# Euroopa Liidu L 142/6. j

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 142 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide6. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 142

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide6. juuni 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 15. oktoober 2003, Portugali poolt RTP suhtes rakendatavate sihtotstarbeliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3526 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 22. september 2004, riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3474 all)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 15. oktoober 2003, Portugali poolt RTP suhtes rakendatavate sihtotstarbeliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3526 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3526 all)

1

1

*

Komisjoni otsus, 22. september 2004, riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3474 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3474 all)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 6.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/1

---

KOMISJONI OTSUS,

15. oktoober 2003,

Portugali poolt RTP suhtes rakendatavate sihtotstarbeliste meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3526 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/406/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud pooli esitama oma märkusi lähtuvalt eespool nimetatud sätetest (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUSKORD

| (1) | Eraõigusliku ringhäälinguorganisatsiooni SIC 1993., 1996. ja 1997. aastal esitatud kolm kaebust teavitasid komisjoni sellest, et Portugal oli rakendanud arvukaid sihtotstarbelisi meetmeid ning aastahüvitisi Portugali avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni RTP kasuks. |
| --- | --- |

(1)

Eraõigusliku ringhäälinguorganisatsiooni SIC 1993., 1996. ja 1997. aastal esitatud kolm kaebust teavitasid komisjoni sellest, et Portugal oli rakendanud arvukaid sihtotstarbelisi meetmeid ning aastahüvitisi Portugali avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni RTP kasuks.

| (2) | 15. novembri 2001. aasta kirjas teavitas komisjon Portugali otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus mitme RTP-le võimaldatud sihtotstarbelise meetme suhtes. |
| --- | --- |

(2)

15. novembri 2001. aasta kirjas teavitas komisjon Portugali otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus mitme RTP-le võimaldatud sihtotstarbelise meetme suhtes.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi.

| (4) | 28. ja 31. jaanuari 2002. aasta kirjades esitasid Portugali ametivõimud komisjonile oma märkused. Seejärel sai komisjon märkusi mitmelt huvitatud osapoolelt. |
| --- | --- |

(4)

28. ja 31. jaanuari 2002. aasta kirjades esitasid Portugali ametivõimud komisjonile oma märkused. Seejärel sai komisjon märkusi mitmelt huvitatud osapoolelt.

| (5) | 8. veebruari ja 9. mai 2002. aasta kirjades saabusid märkused kaebuse esitanud organisatsioonilt SIC, 8. mai 2002. aasta kirjas Portugali eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt TVI, 9. mai 2002. aasta kirjas eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonide liidult (Association of Commercial Broadcasters, ACT) ning 12. juuni 2002. aasta kirjas Itaalia eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt Mediaset. Komisjon sai SICilt täiendavaid asjaomaseid kirju 16. mail ja 4. augustil 2003. |
| --- | --- |

(5)

8. veebruari ja 9. mai 2002. aasta kirjades saabusid märkused kaebuse esitanud organisatsioonilt SIC, 8. mai 2002. aasta kirjas Portugali eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt TVI, 9. mai 2002. aasta kirjas eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonide liidult (Association of Commercial Broadcasters, ACT) ning 12. juuni 2002. aasta kirjas Itaalia eraõiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt Mediaset. Komisjon sai SICilt täiendavaid asjaomaseid kirju 16. mail ja 4. augustil 2003.

| (6) | Komisjon edastas saadud märkused Portugali ametiasutustele, kes vastasid kirjaga 25. märtsil 2003. aastal. 29. juuli 2003. aasta kirjaga vastasid Portugali ametivõimud komisjoni lisaküsimustele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas saadud märkused Portugali ametiasutustele, kes vastasid kirjaga 25. märtsil 2003. aastal. 29. juuli 2003. aasta kirjaga vastasid Portugali ametivõimud komisjoni lisaküsimustele.

| (7) | Käesolev otsus käsitleb ainult neid sihtotstarbelisi meetmeid, mis on seotud otsusega algatada menetlus. Seetõttu keskendub see RTP ja Portugali vahelistele finantssuhetele ajavahemikul 1992–1998. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus käsitleb ainult neid sihtotstarbelisi meetmeid, mis on seotud otsusega algatada menetlus. Seetõttu keskendub see RTP ja Portugali vahelistele finantssuhetele ajavahemikul 1992–1998.

| (8) | Sarnaselt otsusele algatada menetlus ei käsitle käesolev otsus küsimusi, mis on seotud RTP-le aastahüvitisena makstud summade õigusliku klassifikatsiooni ja asutamislepingule vastavusega. Kuna esialgu käsitletakse neid meetmeid kui eksisteerivat abisüsteemi, tegeldakse nendega eraldi menetluse raames nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 17 alusel. |
| --- | --- |

(8)

Sarnaselt otsusele algatada menetlus ei käsitle käesolev otsus küsimusi, mis on seotud RTP-le aastahüvitisena makstud summade õigusliku klassifikatsiooni ja asutamislepingule vastavusega. Kuna esialgu käsitletakse neid meetmeid kui eksisteerivat abisüsteemi, tegeldakse nendega eraldi menetluse raames nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 17 alusel.

| (9) | Selleks et Portugali riigi ja RTP vahelisest finantssuhtest ajavahemiku jooksul, mida käesolevas uurimises vaadeldakse, siiski täielikku ülevaadet saada, tuleb komisjonil arvesse võtta mitte ainult sihtotstarbelisi meetmeid, vaid ka RTP-le aastahüvitisena makstud summadena antud rahalist toetust. Seetõttu viitab komisjon käesolevas otsuses aastahüvitisena makstud summadele vaid niipalju kui on vajalik, et selgitada sihtotstarbeliste meetmete põhjendatust. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et Portugali riigi ja RTP vahelisest finantssuhtest ajavahemiku jooksul, mida käesolevas uurimises vaadeldakse, siiski täielikku ülevaadet saada, tuleb komisjonil arvesse võtta mitte ainult sihtotstarbelisi meetmeid, vaid ka RTP-le aastahüvitisena makstud summadena antud rahalist toetust. Seetõttu viitab komisjon käesolevas otsuses aastahüvitisena makstud summadele vaid niipalju kui on vajalik, et selgitada sihtotstarbeliste meetmete põhjendatust.

II.   ARUTUSE ALL OLEVATE KÜSIMUSTE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (10) | Aastahüvitisena makstud summad kujutavad endast RTP-le makstavate hüvitiste peamist mehhanismi. Ajavahemikul 1992–1998 sai RTP aastahüvitisena makstud summade näol oma avalike teenuste osutamise kohustuse kulude katmiseks kokku 66,495 miljardit Portugali eskuudot. Hüvitisena makstud summade õiguslik alus on seaduse nr 21/92 artikkel 5. (4) |
| --- | --- |

(10)

Aastahüvitisena makstud summad kujutavad endast RTP-le makstavate hüvitiste peamist mehhanismi. Ajavahemikul 1992–1998 sai RTP aastahüvitisena makstud summade näol oma avalike teenuste osutamise kohustuse kulude katmiseks kokku 66,495 miljardit Portugali eskuudot. Hüvitisena makstud summade õiguslik alus on seaduse nr 21/92 artikkel 5. (4)

| (11) | Tabel 1 esitab RTP-le aastahüvitisena makstud summade jaotuse käesolevas otsuses vaadeldaval ajavahemikul.
  Tabel 1:
  Aastahüvitismaksete summa ajavahemikul 1992–1998











  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Allikas: ministrite nõukogu otsused nr 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 ja 1/99. |

(11)

Tabel 1 esitab RTP-le aastahüvitisena makstud summade jaotuse käesolevas otsuses vaadeldaval ajavahemikul.

Tabel 1:

Aastahüvitismaksete summa ajavahemikul 1992–1998

(mln eskuudot)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Allikas: ministrite nõukogu otsused nr 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 ja 1/99.

| (12) | RTP õigusliku ümberkujundamisel piiratud vastutusega äriühinguks vabastati RTP 33 miljoni eskuudo suuruse registreerimistasu maksmisest. Portugali seaduste kohaselt peab iga juriidiline isik tavaliselt äriühingu asutamise, põhikirja muutmise või äriühingus toimunud muudatuste eest makse maksma. |
| --- | --- |

(12)

RTP õigusliku ümberkujundamisel piiratud vastutusega äriühinguks vabastati RTP 33 miljoni eskuudo suuruse registreerimistasu maksmisest. Portugali seaduste kohaselt peab iga juriidiline isik tavaliselt äriühingu asutamise, põhikirja muutmise või äriühingus toimunud muudatuste eest makse maksma.

| (13) | Maksudest vabastamise õiguslik alus sisaldub seaduse nr 21/92 artikli 11 lõikes 1, mis sätestab:
  “Käesolevaga kiidetakse heaks RTP SA põhikiri seda ei pea muutma notariaalaktiks, kuna see registreeritakse automaatselt ja maksudest ning kulutustest vabana Vabariigi Teataja (Diário de República) alusel, kus põhikiri avaldatakse.” |
| --- | --- |

(13)

Maksudest vabastamise õiguslik alus sisaldub seaduse nr 21/92 artikli 11 lõikes 1, mis sätestab:

“Käesolevaga kiidetakse heaks RTP SA põhikiri seda ei pea muutma notariaalaktiks, kuna see registreeritakse automaatselt ja maksudest ning kulutustest vabana Vabariigi Teataja (Diário de República) alusel, kus põhikiri avaldatakse.”

| (14) | Artikli 11 lõige 1 on tuletatud seadusest 84/88, mille artikkel 1 sätestab, et avalikke ettevõtteid, sealhulgas neid, mis on riigistatud, saab muuta aktsiaseltsideks dekreetseadusega. Selline dekreetseadus oligi õigusaktiks, millega kiideti heaks piiratud vastutusega äriühingu põhikiri, ning see oli piisav kõikidele registreerimisnõuetele vastamiseks. (5) |
| --- | --- |

(14)

Artikli 11 lõige 1 on tuletatud seadusest 84/88, mille artikkel 1 sätestab, et avalikke ettevõtteid, sealhulgas neid, mis on riigistatud, saab muuta aktsiaseltsideks dekreetseadusega. Selline dekreetseadus oligi õigusaktiks, millega kiideti heaks piiratud vastutusega äriühingu põhikiri, ning see oli piisav kõikidele registreerimisnõuetele vastamiseks. (5)

| (15) | Lisaks vabastati RTP seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohaselt ka teiste registreerimistasude maksmisest, mis olid otseselt seotud äriühingu õigusliku olemuse muutmisega. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks vabastati RTP seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohaselt ka teiste registreerimistasude maksmisest, mis olid otseselt seotud äriühingu õigusliku olemuse muutmisega.

| (16) | Artikli 11 lõige 2 tuleneb dekreetseaduse nr 404/90 (6) artiklist 1, mille kohaselt ettevõtted, mis kuni 31. detsembrini 1993 tegid koostööd või koondusid, võidakse vabastada selle koostöö või koondumise tarvis vajalike põhivarade võõrandamismaksudest ja ka nende toimingute täitmise eest makstavatest rahalistest tasudest ning õiguslikest maksudest. |
| --- | --- |

(16)

Artikli 11 lõige 2 tuleneb dekreetseaduse nr 404/90 (6) artiklist 1, mille kohaselt ettevõtted, mis kuni 31. detsembrini 1993 tegid koostööd või koondusid, võidakse vabastada selle koostöö või koondumise tarvis vajalike põhivarade võõrandamismaksudest ja ka nende toimingute täitmise eest makstavatest rahalistest tasudest ning õiguslikest maksudest.

| (17) | Seoses Portugali televisioonituru avanemisega otsustati loobuda RTP ringhäälingutegevuse televisioonisignaalivõrgustikust ja luua eraldiseisev juriidiline isik “Teledifusora de Portugal” (TDP) kapitaliga 5,4 miljardit eskuudot. (7) Uue üksuse väärtuse määras kaks sõltumatut asutust, Banco Nacional Ultramarino (BNU) ja Banco Português de Investimento (BPI). (8) |
| --- | --- |

(17)

Seoses Portugali televisioonituru avanemisega otsustati loobuda RTP ringhäälingutegevuse televisioonisignaalivõrgustikust ja luua eraldiseisev juriidiline isik “Teledifusora de Portugal” (TDP) kapitaliga 5,4 miljardit eskuudot. (7) Uue üksuse väärtuse määras kaks sõltumatut asutust, Banco Nacional Ultramarino (BNU) ja Banco Português de Investimento (BPI). (8)

| (18) | 1993. aastal omandas riik RTP-lt TDP ringhäälinguvõrgu 5,4 miljardi eskuudo (see arv saadi sõltumatu hindamise tulemusena) eest, mis vastas nende varade väärtusele, millest oli loobutud. (9) |
| --- | --- |

(18)

1993. aastal omandas riik RTP-lt TDP ringhäälinguvõrgu 5,4 miljardi eskuudo (see arv saadi sõltumatu hindamise tulemusena) eest, mis vastas nende varade väärtusele, millest oli loobutud. (9)

| (19) | Järgnevalt esitatakse ülevaade lepingute sõlmimise asjaoludest. Kirjeldatakse Portugal Telecomi omandiõiguse muutusi, tasumäärasid ja RTPga sõlmitud lepinguid. |
| --- | --- |

(19)

Järgnevalt esitatakse ülevaade lepingute sõlmimise asjaoludest. Kirjeldatakse Portugal Telecomi omandiõiguse muutusi, tasumäärasid ja RTPga sõlmitud lepinguid.

| (20) | Aastail 1991–1994 kuulus teleringhäälinguvõrk riigiettevõttele TDP SA. Pärast 1994. aastat kuulus võrk ettevõttele Portugal Telecom, mis on loodud Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA ja TDP SA ühendusest. Pärast Portugal Telecomi loomist vähendas riik perioodiliselt oma osalust ettevõttes. 1995. aastal müüdi avalikul pakkumisel 26,3 % ettevõttest. Teine osa müüdi enampakkumisel 1996. aasta juunis, mille tulemusena vähenes riigi osalus 51 %ni. 1997. aasta keskpaiku vähendati riigi osalust 25 %ni ning 1999. aasta keskel 10,5 %ni. Praeguseks on ettevõte täielikult erastatud. (10) |
| --- | --- |

(20)

Aastail 1991–1994 kuulus teleringhäälinguvõrk riigiettevõttele TDP SA. Pärast 1994. aastat kuulus võrk ettevõttele Portugal Telecom, mis on loodud Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA ja TDP SA ühendusest. Pärast Portugal Telecomi loomist vähendas riik perioodiliselt oma osalust ettevõttes. 1995. aastal müüdi avalikul pakkumisel 26,3 % ettevõttest. Teine osa müüdi enampakkumisel 1996. aasta juunis, mille tulemusena vähenes riigi osalus 51 %ni. 1997. aasta keskpaiku vähendati riigi osalust 25 %ni ning 1999. aasta keskel 10,5 %ni. Praeguseks on ettevõte täielikult erastatud. (10)

| (21) | Seadus nr 58/90 määrab selgesõnaliselt, et kui eraettevõtjad ei maksa õigeaegselt võrgutasu, võivad nad litsentsi kaotada. (11) |
| --- | --- |

(21)

Seadus nr 58/90 määrab selgesõnaliselt, et kui eraettevõtjad ei maksa õigeaegselt võrgutasu, võivad nad litsentsi kaotada. (11)

| (22) | Võrguoperaatori poolt RTP-le ja eratelevisioonioperaatoritele kehtestatud tasumäärad on sama suurusega. Tegelikult on võrgu kasutamise eest avalik-õiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt RTP ja eraringhäälinguorganisatsioonidelt erinevate tasumäärade võtmine seadusega keelatud. (12) 1997. aastani põhines võrguoperaatori poolt kehtestatud tasumäärade tase seadusega kindlaksmääratud kriteeriumidel. (13) 1997. aastast reguleerib maksimumhindu, mida Portugal Telecom telesignaali edastamise eest kehtestada tohib, leping meediainstituudi, kaubanduse ja konkurentsi peadirektori ja Portugal Telecomi vahel. |
| --- | --- |

(22)

Võrguoperaatori poolt RTP-le ja eratelevisioonioperaatoritele kehtestatud tasumäärad on sama suurusega. Tegelikult on võrgu kasutamise eest avalik-õiguslikult ringhäälinguorganisatsioonilt RTP ja eraringhäälinguorganisatsioonidelt erinevate tasumäärade võtmine seadusega keelatud. (12) 1997. aastani põhines võrguoperaatori poolt kehtestatud tasumäärade tase seadusega kindlaksmääratud kriteeriumidel. (13) 1997. aastast reguleerib maksimumhindu, mida Portugal Telecom telesignaali edastamise eest kehtestada tohib, leping meediainstituudi, kaubanduse ja konkurentsi peadirektori ja Portugal Telecomi vahel.

| (23) | RTP pidi ringhäälinguvõrgu kasutamise eest selle omanikule tasuma aastamaksu. (14) Ettevõte on jätkuvalt teenustasu suuruse vaidlustanud, kuna aastamaks moodustas rohkem kui poole võrgu väärtusest sellest loobumise hetkel. Kuigi RTP kandis kõik ringhäälinguvõrguga seotud kulutused, kaasa arvatud viivised, kohustuste alla, ei maksnud ettevõte teenustasusid õigeaegselt. |
| --- | --- |

(23)

RTP pidi ringhäälinguvõrgu kasutamise eest selle omanikule tasuma aastamaksu. (14) Ettevõte on jätkuvalt teenustasu suuruse vaidlustanud, kuna aastamaks moodustas rohkem kui poole võrgu väärtusest sellest loobumise hetkel. Kuigi RTP kandis kõik ringhäälinguvõrguga seotud kulutused, kaasa arvatud viivised, kohustuste alla, ei maksnud ettevõte teenustasusid õigeaegselt.

| (24) | Võrk on RTP-le programmide edastamiseks asendamatu. Lisaks on RTP (eraõigusliku ringhäälinguorganisatsiooni SIC kõrval) võrgu üks peamisi kasutajaid. |
| --- | --- |

(24)

Võrk on RTP-le programmide edastamiseks asendamatu. Lisaks on RTP (eraõigusliku ringhäälinguorganisatsiooni SIC kõrval) võrgu üks peamisi kasutajaid.

| (25) | Ajavahemikul 1992–1998 aktsepteeris võrguoperaator RTP teenustasude maksmise hilinemist ning RTP ja Portugal Telecomi vahel sõlmiti mitmeid võla ümberkorraldamise lepinguid. (15) Nende äriühingute vahel on ka pärast 1998. aastat võlgade ümberkorraldamise lepinguid sõlmitud. 31. mai 2001. aasta lepingus ühendati RTP Portugal Telecomile kogunenud võlg, kaasa arvatud viivistesumma. Samas jõudsid nimetatud ettevõtted ka kokkuleppele, et koguvõla tagasimaksmine toimub kümne poolaastase osamaksena, mille iga-aastased tähtajad on 30. juuni ja 30. detsember. |
| --- | --- |

(25)

Ajavahemikul 1992–1998 aktsepteeris võrguoperaator RTP teenustasude maksmise hilinemist ning RTP ja Portugal Telecomi vahel sõlmiti mitmeid võla ümberkorraldamise lepinguid. (15) Nende äriühingute vahel on ka pärast 1998. aastat võlgade ümberkorraldamise lepinguid sõlmitud. 31. mai 2001. aasta lepingus ühendati RTP Portugal Telecomile kogunenud võlg, kaasa arvatud viivistesumma. Samas jõudsid nimetatud ettevõtted ka kokkuleppele, et koguvõla tagasimaksmine toimub kümne poolaastase osamaksena, mille iga-aastased tähtajad on 30. juuni ja 30. detsember.

| (26) | 3. juulil 2003. aastal määras Anacom, teleringhäälinguvõrgu hinnakujunduseeskirjade eest vastutav asutus, et Portugal Telecom peab langetama oma hindu 14 % alates 2002. aastast ja lisaks veel 1,2 % alates 1. jaanuarist 2003. |
| --- | --- |

(26)

3. juulil 2003. aastal määras Anacom, teleringhäälinguvõrgu hinnakujunduseeskirjade eest vastutav asutus, et Portugal Telecom peab langetama oma hindu 14 % alates 2002. aastast ja lisaks veel 1,2 % alates 1. jaanuarist 2003.

| (27) | Portugal Telecom on vastavalt oma telekommunikatsiooniteenuse kontsessioonilepingule kohustatud osutama telekommunikatsioonisignaalide edastamis- ja levitamisteenust. Ettevõtte universaalteenuse osutamise kohustus, mille negatiivse kasumimarginaali saab hüvitada riik, ei sisalda RTP-le telesignaali edastamise teenust. (16) |
| --- | --- |

(27)

Portugal Telecom on vastavalt oma telekommunikatsiooniteenuse kontsessioonilepingule kohustatud osutama telekommunikatsioonisignaalide edastamis- ja levitamisteenust. Ettevõtte universaalteenuse osutamise kohustus, mille negatiivse kasumimarginaali saab hüvitada riik, ei sisalda RTP-le telesignaali edastamise teenust. (16)

| (28) | Ajavahemikul 1983–1989 moodustus RTP-l sotsiaalkindlustusskeemi ees 2,189 miljardi eskuudo suurune võlg, mis tulenes ettevõtte võimetusest maksta sotsiaalkindlustusmakseid. Võla taustaks oli RTP ja sotsiaalkindlustuse vaidlus, mis puudutas sotsiaalkindlustusmaksete kinnipidamise tõlgendamist seoses üleajatöö ja kunstnikutasudega. |
| --- | --- |

(28)

Ajavahemikul 1983–1989 moodustus RTP-l sotsiaalkindlustusskeemi ees 2,189 miljardi eskuudo suurune võlg, mis tulenes ettevõtte võimetusest maksta sotsiaalkindlustusmakseid. Võla taustaks oli RTP ja sotsiaalkindlustuse vaidlus, mis puudutas sotsiaalkindlustusmaksete kinnipidamise tõlgendamist seoses üleajatöö ja kunstnikutasudega.

| (29) | Sotsiaalkindlustuse tõlgendus on sätestatud 12. veebruari 1983. aasta rakendusmääruse nr 12/83 artikli 2 lõikega e. Kohtumenetluse vältimiseks leppisid pooled kokku, et sotsiaalkindlustus loobub viiviste nõudmisest ja nõustub võla tagasimaksegraafiku ümberkorraldamisega. Õigusvaidluse lahendamise tagajärjel jäi see rakendusmäärus tühistamata. |
| --- | --- |

(29)

Sotsiaalkindlustuse tõlgendus on sätestatud 12. veebruari 1983. aasta rakendusmääruse nr 12/83 artikli 2 lõikega e. Kohtumenetluse vältimiseks leppisid pooled kokku, et sotsiaalkindlustus loobub viiviste nõudmisest ja nõustub võla tagasimaksegraafiku ümberkorraldamisega. Õigusvaidluse lahendamise tagajärjel jäi see rakendusmäärus tühistamata.

| (30) | 6. mail 1993 lubati rahandusministeeriumi ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi ühisdekreediga ametlikult võlg ümber korraldada 120ks kuiseks osamakseks ning loobuti 1,206 miljardi eskuudo ulatuses trahvidest ja viivistest. |
| --- | --- |

(30)

6. mail 1993 lubati rahandusministeeriumi ja sotsiaalkindlustuse ministeeriumi ühisdekreediga ametlikult võlg ümber korraldada 120ks kuiseks osamakseks ning loobuti 1,206 miljardi eskuudo ulatuses trahvidest ja viivistest.

| (31) | Tingimused sotsiaalkindlustusskeemile võlgu olevate summade tagasimaksmisel erikorra kehtestamiseks on sätestatud dekreetseaduses nr 411/91, mille artikli 2 lõikele 1 vastavalt on erikorra kehtestamine võlgniku elujõulisuse tagamiseks hädavajalik ja erikorda võib muu hulgas rakendada põhjusel, et punkti d kohaselt on võlgades olev ettevõte olnud “ametialase tegevuse, töötaja isejuhtimise või riigi sekkumise objekt”. |
| --- | --- |

(31)

Tingimused sotsiaalkindlustusskeemile võlgu olevate summade tagasimaksmisel erikorra kehtestamiseks on sätestatud dekreetseaduses nr 411/91, mille artikli 2 lõikele 1 vastavalt on erikorra kehtestamine võlgniku elujõulisuse tagamiseks hädavajalik ja erikorda võib muu hulgas rakendada põhjusel, et punkti d kohaselt on võlgades olev ettevõte olnud “ametialase tegevuse, töötaja isejuhtimise või riigi sekkumise objekt”.

| (32) | 1994. aastal emiteeris RTP kokku 5 miljardi eskuudo väärtuses võlakirju. Vastavalt emissiooni prospektile tagas RTP siiski ise oma tuludest võla maksmise. |
| --- | --- |

(32)

1994. aastal emiteeris RTP kokku 5 miljardi eskuudo väärtuses võlakirju. Vastavalt emissiooni prospektile tagas RTP siiski ise oma tuludest võla maksmise.

| (33) | 18. septembril 1996. aastal sõlmisid RTP ja kultuuriministeerium protokolli filmitööstuse soodustamise kohta, mis määras kindlaks RTP kohustused seoses filmitootmise toetamisega, kuid ei sätestanud RTP täpsemat sihtotstarbelist rahastamist viimase kohustuse suhtes filmitööstust toetada. |
| --- | --- |

(33)

18. septembril 1996. aastal sõlmisid RTP ja kultuuriministeerium protokolli filmitööstuse soodustamise kohta, mis määras kindlaks RTP kohustused seoses filmitootmise toetamisega, kuid ei sätestanud RTP täpsemat sihtotstarbelist rahastamist viimase kohustuse suhtes filmitööstust toetada.

| (34) | RTP teostas uurimuse võimaluste kohta äriühingut ajavahemikul 1996–2000 ümber korraldada. Uurimus ei põhjustanud riigile rahalisi kohustusi. |
| --- | --- |

(34)

RTP teostas uurimuse võimaluste kohta äriühingut ajavahemikul 1996–2000 ümber korraldada. Uurimus ei põhjustanud riigile rahalisi kohustusi.

| (35) | Ajavahemikul 1994–1997 suurendas riik igal aastal RTP kapitali. Järgnev tabel annab ülevaate erinevatest kapitali suurendamistest, mis moodustavad kokku 46, 8 miljardit eskuudot.
  Tabel 2:
  RTP aktsiakapitali suurenemine ajavahemikul 1994–1997









  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| Aasta | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Aktsiakapitali suurenemine | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Aktsiakapital 31. detsembri seisuga | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Allikas: RTP bilanss. |

(35)

Ajavahemikul 1994–1997 suurendas riik igal aastal RTP kapitali. Järgnev tabel annab ülevaate erinevatest kapitali suurendamistest, mis moodustavad kokku 46, 8 miljardit eskuudot.

Tabel 2:

RTP aktsiakapitali suurenemine ajavahemikul 1994–1997

(mln eskuudot)

Aasta

1994

1995

1996

1997

Aktsiakapitali suurenemine

10 000

12 800

10 000

14 000

Aktsiakapital 31. detsembri seisuga

22 708

35 508

45 508

59 508

Allikas: RTP bilanss.

| (36) | Riiklikud teenuslepingud, mis Portugali riik RTPga sõlmis, sätestavad riigi osaluse RTP poolt tehtavates investeeringutes, eelistatavalt kapitali suurendamise näol. (17) |
| --- | --- |

(36)

Riiklikud teenuslepingud, mis Portugali riik RTPga sõlmis, sätestavad riigi osaluse RTP poolt tehtavates investeeringutes, eelistatavalt kapitali suurendamise näol. (17)

| (37) | Detsembris 1998 sõlmisid riigivõla stabiliseerimisfond (Fundo de Regularização da Dívida Pública) ja RTP allutatud laenulepingu, mis kehtestas tingimused 20 miljardi eskuudo suurusele laenule RTP kapitali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Detsembris 1998 sõlmisid riigivõla stabiliseerimisfond (Fundo de Regularização da Dívida Pública) ja RTP allutatud laenulepingu, mis kehtestas tingimused 20 miljardi eskuudo suurusele laenule RTP kapitali suurendamiseks.

| (38) | Riigivõla stabiliseerimisfondi haldab avaliku võla haldusinstituut (Instituto de Gestão de Crédito Público), mis on vastutav Portugali võla haldamise ja kesklaenuprogrammi rakendamise eest vastavuses avaliku võla seadusega (18) ning ka valitsuse kehtestatud suuniste eest. Instituut kuulub rahandusministeeriumi alluvusse ja järelevalve alla. (19) |
| --- | --- |

(38)

Riigivõla stabiliseerimisfondi haldab avaliku võla haldusinstituut (Instituto de Gestão de Crédito Público), mis on vastutav Portugali võla haldamise ja kesklaenuprogrammi rakendamise eest vastavuses avaliku võla seadusega (18) ning ka valitsuse kehtestatud suuniste eest. Instituut kuulub rahandusministeeriumi alluvusse ja järelevalve alla. (19)

| (39) | Kuupäevast, mil laenusumma RTP käsutusse läks, hakkas laenule kehtima aastaintress 12 kuulise Lisbori kursi alusel, mille suurus arvutatakse välja iga ajavahemiku esimesel kuupäeval ja millele lisatakse 20 baaspunkti. (20) |
| --- | --- |

(39)

Kuupäevast, mil laenusumma RTP käsutusse läks, hakkas laenule kehtima aastaintress 12 kuulise Lisbori kursi alusel, mille suurus arvutatakse välja iga ajavahemiku esimesel kuupäeval ja millele lisatakse 20 baaspunkti. (20)

| (40) | Lepingu kohaselt oli laenu tagasimaksmise lõpptähtaeg 31. detsember 2003, kuid seda oli lubatud lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada ühe kuni kahe aasta võrra. RTP ei maksnud laenuintressi, kuna laenulepingus on nähtud ette, et esimese nelja aastamakse eest tasumisele kuuluv intress tuleb kapitaliseerida. (21) |
| --- | --- |

(40)

Lepingu kohaselt oli laenu tagasimaksmise lõpptähtaeg 31. detsember 2003, kuid seda oli lubatud lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada ühe kuni kahe aasta võrra. RTP ei maksnud laenuintressi, kuna laenulepingus on nähtud ette, et esimese nelja aastamakse eest tasumisele kuuluv intress tuleb kapitaliseerida. (21)

| (41) | Leping riigivõla stabiliseerimisfondi ja RTP vahel koostati vastavalt juhistele, mis on sätestatud meediasektori, riigikassa ja rahandussektori riigisekretäride 17. detsembri 1998. aasta ühisotsusega. |
| --- | --- |

(41)

Leping riigivõla stabiliseerimisfondi ja RTP vahel koostati vastavalt juhistele, mis on sätestatud meediasektori, riigikassa ja rahandussektori riigisekretäride 17. detsembri 1998. aasta ühisotsusega.

| (42) | Portugali avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon RTP asutati valitsuse algatusel 15. detsembri 1955. aasta aktiga, mis järgnes otsusele asutada riigiettevõte, millega sõlmitakse avaliku teleringhäälinguteenuse kontsessioonileping. (22) |
| --- | --- |

(42)

Portugali avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon RTP asutati valitsuse algatusel 15. detsembri 1955. aasta aktiga, mis järgnes otsusele asutada riigiettevõte, millega sõlmitakse avaliku teleringhäälinguteenuse kontsessioonileping. (22)

| (43) | Kuni 1980. aastateni omas RTP ringhäälinguturul monopoolset seisundit. 1990. aastatel tuli ettevõttel hakata konkureerima eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega pärast seda, kui riik väljastas 1992. aasta veebruaris litsentsi firmadele SIC ja TVI, kes hakkasid vastavalt kolmandal ja neljandal kanalil saateid edastama. (23) |
| --- | --- |

(43)

Kuni 1980. aastateni omas RTP ringhäälinguturul monopoolset seisundit. 1990. aastatel tuli ettevõttel hakata konkureerima eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega pärast seda, kui riik väljastas 1992. aasta veebruaris litsentsi firmadele SIC ja TVI, kes hakkasid vastavalt kolmandal ja neljandal kanalil saateid edastama. (23)

| (44) | RTP 1992. aasta põhikiri, mis sätestati seaduses nr 21/92, muutis ettevõtte ümber aktsiaseltsiks. (24) |
| --- | --- |

(44)

RTP 1992. aasta põhikiri, mis sätestati seaduses nr 21/92, muutis ettevõtte ümber aktsiaseltsiks. (24)

| (45) | RTP tegeleb nii avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste kui ka eraõigusliku ringhäälinguga. Ettevõttel on seadusega lubatud arendada televisiooniga seotud tootmis- või äritegevust. (25) |
| --- | --- |

(45)

RTP tegeleb nii avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste kui ka eraõigusliku ringhäälinguga. Ettevõttel on seadusega lubatud arendada televisiooniga seotud tootmis- või äritegevust. (25)

| (46) | RTP äritegevus on toimunud rahalise osalusena RTPst juriidiliselt eraldiseisvais äriühinguis, millel on oma struktuur ja raamatupidamissüsteem. |
| --- | --- |

(46)

RTP äritegevus on toimunud rahalise osalusena RTPst juriidiliselt eraldiseisvais äriühinguis, millel on oma struktuur ja raamatupidamissüsteem.

| (47) | Nagu järgnev tabel näitab, oli RTP uurimise all oleval ajavahemikul kahjumis. 1996. aastal halvenes ettevõtte finantsseisund niivõrd, et selle netoväärtus muutus negatiivseks.
  Tabel 3:
  RTP majandus- ja finantsandmed 1993–1998











  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Puhaskasum (kahjum) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Netoväärtus | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Varad | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Rahalised võlad (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Allikas: RTP kapitalikonto. |

(47)

Nagu järgnev tabel näitab, oli RTP uurimise all oleval ajavahemikul kahjumis. 1996. aastal halvenes ettevõtte finantsseisund niivõrd, et selle netoväärtus muutus negatiivseks.

