tiltakozott a Bizottság megállapításai ellen, arra hivatkozva, hogy alapszabálya megbízható garanciát nyújt arra, hogy az állam nem gyakorolhat jelentős befolyást döntéseire, és hogy az állami tulajdonú részvényes bármely esetben pusztán egy magántulajdonban levő vállalat nevében eljáró megbízott. A vállalat alapszabálya azonban meghatározza szervezeti felépítését és döntéshozatali eljárásait. Mivel a vizsgálat feltárta, hogy az alapszabályt nem tartották be, és maga a vállalat könnyen megváltoztathatta, ésszerűen lehetett arra következtetni, hogy az alapszabály arra vonatkozó végleges rendelkezései, hogy az állam nem tudja jelentősen befolyásolni a vállalat döntéseit, nem megbízhatóak és e tekintetben nem szolgálhatnak garanciával. Emellett az átláthatóságon kívül a vállalat nem adott magyarázatot arra, hogy az állami tulajdonú trösztalap hogy lehet tényleges részvényese. Ezzel szemben a helyszíni ellenőrzés során azt állították, hogy ez a vállalat számára többek között a jövőben a finanszírozáshoz való jobb hozzáférést biztosíthat. Az állami beavatkozás kockázatát tehát jelentősnek ítélték.
  A vállalat továbbá azt állította, hogy a bizottsági szolgálatok következtetéseivel szemben nyersanyagárai a piaci értékeket tükrözték. Amellett, hogy ezt igazolandó semmilyen bizonyítékot nem nyújtottak be, a nyersanyagok összevethető beszerzései eltérő árakon történtek, és ezekre a lényeges különbségekre a vállalat nem tudott ésszerű magyarázattal szolgálni.
  Ezért a Bizottság megállapította, hogy az exportáló termelő nem adott elégséges tájékoztatást arról, hogy piacgazdasági feltételeknek megfelelően működik. A tájékoztatást követően a vállalat által felhozott érvek egyike alapján sem volt lehetséges e megállapítás megváltoztatása, és a kérelmet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(33)

Az első feltételt illetően, vagyis arra vonatkozóan, hogy az üzleti döntéseket a piaci jelzéseknek megfelelően alakítják, jelentős állami beavatkozás nélkül, illetve hogy a költségek megfelelnek a piaci értékeknek, megállapítást nyert, hogy nincs arra bizonyíték, hogy az egyik vállalat alapszabályát betartották. Ily módon arra sem volt bizonyíték, hogy e vállalat döntéseit nem befolyásolhatta volna az állam jelentős mértékben, akár az állami tulajdonú részvényes révén. A vállalat tiltakozott a Bizottság megállapításai ellen, arra hivatkozva, hogy alapszabálya megbízható garanciát nyújt arra, hogy az állam nem gyakorolhat jelentős befolyást döntéseire, és hogy az állami tulajdonú részvényes bármely esetben pusztán egy magántulajdonban levő vállalat nevében eljáró megbízott. A vállalat alapszabálya azonban meghatározza szervezeti felépítését és döntéshozatali eljárásait. Mivel a vizsgálat feltárta, hogy az alapszabályt nem tartották be, és maga a vállalat könnyen megváltoztathatta, ésszerűen lehetett arra következtetni, hogy az alapszabály arra vonatkozó végleges rendelkezései, hogy az állam nem tudja jelentősen befolyásolni a vállalat döntéseit, nem megbízhatóak és e tekintetben nem szolgálhatnak garanciával. Emellett az átláthatóságon kívül a vállalat nem adott magyarázatot arra, hogy az állami tulajdonú trösztalap hogy lehet tényleges részvényese. Ezzel szemben a helyszíni ellenőrzés során azt állították, hogy ez a vállalat számára többek között a jövőben a finanszírozáshoz való jobb hozzáférést biztosíthat. Az állami beavatkozás kockázatát tehát jelentősnek ítélték.

A vállalat továbbá azt állította, hogy a bizottsági szolgálatok következtetéseivel szemben nyersanyagárai a piaci értékeket tükrözték. Amellett, hogy ezt igazolandó semmilyen bizonyítékot nem nyújtottak be, a nyersanyagok összevethető beszerzései eltérő árakon történtek, és ezekre a lényeges különbségekre a vállalat nem tudott ésszerű magyarázattal szolgálni.

Ezért a Bizottság megállapította, hogy az exportáló termelő nem adott elégséges tájékoztatást arról, hogy piacgazdasági feltételeknek megfelelően működik. A tájékoztatást követően a vállalat által felhozott érvek egyike alapján sem volt lehetséges e megállapítás megváltoztatása, és a kérelmet el kellett utasítani.

| (34) | Az egyik vállalat szerint a részvényesek ülésén a határozatképességhez szükséges minimális létszám meglétének hiánya, melynek következtében az állami tulajdonú részvényes jelentős mértékben befolyásolhatta a vállalat döntéseit, nem volt releváns, mivel a működéssel kapcsolatos döntéseket nem ezeken az üléseken hozták. Az állami befolyás azonban nem csak akkor releváns, amikor működéssel kapcsolatos döntésekről van szó. Emellett a vállalat alapszabálya szerint a részvényesek ülése többek között az üzletmenettel és a befektetéssel kapcsolatos tervekről is dönthet, ellenőrizheti és jóváhagyhatja a pénzügyi költségvetést és a végleges elszámolásokat, illetve a vállalat profitjának elosztására vonatkozó tervet. Így az állam jelentős mértékben befolyásolhatja a vállalat ilyen fontos ügyekben hozott döntéseit. Azt állították továbbá, hogy az a tény, hogy az exportra szánt eladásokat egy részben állami tulajdonú kereskedő végezte a VI felében, nem adott okot arra a következtetésre, hogy állami beavatkozásról volt szó. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a kereskedő részt vett az érintett termék eladásában (ideértve a szerződések aláírását, a vételár átvételét és az ügyfeleknek történő számlázást), de nem nyújtott be PGE-re vonatkozó kérelmet. A vállalat tehát nem tudta igazolni azt, hogy jelentős állami beavatkozás nélkül működött. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik vállalat szerint a részvényesek ülésén a határozatképességhez szükséges minimális létszám meglétének hiánya, melynek következtében az állami tulajdonú részvényes jelentős mértékben befolyásolhatta a vállalat döntéseit, nem volt releváns, mivel a működéssel kapcsolatos döntéseket nem ezeken az üléseken hozták. Az állami befolyás azonban nem csak akkor releváns, amikor működéssel kapcsolatos döntésekről van szó. Emellett a vállalat alapszabálya szerint a részvényesek ülése többek között az üzletmenettel és a befektetéssel kapcsolatos tervekről is dönthet, ellenőrizheti és jóváhagyhatja a pénzügyi költségvetést és a végleges elszámolásokat, illetve a vállalat profitjának elosztására vonatkozó tervet. Így az állam jelentős mértékben befolyásolhatja a vállalat ilyen fontos ügyekben hozott döntéseit. Azt állították továbbá, hogy az a tény, hogy az exportra szánt eladásokat egy részben állami tulajdonú kereskedő végezte a VI felében, nem adott okot arra a következtetésre, hogy állami beavatkozásról volt szó. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a kereskedő részt vett az érintett termék eladásában (ideértve a szerződések aláírását, a vételár átvételét és az ügyfeleknek történő számlázást), de nem nyújtott be PGE-re vonatkozó kérelmet. A vállalat tehát nem tudta igazolni azt, hogy jelentős állami beavatkozás nélkül működött.

| (35) | Az egyik vállalat azt állította továbbá, hogy az állami tulajdonú részvényes, mely a vállalat részvényeinek többségét birtokolta, és amely így az igazgatótanács tagjainak többségét kinevezte, nem befolyásolhatta jelentős mértékben a vállalat döntéseit. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy, a Bizottság következetes gyakorlatával összhangban, amennyiben az állam jelentős mértékű befolyást gyakorolhat egy vállalat döntéseire – akár jogszerűen, akár de facto –, úgy tekintik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt feltétel nem teljesül. A kérelmet tehát el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(35)

Az egyik vállalat azt állította továbbá, hogy az állami tulajdonú részvényes, mely a vállalat részvényeinek többségét birtokolta, és amely így az igazgatótanács tagjainak többségét kinevezte, nem befolyásolhatta jelentős mértékben a vállalat döntéseit. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy, a Bizottság következetes gyakorlatával összhangban, amennyiben az állam jelentős mértékű befolyást gyakorolhat egy vállalat döntéseire – akár jogszerűen, akár de facto –, úgy tekintik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt feltétel nem teljesül. A kérelmet tehát el kellett utasítani.

| (36) | A második feltétel tekintetében, vagyis arra vonatkozóan, hogy a cégek egyetlen, a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditált számviteli alapnyilvántartással rendelkezzenek, mindhárom vállalat azt állította, hogy megfelelnek ennek a feltételnek, mivel számviteli nyilvántartásukat függetlenül auditálják. Azonban megállapítást nyert, hogy a vállalatok könyvvizsgálói jelentései a vállalat mérlegéhez képest jelentős ellentmondásokat tartalmaztak, illetve hogy az érintett vállalatok számviteli gyakorlatának változásait nem kezelik a nemzetközi számviteli standardok által előírt módon. Egy esetben azt állapították meg, hogy a könyvvizsgálónak a mérleghez csatolt beszámolójában említett összegek nem feleltek meg a vállalat mérlegének. Egy másik vállalat nem nyújtotta be teljes mérlegének és a könyvvizsgáló ahhoz csatolt megjegyzéseinek angol nyelvű változatát, ami megakadályozta a megfelelő vizsgálatot. Ezért megállapították, hogy a három érintett vállalat számviteli nyilvántartását nem az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdésében előírt módon auditálták, és a kérelmet elutasították. |
| --- | --- |

(36)

A második feltétel tekintetében, vagyis arra vonatkozóan, hogy a cégek egyetlen, a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban függetlenül auditált számviteli alapnyilvántartással rendelkezzenek, mindhárom vállalat azt állította, hogy megfelelnek ennek a feltételnek, mivel számviteli nyilvántartásukat függetlenül auditálják. Azonban megállapítást nyert, hogy a vállalatok könyvvizsgálói jelentései a vállalat mérlegéhez képest jelentős ellentmondásokat tartalmaztak, illetve hogy az érintett vállalatok számviteli gyakorlatának változásait nem kezelik a nemzetközi számviteli standardok által előírt módon. Egy esetben azt állapították meg, hogy a könyvvizsgálónak a mérleghez csatolt beszámolójában említett összegek nem feleltek meg a vállalat mérlegének. Egy másik vállalat nem nyújtotta be teljes mérlegének és a könyvvizsgáló ahhoz csatolt megjegyzéseinek angol nyelvű változatát, ami megakadályozta a megfelelő vizsgálatot. Ezért megállapították, hogy a három érintett vállalat számviteli nyilvántartását nem az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdésében előírt módon auditálták, és a kérelmet elutasították.

| (37) | A harmadik feltételre vonatkozóan a három vállalat azt állította, hogy a Bizottság megállapításaival ellentétben a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások. Az egyik vállalat nem értett egyet azzal, hogy nincs arra bizonyíték, hogy földhasználati jogai a piaci értékeket tükrözték, és nyilvános adatokat nyújtott be a földterületi árakra vonatkozóan. A tájékoztatást jóval a PGE iránti, megfelelően dokumentált kérelem benyújtására meghatározott határidőt követően adták, ennek ellenőrzésére nem volt mód, így el kellett utasítani. A második vállalatot illetően megállapították, hogy az érintett termék termelési létesítményeit egy állami tulajdonú vállalattól vásárolta, azonban a független értékelők által meghatározott értékhez képest jelentősen alacsonyabb áron. Befektetett eszközeinek értékcsökkenését is következetlennek találták. A harmadik vállalatról megállapították, hogy bankkölcsönre vonatkozó garanciákat kapott állami tulajdonú részvényesétől, és hogy elszámolási számláját olyan módon kezelte, hogy a számlákat és a kifizetéseket nem lehetett összekapcsolni. Mindez azt jelenti, hogy a korábbi nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások maradtak fenn. |
| --- | --- |

(37)

A harmadik feltételre vonatkozóan a három vállalat azt állította, hogy a Bizottság megállapításaival ellentétben a korábbi nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások. Az egyik vállalat nem értett egyet azzal, hogy nincs arra bizonyíték, hogy földhasználati jogai a piaci értékeket tükrözték, és nyilvános adatokat nyújtott be a földterületi árakra vonatkozóan. A tájékoztatást jóval a PGE iránti, megfelelően dokumentált kérelem benyújtására meghatározott határidőt követően adták, ennek ellenőrzésére nem volt mód, így el kellett utasítani. A második vállalatot illetően megállapították, hogy az érintett termék termelési létesítményeit egy állami tulajdonú vállalattól vásárolta, azonban a független értékelők által meghatározott értékhez képest jelentősen alacsonyabb áron. Befektetett eszközeinek értékcsökkenését is következetlennek találták. A harmadik vállalatról megállapították, hogy bankkölcsönre vonatkozó garanciákat kapott állami tulajdonú részvényesétől, és hogy elszámolási számláját olyan módon kezelte, hogy a számlákat és a kifizetéseket nem lehetett összekapcsolni. Mindez azt jelenti, hogy a korábbi nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások maradtak fenn.

| (38) | Ebből következően megállapították, hogy az érintett vállalatok nem feleltek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében előírt feltételeknek, és ezért kérelmüket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(38)

Ebből következően megállapították, hogy az érintett vállalatok nem feleltek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében előírt feltételeknek, és ezért kérelmüket el kellett utasítani.

| (39) | Az a vállalat, mely nem tett eleget a negyedik feltételnek, azt állította, hogy a Bizottság megállapításaival ellentétben a csődre vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot. Azonban megállapítást nyert, hogy ez a vállalat jelentős pénzügyi nehézségekkel nézett szembe, mivel több éven át veszteséget termelt, és állami tulajdonú részvényese segítette ki. Bár a vállalat állítása szerint ilyen jelentősebb pénzügyi nehézségek nem feltétlenül vezetnek csődhöz, az a tény, hogy az állami tulajdonú részvényes mentette meg a vállalatot (ideértve adósságainak leírását is), méghozzá olyan helyzetben, amikor rendes piaci feltételek mellett egy részvényes nem tett volna így, arra utal, hogy a csődre vonatkozó jogszabályok alkalmazása ebben az esetben kétséges. Ezért meg kellett állapítani, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a csődre vonatkozó jogszabályokat a gyakorlatban is alkalmazták volna a vállalatra. Ilyen bizonyíték hiányában ezt a feltételt nem tekintették teljesítettnek. |
| --- | --- |

(39)

Az a vállalat, mely nem tett eleget a negyedik feltételnek, azt állította, hogy a Bizottság megállapításaival ellentétben a csődre vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot. Azonban megállapítást nyert, hogy ez a vállalat jelentős pénzügyi nehézségekkel nézett szembe, mivel több éven át veszteséget termelt, és állami tulajdonú részvényese segítette ki. Bár a vállalat állítása szerint ilyen jelentősebb pénzügyi nehézségek nem feltétlenül vezetnek csődhöz, az a tény, hogy az állami tulajdonú részvényes mentette meg a vállalatot (ideértve adósságainak leírását is), méghozzá olyan helyzetben, amikor rendes piaci feltételek mellett egy részvényes nem tett volna így, arra utal, hogy a csődre vonatkozó jogszabályok alkalmazása ebben az esetben kétséges. Ezért meg kellett állapítani, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a csődre vonatkozó jogszabályokat a gyakorlatban is alkalmazták volna a vállalatra. Ilyen bizonyíték hiányában ezt a feltételt nem tekintették teljesítettnek.

| (40) | Konzultáltak a tanácsadó bizottsággal és a közvetlenül érintett feleket ennek megfelelően tájékoztatták. Az exportőrök főbb állításaira a fentiekben reagáltak. A közösségi ipar szintén lehetőséget kapott észrevételei benyújtására, és egyetértett a PGE meghatározásával. |
| --- | --- |

(40)

Konzultáltak a tanácsadó bizottsággal és a közvetlenül érintett feleket ennek megfelelően tájékoztatták. Az exportőrök főbb állításaira a fentiekben reagáltak. A közösségi ipar szintén lehetőséget kapott észrevételei benyújtására, és egyetértett a PGE meghatározásával.

1.5.2.   Egyéni elbánás (EE)

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az országos vámot, amennyiben van ilyen, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése szerinti országokra írják elő, azon esetek kivételével, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében előírt feltételeknek az egyéni elbánás megadása tekintetében. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az országos vámot, amennyiben van ilyen, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése szerinti országokra írják elő, azon esetek kivételével, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében előírt feltételeknek az egyéni elbánás megadása tekintetében.

| (42) | A három exportáló termelő a PGE kérelmezése mellett egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem adják meg a számára a PGE-t. |
| --- | --- |

(42)

A három exportáló termelő a PGE kérelmezése mellett egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem adják meg a számára a PGE-t.

| (43) | Mivel a három vállalat közül egyik sem tudta igazolni, hogy a tényleges vagy potenciális állami beavatkozás nem befolyásolhatta exportáraikat és exportmennyiségeiket, illetve értékesítéseik feltételeit, megállapították, hogy ezek nem feleltek meg az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(43)

Mivel a három vállalat közül egyik sem tudta igazolni, hogy a tényleges vagy potenciális állami beavatkozás nem befolyásolhatta exportáraikat és exportmennyiségeiket, illetve értékesítéseik feltételeit, megállapították, hogy ezek nem feleltek meg az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában előírt feltételeknek.

| (44) | Mindhárom vállalat esetében azt állapították meg, hogy az intézkedések megkerülésének kockázata nem zárható ki, ha az exportőrök számára egyéni vámtételt határoznának meg. Ez a kockázat az államnak a vállalatok működésére gyakorolt, fent említett tényleges vagy potenciális befolyásából ered. Továbbá a PTFE jellegéből és kiszereléséből adódóan általában nehéz, különösen a vámhatóságok számára, az importált PTFE termelőjének azonosítása. Ezért az intézkedések egy alacsonyabb vámtételű vállalat révén történő exportálással való megkerülésének kockázatát, amelyet még tovább fokoz az a tény, hogy jelentős az állami beavatkozás kockázata, szintén jelentősnek ítélték. Ezért az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt feltételek nem teljesültek. |
| --- | --- |

(44)

Mindhárom vállalat esetében azt állapították meg, hogy az intézkedések megkerülésének kockázata nem zárható ki, ha az exportőrök számára egyéni vámtételt határoznának meg. Ez a kockázat az államnak a vállalatok működésére gyakorolt, fent említett tényleges vagy potenciális befolyásából ered. Továbbá a PTFE jellegéből és kiszereléséből adódóan általában nehéz, különösen a vámhatóságok számára, az importált PTFE termelőjének azonosítása. Ezért az intézkedések egy alacsonyabb vámtételű vállalat révén történő exportálással való megkerülésének kockázatát, amelyet még tovább fokoz az a tény, hogy jelentős az állami beavatkozás kockázata, szintén jelentősnek ítélték. Ezért az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt feltételek nem teljesültek.

| (45) | Mivel a vállalatok egyike sem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, ideiglenesen az a döntés született, hogy nem adják meg számukra az EE-t. |
| --- | --- |

(45)

Mivel a vállalatok egyike sem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott feltételeket, ideiglenesen az a döntés született, hogy nem adják meg számukra az EE-t.

