# Euroopa Liidu L 166/28.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide28. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide28. juuni 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 977/2005, 27. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 978/2005, 27. juuni 2005, millega avatakse erisoodustariifikvoot AKV riikidest ja Indiast pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehastele tarnimiseks ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006 | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 979/2005, 27. juuni 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud) | 5 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 977/2005, 27. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 978/2005, 27. juuni 2005, millega avatakse erisoodustariifikvoot AKV riikidest ja Indiast pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehastele tarnimiseks ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 979/2005, 27. juuni 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

5

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 27. november 2002, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA ja Gyproc Benelux N.V. vastu (Juhtum COMP/E-1/37.152 – Kuivkrohvplaat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2002) 4570 all) | 8 |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuni 2005, toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning zootehnika valdkondi käsitlevate uuringute, mõjude hindamiste ja muud liiki hindamiste rahastamise kohta | 12 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 27. november 2002, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA ja Gyproc Benelux N.V. vastu (Juhtum COMP/E-1/37.152 – Kuivkrohvplaat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2002) 4570 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 4570 all)

8

*

Komisjoni otsus, 24. juuni 2005, toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning zootehnika valdkondi käsitlevate uuringute, mõjude hindamiste ja muud liiki hindamiste rahastamise kohta

12

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 28.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 977/2005,

27. juuni 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 27. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 54,7 |
| 999 | 54,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,8 |
| 999 | 87,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 66,8 |
| 528 | 66,6 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 64,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,1 |
| 400 | 107,4 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 66,9 |
| 524 | 46,4 |
| 528 | 63,7 |
| 720 | 56,7 |
| 804 | 95,7 |
| 999 | 77,8 |
| 0809 10 00 | 052 | 176,4 |
| 624 | 188,8 |
| 999 | 182,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 242,3 |
| 068 | 148,4 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 238,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 122,3 |
| 999 | 122,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

54,7

999

54,7

0707 00 05

052

87,8

999

87,8

0709 90 70

052

91,3

999

91,3

0805 50 10

382

52,4

388

66,8

528

66,6

624

71,1

999

64,2

0808 10 80

388

93,1

400

107,4

508

92,8

512

66,9

524

46,4

528

63,7

720

56,7

804

95,7

999

77,8

0809 10 00

052

176,4

624

188,8

999

182,6

0809 20 95

052

242,3

068

148,4

400

325,6

999

238,8

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

122,3

999

122,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 28.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 978/2005,

27. juuni 2005,

millega avatakse erisoodustariifikvoot AKV riikidest ja Indiast pärit toor-roosuhkru importimiseks rafineerimistehastele tarnimiseks ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 39 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 39 lõikes 1 on sätestatud, et 2001/2002. kuni 2005/2006. turustusaastal ning selleks, et tagada piisavad tarned ühenduse rafineerimistehastele, tuleb nendest riikidest pärit toor-roosuhkru impordi puhul, millega ühendus on sõlminud soodustingimustel tarnelepingud, kohaldada vähendatud eritollimaksumäära. Praegu on sellised lepingud sõlmitud nõukogu otsuse 2001/870/EÜ (2) alusel ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (AKV riigid), mis on AKV-EÜ koostöölepingu (3) V lisas esitatud AKV riikidest pärit suhkrut käsitleva protokolli nr 3 osapooled, ja teiselt poolt India Vabariigiga. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 39 lõikes 1 on sätestatud, et 2001/2002. kuni 2005/2006. turustusaastal ning selleks, et tagada piisavad tarned ühenduse rafineerimistehastele, tuleb nendest riikidest pärit toor-roosuhkru impordi puhul, millega ühendus on sõlminud soodustingimustel tarnelepingud, kohaldada vähendatud eritollimaksumäära. Praegu on sellised lepingud sõlmitud nõukogu otsuse 2001/870/EÜ (2) alusel ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega (AKV riigid), mis on AKV-EÜ koostöölepingu (3) V lisas esitatud AKV riikidest pärit suhkrut käsitleva protokolli nr 3 osapooled, ja teiselt poolt India Vabariigiga.

| (2) | Otsusega 2001/870/EÜ sõlmitud lepingutes on sätestatud, et asjaomased rafineerimistehased peavad maksma väikseima ostuhinna, mis on võrdne toorsuhkru tagatud hinnaga ja millest on lahutatud asjaomaseks turustusaastaks kehtestatud kohandusabi. Väikseim hind tuleks seega kehtestada, pidades silmas 2005/2006. turustusaastal kohaldatavaid tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2001/870/EÜ sõlmitud lepingutes on sätestatud, et asjaomased rafineerimistehased peavad maksma väikseima ostuhinna, mis on võrdne toorsuhkru tagatud hinnaga ja millest on lahutatud asjaomaseks turustusaastaks kehtestatud kohandusabi. Väikseim hind tuleks seega kehtestada, pidades silmas 2005/2006. turustusaastal kohaldatavaid tegureid.

| (3) | Imporditava erisoodussuhkru kogused arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 39 ühenduse iga-aastase prognoositava tarnebilansi põhjal. Bilanss näitab, et on vaja importida toorsuhkrut ja avada tariifikvoodid 2005/2006. turustusaastaks vähendatud eritollimaksumääraga, mis on sätestatud eespool nimetatud lepingutes, selleks, et täita ühenduse rafineerimistehaste tarnevajadused selle turustusaasta osaks. |
| --- | --- |

(3)

Imporditava erisoodussuhkru kogused arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklile 39 ühenduse iga-aastase prognoositava tarnebilansi põhjal. Bilanss näitab, et on vaja importida toorsuhkrut ja avada tariifikvoodid 2005/2006. turustusaastaks vähendatud eritollimaksumääraga, mis on sätestatud eespool nimetatud lepingutes, selleks, et täita ühenduse rafineerimistehaste tarnevajadused selle turustusaasta osaks.

| (4) | Kuna nüüd on kättesaadavad toor-roosuhkru tootmise prognoosid 2005/2006. turustusaastaks ning prognoositava tarnebilansi puhul eeldatavat puudujääki, tuleks sätestada impordi lubamine ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006. |
| --- | --- |