Tabel 3:

RTP majandus- ja finantsandmed 1993–1998

(mln eskuudot)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Puhaskasum (kahjum)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Netoväärtus

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Varad

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Rahalised võlad (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Allikas: RTP kapitalikonto.

| (48) | RTP peab pakkuma avalikku televisiooniteenust. Selle teenuse mõiste, kohustused ja rahastamise määravad erinevad seadused. |
| --- | --- |

(48)

RTP peab pakkuma avalikku televisiooniteenust. Selle teenuse mõiste, kohustused ja rahastamise määravad erinevad seadused.

| (49) | Seadus nr 58/90, mis reguleerib televisiooniringhäälingu tegevust, kehtestas tingimused eraringhäälinguorganisatsioonide jaoks ning riigi kohustused tagada avalik-õiguslik televisiooniringhääling. (27) Seoses RTP põhikirjaga määratleb seadus nr 21/92 peamised avaliku teenuse osutamise kohustused ja selle teenuse rahastamise. |
| --- | --- |

(49)

Seadus nr 58/90, mis reguleerib televisiooniringhäälingu tegevust, kehtestas tingimused eraringhäälinguorganisatsioonide jaoks ning riigi kohustused tagada avalik-õiguslik televisiooniringhääling. (27) Seoses RTP põhikirjaga määratleb seadus nr 21/92 peamised avaliku teenuse osutamise kohustused ja selle teenuse rahastamise.

| (50) | RTP ja Portugali riigi vahel sõlmitud kaks riiklikku teenuslepingut kirjeldasid üksikasjalikumalt nimetatud avalikku teenust ja selle rahastamist. (28) |
| --- | --- |

(50)

RTP ja Portugali riigi vahel sõlmitud kaks riiklikku teenuslepingut kirjeldasid üksikasjalikumalt nimetatud avalikku teenust ja selle rahastamist. (28)

| (51) | Seaduse nr 21/92 artikkel 4 näeb ette riigi ja RTP vahel kontsessioonlepingu sõlmimise ning määrab kindlaks peamised avaliku teenuse kohustused, mida tuleb lepingu alusel osutada. Artikli 4 lõige 2 määrab kindlaks üldised põhimõtted, mida RTP oma tegevuse käigus kontsessionäärina järgima peab, (29) ning artikli 4 lõige 3 kirjeldab avalik-õigusliku teleringhäälinguteenuse kohustusi. (30) |
| --- | --- |

(51)

Seaduse nr 21/92 artikkel 4 näeb ette riigi ja RTP vahel kontsessioonlepingu sõlmimise ning määrab kindlaks peamised avaliku teenuse kohustused, mida tuleb lepingu alusel osutada. Artikli 4 lõige 2 määrab kindlaks üldised põhimõtted, mida RTP oma tegevuse käigus kontsessionäärina järgima peab, (29) ning artikli 4 lõige 3 kirjeldab avalik-õigusliku teleringhäälinguteenuse kohustusi. (30)

| (52) | Nimetatud avaliku teenuse osutamise lepingud avaliku teenuse osutamise lepingud kinnitavad RTP avaliku teenuse osutamise kohustusi. Esmalt määratakse RTP üldkohustused ning programmi sisu puudutavad kohustused. (31) RTP peab pakkuma avalikku televisiooniteenust, millest ühe osana edastab ettevõte saateid kahel kanalil ja hõlmab Portugali mandriosa elanikkonda. Esimene kanal on üldisemat laadi ja peab pakkuma programmi laiemale publikule. Teine kanal peab rohkem keskenduma kitsamatele vaatajagruppidele ja pakkuma haridus-, kultuuri- ja teadussaateid. Üks kanaleist peab hõlmama Assooride ja Madeira autonoomseid piirkondi. |
| --- | --- |

(52)

Nimetatud avaliku teenuse osutamise lepingud avaliku teenuse osutamise lepingud kinnitavad RTP avaliku teenuse osutamise kohustusi. Esmalt määratakse RTP üldkohustused ning programmi sisu puudutavad kohustused. (31) RTP peab pakkuma avalikku televisiooniteenust, millest ühe osana edastab ettevõte saateid kahel kanalil ja hõlmab Portugali mandriosa elanikkonda. Esimene kanal on üldisemat laadi ja peab pakkuma programmi laiemale publikule. Teine kanal peab rohkem keskenduma kitsamatele vaatajagruppidele ja pakkuma haridus-, kultuuri- ja teadussaateid. Üks kanaleist peab hõlmama Assooride ja Madeira autonoomseid piirkondi.

| (53) | Teiseks kehtestavad lepingud RTP eriprogrammide pakkumise kohustuse. (32) Programmi kvaliteedile (pluralism, erapooletu teave, jne.) ning sisule (uued mängufilmid ja telesarjad, sport, lastesaated, portugali kultuur, siseuudised, meelelahutus) on kehtestatud standardid. RTP peab võimaldama saateaega määratletud üksuste jaoks, toetama filmitööstust ja teisi audiovisuaalse toodangu vorme, edendama hariduslike ja õppeprogrammide tootmist, vahetama programme autonoomsete piirkondadega ning edendama koostööd teiste Euroopa Liidu avalik-õiguslike teleorganisatsioonidega. Lisaks tuleb RTP-l täita teatud programmikohustusi rahvusvahelise koostöö suhtes. Näiteks peab ta tootma ja edastama programme välismaal elavatele portugali kogukondadele ning portugali keelt kõnelevatele riikidele Aafrikas ja Aomenis. RTP peab tagama RTP Madeira ja RTP Açorese toimimise ning alal hoidma oma välismaal asuvaid tootmiskeskusi ning delegatsioone. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks kehtestavad lepingud RTP eriprogrammide pakkumise kohustuse. (32) Programmi kvaliteedile (pluralism, erapooletu teave, jne.) ning sisule (uued mängufilmid ja telesarjad, sport, lastesaated, portugali kultuur, siseuudised, meelelahutus) on kehtestatud standardid. RTP peab võimaldama saateaega määratletud üksuste jaoks, toetama filmitööstust ja teisi audiovisuaalse toodangu vorme, edendama hariduslike ja õppeprogrammide tootmist, vahetama programme autonoomsete piirkondadega ning edendama koostööd teiste Euroopa Liidu avalik-õiguslike teleorganisatsioonidega. Lisaks tuleb RTP-l täita teatud programmikohustusi rahvusvahelise koostöö suhtes. Näiteks peab ta tootma ja edastama programme välismaal elavatele portugali kogukondadele ning portugali keelt kõnelevatele riikidele Aafrikas ja Aomenis. RTP peab tagama RTP Madeira ja RTP Açorese toimimise ning alal hoidma oma välismaal asuvaid tootmiskeskusi ning delegatsioone.

| (54) | Kolmandaks kehtestavad lepingud RTP-le teatud erikohustused. Näiteks peab RTP säilitama audiovisuaalseid arhiive, juurutama oma seadmetes ja tegevuses tehnilisi uuendusi, toetama S. Carlose nimelise riikliku teatri fondi ja pakkuma teisi vastavalt olukorrale määratavaid teenuseid. |
| --- | --- |

(54)

Kolmandaks kehtestavad lepingud RTP-le teatud erikohustused. Näiteks peab RTP säilitama audiovisuaalseid arhiive, juurutama oma seadmetes ja tegevuses tehnilisi uuendusi, toetama S. Carlose nimelise riikliku teatri fondi ja pakkuma teisi vastavalt olukorrale määratavaid teenuseid.

| (55) | Seaduse nr 58/90 artikkel 5 määrab RTP-le kontsessiooni avalik-õigusliku ringhäälingu ülekandmiseks 15 aastaks, mida võib edaspidi veel 15 aasta võrra pikendada, ning esimese ja teise kanali sagedused. Seaduse nr 21/92 artikkel 4 rõhutab, et RTP on avalik-õiguslike teleringhäälingusaadete edastamise kontsessionäär. Avaliku teenuse osutamise lepingute punkt 1.a kinnitab, et RTP on avalik-õigusliku televisiooniteenuse osutaja. (33) |
| --- | --- |

(55)

Seaduse nr 58/90 artikkel 5 määrab RTP-le kontsessiooni avalik-õigusliku ringhäälingu ülekandmiseks 15 aastaks, mida võib edaspidi veel 15 aasta võrra pikendada, ning esimese ja teise kanali sagedused. Seaduse nr 21/92 artikkel 4 rõhutab, et RTP on avalik-õiguslike teleringhäälingusaadete edastamise kontsessionäär. Avaliku teenuse osutamise lepingute punkt 1.a kinnitab, et RTP on avalik-õigusliku televisiooniteenuse osutaja. (33)

| (56) | Riiklikud teenuslepingud (34) sätestavad avaliku arvamuse nõukogu moodustamise, mis koosneb erinevate avaliku arvamuse segmentide esindajatest, kes saavad sekkuda, et hinnata, kas täidetakse üldisi ja konkreetseid avalik-õigusliku teleringhäälingu kohustusi. |
| --- | --- |

(56)

Riiklikud teenuslepingud (34) sätestavad avaliku arvamuse nõukogu moodustamise, mis koosneb erinevate avaliku arvamuse segmentide esindajatest, kes saavad sekkuda, et hinnata, kas täidetakse üldisi ja konkreetseid avalik-õigusliku teleringhäälingu kohustusi.

| (57) | RTP peab esitama rahandusministrile järgmise aasta tegevusplaani ja avaliku teenuse osutamise eelarve koos äriühingu audiitorite nõukogu ja avaliku arvamuse nõukogu seisukohtadega. Lisaks peab äriühing esitama aruande ka eelmise aasta avalike teenuste osutamise kohustuste kohta koos audiitorite nõukogu seisukohaga. (35) |
| --- | --- |

(57)

RTP peab esitama rahandusministrile järgmise aasta tegevusplaani ja avaliku teenuse osutamise eelarve koos äriühingu audiitorite nõukogu ja avaliku arvamuse nõukogu seisukohtadega. Lisaks peab äriühing esitama aruande ka eelmise aasta avalike teenuste osutamise kohustuste kohta koos audiitorite nõukogu seisukohaga. (35)

| (58) | Rahandusminister ja meedia eest vastutavad valitsuse liikmed peavad kontrollima vastavust riiklike teenuslepingutega. Peafinantsinspektor peab auditeerima finantseerimiskava. Lisaks tuleb läbi viia ka iga-aastane audit, mille sooritab spetsiaalne auditifirma. (36) |
| --- | --- |

(58)

Rahandusminister ja meedia eest vastutavad valitsuse liikmed peavad kontrollima vastavust riiklike teenuslepingutega. Peafinantsinspektor peab auditeerima finantseerimiskava. Lisaks tuleb läbi viia ka iga-aastane audit, mille sooritab spetsiaalne auditifirma. (36)

| (59) | Uus avaliku teenuse osutamise leping sätestab ka sanktsioonid trahvide, arestimise, hüvitamise või lepingu lõpetamise näol, mida riik lepingu rikkumise eest kohaldab. |
| --- | --- |

(59)

Uus avaliku teenuse osutamise leping sätestab ka sanktsioonid trahvide, arestimise, hüvitamise või lepingu lõpetamise näol, mida riik lepingu rikkumise eest kohaldab.

| (60) | Seaduse nr 21/92 artikkel 5 annab RTP-le õiguse saada riigilt hüvitist avaliku teenuse kohustuste täitmise eest. Avaliku teenuse osutamise lepingud Avaliku teenuse osutamise lepingudkinnitavad seda õigust. |
| --- | --- |

(60)

Seaduse nr 21/92 artikkel 5 annab RTP-le õiguse saada riigilt hüvitist avaliku teenuse kohustuste täitmise eest. Avaliku teenuse osutamise lepingud Avaliku teenuse osutamise lepingudkinnitavad seda õigust.

| (61) | Lisaks aastahüvitise maksmise süsteemile näevad avaliku teenuse osutamise lepingud avaliku teenuse osutamise lepingud ette ka järgneva rahastamise:






  — | eriteenuste eest tasumine vastavalt RTP ja riiklike haldusorganite vahel sõlmitud või sõlmitavatele teenuslepingutele, (37) |
| --- | --- | --- |

(61)

Lisaks aastahüvitise maksmise süsteemile näevad avaliku teenuse osutamise lepingud avaliku teenuse osutamise lepingud ette ka järgneva rahastamise:

—

eriteenuste eest tasumine vastavalt RTP ja riiklike haldusorganite vahel sõlmitud või sõlmitavatele teenuslepingutele, (37)

| — | riigi osalus kõigis RTP tehtud investeeringutes, eriti neis, mis on vajalikud Assooridel ja Madeiral asuvate ringhäälingu- ja tootmiskeskuste toimimise, audiovisuaalsete arhiivide ning RTP rahvusvaheliste saadete infrastruktuuri jaoks, samuti ka muudes tehnoloogilistes investeeringutes, mida RTP tegema peab. (38) |
| --- | --- |

—

riigi osalus kõigis RTP tehtud investeeringutes, eriti neis, mis on vajalikud Assooridel ja Madeiral asuvate ringhäälingu- ja tootmiskeskuste toimimise, audiovisuaalsete arhiivide ning RTP rahvusvaheliste saadete infrastruktuuri jaoks, samuti ka muudes tehnoloogilistes investeeringutes, mida RTP tegema peab. (38)

| (62) | Selleks et kindlaks määrata avalike teenuste osutamise kohustuste kulusid ja tulusid, mida hüvitismaksetena kohaldada saab, kasutab RTP analüütilist raamatupidamissüsteemi. Lepingud määratlevad kriteeriumid hüvitise saamiseks abikõlblike kulude arvutamiseks iga avaliku teenuse osutamise kohustuse puhul. (39) |
| --- | --- |

(62)

Selleks et kindlaks määrata avalike teenuste osutamise kohustuste kulusid ja tulusid, mida hüvitismaksetena kohaldada saab, kasutab RTP analüütilist raamatupidamissüsteemi. Lepingud määratlevad kriteeriumid hüvitise saamiseks abikõlblike kulude arvutamiseks iga avaliku teenuse osutamise kohustuse puhul. (39)

| (63) | Analüütilise raamatupidamissüsteemi alusel jagab RTP kulud ja tulud (nt personal ja seadmed) ettenähtud tegevuste vahel (programmijuhtimine, otsesed ja kaudsed programmikulud, levituskulud, ringlusse laskmise kulud, turunduskulud ning jooksvad kulud). |
| --- | --- |

(63)

Analüütilise raamatupidamissüsteemi alusel jagab RTP kulud ja tulud (nt personal ja seadmed) ettenähtud tegevuste vahel (programmijuhtimine, otsesed ja kaudsed programmikulud, levituskulud, ringlusse laskmise kulud, turunduskulud ning jooksvad kulud).

| (64) | Erinevate tegevuste otsekulud jagatakse erinevate kuluartiklite vahel (nt RTP 1, RTP 2, RTPi ja RTP África). Kaudsed kulud jaotatakse kuluartiklitele järjepidevate analüütiliste kriteeriumide alusel (nt saatetunnid). (40) |
| --- | --- |

(64)

Erinevate tegevuste otsekulud jagatakse erinevate kuluartiklite vahel (nt RTP 1, RTP 2, RTPi ja RTP África). Kaudsed kulud jaotatakse kuluartiklitele järjepidevate analüütiliste kriteeriumide alusel (nt saatetunnid). (40)

| (65) | Kulude jaotamise süsteemi iseloomustavad järgmised omadused.






  — | Vastavalt avaliku teenuse osutamise lepingule kompenseeritakse ainult puhastegevuskulud vastavalt lepingutes kirjeldatud meetodile. Finantskulusid, plaaniväliseid kulusid ja tegevusega kaudselt seotud eraldisi ei hüvitata. (41) |
| --- | --- | --- |

(65)

Kulude jaotamise süsteemi iseloomustavad järgmised omadused.

—

Vastavalt avaliku teenuse osutamise lepingule kompenseeritakse ainult puhastegevuskulud vastavalt lepingutes kirjeldatud meetodile. Finantskulusid, plaaniväliseid kulusid ja tegevusega kaudselt seotud eraldisi ei hüvitata. (41)

| — | Selleks et välja arvutada hüvitatavad puhastegevuskulud, peab RTP tegevuskuludest maha arvama igast avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevad tegevustulud. |
| --- | --- |

—

Selleks et välja arvutada hüvitatavad puhastegevuskulud, peab RTP tegevuskuludest maha arvama igast avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevad tegevustulud.

| — | Vana avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt ei olnud võimalik saada hüvitist üldise avalike teenuste osutamise kohustuse eest hoida käigus RTP 1 ja RTP 2 ning ühega neist kanaleist autonoomseid piirkondi hõlmata. (42) |
| --- | --- |

—

Vana avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt ei olnud võimalik saada hüvitist üldise avalike teenuste osutamise kohustuse eest hoida käigus RTP 1 ja RTP 2 ning ühega neist kanaleist autonoomseid piirkondi hõlmata. (42)

| — | Uue avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt võib hüvitada RTP 1 ja RTP 2 tegevuskulud, kuid kui RTP 1 ja RTP 2 puhastegevuskulud üleavad planeeritud kulusid, siis ei ole lisahüvitist saada võimalik. (43) |
| --- | --- |

—

Uue avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt võib hüvitada RTP 1 ja RTP 2 tegevuskulud, kuid kui RTP 1 ja RTP 2 puhastegevuskulud üleavad planeeritud kulusid, siis ei ole lisahüvitist saada võimalik. (43)

| (66) | RTP on oma avalike teenuste osutamise aastaaruandes avaliku teenuse osutamise puhaskulu avaldanud vastavuses allpool kirjeldatud kulude arvutamise meetodile. Järgnevalt esitatud tabel sisaldab ülevaadet iga avaliku teenuse osutamise tegevuse kohta, millel on õigus hüvitisele.
  Tabel 4:
  Avalike teenuste osutamise avaldatud puhas- ja hüvitatavad kulud












  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Teletekst | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| RTP International tegevus | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| RTP 1 otsene ringhäälingusaadete edastamine Assooridele ja Madeirasse | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovisuaalsed arhiivid | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Koostöö Aafrikas asuvate portugali keelt kõnelevate maadega | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Katvusdiferentsiaal | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Delegatsioonid/korrespondendid | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| S. Carlose nimelise riikliku teatri fond | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Filmitööstuse soodustamine | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Autonoomsete piirkondlike keskuste tegevus | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Saated määratletud üksustele | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| Sport TV (44) | | | | | | | – 440,0 |
| RTP 1 puhastegevuskulud | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| RTP 2 puhastegevuskulud | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Puhastegevuskulude summa | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded. |

(66)

RTP on oma avalike teenuste osutamise aastaaruandes avaliku teenuse osutamise puhaskulu avaldanud vastavuses allpool kirjeldatud kulude arvutamise meetodile. Järgnevalt esitatud tabel sisaldab ülevaadet iga avaliku teenuse osutamise tegevuse kohta, millel on õigus hüvitisele.

Tabel 4:

Avalike teenuste osutamise avaldatud puhas- ja hüvitatavad kulud

(mln eskuudot)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Teletekst

112,9

86,8

RTP International tegevus

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África

—

—

—

—

654,7

1 332,0

RTP 1 otsene ringhäälingusaadete edastamine Assooridele ja Madeirasse

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovisuaalsed arhiivid

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Koostöö Aafrikas asuvate portugali keelt kõnelevate maadega

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Katvusdiferentsiaal

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Delegatsioonid/korrespondendid

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

S. Carlose nimelise riikliku teatri fond

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Filmitööstuse soodustamine

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Autonoomsete piirkondlike keskuste tegevus

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Saated määratletud üksustele

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

Sport TV (44)

– 440,0

RTP 1 puhastegevuskulud

16 946,1

11 916,6

RTP 2 puhastegevuskulud

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Puhastegevuskulude summa

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded.

| (67) | Järgnevalt esitatud tabel annab ülevaate RTP investeeringutest avalike teenuste osutamiseks vajalikesse seadmetesse. See tutvustab nii reaalseid investeeringuid avalike teenuste osutamisse, mis on esitatud aasta finantsaruandes, kui ka avalike teenuste osutamise aruandes avaldatud investeeringuid. Märgitakse, et reaalinvesteeringud avalike teenuste osutamisse olid suuremad kui avaldatud avalike teenuste osutamise aruandes.
  Tabel 5:
  Investeeringud avaliku teenuse osutamisse













  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Kokku |
| Raamatupidamisaruanne | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Avalike teenuste osutamise aruanne | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Vahe | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | – 73,6 | 5 315,1 |
| Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded. |

(67)

Järgnevalt esitatud tabel annab ülevaate RTP investeeringutest avalike teenuste osutamiseks vajalikesse seadmetesse. See tutvustab nii reaalseid investeeringuid avalike teenuste osutamisse, mis on esitatud aasta finantsaruandes, kui ka avalike teenuste osutamise aruandes avaldatud investeeringuid. Märgitakse, et reaalinvesteeringud avalike teenuste osutamisse olid suuremad kui avaldatud avalike teenuste osutamise aruandes.

Tabel 5:

Investeeringud avaliku teenuse osutamisse

(mln eskuudot)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Kokku

Raamatupidamisaruanne

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Avalike teenuste osutamise aruanne

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Vahe

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

– 73,6

5 315,1

Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded.

| (68) | Meetmete eesmärk oli maksta RTP-le hüvitist talle määratud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ja finantseerida ettevõtte investeeringuid. |
| --- | --- |

(68)

Meetmete eesmärk oli maksta RTP-le hüvitist talle määratud avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ja finantseerida ettevõtte investeeringuid.

| (69) | Portugalis ei valitud avalikku teenust pakkuvat ettevõtet sellise protseduuri tulemusena, kus kõik huvitatud ettevõtjad oleks saanud võimaluse esitada hüvitissumma, mis nemad vajaksid avalik-õigusliku teleringhäälingu kontsessiooni teenindamiseks. RTP nimetati avalik-õigusliku televisiooniteenuse osutajaks valitsuse poolt. |
| --- | --- |

(69)

Portugalis ei valitud avalikku teenust pakkuvat ettevõtet sellise protseduuri tulemusena, kus kõik huvitatud ettevõtjad oleks saanud võimaluse esitada hüvitissumma, mis nemad vajaksid avalik-õigusliku teleringhäälingu kontsessiooni teenindamiseks. RTP nimetati avalik-õigusliku televisiooniteenuse osutajaks valitsuse poolt.

| (70) | Alates 1992. aastast on Portugali televisiooniturul olnud aktiivsed nii era- kui avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid. Lisaks RTP-le omavad litsentsi telekanalitel saateid edastada ka eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid SIC ja TVI. Esimese eraettevõtjana alustas SIC 6. oktoobril 1992 saadete edastamist. RTPd soodustavad meetmed võivad teleringhäälinguturul konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(70)

Alates 1992. aastast on Portugali televisiooniturul olnud aktiivsed nii era- kui avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid. Lisaks RTP-le omavad litsentsi telekanalitel saateid edastada ka eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid SIC ja TVI. Esimese eraettevõtjana alustas SIC 6. oktoobril 1992 saadete edastamist. RTPd soodustavad meetmed võivad teleringhäälinguturul konkurentsi moonutada.

| (71) | Komisjon algatas menetluse, järgides esimese astme kohtu 2000. aasta otsust, (45) mis tühistas komisjoni 1996. aasta otsuse. (46) |
| --- | --- |

(71)

Komisjon algatas menetluse, järgides esimese astme kohtu 2000. aasta otsust, (45) mis tühistas komisjoni 1996. aasta otsuse. (46)

| (72) | Lisaks, võttes arvesse eelhindamise kestust ja sellest tulenenud kahtlusi RTP avaliku teenuse osutamise hüvitatavate kulude rahastamise proportsionaalsuse suhtes, algatas komisjon menetluse vastavalt SICi 1996. ja 1997. aastal esitatud kaebustele. Protestitavad meetmed olid riigi poolt tasutud makse teleringhäälinguvõrgust loobumise eest, võlakirjaemissioon, filmitööstuse soodustamine, 1996–2000. aastate ümberkorralduskava, kapitalisüstid aastail 1994–1997 ning laen. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks, võttes arvesse eelhindamise kestust ja sellest tulenenud kahtlusi RTP avaliku teenuse osutamise hüvitatavate kulude rahastamise proportsionaalsuse suhtes, algatas komisjon menetluse vastavalt SICi 1996. ja 1997. aastal esitatud kaebustele. Protestitavad meetmed olid riigi poolt tasutud makse teleringhäälinguvõrgust loobumise eest, võlakirjaemissioon, filmitööstuse soodustamine, 1996–2000. aastate ümberkorralduskava, kapitalisüstid aastail 1994–1997 ning laen.

| (73) | Ametlikku uurimismenetlust algatades võttis komisjon arvesse ka RTP-le aastail 1992–1998 hüvitatud avalike teenuste osutamise kulude kogusumma ning väljendas kahtlusi, et Portugali riik on RTP avalike teenuste osutamise puhaskulusid hüvitanud ülemääraselt. |
| --- | --- |

(73)

Ametlikku uurimismenetlust algatades võttis komisjon arvesse ka RTP-le aastail 1992–1998 hüvitatud avalike teenuste osutamise kulude kogusumma ning väljendas kahtlusi, et Portugali riik on RTP avalike teenuste osutamise puhaskulusid hüvitanud ülemääraselt.