1.5.3.   Rendes érték

1.5.3.1.   A rendes érték meghatározása PGE-ben nem részesülő exportáló termelők számára

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelők számára a rendes értéket egy piacgazdaságot alkalmazó harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy képzett értékei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló termelők számára a rendes értéket egy piacgazdaságot alkalmazó harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy képzett értékei alapján kell megállapítani.

| (47) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az USA-t írták elő megfelelő, piacgazdaságot alkalmazó harmadik országként a KNK számára rendes érték megállapítása céljából, és felhívták az érdekelt feleket, hogy tegyék meg erre észrevételeiket. Két KNK-beli exportáló termelő azt állította, hogy az USA nem megfelelő választás, és helyette Oroszországot javasolta. Állításuk szerint az USA PTFE-piaca nem eléggé versenyző, mivel 1988 óta dömpingellenes vámokat vetettek ki az Olaszországból és Japánból származó behozatalra. Állításuk szerint a legnagyobb USA-beli termelő kapcsolatban áll az EU-beli panaszosok egyikével. Emellett azt állították, hogy különbségek vannak az USA piacán eladott, illetve a Közösségbe kínai termelők által exportált PTFE technikai szintje, minősége és végfelhasználása tekintetében. Továbbá azt állították, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférésben is vannak különbségek, mivel az USA-beli termelőknek importálniuk kell a folypátot, és ezzel a KNK által meghatározott exportkontingenssel szembesülnek, amely a világ e termékre vonatkozó termelésének 50 %-át adja. Másrészt a kínai exportőrök a Kínában termelt folypáthoz közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek. Végül azt állították, hogy Kína gazdasági fejlődése (az USA-nál alacsonyabb munkaerőköltségekkel) közelebb áll Oroszországhoz, mely szintén tárgya ennek a vizsgálatnak. |
| --- | --- |

(47)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az USA-t írták elő megfelelő, piacgazdaságot alkalmazó harmadik országként a KNK számára rendes érték megállapítása céljából, és felhívták az érdekelt feleket, hogy tegyék meg erre észrevételeiket. Két KNK-beli exportáló termelő azt állította, hogy az USA nem megfelelő választás, és helyette Oroszországot javasolta. Állításuk szerint az USA PTFE-piaca nem eléggé versenyző, mivel 1988 óta dömpingellenes vámokat vetettek ki az Olaszországból és Japánból származó behozatalra. Állításuk szerint a legnagyobb USA-beli termelő kapcsolatban áll az EU-beli panaszosok egyikével. Emellett azt állították, hogy különbségek vannak az USA piacán eladott, illetve a Közösségbe kínai termelők által exportált PTFE technikai szintje, minősége és végfelhasználása tekintetében. Továbbá azt állították, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférésben is vannak különbségek, mivel az USA-beli termelőknek importálniuk kell a folypátot, és ezzel a KNK által meghatározott exportkontingenssel szembesülnek, amely a világ e termékre vonatkozó termelésének 50 %-át adja. Másrészt a kínai exportőrök a Kínában termelt folypáthoz közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek. Végül azt állították, hogy Kína gazdasági fejlődése (az USA-nál alacsonyabb munkaerőköltségekkel) közelebb áll Oroszországhoz, mely szintén tárgya ennek a vizsgálatnak.

| (48) | Meg kell jegyezni, hogy PTFE-t csak néhány országban állítanak elő. Egy indiai termelő merült fel a kínai exportáló termelőkkel szemben a dömping vádját alátámasztandó, és felkérték ezt a termelőt arra, hogy működjön együtt mint egy potenciális analóg ország termelője. Az indiai termelő azonban nem egyezett bele az együttműködésbe. |
| --- | --- |

(48)

Meg kell jegyezni, hogy PTFE-t csak néhány országban állítanak elő. Egy indiai termelő merült fel a kínai exportáló termelőkkel szemben a dömping vádját alátámasztandó, és felkérték ezt a termelőt arra, hogy működjön együtt mint egy potenciális analóg ország termelője. Az indiai termelő azonban nem egyezett bele az együttműködésbe.

| (49) | Az Oroszországra vonatkozó javaslatot illetően a (70)–(75) bekezdésekben kifejtett okok miatt az orosz exportáló termelők által a rendes értékre vonatkozóan benyújtott adatokat nem találták megbízhatónak, ezért nem tudták felhasználni ezeket. Ebből következően az ilyen adatoknak a piacgazdasági elbánásban nem részesülő kínai exportáló termelőkre vonatkozó rendes érték meghatározására történő felhasználását nem fogadták el. Továbbá egy szintén a vizsgálat által érintett országot általában nem lehet megfelelő analóg országnak tekinteni, mivel hazai piaca eltorzulhatott. |
| --- | --- |

(49)

Az Oroszországra vonatkozó javaslatot illetően a (70)–(75) bekezdésekben kifejtett okok miatt az orosz exportáló termelők által a rendes értékre vonatkozóan benyújtott adatokat nem találták megbízhatónak, ezért nem tudták felhasználni ezeket. Ebből következően az ilyen adatoknak a piacgazdasági elbánásban nem részesülő kínai exportáló termelőkre vonatkozó rendes érték meghatározására történő felhasználását nem fogadták el. Továbbá egy szintén a vizsgálat által érintett országot általában nem lehet megfelelő analóg országnak tekinteni, mivel hazai piaca eltorzulhatott.

| (50) | Az USA kiválasztására vonatkozóan valamennyi rendelkezésre álló információ elemzése azt mutatta, hogy az USA a legmegfelelőbb analóg ország. Az USA nagy és nagymértékben versenyző piaccal rendelkezik az érintett termékkel kapcsolatosan, három termelővel és a dömpingellenes vámok ellenére jelentős behozatallal (a hazai piac 20 %-át meghaladóan) mind a KNK-ból, mind Oroszországból. A PTFE behozatalára kivetett vámok alacsonyabbak az USA-ban (5,8 %), mint Oroszországban (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Az USA kiválasztására vonatkozóan valamennyi rendelkezésre álló információ elemzése azt mutatta, hogy az USA a legmegfelelőbb analóg ország. Az USA nagy és nagymértékben versenyző piaccal rendelkezik az érintett termékkel kapcsolatosan, három termelővel és a dömpingellenes vámok ellenére jelentős behozatallal (a hazai piac 20 %-át meghaladóan) mind a KNK-ból, mind Oroszországból. A PTFE behozatalára kivetett vámok alacsonyabbak az USA-ban (5,8 %), mint Oroszországban (10 %).

| (51) | Az analóg országbeli és a közösségi termelő kapcsolatát illetően ez önmagában nem ok arra, hogy az USA kiválasztását ésszerűtlennek ítéljék. Az USA-beli termelők által jelentett adatokat ellenőrizték a bizottsági szolgálatok, és ezek megfelelőségük és megbízhatóságuk tekintetében teljesen kielégítőnek bizonyultak. |
| --- | --- |

(51)

Az analóg országbeli és a közösségi termelő kapcsolatát illetően ez önmagában nem ok arra, hogy az USA kiválasztását ésszerűtlennek ítéljék. Az USA-beli termelők által jelentett adatokat ellenőrizték a bizottsági szolgálatok, és ezek megfelelőségük és megbízhatóságuk tekintetében teljesen kielégítőnek bizonyultak.

| (52) | A nyersanyaghoz (folypát) való hozzáférés tekintetében megvalósuló különbségekre vonatkozó érvről azt állapították meg, hogy szintén nem zárja ki az USA kiválasztását. Nem nyújtottak be bizonyítékot a kínai exportkontingensnek az USA piacára gyakorolt hatását illetően, hogy az ilyen lehetséges hatást számszerűsíthessék. Azonban megállapították, hogy a folypát a PTFE negyedik elsődleges felhasználásban használt nyersanyaga, ezért a gyártási költségeknek csak igen kis hányadát teszi ki (durva becslések szerint kevesebb, mint 5 %-ot). Ilyen körülmények között a kínai exportkontingensnek az USA PTFE-piacára gyakorolt hatása minimális. A kloroform továbbá jóval fontosabb nyersanyaga a PTFE-nek, viszont erre vonatkozóan a KNK hátrányos helyzetben van, mivel függ a behozataltól és számos exportáló országgal szemben magas dömpingellenes vámok vannak hatályban. Ezért megállapították, hogy az USA és a KNK között a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó bármilyen különbség nem lehet akkora, hogy ésszerűtlenné tegye az előbbinek analóg országként való kiválasztását. |
| --- | --- |

(52)

A nyersanyaghoz (folypát) való hozzáférés tekintetében megvalósuló különbségekre vonatkozó érvről azt állapították meg, hogy szintén nem zárja ki az USA kiválasztását. Nem nyújtottak be bizonyítékot a kínai exportkontingensnek az USA piacára gyakorolt hatását illetően, hogy az ilyen lehetséges hatást számszerűsíthessék. Azonban megállapították, hogy a folypát a PTFE negyedik elsődleges felhasználásban használt nyersanyaga, ezért a gyártási költségeknek csak igen kis hányadát teszi ki (durva becslések szerint kevesebb, mint 5 %-ot). Ilyen körülmények között a kínai exportkontingensnek az USA PTFE-piacára gyakorolt hatása minimális. A kloroform továbbá jóval fontosabb nyersanyaga a PTFE-nek, viszont erre vonatkozóan a KNK hátrányos helyzetben van, mivel függ a behozataltól és számos exportáló országgal szemben magas dömpingellenes vámok vannak hatályban. Ezért megállapították, hogy az USA és a KNK között a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó bármilyen különbség nem lehet akkora, hogy ésszerűtlenné tegye az előbbinek analóg országként való kiválasztását.

| (53) | A fizikai és technikai különbségek és a végfelhasználás tekintetében a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a kínai termelők által exportált termék, bár ez a szennyeződés eltérő szintjei miatt általában gyengébb minőségű, mint az USA-ban előállított PTFE, megfelel az ipari szabványoknak, és általában ugyanolyan alkalmazásokra használják. Azonban annak érdekében, hogy a szennyeződés mértékének az érintett termék és a hasonló termék közötti lehetséges különbségét figyelembe vehessék és más kiindulási alap hiányában, ideiglenesen egy 10 %-os kiigazítást határoztak meg az USA-beli termelők által rendelkezésre bocsátott becslésekre alapozva. |
| --- | --- |

(53)

A fizikai és technikai különbségek és a végfelhasználás tekintetében a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a kínai termelők által exportált termék, bár ez a szennyeződés eltérő szintjei miatt általában gyengébb minőségű, mint az USA-ban előállított PTFE, megfelel az ipari szabványoknak, és általában ugyanolyan alkalmazásokra használják. Azonban annak érdekében, hogy a szennyeződés mértékének az érintett termék és a hasonló termék közötti lehetséges különbségét figyelembe vehessék és más kiindulási alap hiányában, ideiglenesen egy 10 %-os kiigazítást határoztak meg az USA-beli termelők által rendelkezésre bocsátott becslésekre alapozva.

| (54) | Végül az USA és a KNK gazdasági fejlődésének eltérő szintjére vonatkozóan nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, mely igazolhatta volna, hogy ilyen különbség befolyásolja-e a rendes értéket, és ha igen, milyen mértékben. Ilyen különbség továbbá nem releváns faktor egy analóg ország kiválasztásakor. Egy intenzív versennyel jellemzett modern és költséghatékony piac kiválasztása éppenséggel alacsonyabb rendes értéket jelenthet, mintha az analóg ország egy nem piacgazdasági országgal összemérhető gazdasági fejlődéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(54)

Végül az USA és a KNK gazdasági fejlődésének eltérő szintjére vonatkozóan nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, mely igazolhatta volna, hogy ilyen különbség befolyásolja-e a rendes értéket, és ha igen, milyen mértékben. Ilyen különbség továbbá nem releváns faktor egy analóg ország kiválasztásakor. Egy intenzív versennyel jellemzett modern és költséghatékony piac kiválasztása éppenséggel alacsonyabb rendes értéket jelenthet, mintha az analóg ország egy nem piacgazdasági országgal összemérhető gazdasági fejlődéssel rendelkezik.

| (55) | A fentiek alapján az USA-t ítélték a legmegfelelőbb analóg országnak és ilyen körülmények mellett az USA kiválasztása ésszerűnek és indokoltnak tűnt az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(55)

A fentiek alapján az USA-t ítélték a legmegfelelőbb analóg országnak és ilyen körülmények mellett az USA kiválasztása ésszerűnek és indokoltnak tűnt az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban.

| (56) | A Bizottság részletesebb kérdőívet küldött az USA-beli termelőknek a hasonló termék belföldi eladási áraira és termelési költségére vonatkozóan. A termelő válaszát a helyszínen ellenőrizték. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság részletesebb kérdőívet küldött az USA-beli termelőknek a hasonló termék belföldi eladási áraira és termelési költségére vonatkozóan. A termelő válaszát a helyszínen ellenőrizték.

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése szerint a kínai exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket az analóg ország két termelőjétől kapott ellenőrzött információ alapján határozták meg, vagyis az USA hazai piacán az összevethető termékfajtákra megfizetett vagy megfizetendő árak alapján, mivel ezek a rendes kereskedelmi gyakorlat során és reprezentatív mennyiségben fordultak elő. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése szerint a kínai exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket az analóg ország két termelőjétől kapott ellenőrzött információ alapján határozták meg, vagyis az USA hazai piacán az összevethető termékfajtákra megfizetett vagy megfizetendő árak alapján, mivel ezek a rendes kereskedelmi gyakorlat során és reprezentatív mennyiségben fordultak elő.

| (58) | A rendes érték meghatározására vonatkozóan a Bizottság ugyanazt a módszertant követte, mint amit a (18)–(29) bekezdésekben fejtenek ki. |
| --- | --- |

(58)

A rendes érték meghatározására vonatkozóan a Bizottság ugyanazt a módszertant követte, mint amit a (18)–(29) bekezdésekben fejtenek ki.

1.5.4.   Exportár

| (59) | A Közösségbe kínai exportáló termelők által végzett valamennyi exporteladás közvetlenül egyéni közösségi ügyfelek részére történt, így az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(59)

A Közösségbe kínai exportáló termelők által végzett valamennyi exporteladás közvetlenül egyéni közösségi ügyfelek részére történt, így az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő árak alapján határozták meg.

1.5.5.   Összehasonlítás

| (60) | Adott esetben és amennyiben ez indokolt volt, kiigazításokat tettek az eladási költségekre és a banki díjakra vonatkozóan az árkedvezmények és árengedmények, jutalékok, szállítás, biztosítás, csomagolás, illetve hitelköltségek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(60)

Adott esetben és amennyiben ez indokolt volt, kiigazításokat tettek az eladási költségekre és a banki díjakra vonatkozóan az árkedvezmények és árengedmények, jutalékok, szállítás, biztosítás, csomagolás, illetve hitelköltségek figyelembevételével.

| (61) | Az (53) bekezdésben említett módon az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontja szerinti kiigazítást tettek a rendes értékkel kapcsolatban azon különbségek figyelembevételére, melyek a kínai termelők által a Közösségbe eladott termék és az USA hazai piacán eladott termék szennyezettségének mértékében mutatkoztak. |
| --- | --- |

(61)

Az (53) bekezdésben említett módon az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontja szerinti kiigazítást tettek a rendes értékkel kapcsolatban azon különbségek figyelembevételére, melyek a kínai termelők által a Közösségbe eladott termék és az USA hazai piacán eladott termék szennyezettségének mértékében mutatkoztak.

| (62) | Továbbá egy, a kínai exportáló termelők által exportált termékfajta az analóg országban eladott összevethető fajtához képest eltérő hőkezelésben részesült. Így az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti kiigazítás történt. Megbízhatóbb információ hiányában a kiigazítást az analóg országban talált egyedi tulajdonságra vonatkozó árkülönbség alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(62)

Továbbá egy, a kínai exportáló termelők által exportált termékfajta az analóg országban eladott összevethető fajtához képest eltérő hőkezelésben részesült. Így az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti kiigazítás történt. Megbízhatóbb információ hiányában a kiigazítást az analóg országban talált egyedi tulajdonságra vonatkozó árkülönbség alapján határozták meg.

| (63) | A kínai termelők által exportált, 100 és 400 mikron közötti átlagos részecskeméretű egyik termékfajtára vonatkozóan nem volt közvetlenül megfeleltethető az USA együttműködő termelői által a VI során előállított termék, így a piaci különbség becslését nem lehetett elvégezni. Azonban az USA egyik termelője által nyújtott információ alapján ideiglenesen megállapították, hogy ez a kínai exportőrök által értékesített, inkonzisztens részecskeméretű termékfajta olyan sajátosságokkal rendelkezik, melyek hasonlítanak az alacsony térfogatáramú (low flow) PTFE-re (vagy kevesebb mint 100 mikron). Ezért helyénvalónak ítélték, hogy a rendes értéket ideiglenesen az USA piacán értékesített alacsony térfogatáramú PTFE-vel kapcsolatos rendes érték alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(63)

A kínai termelők által exportált, 100 és 400 mikron közötti átlagos részecskeméretű egyik termékfajtára vonatkozóan nem volt közvetlenül megfeleltethető az USA együttműködő termelői által a VI során előállított termék, így a piaci különbség becslését nem lehetett elvégezni. Azonban az USA egyik termelője által nyújtott információ alapján ideiglenesen megállapították, hogy ez a kínai exportőrök által értékesített, inkonzisztens részecskeméretű termékfajta olyan sajátosságokkal rendelkezik, melyek hasonlítanak az alacsony térfogatáramú (low flow) PTFE-re (vagy kevesebb mint 100 mikron). Ezért helyénvalónak ítélték, hogy a rendes értéket ideiglenesen az USA piacán értékesített alacsony térfogatáramú PTFE-vel kapcsolatos rendes érték alapján határozzák meg.

| (64) | További kiigazítást tettek a kínai HÉA-visszatérítés állítólagos különbségeire figyelemmel. |
| --- | --- |

(64)

További kiigazítást tettek a kínai HÉA-visszatérítés állítólagos különbségeire figyelemmel.

1.5.6.   Dömpingkülönbözet

| (65) | Az analóg országra vonatkozóan megállapított, a Közösségbe exportált termékfajtákkal kapcsolatos súlyozott átlagos rendes értéket minden egyes kínai exportáló termelő esetében a Közösségbe exportált megfelelő termékfajta súlyozott átlagos exportárával vetették össze, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(65)

Az analóg országra vonatkozóan megállapított, a Közösségbe exportált termékfajtákkal kapcsolatos súlyozott átlagos rendes értéket minden egyes kínai exportáló termelő esetében a Közösségbe exportált megfelelő termékfajta súlyozott átlagos exportárával vetették össze, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően.

| (66) | A fenti (41)–(43) bekezdésekben kifejtett módon a három együttműködő kínai vállalat közül egyik sem részesült EE-ben. Ezért a három kínai termelő mindegyikénél megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga alapján kiszámított egységes nemzeti dömpingkülönbözetet állapítottak meg. |
| --- | --- |

(66)

A fenti (41)–(43) bekezdésekben kifejtett módon a három együttműködő kínai vállalat közül egyik sem részesült EE-ben. Ezért a három kínai termelő mindegyikénél megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga alapján kiszámított egységes nemzeti dömpingkülönbözetet állapítottak meg.

| (67) | A nemzeti dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt, 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

A nemzeti dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt, 99,7 %.

| (68) | Mivel a három ismert exportáló termelő az érintett termék teljes Kínából származó közösségi exportjáról számot adott, nem volt ok azt feltételezni, hogy bármely exportáló termelő tartózkodott volna az együttműködéstől. Ezért a nemzeti dömpingkülönbözetet ideiglenesen ugyanazon a szinten kell megállapítani. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a három ismert exportáló termelő az érintett termék teljes Kínából származó közösségi exportjáról számot adott, nem volt ok azt feltételezni, hogy bármely exportáló termelő tartózkodott volna az együttműködéstől. Ezért a nemzeti dömpingkülönbözetet ideiglenesen ugyanazon a szinten kell megállapítani.

1.6.   Oroszország

| (69) | A kérdőívekre adott válaszokat két ismert exportáló termelő nyújtotta be és az exportőrök egyikének kapcsolt vállalkozásai (egy kereskedő Oroszországban és egy importőr a Közösségben). |
| --- | --- |

(69)

A kérdőívekre adott válaszokat két ismert exportáló termelő nyújtotta be és az exportőrök egyikének kapcsolt vállalkozásai (egy kereskedő Oroszországban és egy importőr a Közösségben).

1.6.1.   Az együttműködés hiánya

| (70) | Mindkét vállalatnak a kérdőívre adott válaszai jelentős hiányosságokat mutattak. Emellett a helyszíni ellenőrzés mindkét esetben azt mutatta, hogy ezek a vállalatok nem teljes, nem helytálló, illetve félrevezető információval szolgáltak. |
| --- | --- |

(70)

Mindkét vállalatnak a kérdőívre adott válaszai jelentős hiányosságokat mutattak. Emellett a helyszíni ellenőrzés mindkét esetben azt mutatta, hogy ezek a vállalatok nem teljes, nem helytálló, illetve félrevezető információval szolgáltak.

| (71) | Így az egyik vállalatnál a könyvelés jelentős hiányosságokat tartalmazott, és megbízhatatlannak bizonyult. A benyújtott adatok teljességét és pontosságát nem lehetett tehát ellenőrizni. A kérdőívre adott válaszok jelentős részét továbbá egyáltalán nem lehetett ellenőrizni (mivel a vállalat nem támasztotta ezt alá mérlegével), és egyes esetekben a vállalat még a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges információ átadását is megtagadta, vagy nem időben nyújtotta be az ilyen információt, és így azt már nem lehetett ellenőrizni. |
| --- | --- |

(71)

Így az egyik vállalatnál a könyvelés jelentős hiányosságokat tartalmazott, és megbízhatatlannak bizonyult. A benyújtott adatok teljességét és pontosságát nem lehetett tehát ellenőrizni. A kérdőívre adott válaszok jelentős részét továbbá egyáltalán nem lehetett ellenőrizni (mivel a vállalat nem támasztotta ezt alá mérlegével), és egyes esetekben a vállalat még a dömpingkülönbözet kiszámításához szükséges információ átadását is megtagadta, vagy nem időben nyújtotta be az ilyen információt, és így azt már nem lehetett ellenőrizni.

| (72) | A második vállalat válasza szintén hiányos volt, és a helyszínen azt állapították meg, hogy a vállalat alapvetően félrevezető tájékoztatást adott szervezeti felépítéséről. Így csak a helyszíni vizsgálat során derült ki, hogy a vállalatot a VI kezdetén kettéosztották (az egyik gyártja az érintett terméket). Az a tény, hogy a vállalat összetett szerkezetét nem jelentették be az ellenőrző látogatást megelőzően, jelentősen hátráltatta a vizsgálatot, mivel a könyvelés és a költségek ellenőrzése tekintetében ez messzemenő következményekkel bírt. |
| --- | --- |

(72)

A második vállalat válasza szintén hiányos volt, és a helyszínen azt állapították meg, hogy a vállalat alapvetően félrevezető tájékoztatást adott szervezeti felépítéséről. Így csak a helyszíni vizsgálat során derült ki, hogy a vállalatot a VI kezdetén kettéosztották (az egyik gyártja az érintett terméket). Az a tény, hogy a vállalat összetett szerkezetét nem jelentették be az ellenőrző látogatást megelőzően, jelentősen hátráltatta a vizsgálatot, mivel a könyvelés és a költségek ellenőrzése tekintetében ez messzemenő következményekkel bírt.

| (73) | A vállalat továbbá válaszában nem nyújtotta be annak lényeges elemeit, ideértve az auditált mérlegeket is, arra hivatkozva, hogy ezek nem állnak rendelkezésre. Az ellenőrző látogatás során azonban ennek ellenkezője derült ki. A vállalat továbbá a vizsgálat ellenőrzésének kezdetekor újra beadta kérdőívre adott válaszának lényeges részeit, ezzel hátráltatva a kérdőívre adott válasz ellenőrzését. |
| --- | --- |

(73)

A vállalat továbbá válaszában nem nyújtotta be annak lényeges elemeit, ideértve az auditált mérlegeket is, arra hivatkozva, hogy ezek nem állnak rendelkezésre. Az ellenőrző látogatás során azonban ennek ellenkezője derült ki. A vállalat továbbá a vizsgálat ellenőrzésének kezdetekor újra beadta kérdőívre adott válaszának lényeges részeit, ezzel hátráltatva a kérdőívre adott válasz ellenőrzését.

| (74) | A vállalat előző bekezdésben említett oroszországi kapcsolatban álló kereskedője nem működött együtt. A vállalat ténylegesen hátráltatta az ellenőrzést azzal, hogy olyan módon tagadta meg a szervezeti felépítéssel, az érintett termék értékesítésével és a kifizetésekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását, hogy nem lehetett együttműködő félnek tekinteni. Végül az egyesült királyságbeli kapcsolatban álló kereskedő a VI-ra vonatkozóan semmilyen pénzügyi számadatot nem tudott rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(74)

A vállalat előző bekezdésben említett oroszországi kapcsolatban álló kereskedője nem működött együtt. A vállalat ténylegesen hátráltatta az ellenőrzést azzal, hogy olyan módon tagadta meg a szervezeti felépítéssel, az érintett termék értékesítésével és a kifizetésekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását, hogy nem lehetett együttműködő félnek tekinteni. Végül az egyesült királyságbeli kapcsolatban álló kereskedő a VI-ra vonatkozóan semmilyen pénzügyi számadatot nem tudott rendelkezésre bocsátani.

| (75) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözetet egyik exportáló termelő esetében sem lehet saját adataikra alapozni. A dömpingkülönbözetet ezért ideiglenesen a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg, összhangban az alaprendelet 18. cikkével. |
| --- | --- |

(75)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözetet egyik exportáló termelő esetében sem lehet saját adataikra alapozni. A dömpingkülönbözetet ezért ideiglenesen a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg, összhangban az alaprendelet 18. cikkével.