(4)

Kuna nüüd on kättesaadavad toor-roosuhkru tootmise prognoosid 2005/2006. turustusaastaks ning prognoositava tarnebilansi puhul eeldatavat puudujääki, tuleks sätestada impordi lubamine ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006.

| (5) | Komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad roosuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96. (4) |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad roosuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/04, 2004/05 ja 2005/06 ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96. (4)

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga avatakse ajavahemikuks 1. juuli 2005 kuni 28. veebruar 2006 tariifikvoot otsuse 2001/870/EÜ alusel CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluva toor-roosuhkru:

| a) | tariifikvoot impordiks 90 000 tonni ulatuses, väljendatuna AKV riikidest pärit valge suhkruna, vastavalt otsusega 2001/870/EÜ sõlmitud lepingutes sätestatule; |
| --- | --- |

a)

tariifikvoot impordiks 90 000 tonni ulatuses, väljendatuna AKV riikidest pärit valge suhkruna, vastavalt otsusega 2001/870/EÜ sõlmitud lepingutes sätestatule;

| b) | tariifikvoot impordiks 10 000 tonni ulatuses, väljendatuna Indiast pärit valge suhkruna. |
| --- | --- |

b)

tariifikvoot impordiks 10 000 tonni ulatuses, väljendatuna Indiast pärit valge suhkruna.

Artikkel 2

1.   Vähendatud eritollimaksumäära 0 eurot 100 kilogrammi standardkvaliteediga toorsuhkru kohta kohaldatakse artiklis 1 osutatud koguse impordi puhul.

2.   Artiklis 1 osutatud ajavahemikul ühenduse rafineerimistehaste makstav madalaim ostuhind on 49,68 eurot 100 kilogrammi standardkvaliteediga toorsuhkru kohta.

Artikkel 3

Käesoleva määrusega avatud uue tariifikvoodi suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1159/2003.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse 1. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 325, 8.12.2001, lk 21.

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

4

---

| 28.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 979/2005,

27. juuni 2005,

millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, lauaviinamarju, õunu ja virsikuid võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused. |
| --- | --- |

(8)

Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks avatakse pakkumine. Asjaomased tooted, pakkumiste esitamise tähtaeg, soovituslikud toetusemäärad ja kavandatavad kogused on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on A3 litsentside kehtivusaeg kolm kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 558/2005 (ELT L 94, 13.4.2005, lk 22).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

4

---

LISA

millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, lauaviinamarjad, õunad ja virsikud)

Pakkumiste esitamise tähtaeg: 4–5. juuli 2005

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Soovitusliku toetuse summa
  (euro/netokaalu kg) | Kavandatav kogus
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 45 | 3 747 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 48 | 1 229 |
| 0806 10 10 9100 | A00 | 35 | 13 255 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 46 | 38 466 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 18 | 19 415 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Soovitusliku toetuse summa

(euro/netokaalu kg)

Kavandatav kogus

(tonnides)

0702 00 00 9100

F08

45

3 747

0805 10 20 9100

A00

48

1 229

0806 10 10 9100

A00

35

13 255

0808 10 80 9100

F04, F09

46

38 466

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

18

19 415

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11). Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03: | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits. |
| --- | --- |
| F04: | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica. |
| F08: | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria. |
| F09: | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia, |

F03:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits.

F04:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica.

F08:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria.

F09:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia,

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik, |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik,

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 28.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/8

---

KOMISJONI OTSUS,

27. november 2002,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA ja Gyproc Benelux N.V. vastu

(Juhtum COMP/E-1/37.152 – Kuivkrohvplaat)

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 4570 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2005/471/EÜ)

27. novembril 2002 võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 30, (1) millega asendatakse määruse 17 artikkel 21, (2) avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärihuve. Mittekonfidentsiaalne versioon otsuse terviktekstist on kättesaadavad juhtumi autentsetes keeltes ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel (http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html).

I.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

1.   Adressaadid

| (1) | Käesoleva otsuse, mis on seotud asutamislepingu artikli 81 rikkumisega, adressaadid on järgmised ettevõtted:






  — | BPB PLC (edaspidi “BPB”), |
| --- | --- | --- |

(1)

Käesoleva otsuse, mis on seotud asutamislepingu artikli 81 rikkumisega, adressaadid on järgmised ettevõtted:

—

BPB PLC (edaspidi “BPB”),

| — | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (edaspidi “Knauf Westdeutsche Gipswerke”), |
| --- | --- |

—

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG (edaspidi “Knauf Westdeutsche Gipswerke”),

| — | Société Lafarge SA (edaspidi “Lafarge”), |
| --- | --- |

—

Société Lafarge SA (edaspidi “Lafarge”),

| — | Gyproc Benelux NV (edaspidi “Gyproc”). |
| --- | --- |

—

Gyproc Benelux NV (edaspidi “Gyproc”).

2.   Rikkumise laad

| (2) | BPB, Knauf, (3) Lafarge ja Gyproc sõlmisid ja osalesid ulatuslikus ja kestvas lepingus, mis on vastuolus asutamislepingu artikli 81 lõikega 1, väljendudes järgmises käitumises, mida võib pidada kokkuleppeks või kooskõlastatud tegevuseks:






  — | BPB ja Knauf esindajad kohtusid Londonis 1992. aastal ja väljendasid ühist soovi turgude stabiliseerimiseks Saksamaal (edaspidi “Saksamaa turg”), Ühendkuningriigis (edaspidi “Ühendkuningriigi turg”), Prantsusmaal (edaspidi “Prantsusmaa turg”) ja Hollandis, Belgias ning Luksemburgis (edaspidi “Beneluxi turg”); |
| --- | --- | --- |

(2)

BPB, Knauf, (3) Lafarge ja Gyproc sõlmisid ja osalesid ulatuslikus ja kestvas lepingus, mis on vastuolus asutamislepingu artikli 81 lõikega 1, väljendudes järgmises käitumises, mida võib pidada kokkuleppeks või kooskõlastatud tegevuseks:

—

BPB ja Knauf esindajad kohtusid Londonis 1992. aastal ja väljendasid ühist soovi turgude stabiliseerimiseks Saksamaal (edaspidi “Saksamaa turg”), Ühendkuningriigis (edaspidi “Ühendkuningriigi turg”), Prantsusmaal (edaspidi “Prantsusmaa turg”) ja Hollandis, Belgias ning Luksemburgis (edaspidi “Beneluxi turg”);

| — | ettevõtete BPB ja Knauf esindajad kehtestasid teabevahetuse korra alates 1992. aastast, millega hiljem ühinesid Lafarge ja Gyproc seoses oma müügimahtudega Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi ja Beneluxi kuivkrohvplaadi turgudel; |
| --- | --- |

—

ettevõtete BPB ja Knauf esindajad kehtestasid teabevahetuse korra alates 1992. aastast, millega hiljem ühinesid Lafarge ja Gyproc seoses oma müügimahtudega Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi ja Beneluxi kuivkrohvplaadi turgudel;

| — | ettevõtete BPB, Knauf ja Lafarge esindajad vahetasid mitmel puhul teavet enne hinnatõuse Ühendkuningriigi turul; |
| --- | --- |

—

ettevõtete BPB, Knauf ja Lafarge esindajad vahetasid mitmel puhul teavet enne hinnatõuse Ühendkuningriigi turul;

| — | ettevõtete BPB, Knauf, Lafarge ja Gyproc esindajad kohtusid konkreetsete arengute tõttu Saksamaa turul 1996. aastal Versailles’s, 1997. aastal Brüsselis ja 1998. aastal Haagis, eesmärgiga Saksamaa turg ära jagada või see vähemalt stabiliseerida; |
| --- | --- |

—

ettevõtete BPB, Knauf, Lafarge ja Gyproc esindajad kohtusid konkreetsete arengute tõttu Saksamaa turul 1996. aastal Versailles’s, 1997. aastal Brüsselis ja 1998. aastal Haagis, eesmärgiga Saksamaa turg ära jagada või see vähemalt stabiliseerida;

| — | ettevõtete BPB, Knauf, Lafarge ja Gyproc esindajad vahetasid mitmel puhul teavet ja kooskõlastasid hinnatõusude rakendamise meetmeid Saksamaa turul ajavahemikus 1996–1998. |
| --- | --- |

—

ettevõtete BPB, Knauf, Lafarge ja Gyproc esindajad vahetasid mitmel puhul teavet ja kooskõlastasid hinnatõusude rakendamise meetmeid Saksamaa turul ajavahemikus 1996–1998.

3.   Kestus

| (3) | Asjaomased ettevõtted osalesid rikkumistes järgnevatel perioodidel:






  — | BPB: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- | --- |

(3)

Asjaomased ettevõtted osalesid rikkumistes järgnevatel perioodidel:

—

BPB: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| — | Knauf: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- |

—

Knauf: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| — | Lafarge: vähemalt 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- |

—

Lafarge: vähemalt 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| — | Gyproc: vähemalt 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998. |
| --- | --- |

—

Gyproc: vähemalt 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998.

4.   Menetlustoimingud

| (4) | Komisjon viis ajavahemikus 1998. aasta november kuni 1999. aasta juuli saadud teabe põhjal läbi kontrollid mitme ettevõtte territooriumil vastavalt määruse nr 17 artikli 14 lõike 3 kohastele komisjoni otsustele. Kõnealuste kontrollide tulemusena saatis komisjon teatavatele ettevõtetele taotlused teabe saamiseks 1999. aasta jaanuaris, juulis ja septembris ning 2000. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon viis ajavahemikus 1998. aasta november kuni 1999. aasta juuli saadud teabe põhjal läbi kontrollid mitme ettevõtte territooriumil vastavalt määruse nr 17 artikli 14 lõike 3 kohastele komisjoni otsustele. Kõnealuste kontrollide tulemusena saatis komisjon teatavatele ettevõtetele taotlused teabe saamiseks 1999. aasta jaanuaris, juulis ja septembris ning 2000. aasta märtsis.

| (5) | 18. aprillil 2001. aastal algatas komisjon käesoleva juhtumi puhul menetluse ja võttis vastu vastuväiteavalduse viie ettevõtte kohta, milleks on: BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc ja Etex SA. Kõik pooled, kellele vastuväiteavaldus saadeti, esitasid kirjalikud märkused vastusena komisjoni esitatud vastuväidetele. 17. juulil 2001. aastal kuulati kõik kõnealused ettevõtted ära. |
| --- | --- |

(5)

18. aprillil 2001. aastal algatas komisjon käesoleva juhtumi puhul menetluse ja võttis vastu vastuväiteavalduse viie ettevõtte kohta, milleks on: BPB, Knauf, Lafarge, Gyproc ja Etex SA. Kõik pooled, kellele vastuväiteavaldus saadeti, esitasid kirjalikud märkused vastusena komisjoni esitatud vastuväidetele. 17. juulil 2001. aastal kuulati kõik kõnealused ettevõtted ära.

| (6) | Komisjon leiab, et tema käsutuses olev teave on ebapiisav, et tõendada Etex SA osalust ühes, ulatuslikus ja pidevas rikkumises. Seetõttu ei ole käesoleva otsus adresseeritud Etexile. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon leiab, et tema käsutuses olev teave on ebapiisav, et tõendada Etex SA osalust ühes, ulatuslikus ja pidevas rikkumises. Seetõttu ei ole käesoleva otsus adresseeritud Etexile.