III.   HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

| (74) | Pärast uurimismenetluse algatamist kommenteerisid meetmeid mitmed huvitatud pooled. Allpool järgneb ülevaade poolte kommentaaridest iga meetme kohta. |
| --- | --- |

(74)

Pärast uurimismenetluse algatamist kommenteerisid meetmeid mitmed huvitatud pooled. Allpool järgneb ülevaade poolte kommentaaridest iga meetme kohta.

| (75) | SIC ja TVI väitsid, et registreerimismaksetest vabastamine on erand reeglitele, mida tavaliselt alati kohaldatakse, kui ettevõtte põhikiri muutub. SIC märkis, et see meede ei piirne vaid RTP loomisega. RTP põhikirja artikli 11 lõike 2 alusel on ettevõte üldiselt vabastatud igasugustest registreerimismaksetest ja -maksudest. |
| --- | --- |

(75)

SIC ja TVI väitsid, et registreerimismaksetest vabastamine on erand reeglitele, mida tavaliselt alati kohaldatakse, kui ettevõtte põhikiri muutub. SIC märkis, et see meede ei piirne vaid RTP loomisega. RTP põhikirja artikli 11 lõike 2 alusel on ettevõte üldiselt vabastatud igasugustest registreerimismaksetest ja -maksudest.

| (76) | TVI märkis, et RTP oli vabastatud ka kõigist notariaalakti avaldamisega seotud kuludest. |
| --- | --- |

(76)

TVI märkis, et RTP oli vabastatud ka kõigist notariaalakti avaldamisega seotud kuludest.

| (77) | Seoses vahenditega teleringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumiseks märkisid huvitatud pooled, et tuleks välja selgitada, kas intressi ka tegelikult nõuti ning kui jah, siis kui suur oli intressimäär ning kas Portugal Telecomile üldse makseid tehti. Lisaks tuleks selgeks teha, kui palju on RTP hetkel Portugal Telecomile võlgu. |
| --- | --- |

(77)

Seoses vahenditega teleringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumiseks märkisid huvitatud pooled, et tuleks välja selgitada, kas intressi ka tegelikult nõuti ning kui jah, siis kui suur oli intressimäär ning kas Portugal Telecomile üldse makseid tehti. Lisaks tuleks selgeks teha, kui palju on RTP hetkel Portugal Telecomile võlgu.

| (78) | SIC ja TVI kommenteerisid võla ümberkorraldamist sotsiaalkindlustusskeemi tõttu. Nad väitsid, et RTP-l lasti see võlg tagasi maksta tingimustel, mis erinesid teistele ettevõtetele dekreetseaduse nr 411/91 alusel kohaldatavatest. ACT rõhutas selle lepingu puhul riigi keskset rolli. |
| --- | --- |

(78)

SIC ja TVI kommenteerisid võla ümberkorraldamist sotsiaalkindlustusskeemi tõttu. Nad väitsid, et RTP-l lasti see võlg tagasi maksta tingimustel, mis erinesid teistele ettevõtetele dekreetseaduse nr 411/91 alusel kohaldatavatest. ACT rõhutas selle lepingu puhul riigi keskset rolli.

| (79) | Televisioonivõrgu müügiga seoses märkisid ACT ja TVI, et teostada tuleks vastloodud ettevõtte TDP varade väärtuse majandus- ja raamatupidamisandmete analüüs, et välja selgitada ülemäärase hüvitamise toimumine. Seda küsimust käsitledes väitsid Mediaset ja ACT, et televisioonivõrk loodi riigipoolse rahastamise abil, mitte teenindaja enese poolt. Seetõttu pidasid nad küsitavaks, kas selle riigivara eest RTP-le hüvituse maksmine oli õigustatud. |
| --- | --- |

(79)

Televisioonivõrgu müügiga seoses märkisid ACT ja TVI, et teostada tuleks vastloodud ettevõtte TDP varade väärtuse majandus- ja raamatupidamisandmete analüüs, et välja selgitada ülemäärase hüvitamise toimumine. Seda küsimust käsitledes väitsid Mediaset ja ACT, et televisioonivõrk loodi riigipoolse rahastamise abil, mitte teenindaja enese poolt. Seetõttu pidasid nad küsitavaks, kas selle riigivara eest RTP-le hüvituse maksmine oli õigustatud.

| (80) | Võlakirjaemissiooniga seoses rõhutas SIC, et pidades silmas RTP finantsseisundit, pälvis võlakiri vaid seetõttu turu heakskiidu, et aktsiad kuulusid 100 % riigile. Lisaks täheldas Mediaset, et komisjon peaks iga tagatise puhul tähelepanu pöörama pigem sisule kui vormile. |
| --- | --- |

(80)

Võlakirjaemissiooniga seoses rõhutas SIC, et pidades silmas RTP finantsseisundit, pälvis võlakiri vaid seetõttu turu heakskiidu, et aktsiad kuulusid 100 % riigile. Lisaks täheldas Mediaset, et komisjon peaks iga tagatise puhul tähelepanu pöörama pigem sisule kui vormile.

| (81) | Seoses protokolliga filmitööstuse soodustamise kohta kommenteeris SIC, et riik võttis enesele kohustuse igal aastal hüvitada avalike teenuste osutamise kohustuse kulud, sealhulgas ka filmitööstuse soodustamise omad. See tähendas RTP topeltrahastamist ühe ja sama eemärgi eest. TVI märkis, et ka eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega on sarnaseid protokolle sõlmitud, kuid riigipoolset toetust saab ainult RTP. Lisaks väitis TVI, et 1996. aasta protokoll filmitööstuse soodustamise kohta asendati aastal 2000, nähes ette, et RTP kaasrahastab ühistootjana kõiki filmiprojekte, mida rahastab ICAM (kino-, audiovisuaal- ja meediainstituut). Selles küsimuses täheldas Mediaset, et juhul kui rahastamistingimused näevad ette avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni osalemise ühistootmises sõltumatute tootjatega, tuleb tagada, et see osalus ei annaks avaliku teenuse pakkujale koostöös selliste filmitootjatega kaudset kasu. |
| --- | --- |

(81)

Seoses protokolliga filmitööstuse soodustamise kohta kommenteeris SIC, et riik võttis enesele kohustuse igal aastal hüvitada avalike teenuste osutamise kohustuse kulud, sealhulgas ka filmitööstuse soodustamise omad. See tähendas RTP topeltrahastamist ühe ja sama eemärgi eest. TVI märkis, et ka eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega on sarnaseid protokolle sõlmitud, kuid riigipoolset toetust saab ainult RTP. Lisaks väitis TVI, et 1996. aasta protokoll filmitööstuse soodustamise kohta asendati aastal 2000, nähes ette, et RTP kaasrahastab ühistootjana kõiki filmiprojekte, mida rahastab ICAM (kino-, audiovisuaal- ja meediainstituut). Selles küsimuses täheldas Mediaset, et juhul kui rahastamistingimused näevad ette avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni osalemise ühistootmises sõltumatute tootjatega, tuleb tagada, et see osalus ei annaks avaliku teenuse pakkujale koostöös selliste filmitootjatega kaudset kasu.

| (82) | Seoses 1994.–1997. aastail toimunud kapitalisüstidega märkisid SIC, ACT, Mediaset ja TVI, et ükski mõistlik aktsionär ei oleks suurendanud selliste näitajatega ettevõtte nagu RTP kapitali. Kapitalisüstid toetasid ettevõtet, millel oli tohutu puudujääk, kuid puudus ühtne ümberkorraldamisplaan elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(82)

Seoses 1994.–1997. aastail toimunud kapitalisüstidega märkisid SIC, ACT, Mediaset ja TVI, et ükski mõistlik aktsionär ei oleks suurendanud selliste näitajatega ettevõtte nagu RTP kapitali. Kapitalisüstid toetasid ettevõtet, millel oli tohutu puudujääk, kuid puudus ühtne ümberkorraldamisplaan elujõulisuse taastamiseks.

| (83) | Lisaks väitis SIC, et arvestades tehnilist pankrotti, millesse RTP 1996. aastal sattus, ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele laenu andnud. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks väitis SIC, et arvestades tehnilist pankrotti, millesse RTP 1996. aastal sattus, ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele laenu andnud.

| (84) | Mediaset ja ACT nõudsid, et uurimismenetluse käigus pöörataks rohkem rõhku avaliku teenuse osutamise toimumise sõltumatule järelevalvele. Kommerts-ringhäälinguorganisatsioonid SIC ja TVI märkisid, et kuna RTP-le väljastatud riiklikud vahendid olid ebaproportsionaalsed, siis komisjon peaks järeldama, et kehtestatud meetmed riigiabiks ei sobi. |
| --- | --- |

(84)

Mediaset ja ACT nõudsid, et uurimismenetluse käigus pöörataks rohkem rõhku avaliku teenuse osutamise toimumise sõltumatule järelevalvele. Kommerts-ringhäälinguorganisatsioonid SIC ja TVI märkisid, et kuna RTP-le väljastatud riiklikud vahendid olid ebaproportsionaalsed, siis komisjon peaks järeldama, et kehtestatud meetmed riigiabiks ei sobi.

IV.   PORTUGALI KOMMENTAARID

| (85) | Seoses registreerimismaksetest vabastamisega märkisid Portugali ametiasutused, et kuna avalik-õigusliku riigi osalusega ettevõtte ümbermuutmisel aktsiaseltsiks ei olnud vajalik väljastada riiklikku notariaalakti, mis selle toimingu ametlikult vormistaks, siis ei olnud ka alust vastavaid makseid ja tasusid nõuda. |
| --- | --- |

(85)

Seoses registreerimismaksetest vabastamisega märkisid Portugali ametiasutused, et kuna avalik-õigusliku riigi osalusega ettevõtte ümbermuutmisel aktsiaseltsiks ei olnud vajalik väljastada riiklikku notariaalakti, mis selle toimingu ametlikult vormistaks, siis ei olnud ka alust vastavaid makseid ja tasusid nõuda.

| (86) | Seoses SICi kommentaaridega seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohta vastasid nad, et Portugali seadusandja ei näinud ette erilisi maksusoodustusi avalik-õiguslikele ettevõtetele äritegevuse muutmise või ümberkorraldamise puhul. Maksuvabastus põhines dekreetseadusel nr 404/90. |
| --- | --- |

(86)

Seoses SICi kommentaaridega seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohta vastasid nad, et Portugali seadusandja ei näinud ette erilisi maksusoodustusi avalik-õiguslikele ettevõtetele äritegevuse muutmise või ümberkorraldamise puhul. Maksuvabastus põhines dekreetseadusel nr 404/90.

| (87) | Seoses võrgu kasutamise eest makstava tasu hilinenud maksmisega väidavad Portugali ametiasutused, et Portugal Telecomi sooritatud võla ümberkorraldamine oli võlgniku ja võlausaldaja ärisuhete ühisstrateegia ega tulenenud riigi sekkumisest. |
| --- | --- |

(87)

Seoses võrgu kasutamise eest makstava tasu hilinenud maksmisega väidavad Portugali ametiasutused, et Portugal Telecomi sooritatud võla ümberkorraldamine oli võlgniku ja võlausaldaja ärisuhete ühisstrateegia ega tulenenud riigi sekkumisest.

| (88) | Portugali ametiasutused väidavad, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud võla ümberkorraldamise ja viivistest ning trahvidest loobumise esialgse lepingu taustaks oli kohtuvaidlus seoses rakendusmääruse nr 12/83, mis reguleerib ületunnitöötasust kinnipeetavaid sotsiaalkindlustusmakse, vastavusega põhiseadusele. Leping tõendas RTP tõlgendust — ja seda kinnitas ka maksuekspert —, et ületunnitöötasust sotsiaalkindlustusmakseid ei maksta. |
| --- | --- |

(88)

Portugali ametiasutused väidavad, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud võla ümberkorraldamise ja viivistest ning trahvidest loobumise esialgse lepingu taustaks oli kohtuvaidlus seoses rakendusmääruse nr 12/83, mis reguleerib ületunnitöötasust kinnipeetavaid sotsiaalkindlustusmakse, vastavusega põhiseadusele. Leping tõendas RTP tõlgendust — ja seda kinnitas ka maksuekspert —, et ületunnitöötasust sotsiaalkindlustusmakseid ei maksta.

| (89) | Teiseks väidavad ametiasutused, et sellele lepingule valitsusepoolse ametliku loa andmine ei andnud RTP-le võrreldes teiste samades tingimustes ettevõtetega vastavalt dekreetseadusele nr 411/91 erilisi finantssoodustusi. Nad kinnitavad, et artikli 2 lõike 1 punkti d erandit kohaldatakse ka RTP suhtes, kuna viimase puhul toimus riigi sekkumine ning ta pidi 1977. aastal valitsuse poolt ametisse määratud halduskomisjoni juhtimise all mitmeid muutusi läbi tegema. (47) Portugali ametiasutuste kohaselt rõhutab asja üldist olemust fakt, et ühega huvitatud pooltest on sama seaduse alusel kokkulepe sõlmitud. |
| --- | --- |

(89)

Teiseks väidavad ametiasutused, et sellele lepingule valitsusepoolse ametliku loa andmine ei andnud RTP-le võrreldes teiste samades tingimustes ettevõtetega vastavalt dekreetseadusele nr 411/91 erilisi finantssoodustusi. Nad kinnitavad, et artikli 2 lõike 1 punkti d erandit kohaldatakse ka RTP suhtes, kuna viimase puhul toimus riigi sekkumine ning ta pidi 1977. aastal valitsuse poolt ametisse määratud halduskomisjoni juhtimise all mitmeid muutusi läbi tegema. (47) Portugali ametiasutuste kohaselt rõhutab asja üldist olemust fakt, et ühega huvitatud pooltest on sama seaduse alusel kokkulepe sõlmitud.

| (90) | Televisioonivõrgust loobumise tasust rääkides märkisid Portugali ametiasutused, et rahastamine oli otseselt seotud telesignaalide edastamise ja ülekandmise võrgu jagunemise ja müügiga. Riik ostis RTP-lt TDP. Kuna ostu eest tasus riik, suurendades RTP kapitali summa võrra, mis oli täpselt võrdne varade väärtusega, millest loobuti, ei kujuta see meede endast riigiabi. |
| --- | --- |

(90)

Televisioonivõrgust loobumise tasust rääkides märkisid Portugali ametiasutused, et rahastamine oli otseselt seotud telesignaalide edastamise ja ülekandmise võrgu jagunemise ja müügiga. Riik ostis RTP-lt TDP. Kuna ostu eest tasus riik, suurendades RTP kapitali summa võrra, mis oli täpselt võrdne varade väärtusega, millest loobuti, ei kujuta see meede endast riigiabi.

| (91) | Seoses riigi poolt tagatud võlakirjaemissiooniga väitsid Portugali ametiasutused, et see aktsionärilaen ei sisaldanud Portugali riigi tagatist, mida näitavad ka asjaomased tehnilised dokumendid. |
| --- | --- |

(91)

Seoses riigi poolt tagatud võlakirjaemissiooniga väitsid Portugali ametiasutused, et see aktsionärilaen ei sisaldanud Portugali riigi tagatist, mida näitavad ka asjaomased tehnilised dokumendid.

| (92) | Seoses 1996. aasta filmitööstuse edendamise protokolliga kommenteerisid Portugali ametiasutused, et see selgitab ja sätestab RTP avaliku teenuse osutamise kohustuse tingimused filmitööstuse toetamiseks ja edendamiseks. Protokolli kohaselt pidi RTP kaasrahastama “rahalist toetust saavaid projekte”, mis olid eelnevalt vastutava valitsusasutuse poolt välja valitud. Portugali ametiasutuste kohaselt ei olnud RTPga sõlmitud protokolli tingimused võrreldavad SICi ja TVIga sõlmitud protokollidega, kuna RTP oli kohustatud kaasrahastama kinematograafiateoseid, mille puhul televaatajate huvi võib olla väike või isegi olematu. Igal juhul oli RTP antud subsiidium reeglina suurem kui teleringhäälingus näitamiseks sobivate tööde keskmine õiguste väärtus. |
| --- | --- |

(92)

Seoses 1996. aasta filmitööstuse edendamise protokolliga kommenteerisid Portugali ametiasutused, et see selgitab ja sätestab RTP avaliku teenuse osutamise kohustuse tingimused filmitööstuse toetamiseks ja edendamiseks. Protokolli kohaselt pidi RTP kaasrahastama “rahalist toetust saavaid projekte”, mis olid eelnevalt vastutava valitsusasutuse poolt välja valitud. Portugali ametiasutuste kohaselt ei olnud RTPga sõlmitud protokolli tingimused võrreldavad SICi ja TVIga sõlmitud protokollidega, kuna RTP oli kohustatud kaasrahastama kinematograafiateoseid, mille puhul televaatajate huvi võib olla väike või isegi olematu. Igal juhul oli RTP antud subsiidium reeglina suurem kui teleringhäälingus näitamiseks sobivate tööde keskmine õiguste väärtus.

| (93) | Seoses ümberkorralduskavaga ajavahemikuks 1996–2000 väitsid Portugali ametiasutused, et plaan ei jõudnudki ettevalmistavatest uuringutest kaugemale ja seetõttu puudus RTP-l ka alus riigilt finantstoetust saada. |
| --- | --- |

(93)

Seoses ümberkorralduskavaga ajavahemikuks 1996–2000 väitsid Portugali ametiasutused, et plaan ei jõudnudki ettevalmistavatest uuringutest kaugemale ja seetõttu puudus RTP-l ka alus riigilt finantstoetust saada.

| (94) | Laenuga seoses kommenteerisid Portugali ametiasutused, et sellega kaasnevad tehnilised tingimused sätestasid, et selle finantsoperatsiooni pealt tuleb tasuda ka intresse, mida arvutatakse vastavalt turu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(94)

Laenuga seoses kommenteerisid Portugali ametiasutused, et sellega kaasnevad tehnilised tingimused sätestasid, et selle finantsoperatsiooni pealt tuleb tasuda ka intresse, mida arvutatakse vastavalt turu kriteeriumidele.

| (95) | Lisaks väitsid Portugali ametiasutused, et kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1998 kujutasid koos hüvitiste maksmisega endast vahendit, et rahastada avalik-õigusliku televisiooniteenuse pakkumise kulusid. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks väitsid Portugali ametiasutused, et kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1998 kujutasid koos hüvitiste maksmisega endast vahendit, et rahastada avalik-õigusliku televisiooniteenuse pakkumise kulusid.

| (96) | Portugali ametiasutuste sõnul osutus RTP-le avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks valitud finantseerimismudel ebapiisavaks ja põhjustas kaubandusdefitsiiti. Esiteks arvutati hüvitissummasid alati allpool tegelikke avalik-õigusliku televisiooni rahastamisvajadusi. Teiseks maksis riik hüvitised süstemaatiliselt liiga hilja. Siis oli RTP sunnitud tarvitusele võtma pangalaenu, et oma tegevuskulusid katta, kuid ei arvestanud intressikulusid ning tagasimakseid avaliku teenuse osutamise kulude arvestusse. Kolmandaks pidi RTP maksma riigile saadud toetustelt käibemaksu, vähendades sellega hüvitismaksete netosummat. |
| --- | --- |

(96)

Portugali ametiasutuste sõnul osutus RTP-le avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks valitud finantseerimismudel ebapiisavaks ja põhjustas kaubandusdefitsiiti. Esiteks arvutati hüvitissummasid alati allpool tegelikke avalik-õigusliku televisiooni rahastamisvajadusi. Teiseks maksis riik hüvitised süstemaatiliselt liiga hilja. Siis oli RTP sunnitud tarvitusele võtma pangalaenu, et oma tegevuskulusid katta, kuid ei arvestanud intressikulusid ning tagasimakseid avaliku teenuse osutamise kulude arvestusse. Kolmandaks pidi RTP maksma riigile saadud toetustelt käibemaksu, vähendades sellega hüvitismaksete netosummat.

| (97) | Portugali ametiasutused väidavad, et: i) maksuvabastused, ii) vahendid ringhäälinguvõrgu kasutusmaksu tasumiseks, iii) sotsiaalkindlustusskeemile võlgu oldava summa ümberkorraldamine, iv) tasu televisioonivõrgust loobumise eest, v) filmitööstuse soodustamise protokoll ja vi) 1998. aastal RTP poolt võetud laen ei kuulu riigiabi mõiste alla. Seoses teiste meetmete vastavusega väitsid Portugali ametiasutused, et neid tuleks pidada hüvitiseks avaliku teenuse osutamise kulude eest, mitte riigiabiks, (48) või siis tuleks alternatiivina nende meetmete vastavust hinnata EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 valguses. |
| --- | --- |

(97)

Portugali ametiasutused väidavad, et: i) maksuvabastused, ii) vahendid ringhäälinguvõrgu kasutusmaksu tasumiseks, iii) sotsiaalkindlustusskeemile võlgu oldava summa ümberkorraldamine, iv) tasu televisioonivõrgust loobumise eest, v) filmitööstuse soodustamise protokoll ja vi) 1998. aastal RTP poolt võetud laen ei kuulu riigiabi mõiste alla. Seoses teiste meetmete vastavusega väitsid Portugali ametiasutused, et neid tuleks pidada hüvitiseks avaliku teenuse osutamise kulude eest, mitte riigiabiks, (48) või siis tuleks alternatiivina nende meetmete vastavust hinnata EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 valguses.

| (98) | Seoses liigse hüvitise arvutamisega väitsid Portugali ametiasutused, et:






  — | RTP 2 tegevuskulude liigitamine hüvitatavate avaliku teenuse osutamise kulude hulka 1996. aastal põhineb 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingulavaliku teenuse osutamise lepingul, mille kohaselt jõustus RTP 2 tegevuskulude hüvitamine lepingu alusel alates 1. jaanuarist 1996, (49) |
| --- | --- | --- |

(98)

Seoses liigse hüvitise arvutamisega väitsid Portugali ametiasutused, et:

—

RTP 2 tegevuskulude liigitamine hüvitatavate avaliku teenuse osutamise kulude hulka 1996. aastal põhineb 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingulavaliku teenuse osutamise lepingul, mille kohaselt jõustus RTP 2 tegevuskulude hüvitamine lepingu alusel alates 1. jaanuarist 1996, (49)

| — | 20 miljardi eskuudo suurust laenu ei tohiks pidada hüvitiseks, kuna see väljastati turutingimustel, |
| --- | --- |

—

20 miljardi eskuudo suurust laenu ei tohiks pidada hüvitiseks, kuna see väljastati turutingimustel,

| — | kapitali suurendamine oli samuti kavandatud investeeringute rahastamiseks ja mitte lihtsalt hüvitatavate avaliku teenuse osutamise kulude rahaliseks hüvitamiseks; riigi kui aktsionäri kohustus osaleda vajalikuks peetavate investeeringute finantseerimisel on sätestatud 1993. ja 1996. aasta riiklikes teenuslepingutes, (50) |
| --- | --- |

—

kapitali suurendamine oli samuti kavandatud investeeringute rahastamiseks ja mitte lihtsalt hüvitatavate avaliku teenuse osutamise kulude rahaliseks hüvitamiseks; riigi kui aktsionäri kohustus osaleda vajalikuks peetavate investeeringute finantseerimisel on sätestatud 1993. ja 1996. aasta riiklikes teenuslepingutes, (50)

| — | hüvitismakseilt tuli tasuda käibemaksu, mille tulemusena vähenes netoväärtus, mille RTP sai, |
| --- | --- |

—

hüvitismakseilt tuli tasuda käibemaksu, mille tulemusena vähenes netoväärtus, mille RTP sai,

| — | 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu järgi kuulusid avaliku teenuse osutamise kulud hüvitamisele ainult määratud eelarve ulatuses. |
| --- | --- |

—

1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu järgi kuulusid avaliku teenuse osutamise kulud hüvitamisele ainult määratud eelarve ulatuses.

| (99) | Eelnevat arvesse võttes järeldasid Portugali ametiasutused, et hüvitisi, mis RTP sai avaliku teenuse osutamise kohustuse eest, ei tuleks ülemääraseks ega ebakohaseks pidada. |
| --- | --- |

(99)

Eelnevat arvesse võttes järeldasid Portugali ametiasutused, et hüvitisi, mis RTP sai avaliku teenuse osutamise kohustuse eest, ei tuleks ülemääraseks ega ebakohaseks pidada.

V.   MEETMETE HINDAMINE

| (100) | Et teha kindlaks, kas meetmed kujutavad endast asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel riigiabi, peab komisjon hindama, kas RTP-le võimaldatud meetmed:






  — | on pärit riigilt või riiklikest vahenditest, |
| --- | --- | --- |

(100)

Et teha kindlaks, kas meetmed kujutavad endast asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel riigiabi, peab komisjon hindama, kas RTP-le võimaldatud meetmed:

—

on pärit riigilt või riiklikest vahenditest,

| — | on võimelised konkurentsi moonutama, |
| --- | --- |

—

on võimelised konkurentsi moonutama,

| — | soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

—

soodustavad teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| — | mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (101) | Riiklikud vahendid esinevad registreerimistasudest vabastamise puhul, kuna saamata jääv maksutulu on võrdne riiklike vahendite tarbimisega rahaliste kulutuste näol. (51) |
| --- | --- |

(101)

Riiklikud vahendid esinevad registreerimistasudest vabastamise puhul, kuna saamata jääv maksutulu on võrdne riiklike vahendite tarbimisega rahaliste kulutuste näol. (51)

| (102) | Riiklikud vahendid esinesid ka juhul, kui ringhäälinguvõrgu operaator nõustus RTP ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemisega, ja sellega seoses järeldab komisjon järgnevat. Nõustudes võrgutasu ja intresside maksmata jätmisega ja põhjustades seega võla kogunemist kogu uurimise all oleva ajavahemiku jooksul, otsustas võrguoperaator tuludest loobuda ja võis ise olla sunnitud turult oma tegevuse rahastamiseks laenu võtma. |
| --- | --- |

(102)

Riiklikud vahendid esinesid ka juhul, kui ringhäälinguvõrgu operaator nõustus RTP ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemisega, ja sellega seoses järeldab komisjon järgnevat. Nõustudes võrgutasu ja intresside maksmata jätmisega ja põhjustades seega võla kogunemist kogu uurimise all oleva ajavahemiku jooksul, otsustas võrguoperaator tuludest loobuda ja võis ise olla sunnitud turult oma tegevuse rahastamiseks laenu võtma.

| (103) | Kuna uurimise all oleval ajavahemikul toimus Portugal Telecomi järkjärguline erastamine, tuleb komisjonil eristada aega, mil riigi käes oli veel ettevõtte aktsiate kontrollpakk, ja aega, mil sel oli vähemusosalus. |
| --- | --- |

(103)

Kuna uurimise all oleval ajavahemikul toimus Portugal Telecomi järkjärguline erastamine, tuleb komisjonil eristada aega, mil riigi käes oli veel ettevõtte aktsiate kontrollpakk, ja aega, mil sel oli vähemusosalus.

| (104) | Komisjon leiab, et ajavahemikul pärast 1997. aasta keskpaika ei saa Portugal Telecomi saamata jäänud tulusid enam riiklikeks vahenditeks pidada, kuna riigi osalus Portugal Telecomis piirnes 25 %ga ja vähenes järgmistel aastatel järk-järgult, samas kui teised suuraktsionärid ettevõtte aktsiaid omandasid. (52) Nagu punktist 27 näha võib, ei saanud Portugal Telecom lisaks ka riigilt hüvitist võimaliku kahjumi eest, mis tekkis tänu nõustumisele RTP maksete hilinemisega. Seega järeldab komisjon, et pärast 1997. aasta keskpaika ei olnud riiklikke vahendeid kaasatud. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon leiab, et ajavahemikul pärast 1997. aasta keskpaika ei saa Portugal Telecomi saamata jäänud tulusid enam riiklikeks vahenditeks pidada, kuna riigi osalus Portugal Telecomis piirnes 25 %ga ja vähenes järgmistel aastatel järk-järgult, samas kui teised suuraktsionärid ettevõtte aktsiaid omandasid. (52) Nagu punktist 27 näha võib, ei saanud Portugal Telecom lisaks ka riigilt hüvitist võimaliku kahjumi eest, mis tekkis tänu nõustumisele RTP maksete hilinemisega. Seega järeldab komisjon, et pärast 1997. aasta keskpaika ei olnud riiklikke vahendeid kaasatud.

| (105) | Enne 1997. aasta keskpaika oli Portugal Telecom riigi kontrolli all, kuna riigi käes oli aktsiate kontrollpakk. Seetõttu peaks saamata jäänud tulusid, mis tekkisid maksete hilinemisega nõustumise tõttu ajavahemikul enne 1997. aasta keskpaika, lugema riiklikeks vahenditeks. (53) |
| --- | --- |

(105)

Enne 1997. aasta keskpaika oli Portugal Telecom riigi kontrolli all, kuna riigi käes oli aktsiate kontrollpakk. Seetõttu peaks saamata jäänud tulusid, mis tekkisid maksete hilinemisega nõustumise tõttu ajavahemikul enne 1997. aasta keskpaika, lugema riiklikeks vahenditeks. (53)

| (106) | Esmalt peaks komisjon hindama, kas võrguoperaatori käitumine enne 1997. aasta keskpaika põhjustas riiklike vahendite kadu. Tegelikult käitus võrguoperaator makseviise võimaldades RTP suhtes kui avalik-õiguslik võlausaldaja. Seetõttu tuleks operaatori käitumist võrrelda avalik-õigusliku või eraõigusliku võlausaldaja omaga, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil võlgnikega lepinguid, mille kohaselt kogunenud võlg tuleb ümber korraldada või tagasimaksmise hõlbustamiseks osamaksetena tasuda. (54) Intress, mida seda tüüpi võla korral tavaliselt rakendatakse — nimelt viivis — katab tavaliselt kahjud, mis võlausaldajal tekkisid, sest võlgnik hilines oma võlakohustuste täitmisega. Avalik-õigusliku võlausaldaja määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks. (55) |
| --- | --- |

(106)

Esmalt peaks komisjon hindama, kas võrguoperaatori käitumine enne 1997. aasta keskpaika põhjustas riiklike vahendite kadu. Tegelikult käitus võrguoperaator makseviise võimaldades RTP suhtes kui avalik-õiguslik võlausaldaja. Seetõttu tuleks operaatori käitumist võrrelda avalik-õigusliku või eraõigusliku võlausaldaja omaga, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil võlgnikega lepinguid, mille kohaselt kogunenud võlg tuleb ümber korraldada või tagasimaksmise hõlbustamiseks osamaksetena tasuda. (54) Intress, mida seda tüüpi võla korral tavaliselt rakendatakse — nimelt viivis — katab tavaliselt kahjud, mis võlausaldajal tekkisid, sest võlgnik hilines oma võlakohustuste täitmisega. Avalik-õigusliku võlausaldaja määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks. (55)

| (107) | Menetluse alustamise ja kolmandate isikute märkuste esitamise järgselt ei esitanud Portugali ametiasutused piisavat teavet intressimäära kohta, mida võrguoperaator rakendas, või turul aluseks oleva intressimäära kohta. Seetõttu ei saa komisjon välistada võimalust, et intressimäärad, mis Portugal Telecom enne 1997. aasta keskpaika määras, kujutasid endast riiklike vahendite kadu. |
| --- | --- |

(107)

Menetluse alustamise ja kolmandate isikute märkuste esitamise järgselt ei esitanud Portugali ametiasutused piisavat teavet intressimäära kohta, mida võrguoperaator rakendas, või turul aluseks oleva intressimäära kohta. Seetõttu ei saa komisjon välistada võimalust, et intressimäärad, mis Portugal Telecom enne 1997. aasta keskpaika määras, kujutasid endast riiklike vahendite kadu.

| (108) | Teiseks, komisjonil tuleb kindlaks teha mitte ainult see, kas meede sisaldab riiklikke vahendeid, vaid ka see, kas ametiasutused olid reaalselt seotud meetme vastuvõtmisega. (56) |
| --- | --- |

(108)

Teiseks, komisjonil tuleb kindlaks teha mitte ainult see, kas meede sisaldab riiklikke vahendeid, vaid ka see, kas ametiasutused olid reaalselt seotud meetme vastuvõtmisega. (56)

| (109) | Seda, et enne 1997. aasta keskpaika oli riigil võimalik Portugal Telecomi kontrollida ja selle tegevust mõjutada, kuna riigile kuulus enam kui 50 % ettevõtte aktsiatest, ei vaidlustatud. |
| --- | --- |

(109)