1.6.2.   Rendes érték

| (76) | Egyéb információ hiányában a rendes értéket ideiglenesen a panaszban szereplő információ alapján számították ki. Az átlagos rendes értéket a két exportáló termelőnek a VI-ban a hazai piacra vonatkozó árlistáiban jelzett árak alapján számították ki. Megfelelőbb alapok hiányában az érintett termék egészére egy egységes rendes értéket számítottak ki. |
| --- | --- |

(76)

Egyéb információ hiányában a rendes értéket ideiglenesen a panaszban szereplő információ alapján számították ki. Az átlagos rendes értéket a két exportáló termelőnek a VI-ban a hazai piacra vonatkozó árlistáiban jelzett árak alapján számították ki. Megfelelőbb alapok hiányában az érintett termék egészére egy egységes rendes értéket számítottak ki.

1.6.3.   Exportár

| (77) | Az exportárat ideiglenesen a VI-ra vonatkozó Eurostat-adatok alapján számították ki. |
| --- | --- |

(77)

Az exportárat ideiglenesen a VI-ra vonatkozó Eurostat-adatok alapján számították ki.

1.6.4.   Összehasonlítás

| (78) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja szerint kiigazították a rendes értéket, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy az árlistákban szereplő árak magukba foglalták a nem gyártelepi szállításra vonatkozó feltételeket, illetve kiigazították az exportárat, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket a szállítás és az egyéb felmerült díjak tekintetében a gyártelepi és CIF-árak között. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja szerint kiigazították a rendes értéket, hogy figyelembe lehessen venni azt a tényt, hogy az árlistákban szereplő árak magukba foglalták a nem gyártelepi szállításra vonatkozó feltételeket, illetve kiigazították az exportárat, hogy figyelembe lehessen venni a különbségeket a szállítás és az egyéb felmerült díjak tekintetében a gyártelepi és CIF-árak között.

| (79) | Valamennyi kiigazítást a panaszban rendelkezésre bocsátott információ alapján tették. |
| --- | --- |

(79)

Valamennyi kiigazítást a panaszban rendelkezésre bocsátott információ alapján tették.

1.6.5.   Dömpingkülönbözet

| (80) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetet a súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlításával állapították meg a fentiekben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(80)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetet a súlyozott átlagos rendes érték és a súlyozott átlagos exportár összehasonlításával állapították meg a fentiekben meghatározottak szerint.

| (81) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása dömping meglétét mutatta. Az ideiglenes dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt, 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása dömping meglétét mutatta. Az ideiglenes dömpingkülönbözet a CIF nettó közösségi határparitásos ár százalékában kifejezve, a vám megfizetése előtt, 36,6 %.

| (82) | Mivel a fent említett két vállalat az érintett termék teljes Oroszországból származó közösségi exportját képviselte, és mivel nem volt ok azt feltételezni, hogy bármely exportáló termelő tartózkodott volna az együttműködéstől, a maradványjellegű vámot ugyanazon a szinten állapították meg. |
| --- | --- |

(82)

Mivel a fent említett két vállalat az érintett termék teljes Oroszországból származó közösségi exportját képviselte, és mivel nem volt ok azt feltételezni, hogy bármely exportáló termelő tartózkodott volna az együttműködéstől, a maradványjellegű vámot ugyanazon a szinten állapították meg.

D.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (83) | A Közösségen belül az érintett terméket tudomás szerint Németországban, Olaszországban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Lengyelországban állítja elő:






  — | három termelő, melyek nevében a panaszt benyújtották, és melyek a Közösség termelésének több mint 80 %-át képviselik, illetve |
| --- | --- | --- |

(83)

A Közösségen belül az érintett terméket tudomás szerint Németországban, Olaszországban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Lengyelországban állítja elő:

—

három termelő, melyek nevében a panaszt benyújtották, és melyek a Közösség termelésének több mint 80 %-át képviselik, illetve

| — | két további közösségi termelő, melyek nem panaszosok. Csak egyikük nyújtott be általános információt a Bizottságnak. E két termelő közül egyik sem kifogásolta ezt az eljárást. |
| --- | --- |

—

két további közösségi termelő, melyek nem panaszosok. Csak egyikük nyújtott be általános információt a Bizottságnak. E két termelő közül egyik sem kifogásolta ezt az eljárást.

| (84) | A Bizottság megállapította, hogy a fenti vállalatok közösségi termelőknek tekinthetők az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében. Valamennyi fenti vállalat termelése jelenti a közösségi termelést, mely a panaszt támogató három termelő termelési volumenének és a két panaszt nem tevő termelő becsült termelésének az együttese, amint az a panaszban szerepel. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapította, hogy a fenti vállalatok közösségi termelőknek tekinthetők az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében. Valamennyi fenti vállalat termelése jelenti a közösségi termelést, mely a panaszt támogató három termelő termelési volumenének és a két panaszt nem tevő termelő becsült termelésének az együttese, amint az a panaszban szerepel.

2.   Közösségi ipar

| (85) | A Bizottsággal együttműködő három közösségi termelő együttes termelése a Közösség teljes szemcsés PTFE-gyanta-termelésének 81 %-át jelenti. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében „a közösségi ipar” fogalmát kimerítik. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottsággal együttműködő három közösségi termelő együttes termelése a Közösség teljes szemcsés PTFE-gyanta-termelésének 81 %-át jelenti. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében „a közösségi ipar” fogalmát kimerítik.

3.   Közösségi fogyasztás

| (86) | A közösségi fogyasztást a közösségi ipar által a közösségi piacon eladott mennyiség alapján állapították meg, ehhez hozzáadva a további közösségi termelők becsült eladásait, továbbá az ex 3904 61 00 KN-kód alatt Oroszországból, a KNK-ból és további harmadik országokból importált mennyiségeket. Megállapították, hogy az Oroszországból a 3904 61 00 KN-kód alatt érkező behozatal az érintett terméket és más termékeket is magába foglal. Oroszország PTFE-re vonatkozó teljes importmennyiségét ezért a panaszban alkalmazott módszer alapján számították ki. Más országok tekintetében nem állt rendelkezésre olyan információ, mely szerint az ilyen KN-kód alatt importált termékek a PTFE-t nem szemcsés formában tartalmaznák. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi fogyasztást a közösségi ipar által a közösségi piacon eladott mennyiség alapján állapították meg, ehhez hozzáadva a további közösségi termelők becsült eladásait, továbbá az ex 3904 61 00 KN-kód alatt Oroszországból, a KNK-ból és további harmadik országokból importált mennyiségeket. Megállapították, hogy az Oroszországból a 3904 61 00 KN-kód alatt érkező behozatal az érintett terméket és más termékeket is magába foglal. Oroszország PTFE-re vonatkozó teljes importmennyiségét ezért a panaszban alkalmazott módszer alapján számították ki. Más országok tekintetében nem állt rendelkezésre olyan információ, mely szerint az ilyen KN-kód alatt importált termékek a PTFE-t nem szemcsés formában tartalmaznák.

| (87) | 2001 és a VI között a nyilvánvaló közösségi fogyasztás 16 185 tonnáról 14 725 tonnára csökkent, vagyis a csökkenés mértéke 9 %. Ez a fogyasztásbeli csökkenés nagymértékben a 2002 óta eltelt időszakban bekövetkezett általános gazdasági visszaesésnek volt köszönhető. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás (tonna) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

2001 és a VI között a nyilvánvaló közösségi fogyasztás 16 185 tonnáról 14 725 tonnára csökkent, vagyis a csökkenés mértéke 9 %. Ez a fogyasztásbeli csökkenés nagymértékben a 2002 óta eltelt időszakban bekövetkezett általános gazdasági visszaesésnek volt köszönhető.

2001

2002

2003

VI

Közösségi fogyasztás (tonna)

16 185

14 301

14 736

14 725

Mutató (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Az érintett behozatalok hatásainak összesített értékelése

| (88) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszországból és a KNK-ból származó szemcsés PTFE gyanta behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszországból és a KNK-ból származó szemcsés PTFE gyanta behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni.

| (89) | Az érintett országokból származó behozatallal kapcsolatosan megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott módon a de minimis küszöbérték felett volt, és az ezekből az országokból származó behozatal mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében (tehát piaci részesedésük elérte a 10,8 %-ot, illetve a 23,7 %-ot a VI-ban). |
| --- | --- |

(89)

Az érintett országokból származó behozatallal kapcsolatosan megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott módon a de minimis küszöbérték felett volt, és az ezekből az országokból származó behozatal mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében (tehát piaci részesedésük elérte a 10,8 %-ot, illetve a 23,7 %-ot a VI-ban).

| (90) | A versenyfeltételeket illetően a vizsgálat megállapította, hogy az érintett országokból importált, illetve a közösségi ipar által termelt szemcsés PTFE gyanta alapvető fizikai és műszaki jellemzőit illetően megegyezett. Ennek alapján az egyrészről Oroszországból és a KNK-ból származó PTFE, másrészről a Közösségben termelt és eladott PTFE egymással felcserélhető. Ehhez hasonlóan ezeket a Közösségben összevethető eladási csatornákon keresztül értékesítették, megegyező kereskedelmi feltételek mellett. Megállapítást nyert továbbá, hogy az oroszországi és kínai exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és mindkettő jelentős mértékben leszorította a közösségi árakat. |
| --- | --- |

(90)

A versenyfeltételeket illetően a vizsgálat megállapította, hogy az érintett országokból importált, illetve a közösségi ipar által termelt szemcsés PTFE gyanta alapvető fizikai és műszaki jellemzőit illetően megegyezett. Ennek alapján az egyrészről Oroszországból és a KNK-ból származó PTFE, másrészről a Közösségben termelt és eladott PTFE egymással felcserélhető. Ehhez hasonlóan ezeket a Közösségben összevethető eladási csatornákon keresztül értékesítették, megegyező kereskedelmi feltételek mellett. Megállapítást nyert továbbá, hogy az oroszországi és kínai exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és mindkettő jelentős mértékben leszorította a közösségi árakat.

| (91) | Az orosz exportáló termelők azt állították, hogy az egyrészről Oroszországból, másrészről a KNK-ból importált PTFE eltérő versenyfeltételek alá tartozott, és hogy ezért az Oroszországból származó behozatalt nem lehet összesíteni. E tekintetben azt állították, hogy az oroszországi import tendenciái hanyatlást mutattak a figyelembe vett időszak során, míg a kínai import emelkedő tendenciát mutatott. Másodszor rámutattak, hogy a Kínából és Oroszországból származó import alapvetően egy tagállamba irányult (Olaszország). Ezért az orosz és kínai PTFE-termékek nem vettek részt a versenyben a 24 másik tagállamban. |
| --- | --- |

(91)

Az orosz exportáló termelők azt állították, hogy az egyrészről Oroszországból, másrészről a KNK-ból importált PTFE eltérő versenyfeltételek alá tartozott, és hogy ezért az Oroszországból származó behozatalt nem lehet összesíteni. E tekintetben azt állították, hogy az oroszországi import tendenciái hanyatlást mutattak a figyelembe vett időszak során, míg a kínai import emelkedő tendenciát mutatott. Másodszor rámutattak, hogy a Kínából és Oroszországból származó import alapvetően egy tagállamba irányult (Olaszország). Ezért az orosz és kínai PTFE-termékek nem vettek részt a versenyben a 24 másik tagállamban.

| (92) | Azonban a hanyatló tendencia ellenére az oroszországi import mennyisége messzemenően nem elhanyagolható, mivel a VI-ban a közösségi fogyasztást tekintve a piaci részesedés 23,7 %-át adja. Emellett az Oroszországból exportált PTFE hasonló minőségű, mint a KNK-ból exportált PTFE, és megegyező végfelhasználásra és alkalmazásra szánják. Továbbá, a fent említettek szerint, az oroszországi és kínai exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és jelentős mértékben alatta maradtak a közösségi áraknak. Végül meg kell állapítani, hogy a közösségi ipar eladásai szintén elsősorban Olaszországba irányultak, így közvetlen versenyben voltak az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatallal. A közösségi ipar által termelt PTFE Olaszországban ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül került eladásra, mint az Oroszországból és Kínából származó PTFE. Meg kell továbbá jegyezni, hogy nem voltak arra mutató jelek, hogy az Olaszországba irányuló orosz és kínai importot nem értékesítették tovább a közösségi piac más területeire, és így nem kerültek versenyhelyzetbe Olaszországon kívül is a közösségi termékekkel. Ilyen alapon azt az érvet, hogy az egyrészről Oroszországból, másrészről a KNK-ból importált termék más versenyfeltételek alá tartozik, el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(92)

Azonban a hanyatló tendencia ellenére az oroszországi import mennyisége messzemenően nem elhanyagolható, mivel a VI-ban a közösségi fogyasztást tekintve a piaci részesedés 23,7 %-át adja. Emellett az Oroszországból exportált PTFE hasonló minőségű, mint a KNK-ból exportált PTFE, és megegyező végfelhasználásra és alkalmazásra szánják. Továbbá, a fent említettek szerint, az oroszországi és kínai exportárak a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutattak, és jelentős mértékben alatta maradtak a közösségi áraknak. Végül meg kell állapítani, hogy a közösségi ipar eladásai szintén elsősorban Olaszországba irányultak, így közvetlen versenyben voltak az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatallal. A közösségi ipar által termelt PTFE Olaszországban ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül került eladásra, mint az Oroszországból és Kínából származó PTFE. Meg kell továbbá jegyezni, hogy nem voltak arra mutató jelek, hogy az Olaszországba irányuló orosz és kínai importot nem értékesítették tovább a közösségi piac más területeire, és így nem kerültek versenyhelyzetbe Olaszországon kívül is a közösségi termékekkel. Ilyen alapon azt az érvet, hogy az egyrészről Oroszországból, másrészről a KNK-ból importált termék más versenyfeltételek alá tartozik, el kellett utasítani.

| (93) | A fentiek alapján ideiglenesen úgy tekintik, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek alapján ideiglenesen úgy tekintik, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni.

5.   Az érintett országokból származó behozatalok

5.1.   Az érintett behozatalok mennyisége és piaci részesedése

| (94) | Bár az érintett termék Oroszországból és a KNK-ból a Közösségbe történő behozatala a 2001. évi 6 281 tonnáról 4 838 tonnára csökkent 2002-ben, 2002 óta emelkedett, és a VI-ban elérte az 5 079 tonnát. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal (tonna) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Bár az érintett termék Oroszországból és a KNK-ból a Közösségbe történő behozatala a 2001. évi 6 281 tonnáról 4 838 tonnára csökkent 2002-ben, 2002 óta emelkedett, és a VI-ban elérte az 5 079 tonnát.

2001

2002

2003

VI

Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal (tonna)

6 281

4 838

5 069

5 079

Mutató (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | A vonatkozó piaci részesedés a 2001. évi 38,8 %-ról 34,5 %-ra csökkent a VI-ban, de nagyon jelentős maradt. Meg kell jegyezni, hogy a piaci részesedés folyamatos fokozatos emelkedést mutatott 2002 óta, vagyis 33,8 %-ról 34,5 %-ra emelkedett a VI-ban. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal piaci részesedése | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

A vonatkozó piaci részesedés a 2001. évi 38,8 %-ról 34,5 %-ra csökkent a VI-ban, de nagyon jelentős maradt. Meg kell jegyezni, hogy a piaci részesedés folyamatos fokozatos emelkedést mutatott 2002 óta, vagyis 33,8 %-ról 34,5 %-ra emelkedett a VI-ban.

2001

2002

2003

VI

Az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal piaci részesedése

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Árak

| (96) | Az érintett behozatal átlagos ára jelentős mértékben csökkent. Így a 2001. évi 7 236 EUR/tonnáról 4 092 EUR/tonnára zuhant a VI-ban, vagyis 43 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból és a KNK-ból származó import átlagos ára (EUR/tonna) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Az érintett behozatal átlagos ára jelentős mértékben csökkent. Így a 2001. évi 7 236 EUR/tonnáról 4 092 EUR/tonnára zuhant a VI-ban, vagyis 43 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.

2001

2002

2003

VI

Az Oroszországból és a KNK-ból származó import átlagos ára (EUR/tonna)

7 236

5 949

4 499

4 092

Mutató (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3.   Alákínálás

| (97) | Az alákínálás elemzésének céljából a közösségi iparnak a közösségi piacon jelenlevő meg nem nevezett ügyfelei számára megállapított termékfajtánkénti súlyozott átlagos eladási árait összehasonlították az érintett termék vonatkozó súlyozott átlagos exportáraival. Az összehasonlítás az árengedmények és árkedvezmények levonása után történt. A közösségi ipar árait gyárparitási alapon kiigazították. Az érintett behozatali árakat CIF alapon számították, és kiigazították a vámoknak és a behozatal utáni költségeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(97)

Az alákínálás elemzésének céljából a közösségi iparnak a közösségi piacon jelenlevő meg nem nevezett ügyfelei számára megállapított termékfajtánkénti súlyozott átlagos eladási árait összehasonlították az érintett termék vonatkozó súlyozott átlagos exportáraival. Az összehasonlítás az árengedmények és árkedvezmények levonása után történt. A közösségi ipar árait gyárparitási alapon kiigazították. Az érintett behozatali árakat CIF alapon számították, és kiigazították a vámoknak és a behozatal utáni költségeknek megfelelően.

| (98) | Egyes érdekelt felek szerint a közösségi ipar által gyártott termékek minősége általában magasabb, mint a KNK-ból és Oroszországból behozott érintett terméké. A vizsgálat során szerzett bizonyíték alapján ideiglenesen indokoltnak tartottak a minőségbeli különbségek tekintetében egy kiigazítást, amely alapvetően az anyag gyengébb fizikai tulajdonságainak és nem egyenletes voltának volt köszönhető, vagyis egyazon termékfajtán belül a részecskeméret jelentős különbségeinek és a szennyeződéseknek. Az orosz exportáló termelők ezt követően azt állították, hogy az általuk gyártott és exportált PTFE csak további feldolgozás után használható fel, ami újabb költségeket jelent. Azonban egyik érdekelt fél sem tudta sem e minőségbeli különbségek piaci értékét, sem az importált PTFE feldolgozási költségeit pontosan számszerűsíteni. Több fél 30 %-ra becsülte a kiigazítást, a különféle minőségek közötti feltételezett árkülönbségre alapozva. Ez a becslés megfelelt az orosz exportáló termelők becslésének. Ennek alapján és mivel e tekintetben más megbízható információ nem állt rendelkezésre, ideiglenesen 30 % mértékű kiigazítást tettek a két ország együttműködő exportáló termelőinek CIF közösségi határparitásos árán. Megállapították, hogy ezt a kérdést tovább vizsgálják, hogy végleges következtetést lehessen levonni. |
| --- | --- |

(98)

Egyes érdekelt felek szerint a közösségi ipar által gyártott termékek minősége általában magasabb, mint a KNK-ból és Oroszországból behozott érintett terméké. A vizsgálat során szerzett bizonyíték alapján ideiglenesen indokoltnak tartottak a minőségbeli különbségek tekintetében egy kiigazítást, amely alapvetően az anyag gyengébb fizikai tulajdonságainak és nem egyenletes voltának volt köszönhető, vagyis egyazon termékfajtán belül a részecskeméret jelentős különbségeinek és a szennyeződéseknek. Az orosz exportáló termelők ezt követően azt állították, hogy az általuk gyártott és exportált PTFE csak további feldolgozás után használható fel, ami újabb költségeket jelent. Azonban egyik érdekelt fél sem tudta sem e minőségbeli különbségek piaci értékét, sem az importált PTFE feldolgozási költségeit pontosan számszerűsíteni. Több fél 30 %-ra becsülte a kiigazítást, a különféle minőségek közötti feltételezett árkülönbségre alapozva. Ez a becslés megfelelt az orosz exportáló termelők becslésének. Ennek alapján és mivel e tekintetben más megbízható információ nem állt rendelkezésre, ideiglenesen 30 % mértékű kiigazítást tettek a két ország együttműködő exportáló termelőinek CIF közösségi határparitásos árán. Megállapították, hogy ezt a kérdést tovább vizsgálják, hogy végleges következtetést lehessen levonni.

| (99) | Egy összehasonlításból kiderült, hogy a KNK-ból és az Oroszországból származó érintett termékeket a Közösségben olyan árakon értékesítették, melyek a közösségi ipar árainak százalékában kifejezve 24 %-kal, illetve 17 %-kal kínáltak alá a közösségi áraknak a VI alatt. |
| --- | --- |

(99)

Egy összehasonlításból kiderült, hogy a KNK-ból és az Oroszországból származó érintett termékeket a Közösségben olyan árakon értékesítették, melyek a közösségi ipar árainak százalékában kifejezve 24 %-kal, illetve 17 %-kal kínáltak alá a közösségi áraknak a VI alatt.