5.   Toode ja turg

| (7) | Käesoleva juhuga seotud toode on kuivkrohvplaat. See on valmistoode, mida kasutatakse monteeritava ehitusmaterjalina ja mis koosneb kahe paberist või muust materjalist kihi vahele kinnitatud kipsplaadist. Kuivkrohvplaati lõigatakse erineva suuruse ja tihedusega ja seda kasutatakse tavaliselt seina sisevooderdisena, et moodustada sisevaheseinu, laekatendina ning laematerjalina olme-, kaubandus- ja administratiivruumides. Kuivkrohvplaat on ehitustööstuses atraktiivne toode tulenevalt selle stabiilsusest, vastupidavusest, paigaldamise lihtsusest, tulekindlusest ja madalast hinnast. Kuivkrohvplaat on atraktiivne toode ka tarbijatele. Seda kasutatakse laialdaselt kaasaegsete elamute ehituses ja meisterdamises. Kuivkrohvplaat on hästi tuntud toode ja asjaomaste ettevõtete nimed on kujunenud mitmes liikmesriigis selle sünonüümiks (nii räägitakse “gyproc’i” ostmisest Belgias, “placoplâtre’ist” Prantsusmaal jne). |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva juhuga seotud toode on kuivkrohvplaat. See on valmistoode, mida kasutatakse monteeritava ehitusmaterjalina ja mis koosneb kahe paberist või muust materjalist kihi vahele kinnitatud kipsplaadist. Kuivkrohvplaati lõigatakse erineva suuruse ja tihedusega ja seda kasutatakse tavaliselt seina sisevooderdisena, et moodustada sisevaheseinu, laekatendina ning laematerjalina olme-, kaubandus- ja administratiivruumides. Kuivkrohvplaat on ehitustööstuses atraktiivne toode tulenevalt selle stabiilsusest, vastupidavusest, paigaldamise lihtsusest, tulekindlusest ja madalast hinnast. Kuivkrohvplaat on atraktiivne toode ka tarbijatele. Seda kasutatakse laialdaselt kaasaegsete elamute ehituses ja meisterdamises. Kuivkrohvplaat on hästi tuntud toode ja asjaomaste ettevõtete nimed on kujunenud mitmes liikmesriigis selle sünonüümiks (nii räägitakse “gyproc’i” ostmisest Belgias, “placoplâtre’ist” Prantsusmaal jne).

| (8) | Aastase müügimahu väärtus käesoleva otsusega seotud Beneluxi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi turgudel oli 1997. ja 1998. aastal suurusjärgus 1 210 miljonit eküüd ning müügimaht 692 miljonit ruutmeetrit 1997. aastal ja umbes 710 miljonit ruutmeetrit 1998. aastal. Koos katsid kõnealused ettevõtted peaaegu kogu kuivkrohvplaadi müügi neljal asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(8)

Aastase müügimahu väärtus käesoleva otsusega seotud Beneluxi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi turgudel oli 1997. ja 1998. aastal suurusjärgus 1 210 miljonit eküüd ning müügimaht 692 miljonit ruutmeetrit 1997. aastal ja umbes 710 miljonit ruutmeetrit 1998. aastal. Koos katsid kõnealused ettevõtted peaaegu kogu kuivkrohvplaadi müügi neljal asjaomasel turul.

II.   TRAHVID

1.   Põhisumma

| (9) | Iga trahvisumma määramisel peab komisjon võtma arvesse kõiki seotud asjaolusid ning eelkõige rikkumise raskusastet ja kestust, mis on määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 kaks selgesõnaliselt osutatud kriteeriumi. |
| --- | --- |

(9)

Iga trahvisumma määramisel peab komisjon võtma arvesse kõiki seotud asjaolusid ning eelkõige rikkumise raskusastet ja kestust, mis on määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 kaks selgesõnaliselt osutatud kriteeriumi.

a)   Raskusaste

| (10) | Võttes arvesse kõnealuse tegevuse laadi, selle tegelikku mõju kuivkrohvplaadi turule ja asjaolu, et hõlmati nelja põhilist turgu Euroopa Ühenduse südames, leiab komisjon, et käesoleva otsuse adressaadid on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse kõnealuse tegevuse laadi, selle tegelikku mõju kuivkrohvplaadi turule ja asjaolu, et hõlmati nelja põhilist turgu Euroopa Ühenduse südames, leiab komisjon, et käesoleva otsuse adressaadid on väga tõsiselt rikkunud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1.

b)   Erinev kohtlemine

| (11) | Väga tõsise rikkumisastme puhul võib komisjon rakendada erinevat kohtlemist asjaomaste ettevõtete suhtes, eesmärgiga võtta arvesse nende tegelikku majanduslikku suutlikkust põhjustada olulist kahju konkurentsile ja selleks, et määrata trahvi suurus nii, et sellel oleks piisavalt hoiatav mõju. See on eriti vajalik siis, kui rikkumises osalenud ettevõtete suurus erineb üksteisest oluliselt, nagu ka kõnealusel juhul. Selleks jaotatakse otsusega ettevõtted kolme rühma vastavalt nende turuosadele, mis põhineb toote müügikäibel neljal asjaomasel turul viimasel rikkumise täisaastal, st 1997: esimesse rühma kuulub BPB turuosaga umbes [40–45] %; teise rühma moodustavad Knauf ja Lafarge turuosadega vastavalt umbes [25–30] % ja [20–25] %; kolmandasse rühma kuulub Gyproc turuosaga umbes [7–10] %. |
| --- | --- |

(11)

Väga tõsise rikkumisastme puhul võib komisjon rakendada erinevat kohtlemist asjaomaste ettevõtete suhtes, eesmärgiga võtta arvesse nende tegelikku majanduslikku suutlikkust põhjustada olulist kahju konkurentsile ja selleks, et määrata trahvi suurus nii, et sellel oleks piisavalt hoiatav mõju. See on eriti vajalik siis, kui rikkumises osalenud ettevõtete suurus erineb üksteisest oluliselt, nagu ka kõnealusel juhul. Selleks jaotatakse otsusega ettevõtted kolme rühma vastavalt nende turuosadele, mis põhineb toote müügikäibel neljal asjaomasel turul viimasel rikkumise täisaastal, st 1997: esimesse rühma kuulub BPB turuosaga umbes [40–45] %; teise rühma moodustavad Knauf ja Lafarge turuosadega vastavalt umbes [25–30] % ja [20–25] %; kolmandasse rühma kuulub Gyproc turuosaga umbes [7–10] %.

| (12) | Selleks, et tagada, et määratud trahvidel oleks piisav hoiatav mõju, ja pidades silmas ettevõtte Lafarge suurust ning ülemaailmseid vahendeid, suurendatakse otsusega kõnealusele ettevõttele määratud esialgset trahvi 100 %liselt. |
| --- | --- |