Seda, et enne 1997. aasta keskpaika oli riigil võimalik Portugal Telecomi kontrollida ja selle tegevust mõjutada, kuna riigile kuulus enam kui 50 % ettevõtte aktsiatest, ei vaidlustatud.

| (110) | Komisjon ei leidnud oma uurimistegevuse käigus mingeid viiteid sellele, et Portugali ametiasutused oleks ringhäälinguvõrgu operaatori lepinguga võla tagasimakse hilinemisega nõustumise kohta kuidagi seotud olnud. (57) |
| --- | --- |

(110)

Komisjon ei leidnud oma uurimistegevuse käigus mingeid viiteid sellele, et Portugali ametiasutused oleks ringhäälinguvõrgu operaatori lepinguga võla tagasimakse hilinemisega nõustumise kohta kuidagi seotud olnud. (57)

| (111) | Nagu ilmneb punktis 22, reguleeris riik tariife ja televisioonisignaalide levitamise teenust, mida võrguoperaator pidi edastama vastavalt riigiga sõlmitud kontsessioonilepingule. Siiski ei eristanud õigusnormid neid teenuseid ja tariife, mida võrguoperaator pidi edastama avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile RTP, ja neid, mida edastati eratelevisioonioperaatoritele. Samuti ei pidanud võrguoperaator RTP-le pakkuma kohustuslikku universaalset ringhäälinguvõrguteenust. |
| --- | --- |

(111)

Nagu ilmneb punktis 22, reguleeris riik tariife ja televisioonisignaalide levitamise teenust, mida võrguoperaator pidi edastama vastavalt riigiga sõlmitud kontsessioonilepingule. Siiski ei eristanud õigusnormid neid teenuseid ja tariife, mida võrguoperaator pidi edastama avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile RTP, ja neid, mida edastati eratelevisioonioperaatoritele. Samuti ei pidanud võrguoperaator RTP-le pakkuma kohustuslikku universaalset ringhäälinguvõrguteenust.

| (112) | Seetõttu ei nõustu komisjon kolmandate isikutega, kes väitsid, et neid diskrimineeriti, kuna televisiooniseadus sätestab ainult selle, et eraõiguslikud operaatorid võivad juhul, kui nad ei maksa võrgutasu õigeaegselt, oma ringhäälinguloa kaotada. Ehkki seadus sätestas ainult eraõiguslike operaatorite võimaliku maksmatajätmise tagajärjed, ei olnud Portugal Telecom kuidagi kohustatud RTP-le oma teenuseid edastama, sõltumata sellest, kas RTP maksis oma tasusid või mitte. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu ei nõustu komisjon kolmandate isikutega, kes väitsid, et neid diskrimineeriti, kuna televisiooniseadus sätestab ainult selle, et eraõiguslikud operaatorid võivad juhul, kui nad ei maksa võrgutasu õigeaegselt, oma ringhäälinguloa kaotada. Ehkki seadus sätestas ainult eraõiguslike operaatorite võimaliku maksmatajätmise tagajärjed, ei olnud Portugal Telecom kuidagi kohustatud RTP-le oma teenuseid edastama, sõltumata sellest, kas RTP maksis oma tasusid või mitte.

| (113) | Lisaks ei olnud võrguoperaator seotud ametiasutuste struktuuriga, kuna ettevõte asutati äriühinguõiguse alusel aktsiaseltsina (“sociedade anónima”). |
| --- | --- |

(113)

Lisaks ei olnud võrguoperaator seotud ametiasutuste struktuuriga, kuna ettevõte asutati äriühinguõiguse alusel aktsiaseltsina (“sociedade anónima”).

| (114) | Portugali ametiasutused väljendasid selgelt, et ametiasutused ei sekkunud Portugal Telecomi maksete hilinemisega nõustumisse ei otseselt ega kaudselt. Ka kolmandad isikud ei viidanud selle meetmega seoses riigi osalusele. |
| --- | --- |

(114)

Portugali ametiasutused väljendasid selgelt, et ametiasutused ei sekkunud Portugal Telecomi maksete hilinemisega nõustumisse ei otseselt ega kaudselt. Ka kolmandad isikud ei viidanud selle meetmega seoses riigi osalusele.

| (115) | Lõpuks, nagu ilmneb punktis 25, ei muutunud võrguoperaatori käitumine ei enne ega pärast 1997. aasta keskpaika. Pärast 1997. aasta keskpaika jätkas võrguoperaator RTPga lepingute sõlmimist tasude maksmise kohta. Lepingute peapõhjuseks näib olevat vaidlus aastamaksu suuruse üle seoses nende kahe ettevõtte vastastikuse sõltuvusega. Seda tundub veelgi rõhutavat Anacomi 2003. aasta otsus, et Portugal Telecom peab oma hindu märkimisväärselt vähendama. |
| --- | --- |

(115)

Lõpuks, nagu ilmneb punktis 25, ei muutunud võrguoperaatori käitumine ei enne ega pärast 1997. aasta keskpaika. Pärast 1997. aasta keskpaika jätkas võrguoperaator RTPga lepingute sõlmimist tasude maksmise kohta. Lepingute peapõhjuseks näib olevat vaidlus aastamaksu suuruse üle seoses nende kahe ettevõtte vastastikuse sõltuvusega. Seda tundub veelgi rõhutavat Anacomi 2003. aasta otsus, et Portugal Telecom peab oma hindu märkimisväärselt vähendama.

| (116) | Võttes arvesse eespool esitatud vaidlusi järeldab komisjon, et puuduvad viited, nagu oleksid ametiasutused nõudnud võrguoperaatorilt nõustumist maksete hilinemisega. Samuti puuduvad viited sellele, et ametiasutused oleksid selle meetme vastuvõtmisega seotud olnud. (58) Peale selle lepiti samasuguses korras kokku ka siis, kui ettevõte oli erastatud. Seetõttu ei seostu see meede riigiga ning ei põhjustanud riiklike vahendite kadu. |
| --- | --- |

(116)

Võttes arvesse eespool esitatud vaidlusi järeldab komisjon, et puuduvad viited, nagu oleksid ametiasutused nõudnud võrguoperaatorilt nõustumist maksete hilinemisega. Samuti puuduvad viited sellele, et ametiasutused oleksid selle meetme vastuvõtmisega seotud olnud. (58) Peale selle lepiti samasuguses korras kokku ka siis, kui ettevõte oli erastatud. Seetõttu ei seostu see meede riigiga ning ei põhjustanud riiklike vahendite kadu.

| (117) | Seoses võla ümberkorraldamisega sotsiaalkindlustusskeemi tõttu ja viivisest loobumisega järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ei saa lugeda ettevõtteks. See ei vii läbi majandustegevust, vaid on ametiasutus, mille ülesandeks on sotsiaalkindlustuse haldamine. (59) Lisaks ei andnud luba võla ümberkorraldamiseks sotsiaalkindlustusskeem ise, vaid see oli rahandus- ja sotsiaalkindlustuse riigisekretäride ning aseministri aseriigisekretäri ühismäärus. Selle loaga loobus riik siiski tuludest, kuna tavaolukorras oleks ta tasumata võlalt saanud viivist 1,206 miljardit eskuudot. Seega on selge, et riiklikud vahendid on kaasatud ning see meede on riigiga seotud. |
| --- | --- |

(117)

Seoses võla ümberkorraldamisega sotsiaalkindlustusskeemi tõttu ja viivisest loobumisega järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ei saa lugeda ettevõtteks. See ei vii läbi majandustegevust, vaid on ametiasutus, mille ülesandeks on sotsiaalkindlustuse haldamine. (59) Lisaks ei andnud luba võla ümberkorraldamiseks sotsiaalkindlustusskeem ise, vaid see oli rahandus- ja sotsiaalkindlustuse riigisekretäride ning aseministri aseriigisekretäri ühismäärus. Selle loaga loobus riik siiski tuludest, kuna tavaolukorras oleks ta tasumata võlalt saanud viivist 1,206 miljardit eskuudot. Seega on selge, et riiklikud vahendid on kaasatud ning see meede on riigiga seotud.

| (118) | RTP-le võimaldatud kapitali suurendamise ning maksed televisioonivõrgu eest võimaldas riik otse riigi eelarvest. Seega on selge, et need rahalised vahendid kujutavad endast artikli 87 lõike 1 tähenduses riiklikke vahendeid. |
| --- | --- |

(118)

RTP-le võimaldatud kapitali suurendamise ning maksed televisioonivõrgu eest võimaldas riik otse riigi eelarvest. Seega on selge, et need rahalised vahendid kujutavad endast artikli 87 lõike 1 tähenduses riiklikke vahendeid.

| (119) | Komisjon ei saa nõustuda Portugali ametiasutuste väitega, et laen ei olnud seotud riiklike vahenditega. Tuleks meenutada, et riiklike vahendite mõiste hõlmab ka soodustusi, mida võimaldavad riigi poolt loodud või selleks määratud asutused. (60) Laenuleping sõlmiti RTP ja riigivõla stabiliseerimisfondi vahel ning seda haldas riigivõla haldusinstituut. Õigusakt kehtestab, et instituut kuulub rahandusministri võimupiirkonda ning järelvalve alla. (61) Seega võib järeldada, et riigivõla stabiliseerimisfondi eraldatud rahalised vahendid tuleks lugeda riiklikeks vahenditeks. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon ei saa nõustuda Portugali ametiasutuste väitega, et laen ei olnud seotud riiklike vahenditega. Tuleks meenutada, et riiklike vahendite mõiste hõlmab ka soodustusi, mida võimaldavad riigi poolt loodud või selleks määratud asutused. (60) Laenuleping sõlmiti RTP ja riigivõla stabiliseerimisfondi vahel ning seda haldas riigivõla haldusinstituut. Õigusakt kehtestab, et instituut kuulub rahandusministri võimupiirkonda ning järelvalve alla. (61) Seega võib järeldada, et riigivõla stabiliseerimisfondi eraldatud rahalised vahendid tuleks lugeda riiklikeks vahenditeks.

| (120) | Veelgi enam, see meede on otseselt seostatav Portugali ametiasutustega, kuna laenulepingu tingimused sätestati 17. detsembri 1998. aasta meedia-, riigikassa- ja rahandusasjade riigisekretäride resolutsiooniga. |
| --- | --- |

(120)

Veelgi enam, see meede on otseselt seostatav Portugali ametiasutustega, kuna laenulepingu tingimused sätestati 17. detsembri 1998. aasta meedia-, riigikassa- ja rahandusasjade riigisekretäride resolutsiooniga.

| (121) | Selle kohta, et RTP võlakirjaemissioonil oli riigi tagatis, ei ole teavet saabunud. Võlakirjaemissiooni prospekti kohaselt tagas võla teenindamise RTP. Ajal, kui võlakiri emiteeriti, puudus sel õiguslik seisund, mille tulemusena andis riik garantii. 1992. aastal muudeti ettevõte seaduse nr 21/92 alusel avalikust üksusest aktsiaseltsiks. Seetõttu järeldab komisjon, et võlakirjaemissioon teostati turutingimustel ja riik ei kaotanud tulu. Seega ei ole riiklikke vahendeid kaasatud. Vastupidiselt kolmandate isikute arvamusele leiab komisjon, et fakt, et RTP on riigiomanduses ei muuda seda järeldust, kuna EÜ asutamisleping jääb era- ja riigiomanduse suhtes neutraalseks. (62) |
| --- | --- |

(121)

Selle kohta, et RTP võlakirjaemissioonil oli riigi tagatis, ei ole teavet saabunud. Võlakirjaemissiooni prospekti kohaselt tagas võla teenindamise RTP. Ajal, kui võlakiri emiteeriti, puudus sel õiguslik seisund, mille tulemusena andis riik garantii. 1992. aastal muudeti ettevõte seaduse nr 21/92 alusel avalikust üksusest aktsiaseltsiks. Seetõttu järeldab komisjon, et võlakirjaemissioon teostati turutingimustel ja riik ei kaotanud tulu. Seega ei ole riiklikke vahendeid kaasatud. Vastupidiselt kolmandate isikute arvamusele leiab komisjon, et fakt, et RTP on riigiomanduses ei muuda seda järeldust, kuna EÜ asutamisleping jääb era- ja riigiomanduse suhtes neutraalseks. (62)

| (122) | Seoses filmitööstuse soodustamise 7. septembri 1996. aasta protokolliga ei saa komisjon nõustuda kolmandate isikute kommentaaridega, et RTP sai protokolli alusel täiendavaid rahalisi vahendeid. Protokoll kirjeldas üksikasjalikult, kuidas RTP-l tuleb filmitööstuse toetamiseks oma avaliku teenuse osutamise kohust täita, (63) kuid ei sätestanud RTP-le täiendavaid rahalisi hüvitisi. Rahalise hüvitise maksmine RTP kinotööstusega seotud kohustuste täitmise eest oli vastavalt seadusele nr 21/92 (64) võimalik juba üldise hüvitismaksete süsteemi alusel. Seetõttu ei saa seda protokolli lugeda omaette sihtotstarbeliseks rahastamismeetmeks ja sellisena ei saa see ka põhjustada riiklike vahendite kadu, kuna riik ei eraldanud RTP-le protokolli alusel mitte mingisuguseid uusi rahalisi meetmeid. |
| --- | --- |

(122)

Seoses filmitööstuse soodustamise 7. septembri 1996. aasta protokolliga ei saa komisjon nõustuda kolmandate isikute kommentaaridega, et RTP sai protokolli alusel täiendavaid rahalisi vahendeid. Protokoll kirjeldas üksikasjalikult, kuidas RTP-l tuleb filmitööstuse toetamiseks oma avaliku teenuse osutamise kohust täita, (63) kuid ei sätestanud RTP-le täiendavaid rahalisi hüvitisi. Rahalise hüvitise maksmine RTP kinotööstusega seotud kohustuste täitmise eest oli vastavalt seadusele nr 21/92 (64) võimalik juba üldise hüvitismaksete süsteemi alusel. Seetõttu ei saa seda protokolli lugeda omaette sihtotstarbeliseks rahastamismeetmeks ja sellisena ei saa see ka põhjustada riiklike vahendite kadu, kuna riik ei eraldanud RTP-le protokolli alusel mitte mingisuguseid uusi rahalisi meetmeid.

| (123) | Näib, et ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000 oli lihtsalt ettevalmistav uuring, mille RTP teostas ilma riigipoolse rahalise kohustumiseta. Seetõttu järeldab komisjon, et riiklikke vahendeid ei kaasatud. Ükski kolmas isik ei esitanud selle punkti juures ka uusi aspekte. |
| --- | --- |

(123)

Näib, et ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000 oli lihtsalt ettevalmistav uuring, mille RTP teostas ilma riigipoolse rahalise kohustumiseta. Seetõttu järeldab komisjon, et riiklikke vahendeid ei kaasatud. Ükski kolmas isik ei esitanud selle punkti juures ka uusi aspekte.

| (124) | Seega võib järeldada, et filmitööstuse edendamise protokoll, ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000, ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemine ning võlakirjaemissioon ei kujuta endast riigiabi, kuna kaasatud ei ole riiklikke vahendeid. |
| --- | --- |

(124)

Seega võib järeldada, et filmitööstuse edendamise protokoll, ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000, ringhäälinguvõrgu kasutamise eest tasumise hilinemine ning võlakirjaemissioon ei kujuta endast riigiabi, kuna kaasatud ei ole riiklikke vahendeid.

| (125) | Seoses registreerimistasudest vabastamisega tuleb komisjonil hinnata, kas see meede andis RTP-le üldise maksuvabastuse ja kas see rakendus ainult RTP (ja teise võimalusena ainult riigiettevõtete) ja mitte eraettevõtete suhtes. Lisaks tuleb kindlaks teha, kas RTP sai dokumendi avaldamisega seotud kulude mittemaksmise näol täiendava soodustuse osaliseks ning kas RTP vabastati registreerimistasudest ka kõigi teiste seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohaste varade suhtes. |
| --- | --- |

(125)

Seoses registreerimistasudest vabastamisega tuleb komisjonil hinnata, kas see meede andis RTP-le üldise maksuvabastuse ja kas see rakendus ainult RTP (ja teise võimalusena ainult riigiettevõtete) ja mitte eraettevõtete suhtes. Lisaks tuleb kindlaks teha, kas RTP sai dokumendi avaldamisega seotud kulude mittemaksmise näol täiendava soodustuse osaliseks ning kas RTP vabastati registreerimistasudest ka kõigi teiste seaduse nr 21/92 artikli 11 lõike 2 kohaste varade suhtes.

| (126) | Esmalt arvestab komisjon, et artikli 11 eesmärk oli vabastada RTP sellistest registreerimis- ja teistest sarnastest tasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku seisundiga. Kui punkt 1 käsitleb põhinõuet registreerida juriidilised dokumendid riiklikus kommertsregistris, siis punkt 2 kirjeldab teist kohustuslikku registreerimistoimingut, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemusega (nt vallas- või kinnisvara registreerimine). Portugali ametiasutustelt saadud teave näitab tõepoolest, et RTP ei ole üldiselt vabastatud kõikidest registreerimistasudest, kuna ta on mitmel korral maksnud seoses ettevõttes toimunud muutustega pärast selle ümberkujundamist aktsiaseltsiks notari- ja registreerimistasusid. (65) Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP oli üldiselt registreerimistasudest vabastatud. |
| --- | --- |

(126)

Esmalt arvestab komisjon, et artikli 11 eesmärk oli vabastada RTP sellistest registreerimis- ja teistest sarnastest tasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku seisundiga. Kui punkt 1 käsitleb põhinõuet registreerida juriidilised dokumendid riiklikus kommertsregistris, siis punkt 2 kirjeldab teist kohustuslikku registreerimistoimingut, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemusega (nt vallas- või kinnisvara registreerimine). Portugali ametiasutustelt saadud teave näitab tõepoolest, et RTP ei ole üldiselt vabastatud kõikidest registreerimistasudest, kuna ta on mitmel korral maksnud seoses ettevõttes toimunud muutustega pärast selle ümberkujundamist aktsiaseltsiks notari- ja registreerimistasusid. (65) Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP oli üldiselt registreerimistasudest vabastatud.

| (127) | Teiseks nõustub komisjon Portugali ametiasutustega selles suhtes, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 1, mille alusel RTP on registreerimistasudest vabastatud, ei anna siiski erisoodustust. See lihtsalt kinnitab seaduse nr 84/88 rakendatavust RTP-le, mille alusel saab riikliku ettevõtte ümber muuta aktsiaseltsiks, kui viimase põhikirja on kinnitanud dekreetseadus, mis on ka piisav dokument kõikide registreerimisnõuete jaoks. |
| --- | --- |

(127)

Teiseks nõustub komisjon Portugali ametiasutustega selles suhtes, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 1, mille alusel RTP on registreerimistasudest vabastatud, ei anna siiski erisoodustust. See lihtsalt kinnitab seaduse nr 84/88 rakendatavust RTP-le, mille alusel saab riikliku ettevõtte ümber muuta aktsiaseltsiks, kui viimase põhikirja on kinnitanud dekreetseadus, mis on ka piisav dokument kõikide registreerimisnõuete jaoks.

| (128) | Riiklike ettevõtete erinev kohtlemine nende õigusliku olemuse muutmisel aktsiaseltsiks tuleneb süsteemi sisemisest loogikast ning ei anna neile erisoodustust, kuna ei eksisteeri asjakohaseid maksustatavaid teokoosseise. Notariaalakti väljastamine on vajalik nende dokumentide tõendamiseks, mis ettevõtte asutavad või seda muudavad, et neile seaduslik jõud anda. Selline dokument tundub riiklike ettevõtete puhul siiski tarbetu olevat, kuna nende õiguslik olemus on muudetud aktsiaseltsiks õigusakti alusel, millel juba on vajalik seaduslik jõud. |
| --- | --- |

(128)

Riiklike ettevõtete erinev kohtlemine nende õigusliku olemuse muutmisel aktsiaseltsiks tuleneb süsteemi sisemisest loogikast ning ei anna neile erisoodustust, kuna ei eksisteeri asjakohaseid maksustatavaid teokoosseise. Notariaalakti väljastamine on vajalik nende dokumentide tõendamiseks, mis ettevõtte asutavad või seda muudavad, et neile seaduslik jõud anda. Selline dokument tundub riiklike ettevõtete puhul siiski tarbetu olevat, kuna nende õiguslik olemus on muudetud aktsiaseltsiks õigusakti alusel, millel juba on vajalik seaduslik jõud.

| (129) | Sama põhjendus kehtib ka registreerimistasude ning avaldamiskulude kohta. Ametiasutusena peab riik avaldama õigusaktide muudatused Diário de Repúblicas. Kuna riik oli seaduse nr 21/92, mis kinnitas RTP uue põhikirja, juba avaldanud, oleks olnud tarbetu kehtestada RTP-le lisaks teisi avaldamisnõudeid, mida eraettevõtted järgima peavad. Diário de República sisaldab RTP põhikirja täielikku teksti ja täidab seega sama funktsiooni, mis registreerimine, sisaldades ka nõutavat teavet kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(129)

Sama põhjendus kehtib ka registreerimistasude ning avaldamiskulude kohta. Ametiasutusena peab riik avaldama õigusaktide muudatused Diário de Repúblicas. Kuna riik oli seaduse nr 21/92, mis kinnitas RTP uue põhikirja, juba avaldanud, oleks olnud tarbetu kehtestada RTP-le lisaks teisi avaldamisnõudeid, mida eraettevõtted järgima peavad. Diário de República sisaldab RTP põhikirja täielikku teksti ja täidab seega sama funktsiooni, mis registreerimine, sisaldades ka nõutavat teavet kolmandatele isikutele.

| (130) | Kolmandaks, komisjon nõustub Portugali ametiasutustega, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 2, mille alusel RTP vabastati nendest registreerimistasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemuse muutmisega, ei anna RTP-le erisoodustust. Artikli 11 lõige 2 lihtsalt kinnitab dekreetseaduse nr 404/90 rakendatavust, mille alusel saab ettevõtteid vabastada võõrandamismaksudest ning teistest varadelt makstavatest õiguslikest maksudest, mis on vajalikud koondumise või koostöö puhul. Dekreetseadust nr 404/90 rakendati kõikide ettevõtete suhtes, kes viisid läbi koondumise või koostöö enne 31. detsembrit 1993. RTP-le antud vabastus teistest registreerimistasudest ei sisalda endas erisoodustust, kuna seda rakendati kõikidele samas situatsioonis olevatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(130)

Kolmandaks, komisjon nõustub Portugali ametiasutustega, et seaduse nr 21/92 artikli 11 lõige 2, mille alusel RTP vabastati nendest registreerimistasudest, mis on otseselt seotud ettevõtte õigusliku olemuse muutmisega, ei anna RTP-le erisoodustust. Artikli 11 lõige 2 lihtsalt kinnitab dekreetseaduse nr 404/90 rakendatavust, mille alusel saab ettevõtteid vabastada võõrandamismaksudest ning teistest varadelt makstavatest õiguslikest maksudest, mis on vajalikud koondumise või koostöö puhul. Dekreetseadust nr 404/90 rakendati kõikide ettevõtete suhtes, kes viisid läbi koondumise või koostöö enne 31. detsembrit 1993. RTP-le antud vabastus teistest registreerimistasudest ei sisalda endas erisoodustust, kuna seda rakendati kõikidele samas situatsioonis olevatele ettevõtetele.

| (131) | Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaride läbivaatamist järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud esialgset lepingut ei saa käsitleda kui tüüpilist eraettevõtja käitumist. Vaidlus tekkis küsimuse üle, kas rakendusmääruses nr 12/83 sätestatud teatavate sotsiaalkindlustusreeglite tõlgendus oli õiguslikult korrektne. Lepe kinnitas RTP tõlgenduse, mis toetus analüüsile, mille viis läbi maksuekspert, kes järeldas, et rakendusmäärus oli põhiseadusevastane. Seda rakendusmäärust siiski lepingut järgides ei tühistatud. Seetõttu tuleb järeldada, et meedet rakendati RTP suhtes valikuliselt ja sotsiaalkindlustuskeemi tõlgenduse rakendatavust teiste ettevõtete puhul ei mõjutatud. |
| --- | --- |

(131)

Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaride läbivaatamist järeldab komisjon, et sotsiaalkindlustusskeemi ja RTP vahel sõlmitud esialgset lepingut ei saa käsitleda kui tüüpilist eraettevõtja käitumist. Vaidlus tekkis küsimuse üle, kas rakendusmääruses nr 12/83 sätestatud teatavate sotsiaalkindlustusreeglite tõlgendus oli õiguslikult korrektne. Lepe kinnitas RTP tõlgenduse, mis toetus analüüsile, mille viis läbi maksuekspert, kes järeldas, et rakendusmäärus oli põhiseadusevastane. Seda rakendusmäärust siiski lepingut järgides ei tühistatud. Seetõttu tuleb järeldada, et meedet rakendati RTP suhtes valikuliselt ja sotsiaalkindlustuskeemi tõlgenduse rakendatavust teiste ettevõtete puhul ei mõjutatud.

| (132) | Peale selle ei saa komisjon nõustuda Portugali ametiasutustega selles, et luba võla ümberkorraldamiseks ja trahvidest ning viivistest loobumiseks anti üldise süsteemi raames, mis oli dekreetseaduse nr 411/91 alusel rakendatav kõikidele samasuguses olukorras olevatele ettevõtetele, ning ei anna seega RTP-le erisoodustust. |
| --- | --- |

(132)

Peale selle ei saa komisjon nõustuda Portugali ametiasutustega selles, et luba võla ümberkorraldamiseks ja trahvidest ning viivistest loobumiseks anti üldise süsteemi raames, mis oli dekreetseaduse nr 411/91 alusel rakendatav kõikidele samasuguses olukorras olevatele ettevõtetele, ning ei anna seega RTP-le erisoodustust.

| (133) | Sellise skeemi üldise või valikulise olemuse kohta eelnevat otsust tegemata on käesoleva otsuse eesmärk teha kindlaks, kas selle skeemi rakendamine RTP suhtes oli valikuline. |
| --- | --- |

(133)

Sellise skeemi üldise või valikulise olemuse kohta eelnevat otsust tegemata on käesoleva otsuse eesmärk teha kindlaks, kas selle skeemi rakendamine RTP suhtes oli valikuline.

| (134) | Selleks et tõestada ümberkorraldamise hädavajalikkust ettevõtte elujõulisuse säilitamiseks, nõuab dekreetseadus nr 411/91 majanduslike ja finantsuuringute teostamist. RTP ei ole sellist dekreetseaduse nr 411/91 artikli 2 lõikele 3 vastavat elujõulisuse uuringut kunagi läbi viinud. |
| --- | --- |

(134)

Selleks et tõestada ümberkorraldamise hädavajalikkust ettevõtte elujõulisuse säilitamiseks, nõuab dekreetseadus nr 411/91 majanduslike ja finantsuuringute teostamist. RTP ei ole sellist dekreetseaduse nr 411/91 artikli 2 lõikele 3 vastavat elujõulisuse uuringut kunagi läbi viinud.

| (135) | Peale selle ei olnud artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud tingimus RTP-le rakendatav, kuna võla reguleerimisele ei eelnenud riigi sekkumist. Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et varasemad riigipoolsed sekkumised mõjutasid võlausaldajast ettevõtte tegevust ning et riigi sekkumise ajal reguleerisid RTP tegevust põhikirjajärgsed normid. Ehkki RTP suhtes kohaldati 1977. aastal erihalduskorda, (66) lõppes see 1980. aastal uue põhikirja vastuvõtmisega, samas kui võlg sotsiaalkindlustussüsteemile moodustus ajavahemikul 1983–1989. Komisjon leiab, et RTP võla reeglipärastamist ei saa seaduse 411/91 kohaselt lugeda üldkorra osaks, kuna RTP ei vastanud seaduses nimetatud lubamise kriteeriumidele. Seetõttu rakendati meedet RTP suhtes valikuliselt. |
| --- | --- |

(135)

Peale selle ei olnud artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud tingimus RTP-le rakendatav, kuna võla reguleerimisele ei eelnenud riigi sekkumist. Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et varasemad riigipoolsed sekkumised mõjutasid võlausaldajast ettevõtte tegevust ning et riigi sekkumise ajal reguleerisid RTP tegevust põhikirjajärgsed normid. Ehkki RTP suhtes kohaldati 1977. aastal erihalduskorda, (66) lõppes see 1980. aastal uue põhikirja vastuvõtmisega, samas kui võlg sotsiaalkindlustussüsteemile moodustus ajavahemikul 1983–1989. Komisjon leiab, et RTP võla reeglipärastamist ei saa seaduse 411/91 kohaselt lugeda üldkorra osaks, kuna RTP ei vastanud seaduses nimetatud lubamise kriteeriumidele. Seetõttu rakendati meedet RTP suhtes valikuliselt.

| (136) | Lisaks oleks riik võla ümberkorraldamist lubades pidanud toimima nagu avalik-õiguslik või eraõiguslik võlausaldaja, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil tagasimaksmise hõlbustamiseks võla ümberkorraldamise lepinguid. (67) Riigi määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks. Komisjon leiab, et eraõiguslik võlausaldaja, kes kasutaks võla sissenõudmiseks õiguslikke vahendeid, saavutaks vähemalt seadusliku intressimäära. Seega ei tegutsenud Portugali ametiasutused, mis sunnimehhanismide kättesaadavusest hoolimata üldse intressi ei nõudnud, nagu eraõiguslikud võlausaldajad oleksid intressimäära maksimeerimiseks toiminud. Lisaks sellele moodustus võlg sotsiaalkindlustussüsteemile ajavahemikul 1983–1989 ja selle ümberkorraldusleping sõlmiti alles 1993. aastal. Eraõiguslik võlausaldaja ei oleks samasuguses olukorras sellist tasumata võla kogunemist nii pika aja jooksul ilma sissenõudemenetlust alustamata lubanud. Seega tundub, et see meede andis RTP-le erisoodustuse. |
| --- | --- |

(136)

Lisaks oleks riik võla ümberkorraldamist lubades pidanud toimima nagu avalik-õiguslik või eraõiguslik võlausaldaja, kes püüab sisse nõuda võlgnetavaid summasid ja sõlmib sel eesmärgil tagasimaksmise hõlbustamiseks võla ümberkorraldamise lepinguid. (67) Riigi määratud viivis peaks olema võrdne määraga, mida eraõiguslik võlausaldaja samadel asjaoludel rakendaks. Komisjon leiab, et eraõiguslik võlausaldaja, kes kasutaks võla sissenõudmiseks õiguslikke vahendeid, saavutaks vähemalt seadusliku intressimäära. Seega ei tegutsenud Portugali ametiasutused, mis sunnimehhanismide kättesaadavusest hoolimata üldse intressi ei nõudnud, nagu eraõiguslikud võlausaldajad oleksid intressimäära maksimeerimiseks toiminud. Lisaks sellele moodustus võlg sotsiaalkindlustussüsteemile ajavahemikul 1983–1989 ja selle ümberkorraldusleping sõlmiti alles 1993. aastal. Eraõiguslik võlausaldaja ei oleks samasuguses olukorras sellist tasumata võla kogunemist nii pika aja jooksul ilma sissenõudemenetlust alustamata lubanud. Seega tundub, et see meede andis RTP-le erisoodustuse.