6.   A közösségi ipar helyzete

| (100) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal a közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, mely a közösségi ipar helyzetére hatással volt 2001 és a VI között. |
| --- | --- |

(100)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal a közösségi iparra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, mely a közösségi ipar helyzetére hatással volt 2001 és a VI között.

6.1.   Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás

| (101) | A közösségi ipar termelési volumene 8 %-kal emelkedett 2001 és a VI között, vagyis 6 798 tonnáról 7 326 tonnára. A közösségi fogyasztás ugyanezen időszakban bekövetkezett visszaesése ellenére meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparnak csökkentenie kellett eladási árait a dömpingelt behozatalok következményeképpen, hogy a vizsgált behozatallal versenyben maradhasson. Ez a termelésben növekedéshez vezetett annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni a termékek iránti fokozódó keresletet. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

A közösségi ipar termelési volumene 8 %-kal emelkedett 2001 és a VI között, vagyis 6 798 tonnáról 7 326 tonnára. A közösségi fogyasztás ugyanezen időszakban bekövetkezett visszaesése ellenére meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparnak csökkentenie kellett eladási árait a dömpingelt behozatalok következményeképpen, hogy a vizsgált behozatallal versenyben maradhasson. Ez a termelésben növekedéshez vezetett annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni a termékek iránti fokozódó keresletet.

2001

2002

2003

VI

Termelés (tonna)

6 798

5 885

7 066

7 326

Mutató (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | A termelési kapacitás kismértékben, 8 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. Ugyanebben az időszakban a közösségi ipar kapacitáskihasználása stabilan 80 %-os maradt. A kapacitáskihasználásban 2001 és 2002 között bekövetkezett visszaesés ezen időszak fogyasztási csökkenésének és általános gazdasági visszaesésének a következménye. Ebből következően, amint fentebb megállapították, a közösségi iparnak csökkentenie kellett árait, és ily módon fokozni eladásait, hogy versenyben maradhasson az érintett országok behozatalával, mely utóbbiak árai majdnem 40 %-kal csökkentek 2004-ben (lásd a fenti (96) bekezdést). Így a közösségi ipar kapacitáskihasználása helyreállt, viszont jövedelmezősége drámai módon csökkent (lásd az alábbi (110) bekezdést). | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Kapacitáskihasználás | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

A termelési kapacitás kismértékben, 8 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. Ugyanebben az időszakban a közösségi ipar kapacitáskihasználása stabilan 80 %-os maradt. A kapacitáskihasználásban 2001 és 2002 között bekövetkezett visszaesés ezen időszak fogyasztási csökkenésének és általános gazdasági visszaesésének a következménye. Ebből következően, amint fentebb megállapították, a közösségi iparnak csökkentenie kellett árait, és ily módon fokozni eladásait, hogy versenyben maradhasson az érintett országok behozatalával, mely utóbbiak árai majdnem 40 %-kal csökkentek 2004-ben (lásd a fenti (96) bekezdést). Így a közösségi ipar kapacitáskihasználása helyreállt, viszont jövedelmezősége drámai módon csökkent (lásd az alábbi (110) bekezdést).

2001

2002

2003

VI

Termelési kapacitás (tonna)

8 480

9 050

9 100

9 200

Mutató (2001 = 100)

100

107

107

108

Kapacitáskihasználás

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Eladott mennyiség és piaci részesedés

| (103) | A figyelembe vett időszak során a közösségi ipar EK-ba eladott mennyisége 15 %-kal emelkedett, a 2001. évi 4 223 tonnáról 4 845 tonnára a VI során. Ezt a fejlődést azon tény fényében kell figyelembe venni, hogy a közösségi iparnak, amikor az Oroszországból és a KNK-ból származó alacsony árú behozatallal szembesült, választania kellett aközött, hogy vagy megtartja eladási árait az eladott mennyiség és piaci részesedése csökkenésének árán, vagy csökkenti eladási árait, hogy a lehető leginkább megőrizhesse méretgazdaságosságát. Valamennyi közösségi termelő csökkentette eladási árait 2001-től kezdődően, hogy megtarthassa vagy emelhesse eladási mennyiségét, hogy elérje a rögzített költségek fedezéséhez szükséges kritikus termelési mennyiséget. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK-eladás (tonna) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

A figyelembe vett időszak során a közösségi ipar EK-ba eladott mennyisége 15 %-kal emelkedett, a 2001. évi 4 223 tonnáról 4 845 tonnára a VI során. Ezt a fejlődést azon tény fényében kell figyelembe venni, hogy a közösségi iparnak, amikor az Oroszországból és a KNK-ból származó alacsony árú behozatallal szembesült, választania kellett aközött, hogy vagy megtartja eladási árait az eladott mennyiség és piaci részesedése csökkenésének árán, vagy csökkenti eladási árait, hogy a lehető leginkább megőrizhesse méretgazdaságosságát. Valamennyi közösségi termelő csökkentette eladási árait 2001-től kezdődően, hogy megtarthassa vagy emelhesse eladási mennyiségét, hogy elérje a rögzített költségek fedezéséhez szükséges kritikus termelési mennyiséget.

2001

2002

2003

VI

EK-eladás (tonna)

4 223

4 058

4 522

4 845

Mutató (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | A közösségi ipar piaci részesedése mennyiségileg a 2001. évi 26,1 %-ról 32,9 %-ra emelkedett a VI-ban. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EK piaci részesedés | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

A közösségi ipar piaci részesedése mennyiségileg a 2001. évi 26,1 %-ról 32,9 %-ra emelkedett a VI-ban.

2001

2002

2003

VI

EK piaci részesedés

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Készletek

| (105) | Megjegyzik, hogy a közösségi ipar készletezési szintje kismértékben csökkent a figyelembe vett időszak során, de általánosan állandónak mondható. Ez összhangban van a közösségi ipar azon törekvésével, hogy a készletet minimális szinten tartsa. Következésképpen a készletek szintjét nem tekinthették jelentős mutatónak a közösségi ipar helyzetének értékelésekor. Megjegyzik továbbá, hogy a készletek az ebben az iparágban normálisnak tekintett szinten voltak. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készlet (tonna) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Megjegyzik, hogy a közösségi ipar készletezési szintje kismértékben csökkent a figyelembe vett időszak során, de általánosan állandónak mondható. Ez összhangban van a közösségi ipar azon törekvésével, hogy a készletet minimális szinten tartsa. Következésképpen a készletek szintjét nem tekinthették jelentős mutatónak a közösségi ipar helyzetének értékelésekor. Megjegyzik továbbá, hogy a készletek az ebben az iparágban normálisnak tekintett szinten voltak.

2001

2002

2003

VI

Készlet (tonna)

1 232

1 078

1 361

1 145

Mutató (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4.   A hazai árakat befolyásoló árak és tényezők

| (106) | A közösségi ipar tonnánkénti átlagos árai jelentős mértékben, 22 %-kal zuhantak 2001 és a VI között. Ez az állandó árcsökkenés a figyelembe vett időszak során kulcsfontosságú tényező az eset megítélésekor. Megjegyzendő, hogy az orosz és kínai import árcsökkenése jelentősen magasabb volt, mint a közösségi iparé. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár (EUR/tonna) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

A közösségi ipar tonnánkénti átlagos árai jelentős mértékben, 22 %-kal zuhantak 2001 és a VI között. Ez az állandó árcsökkenés a figyelembe vett időszak során kulcsfontosságú tényező az eset megítélésekor. Megjegyzendő, hogy az orosz és kínai import árcsökkenése jelentősen magasabb volt, mint a közösségi iparé.

2001

2002

2003

VI

Átlagos eladási ár (EUR/tonna)

9 521

9 182

7 649

7 431

Mutató (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5.   Növekedés

| (107) | Míg a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent 2001 és a VI között, a közösségi ipar piaci részesedése 6,8 százalékponttal nőtt a 2001. évi 26,1 %-ról a VI-beli 32,9 %-ra. |
| --- | --- |

(107)

Míg a közösségi fogyasztás 9 %-kal csökkent 2001 és a VI között, a közösségi ipar piaci részesedése 6,8 százalékponttal nőtt a 2001. évi 26,1 %-ról a VI-beli 32,9 %-ra.

6.6.   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (108) | A 2001. év során, amikor a beruházás megtérülése jelentős mértékű volt, a közösségi ipar nagy beruházásokat hajtott végre, 8,3 millió EUR értékben. 2001-et követően a beruházások határozottan csökkentek, majd tovább csökkentek a 2002. évi 4,7 millió EUR-ról a VI-beli 3,4 millió EUR-ra. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (ezer EUR-ban) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

A 2001. év során, amikor a beruházás megtérülése jelentős mértékű volt, a közösségi ipar nagy beruházásokat hajtott végre, 8,3 millió EUR értékben. 2001-et követően a beruházások határozottan csökkentek, majd tovább csökkentek a 2002. évi 4,7 millió EUR-ról a VI-beli 3,4 millió EUR-ra.

2001

2002

2003

VI

Beruházások (ezer EUR-ban)

8 331

4 730

3 833

3 387

Mutató (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | A tőkebevonási képességet illetően valamennyi együttműködő közösségi termelő nagyobb vállalatcsoport része, és finanszírozása csoporton belüli cash pooling rendszeren keresztül történik. Ezért, bár egyik vállalat sem számolt be nehézségekről a tevékenységeikhez szükséges tőkeemeléssel kapcsolatosan a figyelembe vett időszak során, ezt a mutatót nem tekintik a közösségi ipar helyzete szempontjából relevánsnak. |
| --- | --- |

(109)

A tőkebevonási képességet illetően valamennyi együttműködő közösségi termelő nagyobb vállalatcsoport része, és finanszírozása csoporton belüli cash pooling rendszeren keresztül történik. Ezért, bár egyik vállalat sem számolt be nehézségekről a tevékenységeikhez szükséges tőkeemeléssel kapcsolatosan a figyelembe vett időszak során, ezt a mutatót nem tekintik a közösségi ipar helyzete szempontjából relevánsnak.

6.7.   Jövedelmezőség, a beruházás megtérülése és pénzforgalom

| (110) | A figyelembe vett időszak során a közösségi termelők jövedelmezősége jelentős mértékben csökkent, vagyis a 2001. évi 9,3 %-ról 0,1 %-ra zuhant a VI-ban. A beruházás megtérülését hasonló csökkenő tendencia követte, mint amit a jövedelmezőség esetében láttunk. Ez a jövedelmezőséget és a beruházás megtérülését érintő drasztikus tendencia kétségtelenül tovább romlott volna, ha a közösségi ipar megtartja árait, mivel ekkor veszített volna piaci részesedéséből és az eladott mennyiség tekintetében, és ebből következően méretgazdaságossága romlott volna. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| A beruházás megtérülése | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

A figyelembe vett időszak során a közösségi termelők jövedelmezősége jelentős mértékben csökkent, vagyis a 2001. évi 9,3 %-ról 0,1 %-ra zuhant a VI-ban. A beruházás megtérülését hasonló csökkenő tendencia követte, mint amit a jövedelmezőség esetében láttunk. Ez a jövedelmezőséget és a beruházás megtérülését érintő drasztikus tendencia kétségtelenül tovább romlott volna, ha a közösségi ipar megtartja árait, mivel ekkor veszített volna piaci részesedéséből és az eladott mennyiség tekintetében, és ebből következően méretgazdaságossága romlott volna.

2001

2002

2003

VI

Jövedelmezőség

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

A beruházás megtérülése

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | A hasonló termék által generált pénzforgalom jelentős, 58 %-os csökkenést mutatott, a 2001. évi 10 millió EUR-ról 4,2 millió EUR-ra a VI során. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (ezer euróban) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

A hasonló termék által generált pénzforgalom jelentős, 58 %-os csökkenést mutatott, a 2001. évi 10 millió EUR-ról 4,2 millió EUR-ra a VI során.

2001

2002

2003

VI

Pénzforgalom (ezer euróban)

9 988

6 711

1 281

4 200

Mutató (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (112) | A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent 2001 és a VI között. A termelékenység 17 %-kal emelkedett 2001 és a VI között, a költséghatékonyság fejlesztése érdekében meghozott fontos intézkedéseknek, úgymint a személyzet létszáma csökkentése és a termelés szűk keresztmetszeteinek eltávolítása miatt. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Alkalmazottankénti termelés (tonna/alk.) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

A foglalkoztatás 10 %-kal csökkent 2001 és a VI között. A termelékenység 17 %-kal emelkedett 2001 és a VI között, a költséghatékonyság fejlesztése érdekében meghozott fontos intézkedéseknek, úgymint a személyzet létszáma csökkentése és a termelés szűk keresztmetszeteinek eltávolítása miatt.

2001

2002

2003

VI

Foglalkoztatás

123

111

117

111

Mutató (2001 = 100)

100

90

95

90

Alkalmazottankénti termelés (tonna/alk.)

55

53

61

66

Mutató (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9.   Bérek

| (113) | A munkaerőköltségek 6 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során, vagyis a 2001. évi 6,2 millió EUR-ról 6,5 millió EUR-ra a VI során. Ez a fejlődés éppen hogy összhangban van a megélhetési költségek emelkedésével. A foglalkoztatottak számának csökkentése miatt az átlagos alkalmazottankénti munkaerőköltségek ténylegesen 17 %-kal emelkedtek, 50 239 EUR-ról 58 842-ra. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti munkaerőköltségek (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Mutató (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

A munkaerőköltségek 6 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során, vagyis a 2001. évi 6,2 millió EUR-ról 6,5 millió EUR-ra a VI során. Ez a fejlődés éppen hogy összhangban van a megélhetési költségek emelkedésével. A foglalkoztatottak számának csökkentése miatt az átlagos alkalmazottankénti munkaerőköltségek ténylegesen 17 %-kal emelkedtek, 50 239 EUR-ról 58 842-ra.

2001

2002

2003

VI

Alkalmazottankénti munkaerőköltségek (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Mutató (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (114) | A dömpingelt behozatalok mennyiségét és árát figyelembe véve a szintén jelentős tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(114)

A dömpingelt behozatalok mennyiségét és árát figyelembe véve a szintén jelentős tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

6.11.   Korábbi dömping utáni helyreállás

| (115) | A közösségi iparnak nem kellett szembenéznie korábbi káros dömping hatásaival. |
| --- | --- |

(115)

A közösségi iparnak nem kellett szembenéznie korábbi káros dömping hatásaival.

7.   A kár összegzése

| (116) | Bár az Oroszországból és a KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 6 281 tonnáról 5 079 tonnára csökkent 2001 és a VI között, folyamatosan magas maradt az egész figyelembe vett időszak során. A vonatkozó piaci részesedés a 2001. évi 38,8 %-ról 34,5 %-ra csökkent a VI során, de továbbra is nagyon magas szinten maradt. A dömpingelt behozatalok átlagos árai drasztikus mértékben, 43 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és következetesen alacsonyabbak maradtak, mint a közösségi ipar árai, a VI során Oroszország esetében 17,4 %-os, Kína esetében 24,5 %-os jelentős mértékű alákínálásból adódóan. |
| --- | --- |

(116)

Bár az Oroszországból és a KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 6 281 tonnáról 5 079 tonnára csökkent 2001 és a VI között, folyamatosan magas maradt az egész figyelembe vett időszak során. A vonatkozó piaci részesedés a 2001. évi 38,8 %-ról 34,5 %-ra csökkent a VI során, de továbbra is nagyon magas szinten maradt. A dömpingelt behozatalok átlagos árai drasztikus mértékben, 43 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és következetesen alacsonyabbak maradtak, mint a közösségi ipar árai, a VI során Oroszország esetében 17,4 %-os, Kína esetében 24,5 %-os jelentős mértékű alákínálásból adódóan.

| (117) | A közösségi ipar helyzetének fentebb vázolt vizsgálata alapján 2001 és VI között a közösségi ipar helyzete mindent figyelembe véve romlott. Míg piaci részesedése és az eladott mennyiség pozitívan alakult, ez nem javít az összességében negatív képen. Így a kár fő mutatói, mint az eladási érték, jövedelmezőség, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkeszerzési képesség, pénzforgalom és foglalkoztatás kedvezőtlenül alakultak a figyelembe vett időszak folyamán. Mint a fenti (101), (102) és (103) bekezdés mutatja, a közösségi ipar termelésben, értékesítési mennyiségben, valamint piaci részesedésben elért növekedését a Közösségen belüli jelentős árcsökkenésnek és a közösségi ipar azon következetes döntésének összefüggésében kell szemlélni, hogy csökkenti eladási árait, így megtartva vagy növelve az értékesítési mennyiséget, és hogy a rögzített költségek fedezéséhez szükséges termelési mennyiség kritikus tömegét elérje. Mindez drasztikus hatással volt a közösségi ipar jövedelmezőségét tekintve, amely jelentős mértékben, a 2001. évi 9,3 %-ról a VI-ban 0,1 %-ra esett vissza, lényeges veszteségekkel (– 3,2 %) 2003 során. Megjegyzendő, hogy a fogyasztás mindössze 2001 és 2002 között csökkent, 2002 és a VI között azonban állandó maradt, sőt kis mértékben emelkedett. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a közösségi ipar legalább részben kihasználhatta volna a fogyasztás kismértékű emelkedését az eladási mennyiségek növelésével. |
| --- | --- |

(117)

A közösségi ipar helyzetének fentebb vázolt vizsgálata alapján 2001 és VI között a közösségi ipar helyzete mindent figyelembe véve romlott. Míg piaci részesedése és az eladott mennyiség pozitívan alakult, ez nem javít az összességében negatív képen. Így a kár fő mutatói, mint az eladási érték, jövedelmezőség, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkeszerzési képesség, pénzforgalom és foglalkoztatás kedvezőtlenül alakultak a figyelembe vett időszak folyamán. Mint a fenti (101), (102) és (103) bekezdés mutatja, a közösségi ipar termelésben, értékesítési mennyiségben, valamint piaci részesedésben elért növekedését a Közösségen belüli jelentős árcsökkenésnek és a közösségi ipar azon következetes döntésének összefüggésében kell szemlélni, hogy csökkenti eladási árait, így megtartva vagy növelve az értékesítési mennyiséget, és hogy a rögzített költségek fedezéséhez szükséges termelési mennyiség kritikus tömegét elérje. Mindez drasztikus hatással volt a közösségi ipar jövedelmezőségét tekintve, amely jelentős mértékben, a 2001. évi 9,3 %-ról a VI-ban 0,1 %-ra esett vissza, lényeges veszteségekkel (– 3,2 %) 2003 során. Megjegyzendő, hogy a fogyasztás mindössze 2001 és 2002 között csökkent, 2002 és a VI között azonban állandó maradt, sőt kis mértékben emelkedett. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a közösségi ipar legalább részben kihasználhatta volna a fogyasztás kismértékű emelkedését az eladási mennyiségek növelésével.

| (118) | Végezetül, a (105) bekezdésben bemutatottak szerint, a készletmennyiségek kis mértékű emelkedését nem találták lényeges tényezőnek, mivel ez összhangban volt a közösségi ipar azon törekvésével, hogy a készleteket minimális szinten tartsa. |
| --- | --- |

(118)

Végezetül, a (105) bekezdésben bemutatottak szerint, a készletmennyiségek kis mértékű emelkedését nem találták lényeges tényezőnek, mivel ez összhangban volt a közösségi ipar azon törekvésével, hogy a készleteket minimális szinten tartsa.