(12)

Selleks, et tagada, et määratud trahvidel oleks piisav hoiatav mõju, ja pidades silmas ettevõtte Lafarge suurust ning ülemaailmseid vahendeid, suurendatakse otsusega kõnealusele ettevõttele määratud esialgset trahvi 100 %liselt.

c)   Kestus

| (13) | Knauf ja BPB rikkusid EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 vähemalt alates 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998. Lafarge sooritas samalaadse rikkumise vähemalt alates 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998. Gyproc osales aktiivselt rikkumises vähemalt alates 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998. |
| --- | --- |

(13)

Knauf ja BPB rikkusid EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 1 vähemalt alates 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998. Lafarge sooritas samalaadse rikkumise vähemalt alates 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998. Gyproc osales aktiivselt rikkumises vähemalt alates 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998.

| (14) | Ettevõtete Knauf, BPB ja Lafarge puhul oli rikkumine seega pikaajaline (üle 5 aasta) ja Gyproci puhul oli rikkumine keskmise kestusega (jäädes ajavahemikku üks kuni viis aastat). Seega suurendatakse raskusastme põhjal määratud esialgset trahvisummat 65 % võrra BPB ja Knauf Westdeutsche Gipswerke, 60 % võrra Lafarge ja 20 % võrra Gyproci puhul. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtete Knauf, BPB ja Lafarge puhul oli rikkumine seega pikaajaline (üle 5 aasta) ja Gyproci puhul oli rikkumine keskmise kestusega (jäädes ajavahemikku üks kuni viis aastat). Seega suurendatakse raskusastme põhjal määratud esialgset trahvisummat 65 % võrra BPB ja Knauf Westdeutsche Gipswerke, 60 % võrra Lafarge ja 20 % võrra Gyproci puhul.

2.   Raskendavad asjaolud

| (15) | Komisjon on varem võtnud vastu meetmed trahvide määramise kohta ettevõttele BPB De Eendracht NV (4) (mis kuulub BPB kontserni, mis on otsuse eelnõu adressaat) kõnealuse ettevõtte osalemise tõttu ebaseaduslikus kokkuleppes karbipapi sektoris ja ettevõttele Lafarge SA (mida tunti sel ajal ettevõttena Lafarge Coppée SA) osalemise tõttu ebaseaduslikus kokkuleppes tsemendisektoris. (5) |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on varem võtnud vastu meetmed trahvide määramise kohta ettevõttele BPB De Eendracht NV (4) (mis kuulub BPB kontserni, mis on otsuse eelnõu adressaat) kõnealuse ettevõtte osalemise tõttu ebaseaduslikus kokkuleppes karbipapi sektoris ja ettevõttele Lafarge SA (mida tunti sel ajal ettevõttena Lafarge Coppée SA) osalemise tõttu ebaseaduslikus kokkuleppes tsemendisektoris. (5)

| (16) | Käesolevas otsuses määratletud asjaolude kohaselt jätkasid BPB ja Lafarge pärast neile eespool nimetatud otsuste teatavaks tegemist aktiivselt karbipapisektori kartellis osalemist. Asjaolu, et kõnealused ettevõtted on korranud samalaadset tegevusviisi esimeste otsustega seotud sektorist erinevas sektoris, näitab, et esimesel juhul kehtestatud sanktsioonid ei suunanud ettevõtteid oma tegevusviisi muutma, ja seega läheb see arvesse raskendava asjaoluna. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevas otsuses määratletud asjaolude kohaselt jätkasid BPB ja Lafarge pärast neile eespool nimetatud otsuste teatavaks tegemist aktiivselt karbipapisektori kartellis osalemist. Asjaolu, et kõnealused ettevõtted on korranud samalaadset tegevusviisi esimeste otsustega seotud sektorist erinevas sektoris, näitab, et esimesel juhul kehtestatud sanktsioonid ei suunanud ettevõtteid oma tegevusviisi muutma, ja seega läheb see arvesse raskendava asjaoluna.

| (17) | BPB puhul ei takista asjaolu, et otsus 94/601/EÜ oli adresseeritud BPB tütarettevõttele, BPB De Eendracht NV, komisjonil seda käesoleval juhul käsitlemast raskendava asjaoluna. Komisjon leiab, et kuna BPB De Eendracht NV oli varasema otsuse tegemise ajal BPB PLC tütarettevõte, moodustavad mõlemad ühe ja sama ettevõtte asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses. Lisaks on ettevõtte kohustusteks, mille komisjon on leidnud süüdi olevat, nii konkreetses otsuses, mis on ettevõttele adresseeritud, tuvastatud konkurentsivastase tegevuse lõpetamine kui ka kogu ühenduses oma kaubanduspoliitika kõnealuse otsusega kooskõlla viimine. BPB toimis vastupidiselt, nagu on osutatud käesolevas otsuses. (6) Asjaolu, et ettevõtte suhtes on juba tehtud rikkumise otsus ja et vaatamata sellisele järeldusele ja määratud trahvile on ettevõte jätkuvalt osalenud teises samalaadses rikkumises, rikkudes asutamislepingu sama sätet, on piisav alus käsitleda seda kui korduvat rikkumist. |
| --- | --- |

(17)

BPB puhul ei takista asjaolu, et otsus 94/601/EÜ oli adresseeritud BPB tütarettevõttele, BPB De Eendracht NV, komisjonil seda käesoleval juhul käsitlemast raskendava asjaoluna. Komisjon leiab, et kuna BPB De Eendracht NV oli varasema otsuse tegemise ajal BPB PLC tütarettevõte, moodustavad mõlemad ühe ja sama ettevõtte asutamislepingu artikli 81 lõike 1 tähenduses. Lisaks on ettevõtte kohustusteks, mille komisjon on leidnud süüdi olevat, nii konkreetses otsuses, mis on ettevõttele adresseeritud, tuvastatud konkurentsivastase tegevuse lõpetamine kui ka kogu ühenduses oma kaubanduspoliitika kõnealuse otsusega kooskõlla viimine. BPB toimis vastupidiselt, nagu on osutatud käesolevas otsuses. (6) Asjaolu, et ettevõtte suhtes on juba tehtud rikkumise otsus ja et vaatamata sellisele järeldusele ja määratud trahvile on ettevõte jätkuvalt osalenud teises samalaadses rikkumises, rikkudes asutamislepingu sama sätet, on piisav alus käsitleda seda kui korduvat rikkumist.

| (18) | Seoses eespool nimetatud raskendavate asjaoludega, on ettevõtetele BPB ja Lafarge esialgselt määratud trahvide suurendamine 50 % võrra õigustatud. |
| --- | --- |

(18)

Seoses eespool nimetatud raskendavate asjaoludega, on ettevõtetele BPB ja Lafarge esialgselt määratud trahvide suurendamine 50 % võrra õigustatud.