| (137) | Seoses tasuga telesignaalivõrgust loobumise eest ei saa komisjon arvestada nende kolmandate isikute kommentaare, kes seavad küsimuse alla ringhäälinguvõrgu väärtuse väljaarvutamise. Komisjon järeldas juba oma 1996. aasta 2. oktoobri otsusega RTP rahastamise kohta, et hind, mille riik RTP-le võrgu eest maksis, vastas turuväärtusele ja ei kujutanud endast riigiabi. (68) SIC ei vaidlustanud seda otsust esimese astme kohtus. (69) |
| --- | --- |

(137)

Seoses tasuga telesignaalivõrgust loobumise eest ei saa komisjon arvestada nende kolmandate isikute kommentaare, kes seavad küsimuse alla ringhäälinguvõrgu väärtuse väljaarvutamise. Komisjon järeldas juba oma 1996. aasta 2. oktoobri otsusega RTP rahastamise kohta, et hind, mille riik RTP-le võrgu eest maksis, vastas turuväärtusele ja ei kujutanud endast riigiabi. (68) SIC ei vaidlustanud seda otsust esimese astme kohtus. (69)

| (138) | Lisaks sellele ei nõustu komisjon kommentaaridega selle kohta, et hüvitis ei ole õigustatud, kuna televisioonivõrk on ehitatud riigi rahastamise abiga. Komisjon leiab, et riigi rolli investorina ei tohiks segamini ajada selle ametiasutuse funktsiooniga. Ehkki riik on RTP ainuomanik ja sai ka TDP ainuomanikuks, peaksid need kaks ettevõtet läbipaistvuse huvides nii õiguslikult kui rahaliselt iseseisvaks jääma. Võrk moodustas osa RTP varadest. Seetõttu ei kujuta hüvitis, mille riik eraldas riigiettevõttele selle RTP võrgu, turuväärtuse eest rahalist soodustust, mille ta oli otsustanud RTP varadest eraldada, kuna hüvitis vastas nende varade tegelikule väärtusele. Niisiis ei anna meede RTP-le soodustust ning ei kujuta seetõttu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses endast riigiabi. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks sellele ei nõustu komisjon kommentaaridega selle kohta, et hüvitis ei ole õigustatud, kuna televisioonivõrk on ehitatud riigi rahastamise abiga. Komisjon leiab, et riigi rolli investorina ei tohiks segamini ajada selle ametiasutuse funktsiooniga. Ehkki riik on RTP ainuomanik ja sai ka TDP ainuomanikuks, peaksid need kaks ettevõtet läbipaistvuse huvides nii õiguslikult kui rahaliselt iseseisvaks jääma. Võrk moodustas osa RTP varadest. Seetõttu ei kujuta hüvitis, mille riik eraldas riigiettevõttele selle RTP võrgu, turuväärtuse eest rahalist soodustust, mille ta oli otsustanud RTP varadest eraldada, kuna hüvitis vastas nende varade tegelikule väärtusele. Niisiis ei anna meede RTP-le soodustust ning ei kujuta seetõttu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses endast riigiabi.

| (139) | Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaridega tutvumist järeldab komisjon, et kapitali suurendamine ajavahemikul 1994–1997 moodustas RTP jaoks rahalise soodustuse. Nagu tabelist 3 ilmneb, arvestades RTP nõrka finantsseisundit ajavahemikul, mil kapitali suurendamine aset leidis, ei oleks ükski erainvestor sellesse ettevõttesse kapitali süstinud, kuna mõistliku aja jooksul ei olnud ettevõttelt normaaltulu oodata. Tegelikult halvenes RTP finantsseisund kapitalisüstidest hoolimata. Seda, et Portugali riik oleks ettevõttesse kapitalisüste tehes toiminud kui erainvestor, ei väitnud ei Portugali ametiasutused ega kolmandad isikud. |
| --- | --- |

(139)

Pärast kolmandate isikute ja Portugali ametiasutuste kommentaaridega tutvumist järeldab komisjon, et kapitali suurendamine ajavahemikul 1994–1997 moodustas RTP jaoks rahalise soodustuse. Nagu tabelist 3 ilmneb, arvestades RTP nõrka finantsseisundit ajavahemikul, mil kapitali suurendamine aset leidis, ei oleks ükski erainvestor sellesse ettevõttesse kapitali süstinud, kuna mõistliku aja jooksul ei olnud ettevõttelt normaaltulu oodata. Tegelikult halvenes RTP finantsseisund kapitalisüstidest hoolimata. Seda, et Portugali riik oleks ettevõttesse kapitalisüste tehes toiminud kui erainvestor, ei väitnud ei Portugali ametiasutused ega kolmandad isikud.

| (140) | Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutustega selles, et 1998. aastal väljastatud laen vastas turutingimustele. Selleks et laen ei kujutaks endast riigiabi, peaksid sellega seotud tingimused (taotletud tagatis ja intressimäär) kajastama ettevõttele laenu andmisest tulenevaid riske. (70) Risk ja sellest tulenevalt ka intressimäär on kõrgemad siis, kui ettevõte on sellises majanduslikus ja rahalises olukorras, mille usaldusväärsus on allpool seda taset, mille juures finantsasutus laenu väljastaks. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutustega selles, et 1998. aastal väljastatud laen vastas turutingimustele. Selleks et laen ei kujutaks endast riigiabi, peaksid sellega seotud tingimused (taotletud tagatis ja intressimäär) kajastama ettevõttele laenu andmisest tulenevaid riske. (70) Risk ja sellest tulenevalt ka intressimäär on kõrgemad siis, kui ettevõte on sellises majanduslikus ja rahalises olukorras, mille usaldusväärsus on allpool seda taset, mille juures finantsasutus laenu väljastaks.

| (141) | Nagu tabelist 3 ilmneb, oli RTP ajal, mil laen väljastati, tõsistes rahalistes raskustes, nii et ta võlad ületasid varade maksumuse ja netoväärtus oli negatiivne. Tehniliselt oli ettevõte pankrotis. |
| --- | --- |

(141)

Nagu tabelist 3 ilmneb, oli RTP ajal, mil laen väljastati, tõsistes rahalistes raskustes, nii et ta võlad ületasid varade maksumuse ja netoväärtus oli negatiivne. Tehniliselt oli ettevõte pankrotis.

| (142) | Esmalt tuleks meeles pidada, et see laen oli allutatud laen, s.t sellel puudus varaline tagatis ja pankrotistumise korral oleks see tagasimaksmisel järjestunud pärast kõiki võlausaldajaid, kuid enne aktsionäre. Asjakohase varalise tagatise puudumine oli selge märk sellest, et laenu ei väljastatud turutingimustel ja et kaasatud oli toetus. Arvestades RTP tehnilist pankrotiseisundit laenu andmise ajal ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele allutatud laenu väljastanud, kuna tõenäosus, et RTP suudab seda tagasi maksta, oli väga väike. Tegelikult ei andnudki seda laenu finantsasutus, vaid riigivõla stabiliseerimisfond. |
| --- | --- |

(142)

Esmalt tuleks meeles pidada, et see laen oli allutatud laen, s.t sellel puudus varaline tagatis ja pankrotistumise korral oleks see tagasimaksmisel järjestunud pärast kõiki võlausaldajaid, kuid enne aktsionäre. Asjakohase varalise tagatise puudumine oli selge märk sellest, et laenu ei väljastatud turutingimustel ja et kaasatud oli toetus. Arvestades RTP tehnilist pankrotiseisundit laenu andmise ajal ei oleks ükski finantsasutus ettevõttele allutatud laenu väljastanud, kuna tõenäosus, et RTP suudab seda tagasi maksta, oli väga väike. Tegelikult ei andnudki seda laenu finantsasutus, vaid riigivõla stabiliseerimisfond.

| (143) | Teiseks võib väita, et laenu intressimäär ei kajasta selle riski. See ei jää mitte ainult alla viitemäärale, mida komisjon tavaliselt kasutab laenude subsideerimisskeemide abielemendi arvutamisel, (71) vaid ka tavaline turuosaline nõuaks lisaks usaldusväärsele tagatisele intressimäära, mis hüvitaks nii kõrge laenu tagasimaksmisega seotud riski. |
| --- | --- |

(143)

Teiseks võib väita, et laenu intressimäär ei kajasta selle riski. See ei jää mitte ainult alla viitemäärale, mida komisjon tavaliselt kasutab laenude subsideerimisskeemide abielemendi arvutamisel, (71) vaid ka tavaline turuosaline nõuaks lisaks usaldusväärsele tagatisele intressimäära, mis hüvitaks nii kõrge laenu tagasimaksmisega seotud riski.

| (144) | Võttes arvesse, et RTP finantsseisund oli selline, et ettevõttel ei oleks tavatingimustes õnnestunud allutatud laenu saada, võrdsustub laen tegelikult toetuse maksmisega ja kujutab endast RTP jaoks soodustust. |
| --- | --- |

(144)

Võttes arvesse, et RTP finantsseisund oli selline, et ettevõttel ei oleks tavatingimustes õnnestunud allutatud laenu saada, võrdsustub laen tegelikult toetuse maksmisega ja kujutab endast RTP jaoks soodustust.

| (145) | Seepärast järeldab komisjon, et võla ümberkorraldamine sotsiaalkindlustusskeemiga, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ning 1998. aastal antud laen moodustavad rahalise ja majandusliku eelise võrreldes konkurentidega, kes ei saanud samasugust toetust. |
| --- | --- |

(145)

Seepärast järeldab komisjon, et võla ümberkorraldamine sotsiaalkindlustusskeemiga, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ning 1998. aastal antud laen moodustavad rahalise ja majandusliku eelise võrreldes konkurentidega, kes ei saanud samasugust toetust.

| (146) | Hiljemalt 1992. aastast, kui Portugali televisiooniturg konkurentsile avati, oli ajal, kui RTP erinevatest meetmetest kasu sai, turul konkurente. Veebruaris 1992 väljastati eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele SIC ja TVI ringhäälinguload ning 1992. aasta oktoobris alustas SIC Portugalis saadete edastamist. |
| --- | --- |

(146)

Hiljemalt 1992. aastast, kui Portugali televisiooniturg konkurentsile avati, oli ajal, kui RTP erinevatest meetmetest kasu sai, turul konkurente. Veebruaris 1992 väljastati eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele SIC ja TVI ringhäälinguload ning 1992. aasta oktoobris alustas SIC Portugalis saadete edastamist.

| (147) | Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et võlaleping sotsiaalkindlustusskeemiga jääb väljapoole riigiabi mõistet, kuna see võlg tekkis enne Portugali ringhäälinguturu konkurentsile avamist. RTP-le anti finantssoodustusi mais 1993 pärast ringhäälinguturu avamist, mistõttu tekkis RTP-l majanduslik eelisseisund. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon ei nõustu Portugali ametiasutuste väitega, et võlaleping sotsiaalkindlustusskeemiga jääb väljapoole riigiabi mõistet, kuna see võlg tekkis enne Portugali ringhäälinguturu konkurentsile avamist. RTP-le anti finantssoodustusi mais 1993 pärast ringhäälinguturu avamist, mistõttu tekkis RTP-l majanduslik eelisseisund.

| (148) | Seega järeldab komisjon, et riigi poolt määratud meetmed võimaldasid RTP-l majandusliku ja rahalise eelise tekkimise võrreldes konkurentidega, kes selliseid rahalisi vahendeid ei saanud, ja seega moonutasid artikli 87 lõike 1 tähenduses konkurentsi. |
| --- | --- |

(148)

Seega järeldab komisjon, et riigi poolt määratud meetmed võimaldasid RTP-l majandusliku ja rahalise eelise tekkimise võrreldes konkurentidega, kes selliseid rahalisi vahendeid ei saanud, ja seega moonutasid artikli 87 lõike 1 tähenduses konkurentsi.

| (149) | Riigi meetmed kuuluvad artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse, kuna need mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust. See kehtib siis, kui kõnealune tegevus puudutab ühendusesisest kaubandust. Antud juhul on abisaaja, RTP, ise tegev rahvusvahelisel turul. Ta vahetab Euroopa Ringhäälinguliidu kaudu teleprogramme ja osaleb Eurovisioonisüsteemis. (72) Lisaks on RTP nende kommertsringhäälinguorganisatsioonide otsene konkurent, kes on tegevad rahvusvahelisel ringhäälinguturul ja kel on rahvusvaheline omandistruktuur. (73) |
| --- | --- |

(149)

Riigi meetmed kuuluvad artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse, kuna need mõjutavad liikmesriikide vahelist kaubandust. See kehtib siis, kui kõnealune tegevus puudutab ühendusesisest kaubandust. Antud juhul on abisaaja, RTP, ise tegev rahvusvahelisel turul. Ta vahetab Euroopa Ringhäälinguliidu kaudu teleprogramme ja osaleb Eurovisioonisüsteemis. (72) Lisaks on RTP nende kommertsringhäälinguorganisatsioonide otsene konkurent, kes on tegevad rahvusvahelisel ringhäälinguturul ja kel on rahvusvaheline omandistruktuur. (73)

| (150) | Seega võib järeldada, et RTP-le määratud meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(150)

Seega võib järeldada, et RTP-le määratud meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (151) | Eespool kirjeldatust selgub, et jättes kõrvale võimalikud avaliku teenuse osutamise kohustused, mis RTP-le määratud on, loetakse järgnevad meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks: sotsiaalkindlustusskeemiga laenu ümberkorraldamine, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ja 1998. aastal antud laen. |
| --- | --- |

(151)

Eespool kirjeldatust selgub, et jättes kõrvale võimalikud avaliku teenuse osutamise kohustused, mis RTP-le määratud on, loetakse järgnevad meetmed EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks: sotsiaalkindlustusskeemiga laenu ümberkorraldamine, kapitalisüstid ajavahemikul 1994–1997 ja 1998. aastal antud laen.

| (152) | Siiski, nagu eelnevalt mainitud, on RTP-le antud ametlik ülesanne osutada avalik-õigusliku ringhäälingu teenust: Euroopa Ühenduste Kohus otsustas Altmarki puhul, et riigi meetmeid avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks ei loeta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks, kui täidetud on järgnevad 4 tingimust: (74)







  — | vastuvõtval ettevõtjal peavad tõepoolest olema avaliku teenuse osutamise kohustused, mida täita, ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud, |
| --- | --- | --- |

(152)

Siiski, nagu eelnevalt mainitud, on RTP-le antud ametlik ülesanne osutada avalik-õigusliku ringhäälingu teenust: Euroopa Ühenduste Kohus otsustas Altmarki puhul, et riigi meetmeid avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks ei loeta EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks, kui täidetud on järgnevad 4 tingimust: (74)

—

vastuvõtval ettevõtjal peavad tõepoolest olema avaliku teenuse osutamise kohustused, mida täita, ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud,

| — | näitajad, mille alusel hüvitisi arvutatakse, peavad olema objektiivselt ja läbipaistvalt ette kindlaks määratud, |
| --- | --- |

—

näitajad, mille alusel hüvitisi arvutatakse, peavad olema objektiivselt ja läbipaistvalt ette kindlaks määratud,

| — | hüvitis ei tohi ületada summat, mis on vajalik kõigi või mõnede avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise kulude katmiseks, arvestades vastavaid kviitungeid ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest, |
| --- | --- |

—

hüvitis ei tohi ületada summat, mis on vajalik kõigi või mõnede avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise kulude katmiseks, arvestades vastavaid kviitungeid ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest,

| — | kui ettevõtet ei valitud välja avaliku hanke korras, määratakse vajaliku hüvitise suurus kindlaks, analüüsides kulusid, mis tüüpilisel, hästi juhitud ja küllaldaselt varustatud ettevõttel nende kohustuste täitmisel tekiks. |
| --- | --- |

—

kui ettevõtet ei valitud välja avaliku hanke korras, määratakse vajaliku hüvitise suurus kindlaks, analüüsides kulusid, mis tüüpilisel, hästi juhitud ja küllaldaselt varustatud ettevõttel nende kohustuste täitmisel tekiks.

| (153) | Jättes kõrvale esimese ja kolmanda tingimuse, ei tundu põhjenduses 151 mainitud sihtotstarbelised meetmed vastavat Altmarki teisele ja neljandale tingimusele ja seda järgnevatel põhjustel. |
| --- | --- |

(153)

Jättes kõrvale esimese ja kolmanda tingimuse, ei tundu põhjenduses 151 mainitud sihtotstarbelised meetmed vastavat Altmarki teisele ja neljandale tingimusele ja seda järgnevatel põhjustel.

| (154) | On selge, et sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu kaudu saadud rahaline toetus ning laen ei kuulunud hüvitussüsteemi, mille parameetrid oleks olnud eelnevalt objektiivsel ja läbipaistaval viisil määratletud. Vastupidi, need põhinesid riigi ühekordsetel otsustel. |
| --- | --- |

(154)

On selge, et sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu kaudu saadud rahaline toetus ning laen ei kuulunud hüvitussüsteemi, mille parameetrid oleks olnud eelnevalt objektiivsel ja läbipaistaval viisil määratletud. Vastupidi, need põhinesid riigi ühekordsetel otsustel.

| (155) | Nagu mainitud punktis 61, sätestasid avaliku teenuse lepingud lisaks ka erifinantseerimisvõimaluse investeerida kapitalisüstide abil avaliku teenuse seadmetesse. Need ei sea piiranguid investeeringutele avalikesesse teenustesse ega määratle selgelt riigi osaluse tingimusi ja kitsendusi; need vaid viitavad võimalusele, et riik saab RTP investeeringutes aktsionärina osaleda. Seetõttu leiab komisjon, et ka kapitalisüstid ei moodusta osa hüvitussüsteemist, mille parameetrid on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil määratletud. |
| --- | --- |

(155)

Nagu mainitud punktis 61, sätestasid avaliku teenuse lepingud lisaks ka erifinantseerimisvõimaluse investeerida kapitalisüstide abil avaliku teenuse seadmetesse. Need ei sea piiranguid investeeringutele avalikesesse teenustesse ega määratle selgelt riigi osaluse tingimusi ja kitsendusi; need vaid viitavad võimalusele, et riik saab RTP investeeringutes aktsionärina osaleda. Seetõttu leiab komisjon, et ka kapitalisüstid ei moodusta osa hüvitussüsteemist, mille parameetrid on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil määratletud.

| (156) | Peale selle on selge, et RTPd ei valitud välja riigihanke korras, mis oleks taganud väikseimad võimalikud kulud. Puuduvad ka tõendid selle kohta, et sihtotstarbeliste maksete summa oleks kindlaks määratud analüüsides kulutusi, mis tüüpilisel ettevõttel tekiks (neljas tingimus). |
| --- | --- |

(156)

Peale selle on selge, et RTPd ei valitud välja riigihanke korras, mis oleks taganud väikseimad võimalikud kulud. Puuduvad ka tõendid selle kohta, et sihtotstarbeliste maksete summa oleks kindlaks määratud analüüsides kulutusi, mis tüüpilisel ettevõttel tekiks (neljas tingimus).

| (157) | Seega on selge, et antud juhul ei ole ükski Altmarki tingimus täidetud. Seetõttu tuleb punktis 151 mainitud meetmeid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses lugeda riigiabiks. |
| --- | --- |

(157)

Seega on selge, et antud juhul ei ole ükski Altmarki tingimus täidetud. Seetõttu tuleb punktis 151 mainitud meetmeid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses lugeda riigiabiks.

| (158) | Euroopa Kohtu järjekindla praktika kohaselt võib vastavalt artiklis 86 kehtestatule ettevõtteid, kellele on antud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine (SGEI), riigiabikeelu alt vabastada. Altmarkis on kaudselt kinnitatud, et riigiabi, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkinud kulusid, võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tingimustele. (75) |
| --- | --- |

(158)

Euroopa Kohtu järjekindla praktika kohaselt võib vastavalt artiklis 86 kehtestatule ettevõtteid, kellele on antud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine (SGEI), riigiabikeelu alt vabastada. Altmarkis on kaudselt kinnitatud, et riigiabi, millega hüvitatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel tekkinud kulusid, võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tingimustele. (75)

| (159) | Euroopa Kohus on selgeks teinud, et meetme puhul saab sellist vabastust rakendada vaid siis, kui see vastab nii määratluse, ülesande andmise kui ka proportsionaalsuse tingimustele. Komisjon leiab, et kui need tingimused on täidetud, siis ei mõjutata kaubanduse arengut sellises ulatuses, et see oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(159)

Euroopa Kohus on selgeks teinud, et meetme puhul saab sellist vabastust rakendada vaid siis, kui see vastab nii määratluse, ülesande andmise kui ka proportsionaalsuse tingimustele. Komisjon leiab, et kui need tingimused on täidetud, siis ei mõjutata kaubanduse arengut sellises ulatuses, et see oleks vastuolus ühenduse huvidega.

| (160) | Kõnealuste põhimõtete ringhäälingusektoris rakendamine on selgitatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. (76) Vastavalt teatisele tuleb komisjonil hinnata, kas: (77)







  — | RTP tegevus on liikmesriigi selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise kohustus (määratlus), |
| --- | --- | --- |

(160)

Kõnealuste põhimõtete ringhäälingusektoris rakendamine on selgitatud komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes. (76) Vastavalt teatisele tuleb komisjonil hinnata, kas: (77)

—

RTP tegevus on liikmesriigi selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise kohustus (määratlus),

| — | Portugali ametiasutused on andnud RTP-le ametlikult ülesande selle teenuse osutamiseks (ülesande andmine), |
| --- | --- |

—

Portugali ametiasutused on andnud RTP-le ametlikult ülesande selle teenuse osutamiseks (ülesande andmine),

| — | rahastamine on proportsionaalne võrreldes avaliku teenuse osutamisega kaasnevate puhaskuludega. |
| --- | --- |

—

rahastamine on proportsionaalne võrreldes avaliku teenuse osutamisega kaasnevate puhaskuludega.

| (161) | Nagu Amsterdami protokollis (78) ja ringhäälinguteatises sätestatud, (79) määratlevad avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni avaliku teenuse osutamise liikmesriigid. Ringhäälingusektoris osutatavate avalike teenuste määratlemisel piirdub komisjoni ülesanne ilmsete vigade kontrollimisega. Selliste vigade puhul võib olla tegemist avalike teenuste mõiste kuritarvitamisega. |
| --- | --- |

(161)

Nagu Amsterdami protokollis (78) ja ringhäälinguteatises sätestatud, (79) määratlevad avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni avaliku teenuse osutamise liikmesriigid. Ringhäälingusektoris osutatavate avalike teenuste määratlemisel piirdub komisjoni ülesanne ilmsete vigade kontrollimisega. Selliste vigade puhul võib olla tegemist avalike teenuste mõiste kuritarvitamisega.

| (162) | Ringhäälingusektori eripära arvestades kaalub komisjon protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades ka määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda tasakaalustatud ja mitmekülgset programmivalikut, seaduspäraseks. (80) Selline määratlus oleks kooskõlas eesmärgiga rahuldada ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi. |
| --- | --- |

(162)

Ringhäälingusektori eripära arvestades kaalub komisjon protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades ka määratlust, millega antakse teatud ringhäälinguorganisatsioonile ülesanne pakkuda tasakaalustatud ja mitmekülgset programmivalikut, seaduspäraseks. (80) Selline määratlus oleks kooskõlas eesmärgiga rahuldada ühiskonna demokraatlikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi.

| (163) | Vastavalt punktides 51 ja 52 esitatud kirjeldusele on RTP kohustatud seaduse nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingute avaliku teenuse osutamise lepingute alusel üldavaliku televisiooniteenuse pakkujana tagama kahel kanalil üldise kattealaga ringhäälingusaadete edastamise. Kui esimene kanal peab pakkuma üldisemat programmivalikut, siis teine peab keskenduma konkreetsetele sihtrühmadele. Lisaks, nagu kirjeldatud punktides 53 ja 54, kehtestavad seadus nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingud RTP-le üksikasjalikumaid kohustusi seoses programmi sisu ja rahvusvahelise koostööga ning ka muid erikohustusi. |
| --- | --- |

(163)

Vastavalt punktides 51 ja 52 esitatud kirjeldusele on RTP kohustatud seaduse nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingute avaliku teenuse osutamise lepingute alusel üldavaliku televisiooniteenuse pakkujana tagama kahel kanalil üldise kattealaga ringhäälingusaadete edastamise. Kui esimene kanal peab pakkuma üldisemat programmivalikut, siis teine peab keskenduma konkreetsetele sihtrühmadele. Lisaks, nagu kirjeldatud punktides 53 ja 54, kehtestavad seadus nr 21/92 ja avaliku teenuse osutamise lepingud RTP-le üksikasjalikumaid kohustusi seoses programmi sisu ja rahvusvahelise koostööga ning ka muid erikohustusi.

| (164) | Ehkki RTP avalik-õigusliku ringhäälingu määratlus on kvalitatiivne ja suhteliselt lai, peab komisjon Amsterdami protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades sellist “laia” määratlust seaduspäraseks. (81) Seetõttu peab ta seaduspäraseks ka RTP üldist avaliku teenuse osutamise määratlust pakkuda kahte riikliku kattealaga telekanalit, millest üks on üldisem ja teine rohkem keskendunud konkreetsetele sihtrühmadele. Selline määratlus on kooskõlas Portugali ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega. |
| --- | --- |

(164)

Ehkki RTP avalik-õigusliku ringhäälingu määratlus on kvalitatiivne ja suhteliselt lai, peab komisjon Amsterdami protokolli tõlgendatavaid sätteid silmas pidades sellist “laia” määratlust seaduspäraseks. (81) Seetõttu peab ta seaduspäraseks ka RTP üldist avaliku teenuse osutamise määratlust pakkuda kahte riikliku kattealaga telekanalit, millest üks on üldisem ja teine rohkem keskendunud konkreetsetele sihtrühmadele. Selline määratlus on kooskõlas Portugali ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega.

| (165) | Lisaks peab komisjon seaduspäraseks ka kohustusi, mis määravad üksikasjalikult, kuidas RTP peaks avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamist teostama. Nagu sõnastatud Amsterdami protokollis, saab neid kohustusi tõepoolest pidada Portugali ühiskonna demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele vastavaks. |
| --- | --- |

(165)

Lisaks peab komisjon seaduspäraseks ka kohustusi, mis määravad üksikasjalikult, kuidas RTP peaks avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamist teostama. Nagu sõnastatud Amsterdami protokollis, saab neid kohustusi tõepoolest pidada Portugali ühiskonna demokraatlikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele vajadustele vastavaks.

| (166) | Ehkki komisjon peab RTP avaliku teenuse eesmärgi täitmist seaduspäraseks, tuleb tal siiski kindlaks teha, kas see määratlus ilmseid vigu sisaldab. |
| --- | --- |

(166)

Ehkki komisjon peab RTP avaliku teenuse eesmärgi täitmist seaduspäraseks, tuleb tal siiski kindlaks teha, kas see määratlus ilmseid vigu sisaldab.

| (167) | Arvestades piirideta televisiooni direktiivi põhjendust 45 võiks komisjon seni, kuni tulemuseks olevaid filmiõigusi näidatakse avalik-õiguslikus televisioonis, nõustuda sellega, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni avalike teenuste määratlemine sisaldab ka kohustust oluliselt toetada Euroopa audiovisuaalset toodangut. (82) |
| --- | --- |

(167)

Arvestades piirideta televisiooni direktiivi põhjendust 45 võiks komisjon seni, kuni tulemuseks olevaid filmiõigusi näidatakse avalik-õiguslikus televisioonis, nõustuda sellega, et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni avalike teenuste määratlemine sisaldab ka kohustust oluliselt toetada Euroopa audiovisuaalset toodangut. (82)

| (168) | Komisjoni arvates kuulub RTP-le määratud kohustus soodustada filmitööstust avalik-õigusliku ringhäälingu alla, kuna RTP näitab hiljem neid filme, mille levitamisõigused ta omandas, avalik-õiguslikus televisioonis. |
| --- | --- |

(168)

Komisjoni arvates kuulub RTP-le määratud kohustus soodustada filmitööstust avalik-õigusliku ringhäälingu alla, kuna RTP näitab hiljem neid filme, mille levitamisõigused ta omandas, avalik-õiguslikus televisioonis.

| (169) | Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP kohustus filmitööstust soodustada ja seda finantseerida on diskrimineeriv. Pooled väitsid, et ka eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid sõlmisid Portugali ametiasutustega filmitööstuse soodustamise protokolle, mis aga ei sätesta hüvitisi. Komisjon on seisukohal, et eristada tuleb ühelt poolt riigi ja eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikke filmitööstuse soodustamise lepinguid ja teiselt poolt RTP-le kehtestatud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise kohustust filmitootmist ringhäälingusse edastada ja finantseerida. On selge, et RTP-le on antud sõnaselge avaliku teenuse ülesanne toetada teatud filmitoodangut, mis hiljem avaliku teleteenuse programmidena ringhäälingusse edastatakse, samas kui eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele sellist avaliku teenuse ülesannet ei anta. Tegelikult on RTP vahend, mida riik kasutab filmitööstuse toetamiseks. Kõik tulenevad eelised, mis RTP filmitööstusele võimaldab, kujutavad endast riigiabi ja sellisena tuleks neid ka hinnata. Käesolev otsus ei piira hinnanguid võimalike filmitootjatele antud eeliste kohta. |
| --- | --- |

(169)