| (119) | A jövedelmezőség ezen csökkenése együtt járt az árak hirtelen zuhanásával. Az árzuhanást az iparág bizonyos mértékig kompenzálta a termelés és az eladások fokozásával, ami piaci részesedésében emelkedéshez vezetett. Ezen pozitív hatások ellenére a közösségi ipar jövedelmezősége hirtelen csökkent. Így tehát a kárindikátorok, mint az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés, kedvező alakulása nem ellensúlyozta, hogy a közösségi ipar helyzete összességében véve romlott, mert nem változtatott a tényen, hogy a közösségi ipar pénzügyi helyzete ténylegesen válságosra fordult. Az eladott mennyiség és a piaci részesedés emelkedését nem tekintették meghatározónak a közösségi ipar helyzetének a figyelembe vett időszakra vonatkozó értékelése során. |
| --- | --- |

(119)

A jövedelmezőség ezen csökkenése együtt járt az árak hirtelen zuhanásával. Az árzuhanást az iparág bizonyos mértékig kompenzálta a termelés és az eladások fokozásával, ami piaci részesedésében emelkedéshez vezetett. Ezen pozitív hatások ellenére a közösségi ipar jövedelmezősége hirtelen csökkent. Így tehát a kárindikátorok, mint az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés, kedvező alakulása nem ellensúlyozta, hogy a közösségi ipar helyzete összességében véve romlott, mert nem változtatott a tényen, hogy a közösségi ipar pénzügyi helyzete ténylegesen válságosra fordult. Az eladott mennyiség és a piaci részesedés emelkedését nem tekintették meghatározónak a közösségi ipar helyzetének a figyelembe vett időszakra vonatkozó értékelése során.

| (120) | Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(120)

Az eddigiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

E.   OKOZATISÁG

1.   Bevezetés

| (121) | Összhangban az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével, megvizsgálták, hogy az Oroszországból és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozott-e jelentősnek ítélhető mértékű kárt a közösségi iparnak. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert okokat, melyek egyúttal kárt jelenthettek a közösségi ipar számára, szintén megvizsgáltak, hogy biztosítani lehessen, hogy az ezen tényezők által okozott lehetséges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(121)

Összhangban az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével, megvizsgálták, hogy az Oroszországból és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozott-e jelentősnek ítélhető mértékű kárt a közösségi iparnak. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert okokat, melyek egyúttal kárt jelenthettek a közösségi ipar számára, szintén megvizsgáltak, hogy biztosítani lehessen, hogy az ezen tényezők által okozott lehetséges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatalok hatása

| (122) | Meg kell jegyezni, hogy bár az Oroszországból és Kínából származó import általában csökkent 2001 és a VI között, emelkedő tendenciát mutatott 2002-től kezdődően. Így a behozatal 2001 és 2002 között 6 281 tonnáról 4 838 tonnára esett. 2002 és a VI között azonban az érintett termék Oroszországból és a KNK-ból a Közösségbe irányuló importja 4 838 tonnáról 5 079 tonnára emelkedett. A közösségi piac vonatkozó részesedése a 2002. évi 33,8 %-ról 34,5 %-ra emelkedett a VI során. |
| --- | --- |

(122)

Meg kell jegyezni, hogy bár az Oroszországból és Kínából származó import általában csökkent 2001 és a VI között, emelkedő tendenciát mutatott 2002-től kezdődően. Így a behozatal 2001 és 2002 között 6 281 tonnáról 4 838 tonnára esett. 2002 és a VI között azonban az érintett termék Oroszországból és a KNK-ból a Közösségbe irányuló importja 4 838 tonnáról 5 079 tonnára emelkedett. A közösségi piac vonatkozó részesedése a 2002. évi 33,8 %-ról 34,5 %-ra emelkedett a VI során.

| (123) | Még fontosabb, hogy az importált mennyiségek általános emelkedése (mely szintén nagyon magas szinten maradt, és a közösségi iparénál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezett) mellett az importárak jelentős mértékben csökkentek. Ez utóbbiak gyakorlatilag zuhantak. Ez egybeesett a közösségi ipar helyzetének ugyanebben az időszakban bekövetkezett általános romlásával. Ez a romlás különösen az eladási árak, a jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, pénzforgalom és a foglalkoztatás szempontjából érzékelhető. A fentiek szerint az Oroszország és a KNK-ból származó behozatal jelentős összegekkel, 17,4 %-os és 24,5 %-os mértékben szorította le a közösségi ipar átlagos árait. |
| --- | --- |

(123)

Még fontosabb, hogy az importált mennyiségek általános emelkedése (mely szintén nagyon magas szinten maradt, és a közösségi iparénál nagyobb piaci részesedéssel rendelkezett) mellett az importárak jelentős mértékben csökkentek. Ez utóbbiak gyakorlatilag zuhantak. Ez egybeesett a közösségi ipar helyzetének ugyanebben az időszakban bekövetkezett általános romlásával. Ez a romlás különösen az eladási árak, a jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, pénzforgalom és a foglalkoztatás szempontjából érzékelhető. A fentiek szerint az Oroszország és a KNK-ból származó behozatal jelentős összegekkel, 17,4 %-os és 24,5 %-os mértékben szorította le a közösségi ipar átlagos árait.

| (124) | A dömpingelt behozatal hatásainak vizsgálata során megállapították, hogy az ár a verseny fontos eleme. Emellett még a minőségbeli különbségek figyelembevételével is jelentősen alatta maradnak a dömpingelt behozatal árai mind a közösségi iparénak, mind más harmadik országbeli exportőrökének. |
| --- | --- |

(124)

A dömpingelt behozatal hatásainak vizsgálata során megállapították, hogy az ár a verseny fontos eleme. Emellett még a minőségbeli különbségek figyelembevételével is jelentősen alatta maradnak a dömpingelt behozatal árai mind a közösségi iparénak, mind más harmadik országbeli exportőrökének.

| (125) | Az egyik közösségi termelő igazolta, hogy az úgynevezett „módosított” kategória esetében, melyet az orosz és a kínai exportőrök nem gyártanak, nem szenvedett kárt, amit a jövedelmezőség kedvező alakulása mutatott. Azonban olyan piaci helyzetekben, amikor ugyanez a termelő az Oroszországból és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozta versenyhelyzetbe került, pénzügyi helyzete jelentősen kedvezőtlen volt. |
| --- | --- |

(125)

Az egyik közösségi termelő igazolta, hogy az úgynevezett „módosított” kategória esetében, melyet az orosz és a kínai exportőrök nem gyártanak, nem szenvedett kárt, amit a jövedelmezőség kedvező alakulása mutatott. Azonban olyan piaci helyzetekben, amikor ugyanez a termelő az Oroszországból és a KNK-ból származó dömpingelt behozatal okozta versenyhelyzetbe került, pénzügyi helyzete jelentősen kedvezőtlen volt.

| (126) | Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás, mely 2002-től a mennyiség és a piaci részesedés emelkedéséhez vezetett, és melyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek, meghatározó szerepet játszott a közösségi ipar pénzügyi helyzetének romlásában. |
| --- | --- |

(126)

Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás, mely 2002-től a mennyiség és a piaci részesedés emelkedéséhez vezetett, és melyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek, meghatározó szerepet játszott a közösségi ipar pénzügyi helyzetének romlásában.

3.   További tényezők hatásai

3.1.   A fogyasztás alakulása

| (127) | A közösségi fogyasztás, bár 2001 és 2002 között 12 %-kal esett, ezt követően egyenletesen a 2002. évi szinten maradt egészen a VI-ig, sőt kismértékben emelkedett is. Ez a fogyasztásban bekövetkezett csökkenés azonban nem párhuzamos a teljes közösség piaci érték csökkenésével, amely 39 %-os mértékű volt ugyanazon időszak alatt, azaz a fogyasztásénál jelentősen nagyobb mértékű. A piaci érték ezen jelentős csökkenése a vizsgált behozatal árainak jelentős esése miatt következett be, melyet a közösségi iparnak követnie kellett, hogy megőrizhesse piaci részesedését és kapacitáskihasználását. Megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás összességében vett csökkenése nem akadályozta, hogy a közösségi ipar eladott mennyisége (a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal) emelkedjen, miközben az eladási mennyiség növekedését az eladási érték drasztikus csökkenése kísérte, ami a közösségi ipar számára jelentős pénzügyi veszteséget okozott, és így a közösségi ipar elszenvedett anyagi kára inkább az eladási érték csökkenésének, mint a fogyasztás visszaesésének volt tulajdonítható. |
| --- | --- |

(127)

A közösségi fogyasztás, bár 2001 és 2002 között 12 %-kal esett, ezt követően egyenletesen a 2002. évi szinten maradt egészen a VI-ig, sőt kismértékben emelkedett is. Ez a fogyasztásban bekövetkezett csökkenés azonban nem párhuzamos a teljes közösség piaci érték csökkenésével, amely 39 %-os mértékű volt ugyanazon időszak alatt, azaz a fogyasztásénál jelentősen nagyobb mértékű. A piaci érték ezen jelentős csökkenése a vizsgált behozatal árainak jelentős esése miatt következett be, melyet a közösségi iparnak követnie kellett, hogy megőrizhesse piaci részesedését és kapacitáskihasználását. Megjegyzendő, hogy a közösségi fogyasztás összességében vett csökkenése nem akadályozta, hogy a közösségi ipar eladott mennyisége (a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal) emelkedjen, miközben az eladási mennyiség növekedését az eladási érték drasztikus csökkenése kísérte, ami a közösségi ipar számára jelentős pénzügyi veszteséget okozott, és így a közösségi ipar elszenvedett anyagi kára inkább az eladási érték csökkenésének, mint a fogyasztás visszaesésének volt tulajdonítható.

| (128) | Mint a (87) bekezdés említi, a közösségi fogyasztás csökkenésének oka a világszerte végbemenő általános gazdasági visszaesés volt. Ebben a vonatkozásban meg kell említeni, hogy a PTFE piaca ciklikus jellegű és nagy mértékben függ a gazdaság globális alakulásától. Ez az összefüggés a fogyasztásnak az eladási árcsökkenés ellenére bekövetkező esését is megmagyarázza. |
| --- | --- |

(128)

Mint a (87) bekezdés említi, a közösségi fogyasztás csökkenésének oka a világszerte végbemenő általános gazdasági visszaesés volt. Ebben a vonatkozásban meg kell említeni, hogy a PTFE piaca ciklikus jellegű és nagy mértékben függ a gazdaság globális alakulásától. Ez az összefüggés a fogyasztásnak az eladási árcsökkenés ellenére bekövetkező esését is megmagyarázza.

| (129) | Megjegyzendő továbbá, hogy azonos időszakon belül a behozatali árak jelentősen nagyobb mértékben csökkentek, mint a közösségi fogyasztás. Így a fogyasztás 9 %-kal, míg a behozatali árak 43 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. A behozatali árak folyamatosan jelentős mértékben alákínáltak a közösségi ipar árainak a figyelembe vett időszak egésze alatt, a VI alatt pedig jelentősen dömpingeltek. A határozott és folyamatos árcsökkenést figyelembe véve, miközben a fogyasztás, habár 2001 és 2002 között kis mértékben csökkent, ezt követően viszonylag egyenletes maradt, arra a következtetésre jutottak, hogy az elszenvedett anyagi kárt nem a fogyasztás visszaesése, hanem az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozza, amely következésképpen a közösségi ipart eladási árainak csökkentésére kényszerítette. |
| --- | --- |

(129)

Megjegyzendő továbbá, hogy azonos időszakon belül a behozatali árak jelentősen nagyobb mértékben csökkentek, mint a közösségi fogyasztás. Így a fogyasztás 9 %-kal, míg a behozatali árak 43 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. A behozatali árak folyamatosan jelentős mértékben alákínáltak a közösségi ipar árainak a figyelembe vett időszak egésze alatt, a VI alatt pedig jelentősen dömpingeltek. A határozott és folyamatos árcsökkenést figyelembe véve, miközben a fogyasztás, habár 2001 és 2002 között kis mértékben csökkent, ezt követően viszonylag egyenletes maradt, arra a következtetésre jutottak, hogy az elszenvedett anyagi kárt nem a fogyasztás visszaesése, hanem az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozza, amely következésképpen a közösségi ipart eladási árainak csökkentésére kényszerítette.

3.2.   Az Oroszországon és Kínán kívüli harmadik országokból származó behozatalok

| (130) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék csak egy része a 3904 61 00 KN-kód alá tartozó termékeknek. Azonban mivel nincs arra vonatkozó információ, hogy az e KN-kód alatti behozatalok a szemcsés PTFE-n kívül másra is vonatkoznak, az Eurostat ezen KN-kódra vonatkozó behozatali számadatait úgy tekintik, hogy azok csak az érintett termékre vonatkoznak. Az Oroszországon és a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatalok kismértékben csökkentek, a 2001. évi 4 270 tonnáról 3 699 tonnára a VI során. Ebből következően piaci részesedésük általában véve a 2001. évi 26,4 %-ról 25,1 %-ra csökkent a VI-ban. Az érintett terméket a Közösségbe exportáló egyes fő országok Japán és az Amerikai Egyesült Államok (USA). Az USA piaci részesedését a 2001. évi 13 %-ról 23 %-ra növelte a VI-ban, míg Japán piaci részesedése ugyanebben az időszakban 15 %-ról 11 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(130)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék csak egy része a 3904 61 00 KN-kód alá tartozó termékeknek. Azonban mivel nincs arra vonatkozó információ, hogy az e KN-kód alatti behozatalok a szemcsés PTFE-n kívül másra is vonatkoznak, az Eurostat ezen KN-kódra vonatkozó behozatali számadatait úgy tekintik, hogy azok csak az érintett termékre vonatkoznak. Az Oroszországon és a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatalok kismértékben csökkentek, a 2001. évi 4 270 tonnáról 3 699 tonnára a VI során. Ebből következően piaci részesedésük általában véve a 2001. évi 26,4 %-ról 25,1 %-ra csökkent a VI-ban. Az érintett terméket a Közösségbe exportáló egyes fő országok Japán és az Amerikai Egyesült Államok (USA). Az USA piaci részesedését a 2001. évi 13 %-ról 23 %-ra növelte a VI-ban, míg Japán piaci részesedése ugyanebben az időszakban 15 %-ról 11 %-ra csökkent.

| (131) | Az Eurostat szerint a Oroszországon és a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatalok átlagára tulajdonképpen változatlan maradt vagy kismértékben csökkent 2001 és a VI között. Ezen időszak folyamán a más országokból származó behozatalok árai majdnem 50 %-kal meghaladták az Oroszországból és a KNK-ból származó importárakat. Magasabbak voltak továbbá a közösségi ipar árainál is. Ebből következően a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt versenyszempontból nyomást a közösségi iparra olyan mértékben, mint az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal. |
| --- | --- |

(131)

Az Eurostat szerint a Oroszországon és a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatalok átlagára tulajdonképpen változatlan maradt vagy kismértékben csökkent 2001 és a VI között. Ezen időszak folyamán a más országokból származó behozatalok árai majdnem 50 %-kal meghaladták az Oroszországból és a KNK-ból származó importárakat. Magasabbak voltak továbbá a közösségi ipar árainál is. Ebből következően a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt versenyszempontból nyomást a közösségi iparra olyan mértékben, mint az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal.

| (132) | Ezért ideiglenesen megállapítják, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem meghatározó ok a közösségi ipar hátrányos helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(132)

Ezért ideiglenesen megállapítják, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem meghatározó ok a közösségi ipar hátrányos helyzete szempontjából.

3.3.   A nem panaszos közösségi termelők (a továbbiakban: más közösségi termelők) teljesítménye

| (133) | Két közösségi termelő, amelyek a Közösség teljes termelésének kb. 19 %-át adják, a panaszt kifejezetten nem kifogásolták és nem is támogatták. A más közösségi termelőkre vonatkozó adatokat nagyrészt a panaszos által benyújtott becslésekre alapozták, illetve az ezen termelők egyike által nyújtott információkra is. Ami a más közösségi termelők által eladott mennyiséget illeti, ez a 2001. évre becsült 1 411 tonnáról 1 102-re esett a VI-ban. A közösségi piacon meglevő részesedésük 25 %-ról 19 %-ra esett ugyanabban az időszakban. A nem panaszos termelők egyike által benyújtott információ alapján az átlagos egységár némileg alacsonyabb volt, mint az együttműködő közösségi iparé a figyelembe vett időszak során, de jóval magasabb, mint Oroszországé és a KNK-é. Ezen információ alapján ésszerűen feltételezhető, hogy más közösségi termelők szintén kárt szenvedtek a dömpingelt behozataltól, ami elsősorban a piaci részesedés elvesztésében tükröződik. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a más közösségi termelők által előállított és eladott termékek nem okai a közösségi ipar által elszenvedett anyagi kárnak. |
| --- | --- |

(133)

Két közösségi termelő, amelyek a Közösség teljes termelésének kb. 19 %-át adják, a panaszt kifejezetten nem kifogásolták és nem is támogatták. A más közösségi termelőkre vonatkozó adatokat nagyrészt a panaszos által benyújtott becslésekre alapozták, illetve az ezen termelők egyike által nyújtott információkra is. Ami a más közösségi termelők által eladott mennyiséget illeti, ez a 2001. évre becsült 1 411 tonnáról 1 102-re esett a VI-ban. A közösségi piacon meglevő részesedésük 25 %-ról 19 %-ra esett ugyanabban az időszakban. A nem panaszos termelők egyike által benyújtott információ alapján az átlagos egységár némileg alacsonyabb volt, mint az együttműködő közösségi iparé a figyelembe vett időszak során, de jóval magasabb, mint Oroszországé és a KNK-é. Ezen információ alapján ésszerűen feltételezhető, hogy más közösségi termelők szintén kárt szenvedtek a dömpingelt behozataltól, ami elsősorban a piaci részesedés elvesztésében tükröződik. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a más közösségi termelők által előállított és eladott termékek nem okai a közösségi ipar által elszenvedett anyagi kárnak.

3.4.   A közösségi ipar általi kivitel

| (134) | A közösségi ipar Közösségen kívülre irányuló PTFE-exportja kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszak során (3 %-kal) és a közösségi ipar teljes eladásainak 12,7 %-át tette ki a VI során. Ezen kivitelek jövedelmezősége azonban nagyobb volt, mint a közösségi piacon történt eladásokból elért profit a figyelembe vett időszak során. Ezért a közösségi ipar kivitele nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást a közösségi ipar helyzetére. |
| --- | --- |

(134)

A közösségi ipar Közösségen kívülre irányuló PTFE-exportja kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszak során (3 %-kal) és a közösségi ipar teljes eladásainak 12,7 %-át tette ki a VI során. Ezen kivitelek jövedelmezősége azonban nagyobb volt, mint a közösségi piacon történt eladásokból elért profit a figyelembe vett időszak során. Ezért a közösségi ipar kivitele nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást a közösségi ipar helyzetére.

3.5.   A közösségi ipar hatékonysága

| (135) | A figyelembe vett időszak során a közösségi ipar állandó erőfeszítéseket tett termelési folyamatai racionalizálására. Így a közösségi ipar termelési költségei a figyelembe vett időszak során állandóan csökkentek, és 13 %-kal estek 2001 és a VI között. A termelés költségeinek jelentős csökkenése ellenére a közösségi ipar nem részesült megnövekedett hatékonyságának előnyeiből, hanem termékeit a költségek alatt vagy éppen megtérülve volt kénytelen eladni. A közösségi ipar jövedelmezősége emiatt jelentősen hanyatlott. Ennek alapján megállapították, hogy a közösségi ipar életképes, hatékony iparág volt, és az elszenvedett kár nem az elégtelen termelési folyamatoknak, hanem az érintett országokból származó dömpingelt behozatalnak volt köszönhető. |
| --- | --- |

(135)

A figyelembe vett időszak során a közösségi ipar állandó erőfeszítéseket tett termelési folyamatai racionalizálására. Így a közösségi ipar termelési költségei a figyelembe vett időszak során állandóan csökkentek, és 13 %-kal estek 2001 és a VI között. A termelés költségeinek jelentős csökkenése ellenére a közösségi ipar nem részesült megnövekedett hatékonyságának előnyeiből, hanem termékeit a költségek alatt vagy éppen megtérülve volt kénytelen eladni. A közösségi ipar jövedelmezősége emiatt jelentősen hanyatlott. Ennek alapján megállapították, hogy a közösségi ipar életképes, hatékony iparág volt, és az elszenvedett kár nem az elégtelen termelési folyamatoknak, hanem az érintett országokból származó dömpingelt behozatalnak volt köszönhető.

4.   Összegzés

| (136) | Az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal lényeges piaci részesedése, továbbá eladási áraik jelentős csökkenése és a VI-ban tapasztalt alákínálás mértéke egybeesett a közösségi ipar által elszenvedett anyagi kárral. |
| --- | --- |

(136)

Az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal lényeges piaci részesedése, továbbá eladási áraik jelentős csökkenése és a VI-ban tapasztalt alákínálás mértéke egybeesett a közösségi ipar által elszenvedett anyagi kárral.

| (137) | Elemezték a közösségi fogyasztás alakulását, a más harmadik országokból származó behozatalt, a közösségi ipar kivitelét, más közösségi termelők teljesítményét és a költségek alakulását, de ezek egyikét sem találták meghatározó oknak a közösségi ipar által elszenvedett kár tekintetében. |
| --- | --- |

(137)

Elemezték a közösségi fogyasztás alakulását, a más harmadik országokból származó behozatalt, a közösségi ipar kivitelét, más közösségi termelők teljesítményét és a költségek alakulását, de ezek egyikét sem találták meghatározó oknak a közösségi ipar által elszenvedett kár tekintetében.

| (138) | A fenti, a közösségi ipar helyzetére hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától megfelelő módon elkülönítő és elszigetelő elemzés alapján ideiglenesen megállapítják, hogy az Oroszország és a KNK-ból származó import anyagi kárt okozott a Közösségnek az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(138)

A fenti, a közösségi ipar helyzetére hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásától megfelelő módon elkülönítő és elszigetelő elemzés alapján ideiglenesen megállapítják, hogy az Oroszország és a KNK-ból származó import anyagi kárt okozott a Közösségnek az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében.