3.   Kergendavad asjaolud

| (19) | Kuigi ettevõtet Gyproc saab pidada rikkumise eest vastutavaks kogu ajavahemiku eest, mil kõnealune ettevõte rikkumises osales, st 1996. aasta juunist kuni 1998. aasta novembrini, näitavad olemasolevad tõendid, et Gyproc oli, võrreldes ülejäänud otsuse adressaatidega, objektiivselt teistsuguses olukorras; seega tunnustab komisjon, et Gyprocil ei olnud kokkuleppes samasugune roll nagu teistel ettevõtetel. Komisjoni tunnustatud eristavad asjaolud on järgmised: näib, et märkimisväärse aja jooksul kokkuleppes osalemises, oli ettevõttel Gyproc raskusi vältida ettevõttega seotud teabe saamist ja edastamist ettevõtte BPB poolt, kuna BPB oli esindatud Gyproci juhatuses; Gyproc oli pidevaks destabiliseerivaks elemendiks ja aitas kaasa kokkuleppe mõjude piiramisele Saksamaa turul; Gyproc ei osalenud Ühendkuningriikide turul, kus kokkuleppe avaldus kõige sagedamini. |
| --- | --- |

(19)

Kuigi ettevõtet Gyproc saab pidada rikkumise eest vastutavaks kogu ajavahemiku eest, mil kõnealune ettevõte rikkumises osales, st 1996. aasta juunist kuni 1998. aasta novembrini, näitavad olemasolevad tõendid, et Gyproc oli, võrreldes ülejäänud otsuse adressaatidega, objektiivselt teistsuguses olukorras; seega tunnustab komisjon, et Gyprocil ei olnud kokkuleppes samasugune roll nagu teistel ettevõtetel. Komisjoni tunnustatud eristavad asjaolud on järgmised: näib, et märkimisväärse aja jooksul kokkuleppes osalemises, oli ettevõttel Gyproc raskusi vältida ettevõttega seotud teabe saamist ja edastamist ettevõtte BPB poolt, kuna BPB oli esindatud Gyproci juhatuses; Gyproc oli pidevaks destabiliseerivaks elemendiks ja aitas kaasa kokkuleppe mõjude piiramisele Saksamaa turul; Gyproc ei osalenud Ühendkuningriikide turul, kus kokkuleppe avaldus kõige sagedamini.

| (20) | Gyproc puhul vähendatakse trahvi põhisummat 25 % võrra, võttes arvesse kergendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(20)

Gyproc puhul vähendatakse trahvi põhisummat 25 % võrra, võttes arvesse kergendavaid asjaolusid.

4.   Komisjoni teatise trahvide määramatajätmise või vähendamise kohta kartellide puhul kohaldamine: trahvisumma märkimisväärne vähendamine

| (21) | Enne, kui komisjon võttis vastu vastuväiteavalduse, esitasid BPB ja Gyproc komisjonile teabe ja/või dokumendid. Kõnealuste ettevõtete koostöö ulatus ja kvaliteet olid sellest hoolimata erinevad. |
| --- | --- |

(21)

Enne, kui komisjon võttis vastu vastuväiteavalduse, esitasid BPB ja Gyproc komisjonile teabe ja/või dokumendid. Kõnealuste ettevõtete koostöö ulatus ja kvaliteet olid sellest hoolimata erinevad.

| (22) | BPB oli kokkuleppe esimene pool, kes pärast komisjoni teabe esitamise taotlust esitas lisatõendeid, mis täiendasid kontrollide käigus tuvastatut ja kinnitasid eespool nimetatud kokkuleppe olemasolu. Kõnealused tõendid sisaldasid üksikasjalikku teavet kõnealuste kohtumiste, eelkõige Londoni kohtumise kohta ja peamiste Euroopa ning eelkõige Ühendkuningriikide turu kohase teabevahetuse kohta. Lisaks nõustus BPB osaliselt asjaoludega, mida on kirjeldatud vastuväiteavalduses. Siiski ei tunnistanud BPB mõnede vastuväiteavalduses ja käesolevas otsuses kirjeldatud asjaolude rikkuvat laadi. |
| --- | --- |

(22)

BPB oli kokkuleppe esimene pool, kes pärast komisjoni teabe esitamise taotlust esitas lisatõendeid, mis täiendasid kontrollide käigus tuvastatut ja kinnitasid eespool nimetatud kokkuleppe olemasolu. Kõnealused tõendid sisaldasid üksikasjalikku teavet kõnealuste kohtumiste, eelkõige Londoni kohtumise kohta ja peamiste Euroopa ning eelkõige Ühendkuningriikide turu kohase teabevahetuse kohta. Lisaks nõustus BPB osaliselt asjaoludega, mida on kirjeldatud vastuväiteavalduses. Siiski ei tunnistanud BPB mõnede vastuväiteavalduses ja käesolevas otsuses kirjeldatud asjaolude rikkuvat laadi.