Seetõttu ei saa komisjon nõustuda huvitatud poolte kommentaaridega, et RTP kohustus filmitööstust soodustada ja seda finantseerida on diskrimineeriv. Pooled väitsid, et ka eraõiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid sõlmisid Portugali ametiasutustega filmitööstuse soodustamise protokolle, mis aga ei sätesta hüvitisi. Komisjon on seisukohal, et eristada tuleb ühelt poolt riigi ja eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikke filmitööstuse soodustamise lepinguid ja teiselt poolt RTP-le kehtestatud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise kohustust filmitootmist ringhäälingusse edastada ja finantseerida. On selge, et RTP-le on antud sõnaselge avaliku teenuse ülesanne toetada teatud filmitoodangut, mis hiljem avaliku teleteenuse programmidena ringhäälingusse edastatakse, samas kui eraõiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele sellist avaliku teenuse ülesannet ei anta. Tegelikult on RTP vahend, mida riik kasutab filmitööstuse toetamiseks. Kõik tulenevad eelised, mis RTP filmitööstusele võimaldab, kujutavad endast riigiabi ja sellisena tuleks neid ka hinnata. Käesolev otsus ei piira hinnanguid võimalike filmitootjatele antud eeliste kohta.

| (170) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et RTP poolset avaliku televisiooniteenuse kanalitel näidatavate Portugali kinematograafiateoste kaasrahastamist võib pidada õiguspäraseks erikohustuseks, mis on vajalik RTP avalike ringhäälinguteenuste üldkohustuste täitmiseks. Seetõttu ei kujuta see kohustus endast ilmset viga. |
| --- | --- |

(170)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et RTP poolset avaliku televisiooniteenuse kanalitel näidatavate Portugali kinematograafiateoste kaasrahastamist võib pidada õiguspäraseks erikohustuseks, mis on vajalik RTP avalike ringhäälinguteenuste üldkohustuste täitmiseks. Seetõttu ei kujuta see kohustus endast ilmset viga.

| (171) | Siiski leiab komisjon, et RTP-le kehtestatud õiguslikud kohustused pakkuda “muid teenuseid, mida vastavalt olukorrale täpsustatakse”, (83) ei ole piisavalt täpsed, et võimaldada komisjonil eelnevalt piisava õiguskindlusega hinnata, kas neid teenuseid saab lugeda avalikeks teenusteks. Ehkki komisjoni arvates ei ole “muud teenused, mida täpsustatakse”, selgelt määratletud, tuleb märkida, et uurimisperioodi jooksul ei sooritatud selle sätte kohaselt ühtegi makset. (84) |
| --- | --- |

(171)

Siiski leiab komisjon, et RTP-le kehtestatud õiguslikud kohustused pakkuda “muid teenuseid, mida vastavalt olukorrale täpsustatakse”, (83) ei ole piisavalt täpsed, et võimaldada komisjonil eelnevalt piisava õiguskindlusega hinnata, kas neid teenuseid saab lugeda avalikeks teenusteks. Ehkki komisjoni arvates ei ole “muud teenused, mida täpsustatakse”, selgelt määratletud, tuleb märkida, et uurimisperioodi jooksul ei sooritatud selle sätte kohaselt ühtegi makset. (84)

| (172) | Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et seaduses nr 21/92 kirjeldatud ja riiklikes teenuslepingutes uuesti määratletud RTP tegevus kuulub selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise kohustuste alla. Ehkki kohustus pakkuda “muid teenuseid, mida vastavalt olukorrale täpsustatakse”, ei ole piisavalt täpne, et juba eelnevalt järeldada, kas kõiki sellesse rubriiki kuuluvaid teenuseid saab lugeda avalikeks teenusteks, ei sooritatud selle sätte kohaselt ajavahemikul 1992–1998 ühtegi makset. |
| --- | --- |

(172)

Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, et seaduses nr 21/92 kirjeldatud ja riiklikes teenuslepingutes uuesti määratletud RTP tegevus kuulub selgelt määratletud avaliku teenuse osutamise kohustuste alla. Ehkki kohustus pakkuda “muid teenuseid, mida vastavalt olukorrale täpsustatakse”, ei ole piisavalt täpne, et juba eelnevalt järeldada, kas kõiki sellesse rubriiki kuuluvaid teenuseid saab lugeda avalikeks teenusteks, ei sooritatud selle sätte kohaselt ajavahemikul 1992–1998 ühtegi makset.

| (173) | Teiseks tuleb komisjonil hinnata, kas avaliku teenuse osutamise kohustused anti ülesandeks raha saajale. |
| --- | --- |

(173)

Teiseks tuleb komisjonil hinnata, kas avaliku teenuse osutamise kohustused anti ülesandeks raha saajale.

| (174) | Ringhäälinguteatisele vastavalt peab komisjon kindlaks tegema, kas avaliku teenuse osutamise ülesanne anti RTP-le avaliku toiminguga. (85) |
| --- | --- |

(174)

Ringhäälinguteatisele vastavalt peab komisjon kindlaks tegema, kas avaliku teenuse osutamise ülesanne anti RTP-le avaliku toiminguga. (85)

| (175) | Nagu punktis 55 ilmneb, on avalike teenuste osutamise kohustused RTP-le selgelt ülesandeks antud erinevate seaduste ja lepingute kohaselt: seaduse nr 58/90 artikkel 5, seaduse nr 21/92 artikli 4 lõige 1 ja artikkel 5 ning avaliku teenuse osutamise lepingute punkt 1. |
| --- | --- |

(175)

Nagu punktis 55 ilmneb, on avalike teenuste osutamise kohustused RTP-le selgelt ülesandeks antud erinevate seaduste ja lepingute kohaselt: seaduse nr 58/90 artikkel 5, seaduse nr 21/92 artikli 4 lõige 1 ja artikkel 5 ning avaliku teenuse osutamise lepingute punkt 1.

| (176) | Komisjonile ei laekunud huvitatud pooltelt ega Portugali valitsuselt kommentaare selle kohta, et RTP-le ametliku toiminguga avaliku teenuse ülesande andmine oleks ebapiisavalt teostatud olnud. Teatisega kooskõlas ja eelpool mainitud seadusi ning lepinguid arvestades järeldab komisjon, et ei ole põhjust kahelda selles, et RTP on kohustatud täitma avaliku televisiooniteenuse osutamise kohustust, ja seega on avaliku teenuse osutamine ametlikult RTP-le ülesandeks antud. |
| --- | --- |

(176)

Komisjonile ei laekunud huvitatud pooltelt ega Portugali valitsuselt kommentaare selle kohta, et RTP-le ametliku toiminguga avaliku teenuse ülesande andmine oleks ebapiisavalt teostatud olnud. Teatisega kooskõlas ja eelpool mainitud seadusi ning lepinguid arvestades järeldab komisjon, et ei ole põhjust kahelda selles, et RTP on kohustatud täitma avaliku televisiooniteenuse osutamise kohustust, ja seega on avaliku teenuse osutamine ametlikult RTP-le ülesandeks antud.

| (177) | Avaliku teenuse osutamise ülesanne tuleks RTP-le anda mitte ainult avaliku toiminguga, astuda tuleks ka samme tagamaks, et avaliku teenuse osutamine toimuks ettenähtud viisil. Vastavalt punktides 56–59 sätestatule kasutati selleks et tagada seda, et RTP täidaks avaliku teenuse osutamise kohustusi ettenähtud viisil, erinevaid kontrollimehhanisme. |
| --- | --- |

(177)

Avaliku teenuse osutamise ülesanne tuleks RTP-le anda mitte ainult avaliku toiminguga, astuda tuleks ka samme tagamaks, et avaliku teenuse osutamine toimuks ettenähtud viisil. Vastavalt punktides 56–59 sätestatule kasutati selleks et tagada seda, et RTP täidaks avaliku teenuse osutamise kohustusi ettenähtud viisil, erinevaid kontrollimehhanisme.

| (178) | Esmalt pidi RTP oma avaliku teenuse osutamise tegevuse kohta esitama aruandeid ning plaane koos siseaudiitorkogu arvamusega. Ajavahemikul 1992–1998 esitas ettevõte tõepoolest selliseid aruandeid, kirjeldades, kuidas iga avaliku teenuse osutamise kohustus täideti, ja määratles analüütilise raamatupidamissüsteemi abil ka iga avaliku teenuse kohustuse täitmise kulud. |
| --- | --- |

(178)

Esmalt pidi RTP oma avaliku teenuse osutamise tegevuse kohta esitama aruandeid ning plaane koos siseaudiitorkogu arvamusega. Ajavahemikul 1992–1998 esitas ettevõte tõepoolest selliseid aruandeid, kirjeldades, kuidas iga avaliku teenuse osutamise kohustus täideti, ja määratles analüütilise raamatupidamissüsteemi abil ka iga avaliku teenuse kohustuse täitmise kulud.

| (179) | Teiseks kontrollisid rahandusminister ning meediasektori eest vastutavad valitsuse liikmed vastavust avaliku teenuse osutamise lepingutega avaliku teenuse osutamise lepingutega ning peafinantsinspektor auditeeris rahastamiskava. |
| --- | --- |

(179)

Teiseks kontrollisid rahandusminister ning meediasektori eest vastutavad valitsuse liikmed vastavust avaliku teenuse osutamise lepingutega avaliku teenuse osutamise lepingutega ning peafinantsinspektor auditeeris rahastamiskava.

| (180) | Kolmandaks tuleb igal aastal läbi viia välisaudit. Komisjon ei saa nõustuda SICi väitega, et Portugali ametiasutuste esitatud avalike teenuste osutamise kulud ning RTP riiklikes teenuslepingutes ja aastaaruannetes esitatud arvud ei ole usaldusväärsed ja seetõttu ei saa neid nõuetekohaselt kontrollida. Komisjon rõhutab, et ajavahemikul 1992–1998 auditeeris RTP raamatupidamisaruandeid diplomeeritud audiitor. Peale selle, ehkki auditiaruanne ei olnud avalike teenuste osutamise aruandele süstemaatiliselt lisatud, tagasid ranged kuluarvestussüsteemi reeglid, et iga hüvitamisele kuuluva avaliku teenuse osutamise kohustus määratletakse ja kontrollitakse. |
| --- | --- |

(180)

Kolmandaks tuleb igal aastal läbi viia välisaudit. Komisjon ei saa nõustuda SICi väitega, et Portugali ametiasutuste esitatud avalike teenuste osutamise kulud ning RTP riiklikes teenuslepingutes ja aastaaruannetes esitatud arvud ei ole usaldusväärsed ja seetõttu ei saa neid nõuetekohaselt kontrollida. Komisjon rõhutab, et ajavahemikul 1992–1998 auditeeris RTP raamatupidamisaruandeid diplomeeritud audiitor. Peale selle, ehkki auditiaruanne ei olnud avalike teenuste osutamise aruandele süstemaatiliselt lisatud, tagasid ranged kuluarvestussüsteemi reeglid, et iga hüvitamisele kuuluva avaliku teenuse osutamise kohustus määratletakse ja kontrollitakse.

| (181) | Eespool kirjeldatust selgub, et kontroll toimus kolmel erineval tasandil: sisekontrolli viisid läbi audiitorkogu, vastutavad valitsusasutused ja välisauditifirma. Ehkki näib, et avalike teenuste osutamise aruande välisauditit ei teostatud süstemaatiliselt, kindlustas kirjeldatud süsteem selle, et avaliku teenuse kohustusi täideti ettenähtud viisil. Seetõttu järeldab komisjon, et ajavahemikul 1992–1998 kasutati efektiivset mehhanismi RTP avalike teenuste kohustuste täitmise tõhusa jälgimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(181)

Eespool kirjeldatust selgub, et kontroll toimus kolmel erineval tasandil: sisekontrolli viisid läbi audiitorkogu, vastutavad valitsusasutused ja välisauditifirma. Ehkki näib, et avalike teenuste osutamise aruande välisauditit ei teostatud süstemaatiliselt, kindlustas kirjeldatud süsteem selle, et avaliku teenuse kohustusi täideti ettenähtud viisil. Seetõttu järeldab komisjon, et ajavahemikul 1992–1998 kasutati efektiivset mehhanismi RTP avalike teenuste kohustuste täitmise tõhusa jälgimise tagamiseks.

| (182) | Kolmas kriteerium, mida komisjonil hinnata tuleb, on rahastamise proportsionaalsus avaliku teenuse osutamise netokulude suhtes. |
| --- | --- |

(182)

Kolmas kriteerium, mida komisjonil hinnata tuleb, on rahastamise proportsionaalsus avaliku teenuse osutamise netokulude suhtes.

| (183) | Ringhäälinguteatises kirjeldas komisjon kriteeriume, mille alusel ta plaanib riikliku rahastamise proportsionaalsust hinnata. Need nõuavad, et riigiabi ei ületaks avaliku teenuse eesmärgi täitmisega seotud netokulusid ja ei esineks turumoonutusi, mis pole avaliku teenuse eesmärgi täitmiseks vajalikud. (86) |
| --- | --- |

(183)

Ringhäälinguteatises kirjeldas komisjon kriteeriume, mille alusel ta plaanib riikliku rahastamise proportsionaalsust hinnata. Need nõuavad, et riigiabi ei ületaks avaliku teenuse eesmärgi täitmisega seotud netokulusid ja ei esineks turumoonutusi, mis pole avaliku teenuse eesmärgi täitmiseks vajalikud. (86)

| (184) | Esmalt, avaliku teenuse tegevuse kulude nõuetekohaselt kindlaksmääramiseks nõuab teatis tulude ja kulude asjakohast jaotust avalik-õiguslike ja eraõiguslike ühingute vahel. |
| --- | --- |

(184)

Esmalt, avaliku teenuse tegevuse kulude nõuetekohaselt kindlaksmääramiseks nõuab teatis tulude ja kulude asjakohast jaotust avalik-õiguslike ja eraõiguslike ühingute vahel.

| (185) | Vastavalt punktides 62–64 kirjeldatule määratlevad avaliku teenuse osutamise lepingud tulude ja kulude jaotuse meetodi, mida RTP peab rakendama. Käesoleval juhul on komisjoni tööd põhimõtteliselt kergendanud fakt, et RTP on kohaldanud analüütilist raamatupidamissüsteemi, mis võimaldab mõõta neid ettevõtte kantud abikõlblikke kulusid, mis tekkisid iga hüvitamisele kuuluva avaliku teenuse kohustuse täitmise käigus. |
| --- | --- |

(185)

Vastavalt punktides 62–64 kirjeldatule määratlevad avaliku teenuse osutamise lepingud tulude ja kulude jaotuse meetodi, mida RTP peab rakendama. Käesoleval juhul on komisjoni tööd põhimõtteliselt kergendanud fakt, et RTP on kohaldanud analüütilist raamatupidamissüsteemi, mis võimaldab mõõta neid ettevõtte kantud abikõlblikke kulusid, mis tekkisid iga hüvitamisele kuuluva avaliku teenuse kohustuse täitmise käigus.

| (186) | Selle süsteemi abil määratakse igale tegevusele abikõlbliku kulu artikkel ning seejärel jaotatakse need objektiivsete raamatupidamispõhimõtete alusel RTP erinevate hüvitatavate avaliku teenuse ülesannete vahel. |
| --- | --- |

(186)

Selle süsteemi abil määratakse igale tegevusele abikõlbliku kulu artikkel ning seejärel jaotatakse need objektiivsete raamatupidamispõhimõtete alusel RTP erinevate hüvitatavate avaliku teenuse ülesannete vahel.

| (187) | Kuna igast hüvitatava avaliku teenuse ülesandest saadav tulu arvatakse maha tegevuskuludest, siis tagab süsteem, et aastased hüvitismaksed piirduvad iga avaliku teenuse kohustuse puhaskuluga (vt punkti 65). |
| --- | --- |

(187)

Kuna igast hüvitatava avaliku teenuse ülesandest saadav tulu arvatakse maha tegevuskuludest, siis tagab süsteem, et aastased hüvitismaksed piirduvad iga avaliku teenuse kohustuse puhaskuluga (vt punkti 65).

| (188) | Seetõttu peab komisjon järeldama, et põhimõtteliselt on kulude määratlemise parameetrid objektiivselt ja läbipaistvalt kehtestatud. |
| --- | --- |

(188)

Seetõttu peab komisjon järeldama, et põhimõtteliselt on kulude määratlemise parameetrid objektiivselt ja läbipaistvalt kehtestatud.

| (189) | Siiski tuleb märkida, et kulude hüvitamise reeglid võivad RTP avaliku teenuse osutamise tegelikku puhaskulu alahinnata, mille tulemusena võib tekkida tegelike rahastamisvajaduste struktuuriline alarahastamine. |
| --- | --- |

(189)

Siiski tuleb märkida, et kulude hüvitamise reeglid võivad RTP avaliku teenuse osutamise tegelikku puhaskulu alahinnata, mille tulemusena võib tekkida tegelike rahastamisvajaduste struktuuriline alarahastamine.

| (190) | Nagu punktis 65 ilmneb, ei maksta lepingutes sätestatud kuluarvestusmeetodi kohaselt teatud avalike teenuste kulusid aastahüvitise abil. (87) Lisaks teavitasid Portugali ametiasutused komisjoni sellest, et ehkki RTP pidi saadud aastastelt hüvitismaksetelt maksma käibemaksu, ei saanud sellest tulenevaid kulusid raamatupidamisreeglite kohaselt arvestada (punkt 96). Lõpetuseks, RTP ei esitanud oma avalike teenuste aruandes kõiki investeeringuid avaliku teenuse osutamise vahendeisse, ehkki need on kajastatud ettevõtte raamatupidamisaruandes. |
| --- | --- |

(190)

Nagu punktis 65 ilmneb, ei maksta lepingutes sätestatud kuluarvestusmeetodi kohaselt teatud avalike teenuste kulusid aastahüvitise abil. (87) Lisaks teavitasid Portugali ametiasutused komisjoni sellest, et ehkki RTP pidi saadud aastastelt hüvitismaksetelt maksma käibemaksu, ei saanud sellest tulenevaid kulusid raamatupidamisreeglite kohaselt arvestada (punkt 96). Lõpetuseks, RTP ei esitanud oma avalike teenuste aruandes kõiki investeeringuid avaliku teenuse osutamise vahendeisse, ehkki need on kajastatud ettevõtte raamatupidamisaruandes.

| (191) | Siiski on Amsterdami protokolli kohaselt avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise reguleerimine liikmesriigi enese otsustada. Käesoleval juhul otsustasid Portugali ametiasutused osasid kulusid, mis teenusepakkujal oma ülesandeid täites tekkisid, mitte hüvitada. |
| --- | --- |

(191)

Siiski on Amsterdami protokolli kohaselt avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide rahastamise reguleerimine liikmesriigi enese otsustada. Käesoleval juhul otsustasid Portugali ametiasutused osasid kulusid, mis teenusepakkujal oma ülesandeid täites tekkisid, mitte hüvitada.

| (192) | Antud juhul eraldas riik RTP-le mitte ainult aastaseid hüvitismakseid, vaid ka lisafinantseeringuid aktsiakapitali suurendamise, laenude ning sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu näol. |
| --- | --- |

(192)

Antud juhul eraldas riik RTP-le mitte ainult aastaseid hüvitismakseid, vaid ka lisafinantseeringuid aktsiakapitali suurendamise, laenude ning sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu näol.

| (193) | Ehkki avaliku teenuse osutamise lepingud sätestasid tegevuskulude kompenseerimiseks riigihüvitise aastamaksed ning võimaluse investeeringute eest RTP kapitali suurendada, ei näinud RTP avaliku teenuse osutamisega seotud õigusnormid ette rahastamist laenude ja sotsiaalkindlustusest mahaarvamise abil. Kooskõlas ringhäälinguteatise punktiga 57 peab komisjon siiski analüüsima, kas kõik meetmed on proportsioonis avaliku teenuse osutamise puhaskuludega. Alles siis saab RTP rahastamist lugeda vastavaks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2. |
| --- | --- |

(193)

Ehkki avaliku teenuse osutamise lepingud sätestasid tegevuskulude kompenseerimiseks riigihüvitise aastamaksed ning võimaluse investeeringute eest RTP kapitali suurendada, ei näinud RTP avaliku teenuse osutamisega seotud õigusnormid ette rahastamist laenude ja sotsiaalkindlustusest mahaarvamise abil. Kooskõlas ringhäälinguteatise punktiga 57 peab komisjon siiski analüüsima, kas kõik meetmed on proportsioonis avaliku teenuse osutamise puhaskuludega. Alles siis saab RTP rahastamist lugeda vastavaks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2.

| (194) | Komisjon leiab ka, et neid RTP-le kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi, mis ei olnud avaliku teenuse osutamise lepingute kohaselt hüvitiskõlblikud, saab siiski lugeda õiguspärasteks ning selgelt määratletud avaliku teenuse kohustusteks, mille riik on ametlikult teenusepakkujale kehtestanud. Seega võib Portugali riik ühenduse õiguse kohaselt rahastada kõiki RTP avaliku teenuse osutamisega kaasnevaid netokulusid. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon leiab ka, et neid RTP-le kehtestatud avaliku teenuse osutamise kohustusi, mis ei olnud avaliku teenuse osutamise lepingute kohaselt hüvitiskõlblikud, saab siiski lugeda õiguspärasteks ning selgelt määratletud avaliku teenuse kohustusteks, mille riik on ametlikult teenusepakkujale kehtestanud. Seega võib Portugali riik ühenduse õiguse kohaselt rahastada kõiki RTP avaliku teenuse osutamisega kaasnevaid netokulusid.

| (195) | Käesoleva otsuse kohandamisel ei ole vajalik uuesti täpselt arvutada kogu tegelikku netokulu, mis RTP-l tekkis seoses avalike teenuste kohustuste täitmisega. See on piisav näitamaks, et kogu riigipoolne rahastamine, mida RTP sai ajavahemikul 1992–1998, ei ületanud netolisakulusid, mis ettevõttel sama aja jooksul eelnevalt mainitud avaliku teenuse ülesannete täitmise käigus tekkisid. |
| --- | --- |

(195)

Käesoleva otsuse kohandamisel ei ole vajalik uuesti täpselt arvutada kogu tegelikku netokulu, mis RTP-l tekkis seoses avalike teenuste kohustuste täitmisega. See on piisav näitamaks, et kogu riigipoolne rahastamine, mida RTP sai ajavahemikul 1992–1998, ei ületanud netolisakulusid, mis ettevõttel sama aja jooksul eelnevalt mainitud avaliku teenuse ülesannete täitmise käigus tekkisid.

| (196) | Tabel 6 annab ülevaate RTP vastavalt kohaldatavatele kuluarvestusreeglitele arvutatud avalike teenuste osutamise kuludest (nii investeerimis- kui puhastegevuskuludest) ning ka investeeringute ja tegevuskulude eest saadud hüvitistest. |
| --- | --- |

(196)

Tabel 6 annab ülevaate RTP vastavalt kohaldatavatele kuluarvestusreeglitele arvutatud avalike teenuste osutamise kuludest (nii investeerimis- kui puhastegevuskuludest) ning ka investeeringute ja tegevuskulude eest saadud hüvitistest.

| (197) | Esmalt on esitatud investeeringud avalike teenuste osutamise vahendeisse (tabel 5) ja finantsinvesteeringute eest ette nähtud hüvitised (tabel 2). Teiseks on esitatud RTP puhastegevuskulud (tabel 4) ja nende kulude eest saadus hüvitismaksed (tabel 1). Lõpuks näitab tabel sihtotstarbelisest abist saadud soodustusi, mis tulenesid lepingust sotsiaalkindlustusskeemiga ja laenust.
  Tabel 6:
  Kokkuvõte rahastamisvajadusest ja hüvitis avaliku teenuse osutamise puhastegevuskulude eest vastavalt raamatupidamiseeskirjadele













  (mln eskuudot) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Summa |
| Investeerimiskulud | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Kapitalisüstid | – 0 | – 0 | – 10 000,0 | – 12 800,0 | – 10 000,0 | – 14 000,0 | – 0 | – 46 800,0 |
| Investeerimis-kulude ja hüvitise vahe | 2 632,6 | 2 102,0 | – 7 236,1 | – 11 807,3 | – 8 519,6 | – 9 962,6 | 6 054,2 | – 26 736,8 |
| Avalike teenuste osutamisega kaasnevad tegevuskulud | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Hüvitismaksed | – 6 200,0 | – 7 100,0 | – 7 145,0 | – 7 200,0 | – 14 500,0 | – 10 350,0 | – 14 000,0 | – 66 495,0 |
| Sotsiaalkindlustus | — | – 1 206,0 | — | — | — | — | — | – 1 206,0 |
| Laen | | | | | | | – 20 000,0 | – 20 000,0 |
| Tegevuskulude ja hüvitise vahe | 518,2 | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | – 3 898,7 | 28 755,1 |
| Allikad: Finantsaruanne ja avalike teenuste aruanne. |

(197)

Esmalt on esitatud investeeringud avalike teenuste osutamise vahendeisse (tabel 5) ja finantsinvesteeringute eest ette nähtud hüvitised (tabel 2). Teiseks on esitatud RTP puhastegevuskulud (tabel 4) ja nende kulude eest saadus hüvitismaksed (tabel 1). Lõpuks näitab tabel sihtotstarbelisest abist saadud soodustusi, mis tulenesid lepingust sotsiaalkindlustusskeemiga ja laenust.

Tabel 6:

Kokkuvõte rahastamisvajadusest ja hüvitis avaliku teenuse osutamise puhastegevuskulude eest vastavalt raamatupidamiseeskirjadele

(mln eskuudot)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Summa

Investeerimiskulud

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Kapitalisüstid

– 0

– 0

– 10 000,0

– 12 800,0

– 10 000,0

– 14 000,0

– 0

– 46 800,0

Investeerimis-kulude ja hüvitise vahe

2 632,6

2 102,0

– 7 236,1

– 11 807,3

– 8 519,6

– 9 962,6

6 054,2

– 26 736,8

Avalike teenuste osutamisega kaasnevad tegevuskulud

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Hüvitismaksed

– 6 200,0

– 7 100,0

– 7 145,0

– 7 200,0

– 14 500,0

– 10 350,0

– 14 000,0

– 66 495,0

Sotsiaalkindlustus

—

– 1 206,0

—

—

—

—

—

– 1 206,0

Laen

– 20 000,0

– 20 000,0

Tegevuskulude ja hüvitise vahe

518,2

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

– 3 898,7

28 755,1

Allikad: Finantsaruanne ja avalike teenuste aruanne.

| (198) | Nagu eelpool rõhutatud, oli Portugali ametiasutuste poolt rakendatava hüvitiste aastamaksete süsteemi tulemuseks see, et RTP avalike teenuste ülesannete täitmise tegelikke kulusid alahinnati. See süsteem viis võla kogunemiseni. Teises etapis kasutasid ametiasutused selleks et RTP finantstasakaalu säilitada, RTP avalike teenuste osutamise kulude rahastamiseks sihtotstarbelisi vahendeid. |
| --- | --- |

(198)

Nagu eelpool rõhutatud, oli Portugali ametiasutuste poolt rakendatava hüvitiste aastamaksete süsteemi tulemuseks see, et RTP avalike teenuste ülesannete täitmise tegelikke kulusid alahinnati. See süsteem viis võla kogunemiseni. Teises etapis kasutasid ametiasutused selleks et RTP finantstasakaalu säilitada, RTP avalike teenuste osutamise kulude rahastamiseks sihtotstarbelisi vahendeid.

| (199) | Nagu tabelist 6 ilmneb, hüvitasid kapitalisüstid avalike teenuste investeeringuid ülemääraselt 26,7368 miljardi eskuudo võrra, samas kui hüvitismaksed ja muu sihtotstarbeline abi alafinantseerisid tegevuskulusid 28,7551 miljardi eskuudo võrra. Ehkki kapitalisüstid olid peamiselt mõeldud vahenditesse investeerimise rahastamiseks, kasutati neid ka kogunenud võla tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(199)

Nagu tabelist 6 ilmneb, hüvitasid kapitalisüstid avalike teenuste investeeringuid ülemääraselt 26,7368 miljardi eskuudo võrra, samas kui hüvitismaksed ja muu sihtotstarbeline abi alafinantseerisid tegevuskulusid 28,7551 miljardi eskuudo võrra. Ehkki kapitalisüstid olid peamiselt mõeldud vahenditesse investeerimise rahastamiseks, kasutati neid ka kogunenud võla tagasimaksmiseks.

| (200) | Tabel 6 näitab ka seda, et hüvitiste kogusumma oli 2,0183 miljardi eskuudo võrra väiksem kui avalike teenuste osutamise puhaskulud (28,7551 miljardit eskuudot miinus 26,7368 miljardit eskuudot). Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse eeskirjade kohaselt on uurimisperioodil riikliku rahastamise kogusumma proportsioonis RTP avaliku teenuse osutamise puhastegevuskuludega. |
| --- | --- |

(200)

Tabel 6 näitab ka seda, et hüvitiste kogusumma oli 2,0183 miljardi eskuudo võrra väiksem kui avalike teenuste osutamise puhaskulud (28,7551 miljardit eskuudot miinus 26,7368 miljardit eskuudot). Seetõttu järeldab komisjon, et ühenduse eeskirjade kohaselt on uurimisperioodil riikliku rahastamise kogusumma proportsioonis RTP avaliku teenuse osutamise puhastegevuskuludega.

| (201) | Komisjon leiab, et saadud rahalised vahendid olid arvatavasti isegi väiksemad kui kogu puhaskulu, mis ettevõttele riigi poolt kehtestatud kohustuste täitmisega kaasnes, sest eelnev tabel ei võta arvesse RTP kogu avaliku teenuse osutamise kulusid ajavahemikul 1992–1998. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon leiab, et saadud rahalised vahendid olid arvatavasti isegi väiksemad kui kogu puhaskulu, mis ettevõttele riigi poolt kehtestatud kohustuste täitmisega kaasnes, sest eelnev tabel ei võta arvesse RTP kogu avaliku teenuse osutamise kulusid ajavahemikul 1992–1998.

| (202) | Teleringhäälinguteatisele vastavalt peaks komisjon kindlaks tegema, et riiklik rahastamine oleks proportsioonis avaliku teenuse pakkumise puhaskuludega ning et ei leiaks aset turumoonutused seoses äritegevusega, mis tuleneb avaliku teenuse tegevusest ja mille puhul ei ole tulude osas võimalik avaliku teenuse eesmärgi täitmiseks mittevajalike kulude jaotamine. Selline moonutus tekiks, kui RTP langetaks turul reklaamihindu, et konkurentide kasumit vähendada. (88) Sellisel juhul ei maksimeeriks RTP oma äritegevusest saadavat tulu ja suurendaks asjatult riikliku rahastamise vajadust. Teatise kohaselt ei saa avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni sellist teguviisi pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. (89) |
| --- | --- |

(202)