F.   A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (139) | Összhangban az alaprendelet 21. cikkével megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok arra, hogy az intézkedések elfogadása nem közösségi érdek ebben az esetben. Az esetleges intézkedéseknek az eljárásban érintett felekre gyakorolt hatását és az intézkedések meg nem tételének következményeit is figyelembe vették. |
| --- | --- |

(139)

Összhangban az alaprendelet 21. cikkével megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére fennállnak-e kényszerítő okok arra, hogy az intézkedések elfogadása nem közösségi érdek ebben az esetben. Az esetleges intézkedéseknek az eljárásban érintett felekre gyakorolt hatását és az intézkedések meg nem tételének következményeit is figyelembe vették.

1.   A közösségi ipar érdekei

| (140) | A fluoropolimerek a kiemelkedő jellemzőkkel rendelkező műanyagok egy csoportja, melynek legismertebb és legelterjedtebb fajtája a polytetrafluoro-etilén (PTFE). Valamennyi megvizsgált közösségi termelő teljesen vagy részben a PTFE gyártására szakosodott, amely a termelés folyamatát, a minőséget, az alkalmazásokat, az értékesítési csatornákat stb. tekintve sajátos jellemzőkkel bír. |
| --- | --- |

(140)

A fluoropolimerek a kiemelkedő jellemzőkkel rendelkező műanyagok egy csoportja, melynek legismertebb és legelterjedtebb fajtája a polytetrafluoro-etilén (PTFE). Valamennyi megvizsgált közösségi termelő teljesen vagy részben a PTFE gyártására szakosodott, amely a termelés folyamatát, a minőséget, az alkalmazásokat, az értékesítési csatornákat stb. tekintve sajátos jellemzőkkel bír.

| (141) | Az intézkedések hatása a várakozások szerint megakadályozza a további torzulásokat, és helyreállítja a piacon a tisztességes versenyt. A közösségi ipar így képes lesz eladási árainak emelésére, és így a nyereség ésszerű mértékének elérésére, amely ahhoz szükséges, hogy az iparág pénzügyi helyzetét javíthassa, és hogy a termelési létesítményekre vonatkozóan további beruházásokat tehessen, mindezzel biztosítva a közösségi ipar fennmaradását. |
| --- | --- |

(141)

Az intézkedések hatása a várakozások szerint megakadályozza a további torzulásokat, és helyreállítja a piacon a tisztességes versenyt. A közösségi ipar így képes lesz eladási árainak emelésére, és így a nyereség ésszerű mértékének elérésére, amely ahhoz szükséges, hogy az iparág pénzügyi helyzetét javíthassa, és hogy a termelési létesítményekre vonatkozóan további beruházásokat tehessen, mindezzel biztosítva a közösségi ipar fennmaradását.

| (142) | Másrészt, amennyiben nem rendelnek el dömpingellenes intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi ipar máris elég rossz helyzete tovább romlana. Nem lenne továbbá képes az érintett harmadik országból származó dömpingelt behozatallal való hatékony versenyzéshez szükséges befektetések megvalósítására. Ez minden valószínűség szerint arra kényszerítene egyes vállalatokat, hogy a közeljövőben szüntessék meg a termelést és bocsássák el alkalmazottaikat. A közösségi termelés megszűnésével a PTFE-felhasználók nagyobb mértékben függnének a Közösségen kívüli szállítóktól. |
| --- | --- |

(142)

Másrészt, amennyiben nem rendelnek el dömpingellenes intézkedéseket, valószínű, hogy a közösségi ipar máris elég rossz helyzete tovább romlana. Nem lenne továbbá képes az érintett harmadik országból származó dömpingelt behozatallal való hatékony versenyzéshez szükséges befektetések megvalósítására. Ez minden valószínűség szerint arra kényszerítene egyes vállalatokat, hogy a közeljövőben szüntessék meg a termelést és bocsássák el alkalmazottaikat. A közösségi termelés megszűnésével a PTFE-felhasználók nagyobb mértékben függnének a Közösségen kívüli szállítóktól.

| (143) | Ennek megfelelően ideiglenesen megállapítják, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a közösségi ipar számára, hogy helyreálljon a káros dömping elszenvedett hatásaitól és ezért ez a közösségi ipar érdekében áll. |
| --- | --- |

(143)

Ennek megfelelően ideiglenesen megállapítják, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése lehetővé tenné a közösségi ipar számára, hogy helyreálljon a káros dömping elszenvedett hatásaitól és ezért ez a közösségi ipar érdekében áll.

2.   A független közösségi importőrök/kereskedők és felhasználók érdeke

| (144) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrhöz/kereskedőhöz. Csak az Oroszországból és a KNK-ból érkező teljes import majdnem 30 %-át képviselő két importőr/kereskedő válaszolt a kérdőívre. A Bizottság kérdőíveket küldött továbbá minden ismert közösségi felhasználónak (összesen kilencnek) és három (részlegesen kitöltött) választ kapott ezekre. A felhasználók a közösségi fogyasztás mindössze 14 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrhöz/kereskedőhöz. Csak az Oroszországból és a KNK-ból érkező teljes import majdnem 30 %-át képviselő két importőr/kereskedő válaszolt a kérdőívre. A Bizottság kérdőíveket küldött továbbá minden ismert közösségi felhasználónak (összesen kilencnek) és három (részlegesen kitöltött) választ kapott ezekre. A felhasználók a közösségi fogyasztás mindössze 14 %-át képviselték.

| (145) | A PTFE számos iparágban használatos alkotóelem, használják: a vegyiparban, a gépgyártásban, a villamosiparban (kábelek belső árnyékolása), az autógyártásban, az építőiparban (szigetelőanyagként), a konyhaeszközgyártásban (edények), a textiliparban, a biomedikai (sebészeti eszközök) ágazatban, félvezetőkben és az űrhajógyártásban. A legismertebb védjegy, mellyel ezt a terméket forgalmazzák, a „Teflon”. |
| --- | --- |

(145)

A PTFE számos iparágban használatos alkotóelem, használják: a vegyiparban, a gépgyártásban, a villamosiparban (kábelek belső árnyékolása), az autógyártásban, az építőiparban (szigetelőanyagként), a konyhaeszközgyártásban (edények), a textiliparban, a biomedikai (sebészeti eszközök) ágazatban, félvezetőkben és az űrhajógyártásban. A legismertebb védjegy, mellyel ezt a terméket forgalmazzák, a „Teflon”.

| (146) | Az együttműködő felhasználók félkész termékek termelői voltak, mely termékeket számos ipari ágazatban, például az autógyártásban és az elektronikában használták. Ezek a felhasználók azt állították, hogy a félkész termékek árérzékeny piaca miatt nem terhelhetik a (nyersanyagként használt) PTFE költségeinek emelkedését ügyfeleikre. Azt állították, hogy bármely áremelkedés nem versenyképes helyzetbe hozná őket azon Közösségen kívüli termelőkkel szemben, melyek nem alanyai a PTFE-re kivetett dömpingellenes vámnak. |
| --- | --- |

(146)

Az együttműködő felhasználók félkész termékek termelői voltak, mely termékeket számos ipari ágazatban, például az autógyártásban és az elektronikában használták. Ezek a felhasználók azt állították, hogy a félkész termékek árérzékeny piaca miatt nem terhelhetik a (nyersanyagként használt) PTFE költségeinek emelkedését ügyfeleikre. Azt állították, hogy bármely áremelkedés nem versenyképes helyzetbe hozná őket azon Közösségen kívüli termelőkkel szemben, melyek nem alanyai a PTFE-re kivetett dömpingellenes vámnak.

| (147) | Az együttműködő felhasználók nem nyújtottak be információt az importált PTFE-nek teljes termelési költségeikben meglevő arányáról. Így nem lehetett kiszámítani a dömpingellenes vám ezen felhasználókra kivetett lehetséges hatásait. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy a szemcsés PTFE a teljes költségnek meglehetősen kis részét jelenti olyan ágazatokban, mint pl. a vegyipar, a háztartási és szabadidőtermékek gyártása, a villamosipar, az autógyártás és a gépgyártás, mivel a PTFE-t általában miniatűr alkotóelemek formájában használják. A PTFE-t továbbá nagyon kis mennyiségekben használják fogyasztói alkalmazásokban is, pl. egy anorák kb. 20 gramm PTF-betétet tartalmaz. Ilyen alapon ideiglenesen megállapították, hogy a végfelhasználók tekintetében a pénzügyi hatás elhanyagolható. Megjegyezték továbbá, hogy az ezen felhasználók által benyújtott információ alapján jövedelmezőségük jelentős volt a VI során. Ilyen alapon ideiglenesen megállapították, hogy a dömpingellenes vámok hatása elhanyagolható lenne. |
| --- | --- |

(147)

Az együttműködő felhasználók nem nyújtottak be információt az importált PTFE-nek teljes termelési költségeikben meglevő arányáról. Így nem lehetett kiszámítani a dömpingellenes vám ezen felhasználókra kivetett lehetséges hatásait. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy a szemcsés PTFE a teljes költségnek meglehetősen kis részét jelenti olyan ágazatokban, mint pl. a vegyipar, a háztartási és szabadidőtermékek gyártása, a villamosipar, az autógyártás és a gépgyártás, mivel a PTFE-t általában miniatűr alkotóelemek formájában használják. A PTFE-t továbbá nagyon kis mennyiségekben használják fogyasztói alkalmazásokban is, pl. egy anorák kb. 20 gramm PTF-betétet tartalmaz. Ilyen alapon ideiglenesen megállapították, hogy a végfelhasználók tekintetében a pénzügyi hatás elhanyagolható. Megjegyezték továbbá, hogy az ezen felhasználók által benyújtott információ alapján jövedelmezőségük jelentős volt a VI során. Ilyen alapon ideiglenesen megállapították, hogy a dömpingellenes vámok hatása elhanyagolható lenne.

| (148) | Végül a továbbfeldolgozó iparág azt állította, hogy a közösségi ipar nem rendelkezik elegendő kapacitással a közösségi piac PTFE-keresletének kielégítésére. |
| --- | --- |

(148)

Végül a továbbfeldolgozó iparág azt állította, hogy a közösségi ipar nem rendelkezik elegendő kapacitással a közösségi piac PTFE-keresletének kielégítésére.

| (149) | Meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseket nem a Közösségbe történő behozatal megakadályozására szánják, hanem annak biztosítására, hogy ezek a behozatalok nem károsan dömpingelt árakon történnek. Továbbá, ahogy az fent a (147) bekezdésben említésre került, a dömpingellenes vámnak a felhasználóiparra gyakorolt hatását elhanyagolhatónak vélik, és ezért az nem feltétlenül akadályozza meg, hogy a végfelhasználók a PTFE-t ugyanazoktól a szállítóktól magasabb áron is beszerezzék. |
| --- | --- |

(149)

Meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseket nem a Közösségbe történő behozatal megakadályozására szánják, hanem annak biztosítására, hogy ezek a behozatalok nem károsan dömpingelt árakon történnek. Továbbá, ahogy az fent a (147) bekezdésben említésre került, a dömpingellenes vámnak a felhasználóiparra gyakorolt hatását elhanyagolhatónak vélik, és ezért az nem feltétlenül akadályozza meg, hogy a végfelhasználók a PTFE-t ugyanazoktól a szállítóktól magasabb áron is beszerezzék.

| (150) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy a közösségi fogyasztás 2001 és 2002 között 12 %-kal csökkent, majd gyakorlatilag állandó maradt a VI-ig, 2002-től kismértékű, 3 %-os növekedés mellett. Ki kell emelni, hogy a közösségi termelők még mindig rendelkeznek kihasználatlan termelési kapacitással. Ez a más harmadik országokból származó kivitellel együtt a továbbfeldolgozó ipar számára a kínálat alternatív forrásait jelentheti. Valószínűtlen tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések a kínálat hiányához vezetnének. |
| --- | --- |

(150)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy a közösségi fogyasztás 2001 és 2002 között 12 %-kal csökkent, majd gyakorlatilag állandó maradt a VI-ig, 2002-től kismértékű, 3 %-os növekedés mellett. Ki kell emelni, hogy a közösségi termelők még mindig rendelkeznek kihasználatlan termelési kapacitással. Ez a más harmadik országokból származó kivitellel együtt a továbbfeldolgozó ipar számára a kínálat alternatív forrásait jelentheti. Valószínűtlen tehát, hogy a dömpingellenes intézkedések a kínálat hiányához vezetnének.

3.   A közösségi nyersanyagellátók érdeke

| (151) | A Bizottság kérdőíveket küldött a fő nyersanyagok (ideértve a klór-difluor-metán (R22) és a vízmentes hidrofluorsav) közösségi ipar részére történő szállításában érintett valamennyi ismert közösségi szállítónak. Az együttműködés jelentős volt, mivel öt válasz érkezett, és ebből három szállító egymással kapcsolatban áll. E szállítók többsége közeli munkakapcsolatban állt a közösségi iparral és a szemcsés PTFE további közösségi termelőivel. Forgalmuk nagy részét (75 %) szemcsés PTFE-termelők számára történt eladások tették ki. Ezért a közösségi ipar beszerzéseiben történő csökkenések jelentős hatással lettek volna e vállalatok helyzetére, melyek együttvéve 176 személyt foglalkoztattak közvetlenül az érintett nyersanyag termelésében. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság kérdőíveket küldött a fő nyersanyagok (ideértve a klór-difluor-metán (R22) és a vízmentes hidrofluorsav) közösségi ipar részére történő szállításában érintett valamennyi ismert közösségi szállítónak. Az együttműködés jelentős volt, mivel öt válasz érkezett, és ebből három szállító egymással kapcsolatban áll. E szállítók többsége közeli munkakapcsolatban állt a közösségi iparral és a szemcsés PTFE további közösségi termelőivel. Forgalmuk nagy részét (75 %) szemcsés PTFE-termelők számára történt eladások tették ki. Ezért a közösségi ipar beszerzéseiben történő csökkenések jelentős hatással lettek volna e vállalatok helyzetére, melyek együttvéve 176 személyt foglalkoztattak közvetlenül az érintett nyersanyag termelésében.

| (152) | Egy további szállító azt állította, hogy az intézkedések megállapítása nélkül felmerülne annak kockázata, hogy a közösségi PTFE-termelés a Közösségen kívüli harmadik országokba helyeződik át. Ez a vállalat azt állította, hogy következésképpen a nyersanyagszállítókat arra kényszerítenék, hogy a Közösségen kívül keressenek ügyfeleket, olyan harmadik országbeli piacokon, ahol a hagyományos belföldi nyersanyagszállítókkal kerülnének versenyhelyzetbe. A nyersanyagexport továbbá újabb költségeket jelentene, ami a nyersanyagipar eleve kis árrését tovább csökkentené. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a dömpingellenes vám kivetése a nyersanyag-előállítók érdekében áll. |
| --- | --- |

(152)

Egy további szállító azt állította, hogy az intézkedések megállapítása nélkül felmerülne annak kockázata, hogy a közösségi PTFE-termelés a Közösségen kívüli harmadik országokba helyeződik át. Ez a vállalat azt állította, hogy következésképpen a nyersanyagszállítókat arra kényszerítenék, hogy a Közösségen kívül keressenek ügyfeleket, olyan harmadik országbeli piacokon, ahol a hagyományos belföldi nyersanyagszállítókkal kerülnének versenyhelyzetbe. A nyersanyagexport továbbá újabb költségeket jelentene, ami a nyersanyagipar eleve kis árrését tovább csökkentené. Ezért ideiglenesen megállapították, hogy a dömpingellenes vám kivetése a nyersanyag-előállítók érdekében áll.

4.   Következtetés a közösségi érdekről

| (153) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítják, hogy nem áll fenn kényszerítő ok arra, hogy ne rendeljenek el intézkedéseket, valamint hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll. |
| --- | --- |

(153)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítják, hogy nem áll fenn kényszerítő ok arra, hogy ne rendeljenek el intézkedéseket, valamint hogy az intézkedések alkalmazása a Közösség érdekében áll.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetésének szintje

| (154) | A dömpingre, a kárra és a közösségi érdekre vonatkozó következtetésekre figyelemmel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak érdekében, hogy a dömpingelt behozatal okozta további károkat megelőzzék. |
| --- | --- |

(154)

A dömpingre, a kárra és a közösségi érdekre vonatkozó következtetésekre figyelemmel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak érdekében, hogy a dömpingelt behozatal okozta további károkat megelőzzék.

| (155) | E vámok mértékének megállapításához figyelembe vették a meglevő dömpingkülönbözeteket és a közösségi ipar által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(155)

E vámok mértékének megállapításához figyelembe vették a meglevő dömpingkülönbözeteket és a közösségi ipar által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.

| (156) | A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításához figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie, hogy a közösségi ipar fedezze termelési költségeit, és hogy olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat ilyen iparága hasonló terméknek a Közösségben történő értékesítése során rendes versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhet. E számításhoz az adózás előtti nyereség kulcsa a forgalom 9,3 %-a volt, amelyet a közösségi ipar megvalósított az érintett országokból származó behozatal árainak határozott csökkenése előtt 2001-ben. Ezt az összeget annak megfelelő minimumnak tekintették, amelyet a közösségi ipar a káros dömping nélkül elért volna. |
| --- | --- |

(156)

A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításához figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie, hogy a közösségi ipar fedezze termelési költségeit, és hogy olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amelyet az ágazat ilyen iparága hasonló terméknek a Közösségben történő értékesítése során rendes versenyfeltételek mellett ésszerűen elérhet. E számításhoz az adózás előtti nyereség kulcsa a forgalom 9,3 %-a volt, amelyet a közösségi ipar megvalósított az érintett országokból származó behozatal árainak határozott csökkenése előtt 2001-ben. Ezt az összeget annak megfelelő minimumnak tekintették, amelyet a közösségi ipar a káros dömping nélkül elért volna.

| (157) | A szükséges áremelkedést ezek után az alákínálási számításokkal megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi piacon a közösségi ipar által eladott termékek nem káros árainak összehasonlítása alapján állapították meg. A nem káros árat úgy állapították meg, hogy a közösségi termelők eladási árát a VI során elért tényleges nyereséggel/veszteséggel kiigazították és ehhez adták a fent említett haszonkulcsot. Az ebből az összehasonlításból eredő különbséget a teljes CIF-importár százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(157)

A szükséges áremelkedést ezek után az alákínálási számításokkal megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi piacon a közösségi ipar által eladott termékek nem káros árainak összehasonlítása alapján állapították meg. A nem káros árat úgy állapították meg, hogy a közösségi termelők eladási árát a VI során elért tényleges nyereséggel/veszteséggel kiigazították és ehhez adták a fent említett haszonkulcsot. Az ebből az összehasonlításból eredő különbséget a teljes CIF-importár százalékában fejezték ki.

| (158) | Oroszország tekintetében és az orosz exportőrök nem együttműködő magatartása miatt, amint az a (70)–(75) bekezdésekben említésre került, a kár különbözetét az Eurostat exportszámadatai alapján határozták meg. Megjegyzik, hogy a fenti (98) bekezdésben említett módon a CIF-exportárat kiigazították, figyelembe véve a Közösségben termelt és az Oroszországból és a KNK-ból importált PTFE közötti minőségbeli különbséget. Másodszor, mivel a PTFE Oroszországból származó valamennyi exporteladása kereskedők részére történt, míg a közösségi ipar elsősorban felhasználók részére értékesített, szintén tettek kiigazítást a kereskedelmi szint különbségeire tekintettel. További megbízható információ hiányában ezt a kiigazítást ideiglenesen 5 %-ra becsülték, amit egy független importőr számára ésszerű haszonkulcsnak tekintettek. |
| --- | --- |

(158)

Oroszország tekintetében és az orosz exportőrök nem együttműködő magatartása miatt, amint az a (70)–(75) bekezdésekben említésre került, a kár különbözetét az Eurostat exportszámadatai alapján határozták meg. Megjegyzik, hogy a fenti (98) bekezdésben említett módon a CIF-exportárat kiigazították, figyelembe véve a Közösségben termelt és az Oroszországból és a KNK-ból importált PTFE közötti minőségbeli különbséget. Másodszor, mivel a PTFE Oroszországból származó valamennyi exporteladása kereskedők részére történt, míg a közösségi ipar elsősorban felhasználók részére értékesített, szintén tettek kiigazítást a kereskedelmi szint különbségeire tekintettel. További megbízható információ hiányában ezt a kiigazítást ideiglenesen 5 %-ra becsülték, amit egy független importőr számára ésszerű haszonkulcsnak tekintettek.

| (159) | Kína tekintetében és mivel egyetlen nem együttműködő kínai termelő sem részesült PGE-ben vagy EE-ben, az ideiglenes egységes nemzeti kármegszüntetési szintet a három együttműködő kínai termelő kárkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(159)

Kína tekintetében és mivel egyetlen nem együttműködő kínai termelő sem részesült PGE-ben vagy EE-ben, az ideiglenes egységes nemzeti kármegszüntetési szintet a három együttműködő kínai termelő kárkülönbözetének súlyozott átlagaként számították ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (160) | A fentiek alapján és összhangban az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, ideiglenes dömpingellenes vámokat kell kivetni az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal tekintetében a legalacsonyabb dömping- és kárkülönbözet szintjén, összhangban a kisebb összegű vámra vonatkozó szabállyal. |
| --- | --- |

(160)

A fentiek alapján és összhangban az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, ideiglenes dömpingellenes vámokat kell kivetni az Oroszországból és a KNK-ból származó behozatal tekintetében a legalacsonyabb dömping- és kárkülönbözet szintjén, összhangban a kisebb összegű vámra vonatkozó szabállyal.

| (161) | A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok az alábbiak:








  Exportáló ország | Kármegszüntetési kulcs | Dömpingkülönbözet | Javasolt dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Oroszország | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok az alábbiak:

Exportáló ország

Kármegszüntetési kulcs

Dömpingkülönbözet

Javasolt dömpingellenes vám

Kínai Népköztársaság

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Oroszország

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (162) | Az eredményes igazgatás érdekében rögzíteni kell egy időszakot, melyen belül az érdekelt felek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkeztek, álláspontjukat benyújthatják írásban, illetve szóbeli meghallgatást kérelmezhetnek. Emellett meg kell állapítani, hogy a vámoknak az e rendelet alkalmazásában történő kivetésével kapcsolatos következtetések ideiglenesek és bármely végleges intézkedés céljából újra megvizsgálandók. |
| --- | --- |

(162)

Az eredményes igazgatás érdekében rögzíteni kell egy időszakot, melyen belül az érdekelt felek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkeztek, álláspontjukat benyújthatják írásban, illetve szóbeli meghallgatást kérelmezhetnek. Emellett meg kell állapítani, hogy a vámoknak az e rendelet alkalmazásában történő kivetésével kapcsolatos következtetések ideiglenesek és bármely végleges intézkedés céljából újra megvizsgálandók.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki az ex 3904 61 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód 3904610050), Oroszországból, illetve a Kínai Népköztársaságból származó, úgynevezett szemcsés politetrafluor-etilénre (PTFE), amely a tetraflouretilénen kívül legfeljebb 3 % más monomeregységet tartalmaz, töltőanyag nélkül, por vagy granulátum formájában, mikronizált anyagok kivételével, és nyers polimerként (reaktorgyöngy), amely utóbbi lehet nedves vagy száraz formában.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termékek vám megfizetése előtti nettó közösségi határparitásos árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek az alábbiak:

| Ország | Vámtétel |
| --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | 62,7 % |
| Oroszország | 36,6 % |

Ország

Vámtétel

Kínai Népköztársaság

62,7 %

Oroszország

36,6 %

(3)   Az (1) bekezdésben hivatkozott termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátása az ideiglenes vám összegével megegyező biztosítékra vonatkozó rendelkezések alá tartozik.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül, az érdekelt felek benyújthatják álláspontjukat írásban, illetve a Bizottság által történő szóbeli meghallgatásra vonatkozó kérelmet nyújthatnak be e rendelet hatálybalépését követő egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek a rendelet hatálybalépését követő egy hónapon belül.

3. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakon keresztül kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 7-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A 461/2004/EGK rendelettel módosított rendelet (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.)

1

(2)  HL C 225., 2004.9.9., 18. o.

2

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/37

---

A BIZOTTSÁG 863/2005/EK RENDELETE

(2005. június 7.)

az osztrák intervenciós ügynökség birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 459/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és külünösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítésére alkalmazandó eljárást és feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítésére alkalmazandó eljárást és feltételeket.

| (2) | A 459/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghirdeti az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő 130 663 tonna közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A 459/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghirdeti az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő 130 663 tonna közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárást.

| (3) | Ausztria tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy növelni kívánja a kivitelre szánt 30 000 tonna pályázati eljáráson meghirdetett mennyiségét. A piaci helyzetre való tekintettel, helyénvaló helyt adni Ausztria kérelmének. |
| --- | --- |

(3)

Ausztria tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy növelni kívánja a kivitelre szánt 30 000 tonna pályázati eljáráson meghirdetett mennyiségét. A piaci helyzetre való tekintettel, helyénvaló helyt adni Ausztria kérelmének.

| (4) | Tekintettel a meghirdetett mennyiség növelésére, szükséges a 459/2005/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régiónkénti tárolt mennyiségek módosítása. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a meghirdetett mennyiség növelésére, szükséges a 459/2005/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régiónkénti tárolt mennyiségek módosítása.

| (5) | Következésképpen helyénvaló a 459/2005/EK rendeletet módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen helyénvaló a 459/2005/EK rendeletet módosítani.

| (6) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 459/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   A pályázati felhívás 160 663 tonna közönséges búza maximális mennyiségére vonatkozik, valamennyi harmadik országba irányuló kivitelre, Albánia, Bulgária, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, Liechtenstein, Románia, Szerbia és Montenegro (4), valamint Svájc kivételével.
  (2)   Azok a régiók, ahol a 160 663 tonna közönséges búzát tárolják az I. mellékletben szerepelnek. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   A pályázati felhívás 160 663 tonna közönséges búza maximális mennyiségére vonatkozik, valamennyi harmadik országba irányuló kivitelre, Albánia, Bulgária, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, Liechtenstein, Románia, Szerbia és Montenegro (4), valamint Svájc kivételével.

(2)   Azok a régiók, ahol a 160 663 tonna közönséges búzát tárolják az I. mellékletben szerepelnek.

| 2. | Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o. A legutóbb a 749/2005/EK rendelettel (HL L 126, 2005.5.19., 10. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 75., 2005.3.22., 9. o. A 698/2005/EK rendelettel (HL L 114., 2005.5.4., 7. o.) módosított rendelet.

3

(4)  Beleértve Koszovót, az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint.”

4

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| (tonnában) |
| --- |
| A tárolás helye | Mennyiségek |
| Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich | 160 663” |

(tonnában)

A tárolás helye

Mennyiségek

Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich

160 663”

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/39

---

A BIZOTTSÁG 864/2005/EK RENDELETE

(2005. június 7.)

a szlovák intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárás meghirdetéséről szóló 615/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítésére alkalmazandó eljárást és feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2131/93/EGK bizottsági rendelet (2) megállapítja az intervenciós hivatalok birtokában lévő gabonafélék értékesítésére alkalmazandó eljárást és feltételeket.

| (2) | A 615/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghirdeti a szlovák intervenciós hivatal birtokában lévő 65 000 tonna közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A 615/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghirdeti a szlovák intervenciós hivatal birtokában lévő 65 000 tonna közönséges búza kivitelére vonatkozó folyamatos pályázati eljárást.

| (3) | Szlovákia tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy növelni kívánja a kivitelre szánt 26 982 tonna pályázati eljáráson meghirdetett mennyiségét. A piaci helyzetre való tekintettel, helyénvaló helyt adni Szlovákia kérésének. |
| --- | --- |

(3)

Szlovákia tájékoztatta a Bizottságot intervenciós hivatalának azon szándékáról, hogy növelni kívánja a kivitelre szánt 26 982 tonna pályázati eljáráson meghirdetett mennyiségét. A piaci helyzetre való tekintettel, helyénvaló helyt adni Szlovákia kérésének.

| (4) | Tekintettel a meghirdetett mennyiség növelésére, szükséges a 615/2005/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régiónkénti tárolt mennyiségek módosítása. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a meghirdetett mennyiség növelésére, szükséges a 615/2005/EK rendelet I. mellékletében felsorolt régiónkénti tárolt mennyiségek módosítása.

| (5) | Következésképpen helyénvaló a 615/2005/EK rendeletet módosítani. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen helyénvaló a 615/2005/EK rendeletet módosítani.

| (6) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 615/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   A pályázati felhívás 91 982 tonna közönséges búza maximális mennyiségére vonatkozik, valamennyi harmadik országba irányuló kivitelre, Albánia, Bulgária, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, Liechtenstein, Románia, Szerbia és Montenegró (4) és Svájc kivételével.
  (2)   Azok a régiók, ahol a 91 982 tonna közönséges búzát tárolják, az I. mellékletben szerepelnek. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   A pályázati felhívás 91 982 tonna közönséges búza maximális mennyiségére vonatkozik, valamennyi harmadik országba irányuló kivitelre, Albánia, Bulgária, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, Liechtenstein, Románia, Szerbia és Montenegró (4) és Svájc kivételével.

(2)   Azok a régiók, ahol a 91 982 tonna közönséges búzát tárolják, az I. mellékletben szerepelnek.

| 2. | Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 191., 1993.7.31., 76. o. A legutóbb a 749/2005/EK rendelettel (HL L 126., 2005.5.19., 10. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 103., 2005.4.22., 9.

3

(4)  Beleértve Koszovót, az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint.”

4

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| (tonnában) |
| --- |
| A tárolás helye | Mennyiségek |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982” |

(tonnában)

A tárolás helye

Mennyiségek

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo 1, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982”

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/41

---

A BIZOTTSÁG 865/2005/EK RENDELETE

(2005. június 7.)

az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2707/2000/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére és 47. cikke második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rögzíti a tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtandó támogatási összegeket a 2004. július 1-jétől 2005. június 30-ig tartó időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése rögzíti a tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtandó támogatási összegeket a 2004. július 1-jétől 2005. június 30-ig tartó időszakra vonatkozóan.

| (2) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a nemzeti közigazgatási szervek és az iskolatej program végrehajtásával megbízott szervek számára a támogatási kifizetések folyósítását, a 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (2). |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a nemzeti közigazgatási szervek és az iskolatej program végrehajtásával megbízott szervek számára a támogatási kifizetések folyósítását, a 2707/2000/EK bizottsági rendeletben (2).

| (3) | Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a 2004/05-ös tanév június 30-át követően ér véget, a támogatás mértékének változása miatt továbbra is nehézségekkel kell szembenézniük a támogatási kifizetések folyósítása során. Helyénvaló kiterjeszteni ugyanezen rendelkezést a 2004/05-ös tanévre. |
| --- | --- |

(3)

Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a 2004/05-ös tanév június 30-át követően ér véget, a támogatás mértékének változása miatt továbbra is nehézségekkel kell szembenézniük a támogatási kifizetések folyósítása során. Helyénvaló kiterjeszteni ugyanezen rendelkezést a 2004/05-ös tanévre.

| (4) | Ezért a 2707/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2707/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2707/2000/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése második albekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:

„A 2004/05-ös tanév tekintetében azonban, ha a tagállamban a tanév júliusban ér véget, július hónapra a június első napján érvényes támogatási mértéket lehet alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 311., 2000.12.12., 37. o. A 816/2004/EK rendelettel (HL L 153., 2004.4.30., 19. o.) módosított rendelet.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/42

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. május 10.)

a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2005/423/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésével és 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve az Európai Közösség és tagállamai nevében 2004. december 16-án aláírásra került. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve az Európai Közösség és tagállamai nevében 2004. december 16-án aláírásra került.

| (2) | A kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

(1)   A Tanács az Európai Közösség és tagállamai nevében jóváhagyja a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét.

A kiegészítő jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (1).

(2)   A Tanács elnöke megteszi a kiegészítő jegyzőkönyv 13. cikkében említett értesítést.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. KRECKÉ

---

(1)  HL 38., 2005.2.10., 3. o.

1

---

Bizottság

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 3.)

a tagállamok halászati ágazatának 2005-ös ellenőrzési, felügyeleti és megfigyelési programjaihoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2005) 1630. számú dokumentummal történt)

(2005/424/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamok halászati ellenőrzési programjaihoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2004. április 29-i 2004/465/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tagállamok továbbították a Bizottságnak a 2005-re szóló halászati ellenőrzési programjukat, valamint a programban lévő projektek megvalósításakor felmerülő költségek fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmüket. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok továbbították a Bizottságnak a 2005-re szóló halászati ellenőrzési programjukat, valamint a programban lévő projektek megvalósításakor felmerülő költségek fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmüket.

| (2) | A 2004/465/EK határozat 4. cikkében felsorolt tevékenységekre vonatkozó kérelmek közösségi finanszírozásban részesülhetnek. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/465/EK határozat 4. cikkében felsorolt tevékenységekre vonatkozó kérelmek közösségi finanszírozásban részesülhetnek.

| (3) | Meg kell állapítani a maximális összegeket és a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékét, és meg kell határozni az odaítélés feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell állapítani a maximális összegeket és a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékét, és meg kell határozni az odaítélés feltételeit.

| (4) | A hozzájárulásra való jogosultság érdekében az elektronikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben (2) megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

A hozzájárulásra való jogosultság érdekében az elektronikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben (2) megállapított követelményeknek.

| (5) | A hozzájárulásra való jogosultság érdekében a kísérleti projekteknek meg kell felelniük a halászati tevékenységekre vonatkozó információk elektronikus átvitelére és a távérzékelésre vonatkozó kísérleti projektek feltételeinek megállapításáról szóló, 2003. augusztus 18-i 1461/2003/EK bizottsági rendeletben (3) megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(5)

A hozzájárulásra való jogosultság érdekében a kísérleti projekteknek meg kell felelniük a halászati tevékenységekre vonatkozó információk elektronikus átvitelére és a távérzékelésre vonatkozó kísérleti projektek feltételeinek megállapításáról szóló, 2003. augusztus 18-i 1461/2003/EK bizottsági rendeletben (3) megállapított feltételeknek.

| (6) | A tagállamoknak a 2004/465/EK tanácsi határozat 8. cikkének megfelelően kötelezettséget kell vállalniuk kiadásaikra annak az évnek a végétől számított 12 hónapon belül, amikor az erről a határozatról szóló értesítést kézhez kapták. Eleget kell tenniük a 2004/465/EK határozat azon rendelkezéseinek is, amelyek a projektek megkezdésére és a visszatérítés iránti kérelmek benyújtására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak a 2004/465/EK tanácsi határozat 8. cikkének megfelelően kötelezettséget kell vállalniuk kiadásaikra annak az évnek a végétől számított 12 hónapon belül, amikor az erről a határozatról szóló értesítést kézhez kapták. Eleget kell tenniük a 2004/465/EK határozat azon rendelkezéseinek is, amelyek a projektek megkezdésére és a visszatérítés iránti kérelmek benyújtására vonatkoznak.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat rendelkezik a 2004/465/EK tanácsi határozat 4. cikkében említett tevékenységekre irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásról. Megállapítja a közösségi pénzügyi hozzájárulás tagállamonkénti összegét, a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékét és az odaítélés feltételeit.

2. cikk

Új technológiák és informatikai hálózatok

A halászati tevékenységek nyomon követésével, ellenőrzésével és megfigyelésével kapcsolatos adatcsere hatékonyságát és biztonságosságát elősegítő számítógépes technológia megvásárlásával, telepítésével és technikai támogatásával, illetve az informatikai hálózatok létrehozásával összefüggő költségek a támogatható költségek 50 %-át jelentő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak az I. mellékletben megállapított határokon belül.

3. cikk

Elektronikus helymeghatározási eszközök

(1)   A hajók távolról, halászati megfigyelési központból, hajómegfigyelési rendszeren (VMS) keresztül történő megfigyelését lehetővé tévő elektronikus helymeghatározási eszközök megvásárlásával és fedélzetre szerelésével összefüggő költségek hajónként legfeljebb 4 500 eurós pénzügyi hozzájárulásra jogosultak a II. mellékletben megállapított határokon belül.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt 4 500 eurós felső határon belül a közösségi pénzügyi hozzájárulás az első 1 500 eurós támogatható kiadás esetében 100 %-os.

(3)   A hajónkénti 1 500 és 4 500 euro közötti támogatható kiadás esetében a pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a kiadás 50 %-át.

(4)   A jogosultság érdekében az elektronikus helymeghatározási rendszereknek meg kell felelniük a 2244/2003/EK rendeletben megállapított követelményeknek.

4. cikk

Új technológiákkal kapcsolatos kísérleti projektek

(1)   A halászati tevékenységek megfigyelésének fejlesztését célzó új technológiák megvalósításával összefüggő kiadások a támogatható kiadások 50 %-át jelentő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak a III. mellékletben megállapított határokon belül.

(2)   A jogosultság érdekében a kísérleti projekteknek meg kell felelniük az 1461/2003/EK rendeletben megállapított feltételeknek.

5. cikk

Képzés

A halászati térségben az ellenőrző és felügyeleti feladatokat ellátó köztisztviselők képzési és csereprogramjával összefüggő kiadások a támogatható kiadások 50 %-át jelentő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak a IV. mellékletben megállapított határokon belül.

6. cikk

Szemináriumok és médiaeszközök

A felelőtlen és törvénytelen halászat elleni küzdelem szükségességének és a közös halászati politika szabályai végrehajtásának a halászokkal és más szereplőkkel – felügyelők, államügyészek, bírák –, valamint a közvéleménnyel való fokozott megismertetését célzó kezdeményezésekkel, többek között szemináriumok és médiaeszközök alkalmazásával összefüggő kiadások a támogatható kiadások 75 %-át jelentő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak az V. mellékletben megállapított határokon belül.

7. cikk

Halászati őrjáratot végző hajók és légijárművek

A tagállamok illetékes hatóságai által a halászati tevékenységek felügyeletéhez és megfigyeléséhez használt hajók és légijárművek megvásárlásával és modernizációjával összefüggő kiadások a VI. mellékletben megállapított határokon belül a következőket nem meghaladó pénzügyi hozzájárulásra jogosultak:

| — | Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok esetében a támogatható kiadások 50 %-a, |
| --- | --- |

—

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok esetében a támogatható kiadások 50 %-a,

| — | más tagállamok esetében a támogatható kiadások 25 %-a. |
| --- | --- |

—

más tagállamok esetében a támogatható kiadások 25 %-a.

8. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 3-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 157., 2004.4.30., 114. o. Helyesbítés: HL 195., 2004.6.2., 36. o.

1

(2)  HL L 333., 2003.12.20., 17. o.

2

(3)  HL L 208., 2003.8.19., 14. o.

3

---

I. MELLÉKLET

ÚJ TECHNOLÓGIÁK ÉS INFORMATIKAI HÁLÓZATOK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 0 | 0 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 525 000 | 262 500 |
| Németország | 50 000 | 25 000 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 310 000 | 155 000 |
| Spanyolország | 719 828 | 359 914 |
| Franciaország | 150 000 | 75 000 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 1 783 200 | 891 600 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 577 446 | 288 723 |
| Hollandia | 417 325 | 208 663 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 60 000 | 30 000 |
| Portugália | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 600 000 | 300 000 |
| Svédország | 111 200 | 55 600 |
| Egyesült Királyság | 767 453 | 383 727 |
| Összesen | 8 639 712 | 4 319 857 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

0

0

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

525 000

262 500

Németország

50 000

25 000

Észtország

0

0

Görögország

310 000

155 000

Spanyolország

719 828

359 914

Franciaország

150 000

75 000

Írország

0

0

Olaszország

1 783 200

891 600

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

0

0

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

577 446

288 723

Hollandia

417 325

208 663

Ausztria

0

0

Lengyelország

60 000

30 000

Portugália

2 568 260

1 284 130

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

600 000

300 000

Svédország

111 200

55 600

Egyesült Királyság

767 453

383 727

Összesen

8 639 712

4 319 857

---

II. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS HELYMEGHATÁROZÁSI ESZKÖZÖK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 0 | 0 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 0 | 0 |
| Németország | 0 | 0 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 0 | 0 |
| Spanyolország | 0 | 0 |
| Franciaország | 0 | 0 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 0 | 0 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 0 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | 0 |
| Portugália | 0 | 0 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | 849 955 | 611 793 |
| Összesen | 849 955 | 611 793 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

0

0

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

0

0

Németország

0

0

Észtország

0

0

Görögország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Írország

0

0

Olaszország

0

0

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

0

0

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

0

0

Hollandia

0

0

Ausztria

0

0

Lengyelország

0

0

Portugália

0

0

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

0

0

Svédország

0

0

Egyesült Királyság

849 955

611 793

Összesen

849 955

611 793

---

III. MELLÉKLET

ÚJ TECHNOLÓGIÁKKAL KAPCSOLATOS KÍSÉRLETI PROJEKTEK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 0 | 0 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 750 000 | 375 000 |
| Németország | 0 | 0 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 370 000 | 185 000 |
| Spanyolország | 0 | 0 |
| Franciaország | 0 | 0 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 265 000 | 132 500 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 0 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | 0 |
| Portugália | 0 | 0 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 0 | 0 |
| Svédország | 166 070 | 83 035 |
| Egyesült Királyság | 458 628 | 229 314 |
| Összesen | 2 009 698 | 1 004 849 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

0

0

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

750 000

375 000

Németország

0

0

Észtország

0

0

Görögország

370 000

185 000

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Írország

0

0

Olaszország

265 000

132 500

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

0

0

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

0

0

Hollandia

0

0

Ausztria

0

0

Lengyelország

0

0

Portugália

0

0

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

0

0

Svédország

166 070

83 035

Egyesült Királyság

458 628

229 314

Összesen

2 009 698

1 004 849

---

IV. MELLÉKLET

KÉPZÉS

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 15 000 | 7 500 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 150 000 | 75 000 |
| Németország | 52 100 | 26 050 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 40 000 | 20 000 |
| Spanyolország | 230 236 | 115 118 |
| Franciaország | 34 050 | 17 025 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 1 191 075 | 595 538 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 12 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 0 | 0 |
| Hollandia | 178 620 | 89 310 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | 0 |
| Portugália | 95 588 | 47 794 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 30 000 | 15 000 |
| Svédország | 40 000 | 20 000 |
| Egyesült Királyság | 191 564 | 95 782 |
| Összesen | 2 260 233 | 1 130 117 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