| (23) | Gyproc esitas ka tõendeid, mis aitasid kaasa rikkumise tõendamisele. Kõnealune ettevõte esitas pärast komisjoni teabe esitamise taotlust teavet kartelli kohtumiste kohta, täpsustades erinevates ühenduse liikmesriikides toimunud kohtumiste toimumisajad ja osalenud ettevõtete nimed. Gyproci taotletud kohtumisel komisjoni talitustega andis ettevõtte esindaja vabatahtlikult suulisi selgitusi käsitsi kirjutatud dokumentide kohta. Lisaks esitas Gyproc komisjonile omal vabal tahtel käsitsi kirjutatud dokumendid, millest komisjon ei olnud kontrollide jooksul teadlik. Kõnealused dokumendid sisaldasid eelkõige teavet, mis on seotud teabevahetusega müügimahtude kohta Versailles’s kohtumise ajal. Gyproc ei vaidlusta asjaolusid ega nende kvalifitseerimist ühenduse konkurentsiõiguse rikkumisena. |
| --- | --- |

(23)

Gyproc esitas ka tõendeid, mis aitasid kaasa rikkumise tõendamisele. Kõnealune ettevõte esitas pärast komisjoni teabe esitamise taotlust teavet kartelli kohtumiste kohta, täpsustades erinevates ühenduse liikmesriikides toimunud kohtumiste toimumisajad ja osalenud ettevõtete nimed. Gyproci taotletud kohtumisel komisjoni talitustega andis ettevõtte esindaja vabatahtlikult suulisi selgitusi käsitsi kirjutatud dokumentide kohta. Lisaks esitas Gyproc komisjonile omal vabal tahtel käsitsi kirjutatud dokumendid, millest komisjon ei olnud kontrollide jooksul teadlik. Kõnealused dokumendid sisaldasid eelkõige teavet, mis on seotud teabevahetusega müügimahtude kohta Versailles’s kohtumise ajal. Gyproc ei vaidlusta asjaolusid ega nende kvalifitseerimist ühenduse konkurentsiõiguse rikkumisena.

| (24) | Eespool nimetatud asjaolude tõttu leiab komisjon, et on asjakohane vähendada 30 % võrra ettevõtte BPB ja 40 % võrra ettevõtte Gyproc trahvisummat. |
| --- | --- |

(24)

Eespool nimetatud asjaolude tõttu leiab komisjon, et on asjakohane vähendada 30 % võrra ettevõtte BPB ja 40 % võrra ettevõtte Gyproc trahvisummat.

5.   Käesoleva menetlusega kehtestatud lõplikud trahvisummad

| (25) | Vastavalt määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 punktile a tuleks kehtestatavad trahvisummad lõplikult määrata järgmiselt:








  — | : | BPB | : | 138,6 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Knauf Westdeutsche Gipswerke | : | 85,8 miljonit eurot, |
| — | : | Lafarge | : | 249,6 miljonit eurot, |
| — | : | Gyproc | : | 4,32 miljonit eurot. |

(25)

Vastavalt määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 punktile a tuleks kehtestatavad trahvisummad lõplikult määrata järgmiselt:

—

:

BPB

:

138,6 miljonit eurot,

—

:

Knauf Westdeutsche Gipswerke

:

85,8 miljonit eurot,

—

:

Lafarge

:

249,6 miljonit eurot,

—

:

Gyproc

:

4,32 miljonit eurot.

III.   OTSUS

| (26) | BPB PLC, Knauf Group, Société Lafarge SA ja Gyproc Benelux NV on rikkunud asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, osaledes kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses kuivkrohvplaadi sektoris. |
| --- | --- |

(26)

BPB PLC, Knauf Group, Société Lafarge SA ja Gyproc Benelux NV on rikkunud asutamislepingu artikli 81 lõiget 1, osaledes kokkulepetes ja kooskõlastatud tegevuses kuivkrohvplaadi sektoris.

| (27) | Rikkumise kestused olid järgmised:






  a) | BPB PLC puhul: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- | --- |

(27)

Rikkumise kestused olid järgmised:

a)

BPB PLC puhul: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| b) | Knaufi puhul: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- |

b)

Knaufi puhul: vähemalt 31. märtsist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| c) | Société Lafarge SA puhul: vähemalt 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998, |
| --- | --- |

c)

Société Lafarge SA puhul: vähemalt 31. augustist 1992 kuni 25. novembrini 1998,

| d) | Gyproc Benelux NV puhul: vähemalt 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998. |
| --- | --- |

d)

Gyproc Benelux NV puhul: vähemalt 6. juunist 1996 kuni 25. novembrini 1998.

| (28) | Artiklis 1 osutatud ettevõtted lõpetavad kõnealuses artiklis osutatud rikkumised, kui nad ei ole seda veel teinud. Kuivkrohvplaadi sektoris hoiduvad nad mis tahes kokkulepetest või kooskõlastatud tegevustest, millel oleks rikkumisega samane või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(28)

Artiklis 1 osutatud ettevõtted lõpetavad kõnealuses artiklis osutatud rikkumised, kui nad ei ole seda veel teinud. Kuivkrohvplaadi sektoris hoiduvad nad mis tahes kokkulepetest või kooskõlastatud tegevustest, millel oleks rikkumisega samane või sarnane eesmärk või mõju.

| (29) | Artiklis 1 osutatud rikkumise puhul, määratakse järgmised trahvid järgmistele ettevõtetele:








  — | : | BPB PLC | : | 138,6 miljonit eurot, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG | : | 85,8 miljonit eurot, |
| — | : | Société Lafarge SA | : | 249,6 miljonit eurot, |
| — | : | Gyproc Benelux NV | : | 4,32 miljonit eurot. |

(29)

Artiklis 1 osutatud rikkumise puhul, määratakse järgmised trahvid järgmistele ettevõtetele:

—

:

BPB PLC

:

138,6 miljonit eurot,

—

:

Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG

:

85,8 miljonit eurot,

—

:

Société Lafarge SA

:

249,6 miljonit eurot,

—

:

Gyproc Benelux NV

:

4,32 miljonit eurot.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  Nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määrus nr 17 (EÜT 13, 21.2.1962, lk 204/62). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2003.

(3)  Nimetuse “Knauf” all mõistetakse kõiki Knauf grupi ettevõtteid.