Teleringhäälinguteatisele vastavalt peaks komisjon kindlaks tegema, et riiklik rahastamine oleks proportsioonis avaliku teenuse pakkumise puhaskuludega ning et ei leiaks aset turumoonutused seoses äritegevusega, mis tuleneb avaliku teenuse tegevusest ja mille puhul ei ole tulude osas võimalik avaliku teenuse eesmärgi täitmiseks mittevajalike kulude jaotamine. Selline moonutus tekiks, kui RTP langetaks turul reklaamihindu, et konkurentide kasumit vähendada. (88) Sellisel juhul ei maksimeeriks RTP oma äritegevusest saadavat tulu ja suurendaks asjatult riikliku rahastamise vajadust. Teatise kohaselt ei saa avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni sellist teguviisi pidada avaliku teenuse eesmärgi täitmise seisukohalt põhjendatuks. (89)

| (203) | Komisjon sätestas otsuses, mis algatas uurimismenetluse, et juhul, kui ilmneb, et sellist teguviisi on kasutatud, võetakse moonutused ja sellest tulenev vajadus suurema riikliku rahastamise järele võimaliku ülemäärase hüvitamise hindamisel arvesse. Selles protseduurietapis märkis komisjon, et: “selle teabe alusel, mis käesoleval hetkel komisjoni käsutuses on, ei ole võimalik kindlaks teha, kas RTP sellist teguviisi kasutas”. (90) |
| --- | --- |

(203)

Komisjon sätestas otsuses, mis algatas uurimismenetluse, et juhul, kui ilmneb, et sellist teguviisi on kasutatud, võetakse moonutused ja sellest tulenev vajadus suurema riikliku rahastamise järele võimaliku ülemäärase hüvitamise hindamisel arvesse. Selles protseduurietapis märkis komisjon, et: “selle teabe alusel, mis käesoleval hetkel komisjoni käsutuses on, ei ole võimalik kindlaks teha, kas RTP sellist teguviisi kasutas”. (90)

| (204) | Menetluse algatamisel esitatud üleskutsele märkusi esitada ei järgnenud RTP konkurentidelt ühtki sellist märkust, mis oleks väljendanud või tõendanud, et RTP käitumine reklaamiturul oleks olnud konkurentsivastane, mis võinuks põhjustada asutamislepinguga kokkusobimatu riikliku rahastamise suurenemise. (91) |
| --- | --- |

(204)

Menetluse algatamisel esitatud üleskutsele märkusi esitada ei järgnenud RTP konkurentidelt ühtki sellist märkust, mis oleks väljendanud või tõendanud, et RTP käitumine reklaamiturul oleks olnud konkurentsivastane, mis võinuks põhjustada asutamislepinguga kokkusobimatu riikliku rahastamise suurenemise. (91)

| (205) | Antud juhul leiab komisjon, et puuduvad tõendid, mis sellisele teguviisile viitaksid. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et RTP käitumine reklaamiturul ei olnud konkurentsivastane, mis oleks põhjustanud suurenenud vajaduse riikliku rahastamise järele, ja sellest tulenevalt ei leidnud aset ülemäärane hüvitamine. |
| --- | --- |

(205)

Antud juhul leiab komisjon, et puuduvad tõendid, mis sellisele teguviisile viitaksid. Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et RTP käitumine reklaamiturul ei olnud konkurentsivastane, mis oleks põhjustanud suurenenud vajaduse riikliku rahastamise järele, ja sellest tulenevalt ei leidnud aset ülemäärane hüvitamine.

| (206) | Seega järeldab komisjon, et lepingut sotsiaalkindlustussüsteemiga, kapitalisüste ning allutatud laenu tuleb artikli 87 lõike 1 alusel lugeda riigiabiks. Siiski on RTP rahastamine sihtotstarbelise abi näol EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kooskõlas. Rahastamise kogusumma on proportsioonis selgelt määratletud ja ülesandeks antud avaliku teenuse osutamise kohustuste puhaskuludega. Seega ei mõjutanud riiklik rahastamine ühenduse kaubandustingimusi ega konkurentsi määral, mis oleks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt vastuolus ühiste huvidega. (92) |
| --- | --- |

(206)

Seega järeldab komisjon, et lepingut sotsiaalkindlustussüsteemiga, kapitalisüste ning allutatud laenu tuleb artikli 87 lõike 1 alusel lugeda riigiabiks. Siiski on RTP rahastamine sihtotstarbelise abi näol EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kooskõlas. Rahastamise kogusumma on proportsioonis selgelt määratletud ja ülesandeks antud avaliku teenuse osutamise kohustuste puhaskuludega. Seega ei mõjutanud riiklik rahastamine ühenduse kaubandustingimusi ega konkurentsi määral, mis oleks EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt vastuolus ühiste huvidega. (92)

VI.   JÄRELDUS

| (207) | Komisjon leiab, et Portugal on eirates asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ebaseaduslikult kohaldanud kõnealust sihtotstarbelist abi. Eelnenud analüüsi alusel järeldab komisjon, et 1993. aastal sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud leping, ajavahemikul 1994–1997 toimunud kapitalisüstid ja 1998. aasta laen kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi. Meetmed eraldati riiklikest vahenditest, ähvardavad RTPd soosides moonutada konkurentsi ning mõjutavad kaubandust. Vastavalt eelnenud analüüsile ei vasta need meetmed Altmarkis sätestatud tingimustele, kuna neid ei saa käsitleda osana hüvitissüsteemist, mille parameetrid on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kehtestatud. Lisaks sellele on selge, et RTPd ei valitud välja avaliku hanke korras, mis oleks taganud väikseimad võimalikud kulud, ja puuduvad tõendid selle kohta, et sihtotstarbeliste maksete summa oleks kindlaks määratud analüüsides kulutusi, mis tüüpilisel ettevõttel tekkinud oleks. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon leiab, et Portugal on eirates asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 ebaseaduslikult kohaldanud kõnealust sihtotstarbelist abi. Eelnenud analüüsi alusel järeldab komisjon, et 1993. aastal sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud leping, ajavahemikul 1994–1997 toimunud kapitalisüstid ja 1998. aasta laen kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabi. Meetmed eraldati riiklikest vahenditest, ähvardavad RTPd soosides moonutada konkurentsi ning mõjutavad kaubandust. Vastavalt eelnenud analüüsile ei vasta need meetmed Altmarkis sätestatud tingimustele, kuna neid ei saa käsitleda osana hüvitissüsteemist, mille parameetrid on eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kehtestatud. Lisaks sellele on selge, et RTPd ei valitud välja avaliku hanke korras, mis oleks taganud väikseimad võimalikud kulud, ja puuduvad tõendid selle kohta, et sihtotstarbeliste maksete summa oleks kindlaks määratud analüüsides kulutusi, mis tüüpilisel ettevõttel tekkinud oleks.

| (208) | Artikli 86 lõikes 2 sätestatud vabastust saab sihtotstarbeliste meetmete puhul rakendada. Vastavalt eelnenud analüüsile hüvitasid meetmed RTP-le nõuetekohaselt ülesandeks antud selgelt määratletud avalike teenuste osutamise kohustusi. Vastavalt eelpool öeldule on sihtotstarbelised meetmed proportsioonis RTP avalike teenuste osutamise puhaskuludega. Meetmed ei moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega, kuna need on proportsioonis RTP avalike teenuste osutamise puhaskuludega ning kuna RTP ei käitunud oma äritegevuses konkurentsivastaselt. |
| --- | --- |

(208)

Artikli 86 lõikes 2 sätestatud vabastust saab sihtotstarbeliste meetmete puhul rakendada. Vastavalt eelnenud analüüsile hüvitasid meetmed RTP-le nõuetekohaselt ülesandeks antud selgelt määratletud avalike teenuste osutamise kohustusi. Vastavalt eelpool öeldule on sihtotstarbelised meetmed proportsioonis RTP avalike teenuste osutamise puhaskuludega. Meetmed ei moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega, kuna need on proportsioonis RTP avalike teenuste osutamise puhaskuludega ning kuna RTP ei käitunud oma äritegevuses konkurentsivastaselt.

Eespool esitatud järelduste põhjal on komisjon

VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

68,006 miljardi Portugali eskuudo suurune riigiabi, mille RTP Portugali riigilt 1993. aasta sotsiaalkindlustusskeemiga sõlmitud lepingu, 1994.–1997. aastail toimunud kapitalisüstide ning 1998. aasta laenu näol sai, on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kooskõlas, kuna selle tulemusena ei toimunud RTP avalike teenuste täitmise ülesannetega kaasneva puhaskulu ülemäärast hüvitamist.

Artikkel 2

Järgnevad meetmed ei kujuta endast riigiabi: registreerimistasudest vabastamine, tasu televisioonivõrgust loobumise eest, vahendid, mis on eraldatud teleringhäälinguvõrgu kasutamise aastamaksu tasumiseks, filmitööstuse soodustamise protokoll, võlakirjaemissioon ja ümberkorralduskava ajavahemikuks 1996–2000.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile.

Brüssel, 15. oktoober 2003

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 85, 9.4.2002, lk 9.

1

(2)  Sealsamas.

2

(3)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (nüüd artikkel 88) rakendamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1). Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  Vastavalt artiklile 5, “RTP SA-le ülesandeks antud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmine (...) annab ettevõttele õiguse saada hüvitismakseid, mille täpne summa vastab avaliku teenuse osutamise tegelikule maksumusele ning mille suurus otsustatakse erapooletult kindlaks määratavate kriteeriumite alusel ja vastavuses usaldusväärse juhtimise põhimõtetega.”

4

(5)  20. juuli 1988. aasta seaduse nr 84/88 artikli 3 lõiked 2 ja 3.

5

(6)  21. detsembri 1990. aasta dekreetseadus nr 404/90.

6

(7)  8. aprilli 1991. aasta dekreetseadus nr 138/91.

7

(8)  Võrgu väärtuse analüüs on esitatud komisjoni 1996. aasta novembri otsuses, mille raames komisjon otsustas, et võrgu väärtus oli kooskõlas turuväärtusega.

8

(9)  1991. aastal loovutas RTP oma varad TDP-le ja sai varade väärtuse ulatuses osaluse TDPs. Hiljem sai TDP otseseks ainuomanikuks riik. Siiski selgus, et riik ei tasunud RTP-le sularahas, vaid muutus 5,4 miljardi eskuudo ulatuses RTP võlgnikuks. Lõpuks RTP kohandas oma nõudeid tekkinud kahjude suhtes. Lisaks otsustas riik, võttes arvesse, et RTP oli teatavad varad kaotanud, 1993. aastal RTP-le anda vahendeid kapitalisüstide näol, mille väärtus oli võrdne varadega, millest RTP loobus.

9

(10)  Põhiaktsionärid on Banco Espírito Santo grupp (9,3 %), Brandes Investments Partners (5,5 %), Telefonica (4,8 %), Caixa Geral de Depositos grupp (4,7 %) ja BPI grupp (2,9 %).

10

(11)  7. septembri 1990. aasta seaduse nr 58/90 artikli 13 lõike 1 punkt f, mis reguleerib teleringhäälingu tegevust.

11

(12)  20. detsembri 1990. aasta seaduse nr 401/90 artikkel 5, mille asendas 15. veebruari 1995. aasta dekreetseaduse nr 40/95 artikkel 13.

12

(13)  Dekreetseaduse nr 401/90 artikli 4 lõige 2.

13

(14)  3,65 miljardit eskuudot 1992., 3,68 miljardit eskuudot 1993., 3,101 miljardit eskuudot 1994., 2,866 miljardit eskuudot 1995. ja 2,876 miljardit eskuudot 1996. aastal.

14

(15)  Märtsis 1996 ja detsembris 1997.

15

(16)  Dekreetseadus nr 40/95, mida on muudetud 5. detsembri 1999. aasta dekreetseadusega nr 458/99.

16

(17)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 14 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 21.

17

(18)  Seadus nr 7/98.

18

(19)  Dekreetseaduse nr 160/96 artikkel 1.

19

(20)  1999. aastal kohaldati 3,54 %, 2000. aastal 4,14 %, 2001. aastal 5,05 %, 2002. aastal 3,62 % ja 2003. aastal 2,95 % suurust intressimäära.

20

(21)  Muudetud laenulepingu artikkel 5.

21

(22)  18. oktoobri 1955. aasta dekreetseadus nr 40 341, milles Portugali valitsus kohustus soodustama “sellise aktsiaseltsi asutamist (...), millega ta sõlmib kontsessioonilepingu avalik-õigusliku teleringhäälingu teenuse osutamiseks Portugali territooriumil”.

22

(23)  31. detsembri 1990. aasta ministrite nõukogu otsuse nr 49/90 punktid 11.4 ja 11.5 ning 22. veebruari 1992. aasta ministrite nõukogu otsuse nr 6/92 punkt 3.

23

(24)  14. augusti 1992. aasta seadus nr 21/92.

24

(25)  Seaduse nr 21/92 lisa, mis käsitleb RTP põhikirja, kehtestab artikli 3 lõigetes 2 ja 3, et RTP võib sooritada järgmisi tegevusi: i) telereklaam; ii) toodete turustamine (eriti selle tegevusega seotud programmid ja publikatsioonid); iii) tehniline nõustamine ja kutsealane koolitus ning koostöö teiste siseriiklike ja välismaiste üksustega; iv) televisiooniseadmete, filmide, magnetlintide, videokassettide ja teiste sarnaste toodete turustamine ja rentimine; v) osalemine täiendavates ettevõtjate gruppides ning Euroopa majanduslikes huvigruppides ning teiste äriühingute kapitalis ükskõik mis äriseadustikuga kooskõlas olevas vormis.

25

(26)  Lühikese, keskmise ja pika tähtajaga laenud krediidiasutustele ja võlakirjad.

26

Allikas: RTP kapitalikonto.

Allikas:

(27)  7. septembri 1990. aasta seadus nr 58/90 teleringhäälingu tegevuse kohta.

27

(28)  17. märtsil 1993 sõlmiti Portugali riigi ja RTP vahel avaliku teenuse osutamise leping (vana avaliku teenuse osutamise leping). 31. detsembril 1996. aastal asendati see uue avaliku teenuse osutamise lepinguga.

28

(29)  RTP peab: a) respekteerima vabaduse, sõltumatuse, mittediskrimineerimise ja mittekoondumise põhimõtteid; b) tagama oma sõltumatuse ametiasutustest; c) kohandama avalikkuse huvides programme kvaliteedi- ja mitmekülgsuse nõuetest lähtudes.

29

(30)  RTP peab: a) ja c) kaasa aitama elanikkonna valgustamisele, teavitamisele ja harimisele; b) tagama uudiste edastamise: d) kuni h) võimaldama eetriaega ametlikele teadaannetele, ususündmustele, poliitilistele parteidele, ametiühingutele ja riiklikele haldusorganitele; i) ringhäälingus edastama kahte üldise katvusega programmi, millest üks peaks katma Madeira ja Assooride autonoomseid piirkondi; j) ja m) ringhäälingus edastama haridust, väljaõpet, sporti ja kultuuri käsitlevaid programme; l) toetama ja soodustama filmitööstust; n) säilitama audiovisuaalset arhiivi; o) vahetama programme ja teavet Madeira ja Assooridega; p) tootma ja ringhäälingus edastama programme välismaal asuvatele portugali kogukondadele; q) tegema koostööd portugali keelt kõnelevate maadega; r) tagama välismaal toimuvate tähtsamate sündmuste otsekajastamise; s) alal hoidma kontakte Euroopa avalik-õiguslike teleringhäälinguorganisatsioonidega ning t) tagama, et teleringhääling vastab pädevate rahvusvaheliste organite kehtestatud juhtnööridele.

30

(31)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 4 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 4 ja 5.

31

(32)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 5–8 ja 10 ning uue avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 6–13.

32

(33)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkti 1 kohaselt oli lepingu eesmärgiks sätestada tingimused, millele vastavalt pidi RTP avalik-õiguslikke teleringhäälinguteenuseid osutama. Uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkti 1 kohaselt on RTP seaduse nr 58/90 artikli 5 ning seaduse nr 21/92 artikli 4 tähenduses avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse ainuosutaja.

33

(34)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 9 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 23.

34

(35)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 15, 16, 18 ja 19 ning uue avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 18 ja 25.

35

(36)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 19, uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 25 ja seaduse 31-A/98 artikli 47 lõige 2.

36

(37)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 13 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 20.

37

(38)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 14 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 21.

38

(39)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 12 sätestab üksikasjalikult, milliseid kulusid kompenseeritakse ja kuidas neid arvutama peab: katvusdiferentsiaal (RTP Kanal 1 kulude ja suurima eraõigusliku televisiooniettevõtja kulude vahe), tegevusdefitsiit autonoomsetes piirkondades, audiovisuaalse raamatukogu jooksvate kulude puudujääk, RTP-Internationali tegevuskulud, kulud, mis kaasnevad portugali keelt kõnelevate Aafrika riikidega (PALOPid) koostööstruktuuri käitamisega, teatud üksustele eetriaja eraldamise kulud, delegatsioonide ja korrespondentide kulud ja S. Carlose nimelise riikliku teatri fondiga kaasnevad kulud. Uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 15 sätestab üksikasjalikult, milliseid kulusid kompenseeritakse ja kuidas neid arvutama peab. Kaasama peab järgmisi kuluartikleid: RTP 1 ja RTP 2 tegevuskulud, konkreetsed teenused, millele viitavad punkti 7 alapunktid a–l ning katvusdiferentsiaal.

39

(40)  Portugali ametiasutuste poolt 31. märtsi 1999. aasta kirjas edastatud teave.

40

(41)  Uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 14.2.

41

(42)  Välja arvatud katvusdiferentsiaaliga seotud kulud.

42

(43)  Uue avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 19.1 ja 19.3. Uus avaliku teenuse osutamise leping sätestas, et RTP 2 tegevuskulusid saab 1. jaanuarist 1996 tagasiulatuvalt hüvitada.

43

(44)  Ehkki Sport TV ei ole hüvituskõlblik avalik teenus, arvestas RTP Sport TV tulud avalike teenuste osutamise kuludest maha. See põhines 14. juuli 1998. aasta seaduse nr 31-A/98 artikli 47 lõikel 3, mille kohaselt tuleb tulusid, mis RTP teistes kanalites osalemise eest saab, kasutada avalike teenuste algatuste rahastamiseks.

44

Allikas: Portugali ametiasutused ja avalike teenuste osutamise aruanded.

Allikas:

(45)  Esimese astme kohtu 10. mai 2000. aasta kohtuasi T-46/97, SIC versus komisjon [2000] ECR II-2125.

45

versus

(46)  NN 141/95, Portugali avalik-õigusliku televisiooniteenuse rahastamine (EÜT C 67, 4.3.1997, lk 10).

46

(47)  Dekreetseadus nr 91/A/77 tühistas 1976. aasta RTP põhikirja ja määras, et RTP tegevust hakkab reguleerima haldusnõukogu.

47

(48)  Euroopa Kohtu 22. novembri 2001. aasta kohtuasi C-53/00, Ferring SA versus Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), [2001] ECR I-9067.

48

versus

(49)  Uue, 31. detsembri 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu punktid 3 ja 4.

49

(50)  Vana, 1993. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu punkti 14 ja uue, 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu punkti 21.3 kohaselt “osalemise eelpool mainitud investeeringutes katab eelistatavalt esimene lepinguosaline kui aktsionär kapitali suurendamise näol”.

50

(51)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, punkt 10 (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

51

(52)  Vt siinkohal riigi osalusega äriühingu definitsiooni, mis on antud 26. juuli 2000. aasta komisjoni direktiivi 2000/52/EÜ EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta artikli 2 lõike 1 punktis b, mida on muudetud direktiiviga 80/723/EMÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

52

(53)  Vt 12. detsembri 1996. aasta esimese astme kohtu kohtuasi T-358/94, Compagnie Nationale Air France versus Euroopa Ühenduste Komisjon, [1996] ECR II-2109.

53

versus

(54)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 1999. aasta kohtuasi C-342/96, Hispaania versus Euroopa Ühenduste Komisjon, [1999] ECR I-2459, lõige 46.

54

versus

(55)  Sealsamas, lõige 48.

55

(56)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta kohtuasi C-482/99, Prantsusmaa versus Euroopa Ühenduste Komisjon [2002] ECR I-4397.

56

versus

(57)  Oma 16. juuni 2003. aasta kirjas nõudis komisjon konkreetset teavet näitajate kohta, mis Euroopa Kohus kohtuasjas C-482/99 andis.

57

(58)  Vt kohtuasi 70/85, 2. veebruari 1988. aasta Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades 67, 68 ja 70/85 Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV versus Euroopa Ühenduste Komisjon [1988] ECR 219, lõige 37.

58

versus

(59)  17. veebruari 1993. aasta Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C-159/91 ja C 160/91 Christian Poucet versus Assurances générales de France et Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, ECR [1993] I-637.

59

versus

(60)  17. juuni 1999. aasta kohtuasi C-295/97 Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA versus International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH ja Ministero della Difesa [1999] ECR I-3735, lõige 35.

60

versus

(61)  Dekreetseaduse nr 160/96 artikkel 1.

61

(62)  Vt komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14), punkt 1.2.

62

(63)  Nagu sätestatud seaduse nr 21/92 artikli 4 lõike 3 punktis l, vana, 1993. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu artikli 5 lõike 1 punktis j ja uue, 1996. aasta avaliku teenuse osutamise lepingu artikli 7 lõike 1 punktis m.

63

(64)  Seaduse nr 21/92 artikkel 5.

64

(65)  14. detsembri 1995. aasta kiri Portugali ametiasutustelt.

65

(66)  Seadus nr 91/A/77 määras, et struktuurikriisi tõttu peaks RTP tegevust reguleerima hakkama halduskogu.

66

(67)  Kohtuasi C-342/96.

67

(68)  NN 141/95 Portugali avalik-õigusliku televisiooniteenuse rahastamine (EÜT C 67, 4.3.1997, lk 10).

68

(69)  Kohtuasi T-46/97 lõige 50.

69

(70)  Komisjoni teatis EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 rakendamisest riigi osalusega äriühingutele tootmissektoris (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3).

70

(71)  See viitemäär põhineb viieaastasel pankadevahelisel vahetuskursil, millele lisandub riskipreemia (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3). Portugali viitmääradega alates 1. jaanuarist 1997 on võimalik tutvuda aadressil http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html.

71

(72)  Vt esimese astme kohtu 8. oktoobri 2002. aasta liidetud kohtuasi T-185/00, T-216/00, T-299/00 ja T-300/00, Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) et SIC - Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) versus Euroopa Ühenduste Komisjon, [2002] ECR II-3805.

72

versus

(73)  Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt, kui abi tugevdab äriühingut teiste äriühingutega võrreldes, kes ühendusesiseses kaubanduses konkureerivad, tuleb viimast lugeda selle abi poolt mõjutatuks. 17. septembri 1980. aasta kohtuasjad 730/79 Philip Morris Holland versus Euroopa Ühenduste Komisjon [1980] ECR 2671, lõige 11; 21. märtsi 1991. aasta kohtuasi C-303/88 Itaalia versus Euroopa Ühenduste Komisjon [1991] ECR I-1433, lõige 17 ja 19. septembri 2000. aasta kohtuasi C-156/98 Saksamaa versus Euroopa Ühenduste Komisjon [2000] ECR I-6857, lõige 33).

73

versus

versus

versus

(74)  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00 Altmark Trans GmbH et Regierungspräsidium Magdeburg versus Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (seni avaldamata).

74

versus

(75)  Sealsamas, lõiked 101–109. Nendes lõigetes vaatles kohus küsimust, kas osad riigi maksed transpordiettevõtetele, mida riigiabiks loetakse, on asutamislepingu artikli 77 kohaselt kooskõlas ühisturuga, kui hüvitis avalike teenuste kohustuse täitmise eest. Seda võimalust ei välistatud eeldusel, et vastati siduvatele tingimustele, mis teisesed õigusaktid transpordisektorile sätestanud olid. Seda põhjendust tuleb väljaspool transpordisektorit asuvate äriühingute suhtes, kellele on ülesandeks antud SGEI, kohaldada mutatis mutandis ja seoses artikli 86 lõikega 2.

75

mutatis mutandis

(76)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5.

76

(77)  Vt ringhäälinguteatise punkti 29.

77

(78)  Protokolli kohaselt on avalik ringhääling otseselt seotud iga ühiskonna demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajadustega ja ka vajadusega säilitada meedia pluralism. Täpsemalt väljendades on liikmesriigid “pädevad (...) sätestama avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamine, niivõrd kui ringhäälingorganisatsioonidele eraldatud rahalised vahendid on mõeldud avalike teenuste kohustuste täitmiseks vastavalt sellele, kuidas need igas liikmesriigis üle antud, määratletud ja korraldatud on ja niivõrd, kui selline rahastamine ei mõjuta äritingimusi ega konkurentsi ühenduses sellisel määral, mis oleks vastuolus ühishuvidega, samas kui selle avaliku teenuse osutamise realiseerimist arvesse võetakse”.

78

(79)  Vt teatise punkt 33.

79

(80)  Sealsamas.

80

(81)  Sealsamas.

81

(82)  Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23). Vastavalt artiklile 5, “Liikmesriigid tagavad, (...) et ringhäälinguorganisatsioonid reserveerivad vähemalt 10 % oma saateajast (...), või (...), vähemalt 10 % oma programmide eelarvest ringhäälinguorganisatsioonidest sõltumatute tootjate loodud Euroopa päritoluga teostele.”

82

Lisaks sellele, vastavalt nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 97/36/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ, põhjendusele 45: “Euroopa audiovisuaalse toodangu toetamise eesmärki võib liikmesriikides saavutada määratledes teatavate ringhäälinguorganisatsioonide ülesanded, mis on kooskõlas avalike huvidega, sealhulgas kohustus oluliselt toetada investeeringuid Euroopa toodangusse” (EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60).

(83)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 13 ja uue avaliku teenuse osutamise lepingu punkt 7.1.a.

83

(84)  30. juuni 1999. aasta kiri Portugali ametiasutustelt.

84

(85)  Ringhäälinguteatis, punkt 40.

85

(86)  Ringhäälinguteatis, punktid 57 ja 58.

86

(87)  Vana avaliku teenuse osutamise lepingu kohaselt vastavad esimese ja teise kanali tegevuskulud rahastamiskuludele ja ka korrespondentsikuludele seal, kus teised operaatorid tegutsesid.

87

(88)  Ringhäälinguteatis, punkt 58.

88

(89)  Sealsamas.

89

(90)  Menetluse algatamise otsuse punkt 91.

90

(91)  Tähelepanu tuleks juhtida sellele, et oma 1993. aasta kaebuses väitis SIC, et seoses Portugali riigi poolt kehtestatud õigusliku struktuuriga reklaamiturul ja RTP programmiomandamise poliitikaga on rikutud ka EÜ asutamislepingu artikli 86 lõiget 1 (endine artikkel 90) [vt komisjoni otsus 89/536/EMÜ (EÜT L 284, 3.10.1989, lk 36)]. Sellest tulenevalt hindas komisjon neid väiteid artikli 86 lõike 1 alusel.

91

(92)  Ringhäälinguteatis, punkt 58.