15 000

7 500

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

150 000

75 000

Németország

52 100

26 050

Észtország

0

0

Görögország

40 000

20 000

Spanyolország

230 236

115 118

Franciaország

34 050

17 025

Írország

0

0

Olaszország

1 191 075

595 538

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

12 000

6 000

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

0

0

Hollandia

178 620

89 310

Ausztria

0

0

Lengyelország

0

0

Portugália

95 588

47 794

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

30 000

15 000

Svédország

40 000

20 000

Egyesült Királyság

191 564

95 782

Összesen

2 260 233

1 130 117

---

V. MELLÉKLET

SZEMINÁRIUMOK ÉS MÉDIAESZKÖZÖK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 0 | 0 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 40 000 | 30 000 |
| Németország | 0 | 0 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 75 000 | 56 250 |
| Spanyolország | 6 000 | 4 500 |
| Franciaország | 0 | 0 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 0 | 0 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 8 000 | 6 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 0 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 0 | 0 |
| Portugália | 75 000 | 56 250 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 |
| Összesen | 204 000 | 153 000 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

0

0

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

40 000

30 000

Németország

0

0

Észtország

0

0

Görögország

75 000

56 250

Spanyolország

6 000

4 500

Franciaország

0

0

Írország

0

0

Olaszország

0

0

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

8 000

6 000

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

0

0

Hollandia

0

0

Ausztria

0

0

Lengyelország

0

0

Portugália

75 000

56 250

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

0

0

Svédország

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Összesen

204 000

153 000

---

VI. MELLÉKLET

ŐRJÁRATOT VÉGZŐ HAJÓK ÉS lLÉGIJÁRMŰVEK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás | Közösségi hozzájárulás |
| Belgium | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 |
| Dánia | 0 | 0 |
| Németország | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Észtország | 0 | 0 |
| Görögország | 0 | 0 |
| Spanyolország | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Franciaország | 286 000 | 71 500 |
| Írország | 0 | 0 |
| Olaszország | 0 | 0 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 |
| Litvánia | 210 000 | 105 000 |
| Luxemburg | 0 | 0 |
| Magyarország | 0 | 0 |
| Málta | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 0 |
| Ausztria | 0 | 0 |
| Lengyelország | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugália | 720 000 | 180 000 |
| Szlovénia | 0 | 0 |
| Szlovákia | 0 | 0 |
| Finnország | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Összesen | 102 432 864 | 26 560 717 |

(EUR)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrző programban tervezett kiadás

Közösségi hozzájárulás

Belgium

11 550 000

2 887 500

Cseh Köztársaság

0

0

Dánia

0

0

Németország

51 331 250

12 832 813

Észtország

0

0

Görögország

0

0

Spanyolország

4 350 804

1 087 701

Franciaország

286 000

71 500

Írország

0

0

Olaszország

0

0

Ciprus

0

0

Lettország

0

0

Litvánia

210 000

105 000

Luxemburg

0

0

Magyarország

0

0

Málta

0

0

Hollandia

0

0

Ausztria

0

0

Lengyelország

3 600 000

1 800 000

Portugália

720 000

180 000

Szlovénia

0

0

Szlovákia

0

0

Finnország

0

0

Svédország

0

0

Egyesült Királyság

30 384 810

7 596 203

Összesen

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/51

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. június 6.)

a 27/2005/EK tanácsi rendelet IVa. mellékletével összhangban Dánia és az Egyesült Királyság számára a kikötőtől való távolmaradásra vonatkozó egy többletnap engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 1657. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán és angol nyelvű szöveg hiteles)

(2005/425/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak IVa. melléklete 6. pontjának e) alpontjára,

mivel:

| (1) | A 27/2005/EK rendelet IVa. melléklete 6. pontjának a) alpontja meghatározza azon napok számát, amelyek során egyes közösségi halászhajók az e melléklet 2. pontjában felsorolt földrajzi területek kikötőiből 2005. február 1. és 2005. december 31. között távol maradhatnak. |
| --- | --- |

(1)

A 27/2005/EK rendelet IVa. melléklete 6. pontjának a) alpontja meghatározza azon napok számát, amelyek során egyes közösségi halászhajók az e melléklet 2. pontjában felsorolt földrajzi területek kikötőiből 2005. február 1. és 2005. december 31. között távol maradhatnak.

| (2) | A szóban forgó melléklet 6. pontjának e) alpontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy egy tagállam kérelmére egy többletnapot ítéljen oda, amely során a 4. pont a) alpontjában említett, 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszereléseket szállító hajók távol maradhatnak a kikötőből, azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállam a jogsértésekre vonatkozóan automatikus halászatiengedély-felfüggesztési rendszert dolgozott ki. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó melléklet 6. pontjának e) alpontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy egy tagállam kérelmére egy többletnapot ítéljen oda, amely során a 4. pont a) alpontjában említett, 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszereléseket szállító hajók távol maradhatnak a kikötőből, azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállam a jogsértésekre vonatkozóan automatikus halászatiengedély-felfüggesztési rendszert dolgozott ki.

| (3) | Dánia és az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be és információt szolgáltatott a halászati engedélyek jogsértés esetén történő automatikus felfüggesztésének rendszeréről a 120 mm-nél nagyobb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott halászfelszereléseket (a merevítőrudas zsákhálót kivéve) szállító halászhajókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Dánia és az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be és információt szolgáltatott a halászati engedélyek jogsértés esetén történő automatikus felfüggesztésének rendszeréről a 120 mm-nél nagyobb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott halászfelszereléseket (a merevítőrudas zsákhálót kivéve) szállító halászhajókra vonatkozóan.

| (4) | Tekintettel a benyújtott információkra, engedélyezni kell egy többletnapot Dániának és az Egyesült Királyságnak a 27/2005/EK rendelet IVa. melléklete 4. pontjának a) alpontjában említett, 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszereléseket szállító halászhajókra vonatkozóan, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a benyújtott információkra, engedélyezni kell egy többletnapot Dániának és az Egyesült Királyságnak a 27/2005/EK rendelet IVa. melléklete 4. pontjának a) alpontjában említett, 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszereléseket szállító halászhajókra vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 27/2005/EK rendelet IVa. melléklete 6. pontjának a) alpontjában meghatározottakhoz képest minden naptári hónapban egy többletnapot kell engedélyezni a dániai és az egyesült királysági, 120 mm-nél nagyobb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott halászfelszereléseket (a merevítőrudas zsákhálót kivéve) szállító hajók számára.

2. cikk

Egy olyan hajó, amely számára az 1. cikknek megfelelően egy többletnapot engedélyeztek, nem ruházhatja át ezt a napot egyetlen más hajóra sem, kivéve ha:

| a) | a többletnapot átvevő hajó mindenkor 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszerelést alkalmaz; |
| --- | --- |

a)

a többletnapot átvevő hajó mindenkor 120 mm-nél nagyobb szembőségű halászfelszerelést alkalmaz;

| b) | a 27/2005/EK rendelet IVa. mellékletének 10. pontjában meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a 27/2005/EK rendelet IVa. mellékletének 10. pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

3. cikk

E határozatnak a Dán Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 6-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o.

1

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/52

---

A TANÁCS 2005/426/KKBP HATÁROZATA

(2005. június 6.)

a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a 2004/694/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A 2004/694/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására, akiket a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/694/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására, akiket a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett.

| (2) | 2005. április 18-án a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzék módosításáról szóló 2005/316/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(2)

2005. április 18-án a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzék módosításáról szóló 2005/316/KKBP határozatot.

| (3) | Vujadin POPOVIC-nak és Nebojsa PAVKOVIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően a nevüket törölni kell a jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

Vujadin POPOVIC-nak és Nebojsa PAVKOVIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően a nevüket törölni kell a jegyzékből.

| (4) | A nemzetközi büntetőtörvényszék 2005. április 22-én elfogadta „a Goran BOROVNICA elleni vádirat visszavonásának engedélyezéséről – a visszavonás jogának fenntartásával – hozott végzést”, mivel az érintett személy feltételezhetően meghalt. Ezt a nevet is törölni kell jegyzékből. |
| --- | --- |

(4)

A nemzetközi büntetőtörvényszék 2005. április 22-én elfogadta „a Goran BOROVNICA elleni vádirat visszavonásának engedélyezéséről – a visszavonás jogának fenntartásával – hozott végzést”, mivel az érintett személy feltételezhetően meghalt. Ezt a nevet is törölni kell jegyzékből.

| (5) | A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. KRECKÉ

---

(1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o. A legutóbb a 2005/316/KKBP határozattal (HL L 100., 2005.4.20., 54. o.) módosított közös álláspont.

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személyek jegyzéke

| | Név: DJORDJEVIC Vlastimir
  Születési idő: 1948
  Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: DJORDJEVIC Vlastimir

Születési idő: 1948

Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: GOTOVINA Ante
  Születési idő: 1955.10.12.
  Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság
  Állampolgárság: horvát – francia |
| --- | --- |

Név: GOTOVINA Ante

Születési idő: 1955.10.12.

Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: horvát – francia

| | Név: HADZIC Goran
  Születési idő: 1958.9.7.
  Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság
  Állampolgárság: szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: HADZIC Goran

Születési idő: 1958.9.7.

Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság

Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

| | Név: KARADZIC Radovan
  Születési idő: 1945.6.19.
  Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: KARADZIC Radovan

Születési idő: 1945.6.19.

Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: LUKIC Milan
  Születési idő: 1967.9.6.
  Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
  Esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: LUKIC Milan

Születési idő: 1967.9.6.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

Esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: LUKIC Sredoje
  Születési idő: 1961.4.5.
  Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: LUKIC Sredoje

Születési idő: 1961.4.5.

Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: MLADIC Ratko
  Születési idő: 1942.3.12.
  Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
  esetleg szerbiai és montenegrói |
| --- | --- |

Név: MLADIC Ratko

Születési idő: 1942.3.12.

Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

esetleg szerbiai és montenegrói

| | Név: TOLIMIR Zdravko
  Születési idő: 1948.11.27.
  Születési hely:
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: TOLIMIR Zdravko

Születési idő: 1948.11.27.

Születési hely:

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: ZELENOVIC Dragan
  Születési idő: 1961.2.12.
  Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai |
| --- | --- |

Név: ZELENOVIC Dragan

Születési idő: 1961.2.12.

Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

| | Név: ZUPLJANIN Stojan
  Születési idő: 1951.9.22.
  Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina
  Állampolgárság: boszniai és hercegovinai” |
| --- | --- |

Név: ZUPLJANIN Stojan

Születési idő: 1951.9.22.

Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina

Állampolgárság: boszniai és hercegovinai”

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/54

---

A TANÁCS 2005/427/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2005. június 6.)

a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről és a 2005/220/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. és 34. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A Tanács 2005. március 14-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről szóló 2005/220/KKBP közös álláspontot. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2005. március 14-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről szóló 2005/220/KKBP közös álláspontot.

| (3) | A 2001/931/KKBP közös álláspont rendszeres felülvizsgálatot ír elő. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/931/KKBP közös álláspont rendszeres felülvizsgálatot ír elő.

| (4) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az 1267 (1999) számú határozat szerint létrehozott Szankciós Bizottsága 2005. május 2-i határozata alapján szükséges a 2001/931/KKBP közös álláspont mellékletének naprakésszé tétele, valamint a 2005/220/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezése. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az 1267 (1999) számú határozat szerint létrehozott Szankciós Bizottsága 2005. május 2-i határozata alapján szükséges a 2001/931/KKBP közös álláspont mellékletének naprakésszé tétele, valamint a 2005/220/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezése.

| (5) | A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően listát állítottak össze, |
| --- | --- |

(5)

A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően listát állítottak össze,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A melléklet tartalmazza azon személyek, csoportok és szervezetek felsorolását, amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell.

2. cikk

A 2005/220/KKBP közös álláspont hatályát veszti.

3. cikk

Ez a közös álláspont a kihirdetésének napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. KRECKÉ

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o. A legutóbb a 2005/220/KKBP közös állásponttal (HL L 69., 2005.3.16., 59. o.) módosított közös álláspont.

1

---

MELLEKLET

Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája (1)

1.   SZEMÉLYEK

| 1. | ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 3. | *ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivista), született: 1963.10.7., Durango (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

*ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivista), született: 1963.10.7., Durango (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 78.865.693

| 4. | *ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivista; a Gestoras Pro-amnisítia tagja), született: 1961.6.7., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

*ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivista; a Gestoras Pro-amnisítia tagja), született: 1961.6.7., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 8. | *APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1971.11.10., Beasain (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

*APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1971.11.10., Beasain (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 10. | ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 11. | ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 12. | ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 13. | *ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivista), született: 1957.11.8., Regil (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.927.20 |
| --- | --- |

13.

*ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivista), született: 1957.11.8., Regil (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.927.20

| 14. | ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

| 15. | DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 17. | *ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivista), született: 1977.12.20., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

*ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivista), született: 1977.12.20., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.625.646

| 18. | *ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivista), született: 1958.1.10., Plencia (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

*ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivista), született: 1958.1.10., Plencia (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár)

| 20. | 20.FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

20.

20.FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 21. | *GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivista), született: 1967.4.29., Guernica (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

*GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivista), született: 1967.4.29., Guernica (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 44.556.097

| 22. | *IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivista), született: 1961.4.25., Escoriaza (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

*IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivista), született: 1961.4.25., Escoriaza (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 16.255.819

| 23. | *IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivista), született: 1955.7.30., Santurce (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

*IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivista), született: 1955.7.30., Santurce (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

| 25. | LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 28. | *MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1967.3.15., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

*MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1967.3.15., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

| 30. | *NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivista), született: 1961.2.23., Pamplona (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

*NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivista), született: 1961.2.23., Pamplona (Navarra), személyazonossági igazolvány száma: 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 32. | *ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja), született: 1975.9.22., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

*ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja), született: 1975.9.22., Basauri (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 45.622.851

| 33. | *PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1974.10.17., Baracaldo (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

*PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1974.10.17., Baracaldo (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.654.356

| 34. | *PEREZ ARAMBURU, Jon Ińaki (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja) született: 1964.9.18., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

*PEREZ ARAMBURU, Jon Ińaki (ETA-aktivista; a Jarrai/Haika/Segi tagja) született: 1964.9.18., San Sebastián (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.976.521

| 35. | *QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1968.2.27., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

*QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1968.2.27., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 37. | *RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1963.9.18., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

*RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivista; a K. Madrid tagja), született: 1963.9.18., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 41. | SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.8., Cabugao, Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.8., Cabugao, Fülöp-szigetek

| 42. | TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 43. | *URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivista; a Herri Batasuna/E.H./Batasuna tagja), született: 1969.5.25., Ondarroa (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

*URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivista; a Herri Batasuna/E.H./Batasuna tagja), született: 1969.5.25., Ondarroa (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 30.627.290

| 44. | *VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivista), született: 1976.5.21., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

*VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivista), született: 1976.5.21., Bilbao (Biscay), személyazonossági igazolvány száma: 29.036.694

| 45. | *VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1970.3.12., Irún (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

*VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivista; a Kas/Ekin tagja), született: 1970.3.12., Irún (Guipúzcoa), személyazonossági igazolvány száma: 15.254.214

2.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

| 1. | Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

| 2. | Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir és al-Hidzsra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir és al-Hidzsra

| 5. | * Imperialista-ellenes Területi Egységek (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Imperialista-ellenes Területi Egységek (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Fegyveres Egységek a Kommunizmusért (Nuclei Armati per il Comunismo) |
| --- | --- |

7.

* Fegyveres Egységek a Kommunizmusért (Nuclei Armati per il Comunismo)

| 8. | Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Tőke-, Börtön-, Börtönőr- és Börtöncella-ellenes Sejt (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Tőke-, Börtön-, Börtönőr- és Börtöncella-ellenes Sejt (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Folytonosság Ír Köztársasági Hadsereg (Continuity Irish Republican Army – CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Folytonosság Ír Köztársasági Hadsereg (Continuity Irish Republican Army – CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baszk Haza és Szabadság (ETA) (A következő szervezetek az ETA terroristacsoport részei: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (más néven Herri Batasuna, más néven Euskal Herritarrok)) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baszk Haza és Szabadság (ETA) (A következő szervezetek az ETA terroristacsoport részei: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (más néven Herri Batasuna, más néven Euskal Herritarrok))

| 13. | Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C |
| --- | --- |

14.

Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Október Elseje Antifasiszta Ellenálló Csoportok (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Október Elseje Antifasiszta Ellenálló Csoportok (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

17.

Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 18. | Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF) |
| --- | --- |

18.

Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

| 19. | * Nemzetközi Szolidaritás (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Nemzetközi Szolidaritás (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

| 22. | * Lojalista Önkéntes Erő (Loyalist Volunteer Force – LVF) |
| --- | --- |

22.

* Lojalista Önkéntes Erő (Loyalist Volunteer Force – LVF)

| 23. | Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága) |
| --- | --- |

23.

Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

| 24. | Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője) |
| --- | --- |

25.

Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője)

| 26. | * Narancssárga Önkéntesek (Orange Volunteers – OV) |
| --- | --- |

26.

* Narancssárga Önkéntesek (Orange Volunteers – OV)

| 27. | Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

27.

Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

| 28. | Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 29. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP |
| --- | --- |

29.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

| 30. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC) |
| --- | --- |

30.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

| 31. | * Igazi IRA (Real IRA) |
| --- | --- |

31.

* Igazi IRA (Real IRA)

| 32. | * Vörös Brigád a Harcoló Kommunista Párt Építéséért (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

32.

* Vörös Brigád a Harcoló Kommunista Párt Építéséért (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 33. | * A Vörös Kéz Védelmezői (Red Hand Defenders – RHD) |
| --- | --- |

33.

* A Vörös Kéz Védelmezői (Red Hand Defenders – RHD)

| 34. | Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC) |
| --- | --- |

34.

Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

| 35. | * Forradalmi Sejtek/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Forradalmi Sejtek/Epanastatiki Pirines

| 36. | * November 17. Forradalmi Szervezet/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* November 17. Forradalmi Szervezet/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

| 38. | * Forradalmi Népi Harc/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Forradalmi Népi Harc/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL) |
| --- | --- |

39.

Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

| 40. | Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

| 41. | * Július Huszadika Brigád (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

41.

* Július Huszadika Brigád (Brigata XX Luglio)

| 42. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

42.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 43. | Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

43.

Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

| 44. | * Egység a Forradalmi Proletár Kezdeményezésért (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

44.

* Egység a Forradalmi Proletár Kezdeményezésért (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 45. | * Egységek a Proletár Kezdeményezésért (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

45.

* Egységek a Proletár Kezdeményezésért (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 46. | * Nem hivatalos Anarchista Szövetség (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

46.

* Nem hivatalos Anarchista Szövetség (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  A *-gal jelölt személyekre, csoportokra és szervezetekre kizárólag a 2001/931/KKBP közös álláspont 4. cikke vonatkozik.

---

| 8.6.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/59

---

A TANÁCS 2005/428/KKBP HATÁROZATA

(2005. június 6.)

a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/221/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK rendeletre (1), és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. április 2-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 2004/306/EK határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. április 2-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 2004/306/EK határozatot (2).

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az 1267 (1999) számú határozat szerint létrehozott Szankciós Bizottsága 2005. május 2-i határozata alapján szükséges elfogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik, |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának az 1267 (1999) számú határozat szerint létrehozott Szankciós Bizottsága 2005. május 2-i határozata alapján szükséges elfogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista a következő:

| 1. | SZEMÉLYEK






  1. | ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- | --- |

1.

SZEMÉLYEK

1.

ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria),(az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

| 6. | ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 7. | ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 8. | ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 9. | ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 10. | ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

| 11. | DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) born 1965.7.10. alt. 1965.7.11. in El Dibabiya, Saudi Arabia; citizen Saudi Arabia |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár) born 1965.7.10. alt. 1965.7.11. in El Dibabiya, Saudi Arabia; citizen Saudi Arabia

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

| 16. | LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz),a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 21. | RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 25. | SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.8., Cabugao, Fülöp-szigetek |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője), született: 1939.2.8., Cabugao, Fülöp-szigetek

| 26. | TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

| 2. | CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK






  1. | Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete) |
| --- | --- | --- |

2.

CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

1.

Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

| 2. | Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir és al-Hidzsra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir és al-Hidzsra

| 5. | Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C |
| --- | --- |

8.

Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – BDA-C

| 9. | Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development) |
| --- | --- |

10.

Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

| 11. | Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF) |
| --- | --- |

11.

Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

| 14. | Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az IrániNemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága) |
| --- | --- |

14.

Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az IrániNemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

| 15. | Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője) |
| --- | --- |

16.

Új Néphadsereg (NPA), Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódik (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA vezetője)

| 17. | Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

17.

Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

| 18. | Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP |
| --- | --- |

19.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

| 20. | Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC) |
| --- | --- |

20.

Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

| 21. | Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC) |
| --- | --- |

21.

Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

| 22. | Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

| 23. | Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL) |
| --- | --- |

23.

Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

| 24. | Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

| 25. | Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC) |
| --- | --- |

25.

Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)

2. cikk

A 2005/221/KKBP határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a határozat kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. KRECKÉ

---

(1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A 745/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 106., 2003.4.29., 22. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 69., 2005.3.16., 64. o.

2

---