(4)  Komisjoni 13. juuli 1994. aasta otsus 94/601/EÜ, mis on seotud EÜ asutamislepingu artikli 85 (nüüd 81) kohase menetlusega (kohtuasi IV/C/33.833 – Karbipapp) (EÜT L 243, 19.9.1994, lk 1), millega määrati 1 750 000 eküü suurune rahatrahv. 14. mail 1998. aastal vähendas esimese astme kohus trahvi 750 000 eküüle (Esimese astme kohtu 14. mai 1998. aasta otsus kohtuasjas T-311/94, BPB de Eendracht NV, endine Kartonfabriek de Eendracht NV v Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1998, lk II-1129).

(5)  Komisjoni 30. novembri 1994. aasta otsus 94/815/EÜ, mis on seotud EÜ asutamislepingu artikli 85 (nüüd 81) kohase menetlusega (kohtuasjad IV/C/33.126 ja 33.322 – Tsement) (EÜT L 343, 30.12.1994, lk 1), millega määrati 22 872 000 eküü suurune rahatrahv. 15. märtsil 2000. aastal vähendas esimese astme kohus trahvi 14 248 000 eurole (Esimese astme kohtu 15. märtsi 2000. aasta otsus kohtuasjas T-43/95, Cimenteries CBR e.a. v Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2000, lk II-491).

(6)  Vt ka komisjoni 20. juuni 2001. aasta otsust 2002/405/EÜ asutamislepingu artikli 82 kohase menetluse kohaldamise kohta (COMP/E-2/36.041/PO – Michelin) (EÜT L 143, 31.5.2002, lk 1), põhjendused 361 kuni 363.

---

| 28.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/12

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuni 2005,

toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning zootehnika valdkondi käsitlevate uuringute, mõjude hindamiste ja muud liiki hindamiste rahastamise kohta

(2005/472/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab või aitab ühendus liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 90/424/EMÜ kohaselt võtab või aitab ühendus liikmesriikidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide ning veterinaariahariduse ja -koolituse arendamiseks.

| (2) | Uuringud, mõjude hindamised ning oma kuluprogrammide süstemaatilised ja õigeaegsed hindamised on komisjoni kindel prioriteet, mis on omakorda vahend eraldatud rahaliste vahendite haldamise kohta arvestuse pidamiseks ja võimalus edendada õppimisele suunatud kultuuri kogu organisatsioonis, eelkõige tähtsamaks muutunud tulemusepõhise juhtimise kontekstis. |
| --- | --- |

(2)

Uuringud, mõjude hindamised ning oma kuluprogrammide süstemaatilised ja õigeaegsed hindamised on komisjoni kindel prioriteet, mis on omakorda vahend eraldatud rahaliste vahendite haldamise kohta arvestuse pidamiseks ja võimalus edendada õppimisele suunatud kultuuri kogu organisatsioonis, eelkõige tähtsamaks muutunud tulemusepõhise juhtimise kontekstis.

| (3) | Nende ülesannete täitmiseks on pärast 2004. aasta viimase kvartali jooksul toimunud avalikku menetlust esitatud toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning zootehnika valdkondade hindamisalast raamkokkulepet hõlmav pakkumiskutse. |
| --- | --- |

(3)

Nende ülesannete täitmiseks on pärast 2004. aasta viimase kvartali jooksul toimunud avalikku menetlust esitatud toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning zootehnika valdkondade hindamisalast raamkokkulepet hõlmav pakkumiskutse.

| (4) | Eeldatavalt nähakse kõnealuse raamkokkuleppega ette kõrgekvaliteedilise, õigeaegse ja asjakohase teabe pakkumine, mis on ühenduse otsuste tegemise protsessi aluseks. |
| --- | --- |

(4)

Eeldatavalt nähakse kõnealuse raamkokkuleppega ette kõrgekvaliteedilise, õigeaegse ja asjakohase teabe pakkumine, mis on ühenduse otsuste tegemise protsessi aluseks.

| (5) | Kõiki üksikülesandeid kohaldatakse vastavalt erikokkulepetele. Kõnealused lepingud allkirjastatakse vastavalt raamkokkuleppele komisjoni ja valitud töövõtja poolt. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki üksikülesandeid kohaldatakse vastavalt erikokkulepetele. Kõnealused lepingud allkirjastatakse vastavalt raamkokkuleppele komisjoni ja valitud töövõtja poolt.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meede on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesoleva otsuse lisas kirjeldatud meetmed on nende rahastamise eesmärgil heaks kiidetud.

Brüssel, 24. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

---

LISA

Valdkond: toiduohutus, loomade tervis ja heaolu ning zootehnika.

Õiguslik alus: 26. juuni 1990. aasta nõukogu otsus 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas.

Ülesanded:

| — | erinevat liiki uuringud ja komisjoni ettepanekute kavandamist ning ettevalmistamist toetavad muud teenused, |
| --- | --- |

—

erinevat liiki uuringud ja komisjoni ettepanekute kavandamist ning ettevalmistamist toetavad muud teenused,

| — | eelhindamised/mõjude hindamised, |
| --- | --- |

—

eelhindamised/mõjude hindamised,

| — | vahe- ja järelhindamised. |
| --- | --- |

—

vahe- ja järelhindamised.

2005. aasta prioriteediks on seatud ühenduse loomatervishoiupoliitika (1995–2004) hindamine ja võimalikud edaspidised poliitikasuunad (sealhulgas kariloomaepideemiate riskirahastamismudel).

Assigneering 2005. aastaks:

| — | 17 04 02 – muud meetmed veterinaar-, loomade heaolu ja rahvatervise valdkonnas: 500 000 eurot, |
| --- | --- |

—

17 04 02 – muud meetmed veterinaar-, loomade heaolu ja rahvatervise valdkonnas: 500 000 eurot,

| — | 17 01 04 04 – prooviuuring: kariloomaepideemiate riskirahastamismudel – halduskorralduskulud: 500 000 eurot. |
| --- | --- |

—

17 01 04 04 – prooviuuring: kariloomaepideemiate riskirahastamismudel – halduskorralduskulud: 500 000 eurot.

Eelarve: raamkokkuleppe esimeseks aastaks on ülemmäär 1 miljon eurot.

Kavandatud erimeetmete arv: umbes 6.

Kõiki meetmeid reguleeritakse riigihanke üldeeskirjadega: sellisel juhul kasutatakse olemasolevat raamkokkulepet.

---