92

---

| 6.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/26

---

KOMISJONI OTSUS,

22. september 2004,

riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3474 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/407/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest punkti,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles teinud huvitatud pooltele ettepaneku nende selgituste esitamiseks vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende selgitusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 9. septembril 2002 koostas Ühendkuningriik elektriettevõtjale British Energy plc (edaspidi “BE”) abipaketi äriühingu päästmiseks. 27. novembril 2002 tegi komisjon otsuse selle küsimuse suhtes vastuväiteid mitte esitada (2). Vastavalt sellele otsusele pidid Ühendkuningriigi ametivõimud esitama hiljemalt 9. märtsiks 2003 BE ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõendama, et abi on tagasi makstud. |
| --- | --- |

(1)

9. septembril 2002 koostas Ühendkuningriik elektriettevõtjale British Energy plc (edaspidi “BE”) abipaketi äriühingu päästmiseks. 27. novembril 2002 tegi komisjon otsuse selle küsimuse suhtes vastuväiteid mitte esitada (2). Vastavalt sellele otsusele pidid Ühendkuningriigi ametivõimud esitama hiljemalt 9. märtsiks 2003 BE ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõendama, et abi on tagasi makstud.

| (2) | 7. märtsil 2003 esitasid Ühendkuningriigi ametivõimud komisjonile ümberkorralduste kava. Kava esitamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt registreeriti riigiabi kaasuse numbriga NN 45/03, kuna teatavad ümberkorraldamismeetmed, mis võisid abi sisaldada, olid juba jõustunud. Järgnev teave edastati 13. märtsil 2003. Komisjoni ja Ühendkuningriigi ametivõimude esindajad kohtusid 28. märtsil 2003. 21. aprillil 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriigi ametivõimud vastasid 2. mail 2003. |
| --- | --- |

(2)

7. märtsil 2003 esitasid Ühendkuningriigi ametivõimud komisjonile ümberkorralduste kava. Kava esitamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt registreeriti riigiabi kaasuse numbriga NN 45/03, kuna teatavad ümberkorraldamismeetmed, mis võisid abi sisaldada, olid juba jõustunud. Järgnev teave edastati 13. märtsil 2003. Komisjoni ja Ühendkuningriigi ametivõimude esindajad kohtusid 28. märtsil 2003. 21. aprillil 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriigi ametivõimud vastasid 2. mail 2003.

| (3) | 23. juuli 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

(3)

23. juuli 2003. aasta kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane menetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus huvitatud pooltel esitada selgitused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon palus huvitatud pooltel esitada selgitused.

| (5) | Ühendkuningriigi ametivõimud esitasid komisjonile oma selgitused menetluse algatamise kohta 22. augusti 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni samal päeval. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriigi ametivõimud esitasid komisjonile oma selgitused menetluse algatamise kohta 22. augusti 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni samal päeval.

| (6) | Komisjon sai selgitusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus neile reageerida; Ühendkuningriigi selgitused saadeti 29. oktoobri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 30. oktoobril 2003. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai selgitusi huvitatud isikutelt. Ta edastas need Ühendkuningriigile, kellele anti võimalus neile reageerida; Ühendkuningriigi selgitused saadeti 29. oktoobri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 30. oktoobril 2003.

| (7) | Komisjon kohtus Ühendkuningriigi ametivõimudega 7. oktoobril 2003. Selle kohtumise järel edastas Ühendkuningriik teabe enda 5. novembri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 10. novembril 2003. Järgmine kohtumine leidis aset 28. novembril 2003. 5. detsembril 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 22. detsembril 2003. Järgmine kohtumine toimus 2. veebruaril 2004. Ühendkuningriik edastas teabe 4. veebruaril 2004. 10. märtsil 2004 edastas Ühendkuningriik uue teabe. Kohtumine toimus 22. märtsil 2004. 19. aprillil 2004 saatis komisjon uue teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 11. mail 2004. Kohtumine leidis aset 7. juunil 2004. 1. juulil 2004 edastati uus teave ning kohtumine toimus 29. juulil 2004. Ühendkuningriik edastas täiendava teabe 23. augustil 2004. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kohtus Ühendkuningriigi ametivõimudega 7. oktoobril 2003. Selle kohtumise järel edastas Ühendkuningriik teabe enda 5. novembri 2003. aasta kirjas, mis jõudis komisjoni 10. novembril 2003. Järgmine kohtumine leidis aset 28. novembril 2003. 5. detsembril 2003 saatis komisjon Ühendkuningriigile teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 22. detsembril 2003. Järgmine kohtumine toimus 2. veebruaril 2004. Ühendkuningriik edastas teabe 4. veebruaril 2004. 10. märtsil 2004 edastas Ühendkuningriik uue teabe. Kohtumine toimus 22. märtsil 2004. 19. aprillil 2004 saatis komisjon uue teabenõude, millele Ühendkuningriik vastas 11. mail 2004. Kohtumine leidis aset 7. juunil 2004. 1. juulil 2004 edastati uus teave ning kohtumine toimus 29. juulil 2004. Ühendkuningriik edastas täiendava teabe 23. augustil 2004.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   Abisaaja

a)   British Energy plc grupp

| (8) | BE on elektritootja. Ta erastati Ühendkuningriigi ametivõimude poolt 1996. aastal. Kui välja arvata kolm eriaktsiat, mis kuuluvad Ühendkuningriigi ametiasutustele (üks BE aktsia ja üks selle mõlema peamise Ühendkuningriigi tütarühingu aktsia), kuulub BE nüüd täielikult erainvestoritele. |
| --- | --- |

(8)

BE on elektritootja. Ta erastati Ühendkuningriigi ametivõimude poolt 1996. aastal. Kui välja arvata kolm eriaktsiat, mis kuuluvad Ühendkuningriigi ametiasutustele (üks BE aktsia ja üks selle mõlema peamise Ühendkuningriigi tütarühingu aktsia), kuulub BE nüüd täielikult erainvestoritele.

| (9) | Erastamise ajal kuulusid BE põhiosa hulka kuus tuumaelektrijaama Inglismaal ja kaks tuumaelektrijaama Šotimaal. BE hoiab neid jaamasid jätkuvalt töös ning nende kinnitatud koguvõimsus on 9 820 MW, millest 7 281 MW jaguneb Inglismaa ja Walesi vahel ning 2 539 MW langeb Šotimaale. BE on ainus eraomanduses olev tuumaelektrijaamade operaator Ühendkuningriigis. Ta tarnib elektrienergiat hulgiturule ning mõningatele suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid muus osas jaemüügiga ei tegele. |
| --- | --- |

(9)

Erastamise ajal kuulusid BE põhiosa hulka kuus tuumaelektrijaama Inglismaal ja kaks tuumaelektrijaama Šotimaal. BE hoiab neid jaamasid jätkuvalt töös ning nende kinnitatud koguvõimsus on 9 820 MW, millest 7 281 MW jaguneb Inglismaa ja Walesi vahel ning 2 539 MW langeb Šotimaale. BE on ainus eraomanduses olev tuumaelektrijaamade operaator Ühendkuningriigis. Ta tarnib elektrienergiat hulgiturule ning mõningatele suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid muus osas jaemüügiga ei tegele.

| (10) | Erastamisest alates on BE omandanud viiekümneprotsendilise osaluse Ameerika Ühendriikide ühisettevõttes (nimega Amergen), eesmärgiga osta ja juhtida USA tuumaelektrijaamasid ning sai 82,4 % liisinguosalusest Kanadas, Ontarios asuvas äriühingus Bruce Power LP. Ühendkuningriigis omandas BE 1999. aastal jaemüügiettevõtte South Wales Electricity (mis müüdi seejärel 2000. aastal) ning 2000. aastal omandas ta Eggborough kivisöejõujaama, võimsusega 1 970 MW, et oma tegevust paindlikumaks muuta ning kindlustada ennast tuumaelektrijaamade avariide vastu. |
| --- | --- |

(10)

Erastamisest alates on BE omandanud viiekümneprotsendilise osaluse Ameerika Ühendriikide ühisettevõttes (nimega Amergen), eesmärgiga osta ja juhtida USA tuumaelektrijaamasid ning sai 82,4 % liisinguosalusest Kanadas, Ontarios asuvas äriühingus Bruce Power LP. Ühendkuningriigis omandas BE 1999. aastal jaemüügiettevõtte South Wales Electricity (mis müüdi seejärel 2000. aastal) ning 2000. aastal omandas ta Eggborough kivisöejõujaama, võimsusega 1 970 MW, et oma tegevust paindlikumaks muuta ning kindlustada ennast tuumaelektrijaamade avariide vastu.

| (11) | Ühendkuningriigi kaheksast BE tuumaelektrijaamast seitse on kaasaegsed gaasijahutusega reaktorid, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on ainuomased Ühendkuningriigile. Kaheksas, Sizewell B, on surveveereaktor, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on rahvusvaheliselt laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriigi kaheksast BE tuumaelektrijaamast seitse on kaasaegsed gaasijahutusega reaktorid, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on ainuomased Ühendkuningriigile. Kaheksas, Sizewell B, on surveveereaktor, mille tehniline lahendus ja tehnoloogia on rahvusvaheliselt laialdaselt kasutusel.

| (12) | BE peamised tütarettevõtjad Ühendkuningriigis on:






  — | British Energy Generation Ltd (edaspidi “BEG”), kes omavad ja juhivad kuut tuumaelektrijaama Inglismaal ning kellel on otsemüügiluba, |
| --- | --- | --- |

(12)

BE peamised tütarettevõtjad Ühendkuningriigis on:

—

British Energy Generation Ltd (edaspidi “BEG”), kes omavad ja juhivad kuut tuumaelektrijaama Inglismaal ning kellel on otsemüügiluba,

| — | British Energy Generation (UK) Ltd (edaspidi “BEGUK”), kes omavad ja juhivad kahte tuumaelektrijaama Šotimaal, |
| --- | --- |

—

British Energy Generation (UK) Ltd (edaspidi “BEGUK”), kes omavad ja juhivad kahte tuumaelektrijaama Šotimaal,

| — | Eggborough Power (Holdings) Ltd (edaspidi “EPL”), kes omavad ja juhivad Eggborough kivisöejõujaam Inglismaal
  ning |
| --- | --- |

—

Eggborough Power (Holdings) Ltd (edaspidi “EPL”), kes omavad ja juhivad Eggborough kivisöejõujaam Inglismaal

ning

| — | British Energy Power & Energy Trading Ltd (edaspidi “BEPET”), kes müüb kogu BE toodangu (välja arvatud selle, mis on seotud otsemüügiga) ning tegeleb tururiskidega. |
| --- | --- |

—

British Energy Power & Energy Trading Ltd (edaspidi “BEPET”), kes müüb kogu BE toodangu (välja arvatud selle, mis on seotud otsemüügiga) ning tegeleb tururiskidega.

b)   Viimased arengud

| (13) | Seoses elektrihindade olulise langemisega turul, kus BE tegutseb, ning BE riskikindlustuse puudumise ja jõujaamade plaaniväliste avariidega, vähenesid BE jõujaamade tulud 2002. aasta jooksul märkimisväärselt. Vältimatute kulude suur osakaal (4) BE tuumaelektrijaamade kulustruktuuris ei ole samuti eriti võimaldanud alanenud hindadele kulude vähendamisega vastata. |
| --- | --- |

(13)

Seoses elektrihindade olulise langemisega turul, kus BE tegutseb, ning BE riskikindlustuse puudumise ja jõujaamade plaaniväliste avariidega, vähenesid BE jõujaamade tulud 2002. aasta jooksul märkimisväärselt. Vältimatute kulude suur osakaal (4) BE tuumaelektrijaamade kulustruktuuris ei ole samuti eriti võimaldanud alanenud hindadele kulude vähendamisega vastata.

| (14) | 2002. aastale eelnenud kahel aastal toimunud hinnalangus 8,56 Inglise naela/MWh ulatuses tähendas tulude vähenemist 642 miljoni Inglise naela võrra aastas 75 TWh toodangu juures (BE jõujaamade toodang ühe majandusaasta jooksul). Selle hinnalanguse mõju BE tuludele ei ole oluliselt leevendanud elektritootmislepingud ega ka otsemüük. |
| --- | --- |

(14)

2002. aastale eelnenud kahel aastal toimunud hinnalangus 8,56 Inglise naela/MWh ulatuses tähendas tulude vähenemist 642 miljoni Inglise naela võrra aastas 75 TWh toodangu juures (BE jõujaamade toodang ühe majandusaasta jooksul). Selle hinnalanguse mõju BE tuludele ei ole oluliselt leevendanud elektritootmislepingud ega ka otsemüük.

| (15) | Nende tegurite tulemusena halvenes 2002. aasta suvel BE rahaline olukord märkimisväärselt: kassa ja pangakonto jääk vähenes 2002. aasta aprilli alguse 231 miljoni Inglise naela tasemelt 2002. aasta augusti lõpuks vaid 78 miljonile Inglise naelale ning langus kiirenes alates 2002. aasta juuni lõpust. Lisaks kassa ja pangakonto jäägi olulisele vähenemisele oli BE prognoosinud olulisi väljamakseid ajavahemikus 2002. aasta septembrist 2003. aasta märtsini. Need maksed sisaldasid makseid äriühingule British Nuclear Fuel Limited (edaspidi “BNFL”) seoses kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, olulisi kapitalikulusid BE Kanada rajatises Bruce Power ning võlakirjade esimese osa tagasimaksmist, mille tähtpäev oli 25. märts 2003. |
| --- | --- |

(15)

Nende tegurite tulemusena halvenes 2002. aasta suvel BE rahaline olukord märkimisväärselt: kassa ja pangakonto jääk vähenes 2002. aasta aprilli alguse 231 miljoni Inglise naela tasemelt 2002. aasta augusti lõpuks vaid 78 miljonile Inglise naelale ning langus kiirenes alates 2002. aasta juuni lõpust. Lisaks kassa ja pangakonto jäägi olulisele vähenemisele oli BE prognoosinud olulisi väljamakseid ajavahemikus 2002. aasta septembrist 2003. aasta märtsini. Need maksed sisaldasid makseid äriühingule British Nuclear Fuel Limited (edaspidi “BNFL”) seoses kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, olulisi kapitalikulusid BE Kanada rajatises Bruce Power ning võlakirjade esimese osa tagasimaksmist, mille tähtpäev oli 25. märts 2003.

| (16) | 5. septembril 2002, seoses suvise võlakirjade müügi läbikukkumisega ja murega kasutamata laenuvõimalustele juurdepääsu saamise pärast, sai BE juhatus juriidilist nõustamist, mille kohaselt ei olnud äriühingul enam võimalik laenuinstrumente kasutada. Tõepoolest, kuna direktorid (juhatuse liikmed) ei saanud kinnitada, et nad usuksid äriühingu võimesse laene tagasi maksta, oleks laenuinstrumentide kasutamine tõenäoliselt võrdunud tegutsemisena ilma mingi kaalutletud väljavaateta maksejõuetusest tulenevat likvideerimist vältida. Selle tagajärjel pöördus BE rahalise abi saamiseks Ühendkuningriigi ametivõimude poole, et vältida pankrotimenetlust. Oma 27. novembri 2002. aasta otsuses kinnitas komisjon, et selle rahalise toetuse puhul oli tegemist ettevõtte päästmisabiga. |
| --- | --- |

(16)

5. septembril 2002, seoses suvise võlakirjade müügi läbikukkumisega ja murega kasutamata laenuvõimalustele juurdepääsu saamise pärast, sai BE juhatus juriidilist nõustamist, mille kohaselt ei olnud äriühingul enam võimalik laenuinstrumente kasutada. Tõepoolest, kuna direktorid (juhatuse liikmed) ei saanud kinnitada, et nad usuksid äriühingu võimesse laene tagasi maksta, oleks laenuinstrumentide kasutamine tõenäoliselt võrdunud tegutsemisena ilma mingi kaalutletud väljavaateta maksejõuetusest tulenevat likvideerimist vältida. Selle tagajärjel pöördus BE rahalise abi saamiseks Ühendkuningriigi ametivõimude poole, et vältida pankrotimenetlust. Oma 27. novembri 2002. aasta otsuses kinnitas komisjon, et selle rahalise toetuse puhul oli tegemist ettevõtte päästmisabiga.

| (17) | Otsuses viidati Ühendkuningriigi valitsuse kohustusele esitada hiljemalt 6 kuu jooksul ettevõtte päästmisabi kinnitamisest komisjonile likvideerimis- või ümberkorralduste kava või tõendusmaterjalid vahendite täieliku tagasimaksmise kohta ja/või antud garantii lõpetamise kohta. 7. märtsil 2003 edastas Ühendkuningriigi valitsus BE ümberkorralduste kava komisjonile. |
| --- | --- |

(17)

Otsuses viidati Ühendkuningriigi valitsuse kohustusele esitada hiljemalt 6 kuu jooksul ettevõtte päästmisabi kinnitamisest komisjonile likvideerimis- või ümberkorralduste kava või tõendusmaterjalid vahendite täieliku tagasimaksmise kohta ja/või antud garantii lõpetamise kohta. 7. märtsil 2003 edastas Ühendkuningriigi valitsus BE ümberkorralduste kava komisjonile.

2.   Ümberkorralduste kava

a)   BE raskuste tekkepõhjused

| (18) | Ühendkuningriigi valitsus on tuvastanud, et BE raskuste tekkepõhjused on järgmised: |
| --- | --- |

(18)

Ühendkuningriigi valitsus on tuvastanud, et BE raskuste tekkepõhjused on järgmised:

| (19) | Erinevalt teistest suurtest erasektori elektrienergia tootjatest puudub BE-l jaemüügitegevus, mis annaks loomuliku garantii elektri hulgimüügi hinnariski vastu. Selle asemel müüb BE elektrit peamiselt hulgiturul ja väikese osa ka suurtele tööstus- ja äritarbijatele. |
| --- | --- |

(19)

Erinevalt teistest suurtest erasektori elektrienergia tootjatest puudub BE-l jaemüügitegevus, mis annaks loomuliku garantii elektri hulgimüügi hinnariski vastu. Selle asemel müüb BE elektrit peamiselt hulgiturul ja väikese osa ka suurtele tööstus- ja äritarbijatele.

| (20) | BE positsioon suurte tööstus- ja äritarbijate jaeturul ei pakkunud kaitset hulgihindade languse vastu. See turg on olnud täielikult konkurentsile avatud alates 1994. aastast. Tegemist on tiheda konkurentsiga turuga, mille tarbijad on hinnatundlikud. Ka sellel turul on hinnad langenud. Hinnalangus antakse enamjaolt otse edasi tarbijatele. Seega ei ole toimunud vähimatki jaehinnamarginaali kasvu, mis kompenseeriks langevate hulgihindade mõjusid. |
| --- | --- |

(20)

BE positsioon suurte tööstus- ja äritarbijate jaeturul ei pakkunud kaitset hulgihindade languse vastu. See turg on olnud täielikult konkurentsile avatud alates 1994. aastast. Tegemist on tiheda konkurentsiga turuga, mille tarbijad on hinnatundlikud. Ka sellel turul on hinnad langenud. Hinnalangus antakse enamjaolt otse edasi tarbijatele. Seega ei ole toimunud vähimatki jaehinnamarginaali kasvu, mis kompenseeriks langevate hulgihindade mõjusid.

| (21) | Tuumaelektrijaamade kulustruktuuridele on iseloomulik vältimatute kulude väga suur ja raskesti välditavate kulude väike osakaal (5). |
| --- | --- |

(21)

Tuumaelektrijaamade kulustruktuuridele on iseloomulik vältimatute kulude väga suur ja raskesti välditavate kulude väike osakaal (5).

| (22) | Mõned BE vältimatutest kuludest on ainuomased tuumaelektrijaamadele. Esiteks ei ole tuumajaama sulgemise kohustused toodanguga seotud, välja arvatud nende ajastus, mis sõltub jaamade sulgemise ajastamisest. Teiseks ei ole kasutatud tuumkütuse käitlemiskulud — kasutatud tuumkütuse töötlemise, ladustamise ja lõpliku kõrvaldamise kulud — samuti välditavad selle kütuse puhul, mis on juba reaktorisse lisatud. |
| --- | --- |

(22)

Mõned BE vältimatutest kuludest on ainuomased tuumaelektrijaamadele. Esiteks ei ole tuumajaama sulgemise kohustused toodanguga seotud, välja arvatud nende ajastus, mis sõltub jaamade sulgemise ajastamisest. Teiseks ei ole kasutatud tuumkütuse käitlemiskulud — kasutatud tuumkütuse töötlemise, ladustamise ja lõpliku kõrvaldamise kulud — samuti välditavad selle kütuse puhul, mis on juba reaktorisse lisatud.

| (23) | Ühest küljest on tuumaelektrijaamade välditavad kulud väiksemad kui süsteemi teiste jaamade kulud, sealhulgas ka muude baaskoormuselektrijaamade kulud. |
| --- | --- |

(23)

Ühest küljest on tuumaelektrijaamade välditavad kulud väiksemad kui süsteemi teiste jaamade kulud, sealhulgas ka muude baaskoormuselektrijaamade kulud.

| (24) | Turuhindade languse tulemusena on suurel määral vähenenud BE tulumarginaalpärast välditavate kulude katmist. Selle tulemusena on oluliselt vähenenud rahaliste vahendite hulk, mis oli mõeldud suurte vältimatute kulude katmiseks, milleks olid peamiselt varasemast tegevusest tulenevad tuumaenergiakohustused ja finantseerimiskulud. See on põhjustanud raskusi võlausaldajatele maksete tasumisel, kes on nõudnud äriühingu finantside ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(24)

Turuhindade languse tulemusena on suurel määral vähenenud BE tulumarginaalpärast välditavate kulude katmist. Selle tulemusena on oluliselt vähenenud rahaliste vahendite hulk, mis oli mõeldud suurte vältimatute kulude katmiseks, milleks olid peamiselt varasemast tegevusest tulenevad tuumaenergiakohustused ja finantseerimiskulud. See on põhjustanud raskusi võlausaldajatele maksete tasumisel, kes on nõudnud äriühingu finantside ümberkorraldamist.

| (25) | Lisaks pikaajalistele vältimatutele kuludele, mis tulenevad tuumaenergiakohustustest, on BE samuti kannatanud kahju suurte lühemaajaliste vältimatute kulude tõttu finantseerimiskulude näol, mis on kasvanud seoses kapitali tagastamisega aktsionäridele ja Eggborough ning Põhja-Ameerika jaamade omandamisega ning energiaostu lepingute maksumusega. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks pikaajalistele vältimatutele kuludele, mis tulenevad tuumaenergiakohustustest, on BE samuti kannatanud kahju suurte lühemaajaliste vältimatute kulude tõttu finantseerimiskulude näol, mis on kasvanud seoses kapitali tagastamisega aktsionäridele ja Eggborough ning Põhja-Ameerika jaamade omandamisega ning energiaostu lepingute maksumusega.

| (26) | Elektri hulgihindade langemise tagajärjel saamata jäänud tulu tõttu tekkinud BE olukorda võimendasid veelgi ulatuslikud plaanivälised avariid BE jaamades Torness 2 ja Dungeness B. 13. augustil 2002 teatas BE, et Tornessi plaaniväliste avariide tagajärjel oli Ühendkuningriigi planeeritud tuumaenergia tootmist vähendatud 67,5 TWh-lt 63 TWh-le (± 1 TWh). |
| --- | --- |

(26)

Elektri hulgihindade langemise tagajärjel saamata jäänud tulu tõttu tekkinud BE olukorda võimendasid veelgi ulatuslikud plaanivälised avariid BE jaamades Torness 2 ja Dungeness B. 13. augustil 2002 teatas BE, et Tornessi plaaniväliste avariide tagajärjel oli Ühendkuningriigi planeeritud tuumaenergia tootmist vähendatud 67,5 TWh-lt 63 TWh-le (± 1 TWh).

b)   Ümberkorraldamismeetmed

| (27) | Ümberkorralduste pakett hõlmab järgmist 7 meedet, mille suhtes BE, tema peamised võlausaldajad (sealhulgas riigiomandis tuumkütuse töötlemisettevõte BNFL), ja Ühendkuningriigi valitsus jõudsid kokkuleppele:







  — Meede A | : | tuumaenergiakohustuste rahastamisega seotud meetmed, |
| --- | --- | --- | --- |
| — Meede B | : | BNFLiga kooskõlastatud kütusetsüklit käsitlevad meetmed, |
| — Meede C | : | maksete peatamise meetmed, |
| — Meede D | : | peamistele võlausaldajatele suunatud ümberkorralduste pakett, |
| — Meede E | : | uue kauplemisstrateegia juurutamine, |
| — Meede F | : | varade müük ümberkorraldamise rahastamise toetamiseks, |
| — Meede G | : | kohalike maksudeajatamine. |

(27)

Ümberkorralduste pakett hõlmab järgmist 7 meedet, mille suhtes BE, tema peamised võlausaldajad (sealhulgas riigiomandis tuumkütuse töötlemisettevõte BNFL), ja Ühendkuningriigi valitsus jõudsid kokkuleppele:

— Meede A

:

tuumaenergiakohustuste rahastamisega seotud meetmed,

— Meede B

:

BNFLiga kooskõlastatud kütusetsüklit käsitlevad meetmed,

— Meede C

:

maksete peatamise meetmed,

— Meede D

:

peamistele võlausaldajatele suunatud ümberkorralduste pakett,

— Meede E

:

uue kauplemisstrateegia juurutamine,

— Meede F

:

varade müük ümberkorraldamise rahastamise toetamiseks,

— Meede G

:

kohalike maksudeajatamine.

| (28) | Neid meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjendustes (29) kuni (102). |
| --- | --- |

(28)

Neid meetmeid on kirjeldatud üksikasjalikumalt põhjendustes (29) kuni (102).

| (29) | Tuumaenergiakohustused tekivad peamiselt seoses kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise, ladustamise ja kõrvaldamise vajadusega (edaspidi “lõppfaasikohustused”) ning vajadusega tuumaelektrijaamad nende kasuliku eluea lõppedes kasutuselt kõrvaldada (edaspidi “tuumajaama sulgemise kohustused”). |
| --- | --- |

(29)

Tuumaenergiakohustused tekivad peamiselt seoses kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise, ladustamise ja kõrvaldamise vajadusega (edaspidi “lõppfaasikohustused”) ning vajadusega tuumaelektrijaamad nende kasuliku eluea lõppedes kasutuselt kõrvaldada (edaspidi “tuumajaama sulgemise kohustused”).

| (30) | Osade lõppfaasikohustuste suhtes on BE-l lepingud BNFLiga kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (edaspidi “lepinguga kaetud kohustused”). Lepinguga kaetud kohustused hõlmavad tasusid, mida BE on lepingu järgi kohustatud tulevikus maksma BNFLile gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamise eest ja muude teenuste eest seoses kasutatud tuumkütuste käitlemisega. Lepingud hõlmavad gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ja seonduvate jäätmete ümbertöötlemist ja ladustamist vähemalt aastateni 2038 või 2086. Need lepingud on sõlmitud eelkõige fikseeritud hinnaga ning nende järgi vastutab BNFL kõigi tehniliste tuumkütuse ladustamise ja ümbertöötlemise riskide eest. Kogu kasutatud tuumkütuse ja enamike seonduvate jäätmete omandiõigus jääb BE-le kogu lepingute kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

(30)

Osade lõppfaasikohustuste suhtes on BE-l lepingud BNFLiga kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (edaspidi “lepinguga kaetud kohustused”). Lepinguga kaetud kohustused hõlmavad tasusid, mida BE on lepingu järgi kohustatud tulevikus maksma BNFLile gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamise eest ja muude teenuste eest seoses kasutatud tuumkütuste käitlemisega. Lepingud hõlmavad gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ja seonduvate jäätmete ümbertöötlemist ja ladustamist vähemalt aastateni 2038 või 2086. Need lepingud on sõlmitud eelkõige fikseeritud hinnaga ning nende järgi vastutab BNFL kõigi tehniliste tuumkütuse ladustamise ja ümbertöötlemise riskide eest. Kogu kasutatud tuumkütuse ja enamike seonduvate jäätmete omandiõigus jääb BE-le kogu lepingute kehtivusaja jooksul.

| (31) | Lisaks on ka teisi lõppfaasikohustusi, mis võivad, kuid ei pea olema seotud sama kasutatud tuumkütusega, mille kohta ei ole praegu teenuslepinguid sõlmitud (edaspidi “lepinguga katmata kohustused”). Lepinguga katmata kohustused on peamiselt seotud kasutatud tuumkütuse, plutooniumi, uraani ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemisel tekkinud jäätmete lõpliku kõrvaldamisega, surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse ladustamise ja lõpliku kõrvaldamisega, sealhulgas ka kuivhoidla ehitamisega jõujaamas Sizewell B ning tootmisjäätmete ladustamise ja kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks on ka teisi lõppfaasikohustusi, mis võivad, kuid ei pea olema seotud sama kasutatud tuumkütusega, mille kohta ei ole praegu teenuslepinguid sõlmitud (edaspidi “lepinguga katmata kohustused”). Lepinguga katmata kohustused on peamiselt seotud kasutatud tuumkütuse, plutooniumi, uraani ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemisel tekkinud jäätmete lõpliku kõrvaldamisega, surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse ladustamise ja lõpliku kõrvaldamisega, sealhulgas ka kuivhoidla ehitamisega jõujaamas Sizewell B ning tootmisjäätmete ladustamise ja kõrvaldamisega.

| (32) | Tuumajaama sulgemise kohustused on seotud kütuse eemaldamisega tuumaelektrijaamadest, nende saastatusest puhastamise ja demonteerimisega pärast seda kui need on elektritootmise lõpetanud. Tavaliselt kujutatakse likvideerimist kolme etapina:






  — | 1. etapp: kütuse eemaldamine reaktorist üsna varsti pärast selle sulgemist ja kütuse kõrvaldamine tuumajaamast, |
| --- | --- | --- |

(32)

Tuumajaama sulgemise kohustused on seotud kütuse eemaldamisega tuumaelektrijaamadest, nende saastatusest puhastamise ja demonteerimisega pärast seda kui need on elektritootmise lõpetanud. Tavaliselt kujutatakse likvideerimist kolme etapina:

—

1. etapp: kütuse eemaldamine reaktorist üsna varsti pärast selle sulgemist ja kütuse kõrvaldamine tuumajaamast,

| — | 2. etapp: üleliigsete kõrvalhoonete demonteerimine ja reaktorikompleksi ohutuks ja ilmastikukindlaks muutmine, mille järel seda hooldatakse ja jälgitakse, tehes seda üldiselt pikema aja jooksul, |
| --- | --- |

—

2. etapp: üleliigsete kõrvalhoonete demonteerimine ja reaktorikompleksi ohutuks ja ilmastikukindlaks muutmine, mille järel seda hooldatakse ja jälgitakse, tehes seda üldiselt pikema aja jooksul,

| — | 3. etapp: reaktori demonteerimine, et selle asukohta oleks võimalik uuesti kasutada (gaasijahutusega reaktorite puhul vähemalt 85 aastat pärast töö lõpetamist ja surveveereaktorite puhul kuni 50 aastat pärast töö lõpetamist). |
| --- | --- |

—

3. etapp: reaktori demonteerimine, et selle asukohta oleks võimalik uuesti kasutada (gaasijahutusega reaktorite puhul vähemalt 85 aastat pärast töö lõpetamist ja surveveereaktorite puhul kuni 50 aastat pärast töö lõpetamist).

| (33) | Praeguseks on tuumaenergiakohustuste rahastamiseks võetud kasutusele mitmeid abinõusid. Erastamise ajal asutati eraldiseisev Tuumajaamade Likvideerimisfond (edaspidi “NDF”) kui piiratud vastutusega äriühing, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile. Selle eesmärgiks on olnud moodustada eraldatud fond, mida kasutatakse äriühingute vabastamiseks osadest tuumajaama sulgemise kohustustest. Kõigi teiste tuumaenergiakohustuste rahastamist on prognoositud BE praeguse tegevuse rahakäibest. Siiski ei ole BE tulude vähenemise tõttu olemasolevad abinõud tuumaenergiakohustuste rahastamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(33)

Praeguseks on tuumaenergiakohustuste rahastamiseks võetud kasutusele mitmeid abinõusid. Erastamise ajal asutati eraldiseisev Tuumajaamade Likvideerimisfond (edaspidi “NDF”) kui piiratud vastutusega äriühing, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile. Selle eesmärgiks on olnud moodustada eraldatud fond, mida kasutatakse äriühingute vabastamiseks osadest tuumajaama sulgemise kohustustest. Kõigi teiste tuumaenergiakohustuste rahastamist on prognoositud BE praeguse tegevuse rahakäibest. Siiski ei ole BE tulude vähenemise tõttu olemasolevad abinõud tuumaenergiakohustuste rahastamiseks piisavad.

| (34) | Ühendkuningriigi valitsus on ümberkorralduste kavas näinud ette erinevaid instrumente, et võtta enda peale finantsvastutus vähemalt osade tuumaenergiakohustuste rahastamise eest. Need uued instrumendid luuakse samaaegselt uute kokkulepetega BE poolt raha eraldamiseks, et katta tuumaenergiakohustuste täitmiseks vajalikud kulud ning hallata BE tuumaenergiakohustusi. |
| --- | --- |

(34)

Ühendkuningriigi valitsus on ümberkorralduste kavas näinud ette erinevaid instrumente, et võtta enda peale finantsvastutus vähemalt osade tuumaenergiakohustuste rahastamise eest. Need uued instrumendid luuakse samaaegselt uute kokkulepetega BE poolt raha eraldamiseks, et katta tuumaenergiakohustuste täitmiseks vajalikud kulud ning hallata BE tuumaenergiakohustusi.

| (35) | Ümberkorralduste kava näeb ette praeguse NDFi laiendamise või täiendamise uue fondi kaudu, milleks on Tuumaenergiakohustuste Fond (edaspidi “NLF”). NLF on plaanis luua piiratud vastutusega äriühinguna, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile kuuluvad. NLF on kavandatud lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste kulude katmiseks, ning see hõlmab:






  a) | kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatavat tuumkütust, mis on lisatud BE reaktoritesse enne seda kuupäeva, mil kõik ümberkorralduste jõustumise tingimused on täidetud, hõlmates sealhulgas ka komisjoni otsust kogu surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse ümberkorralduste kava kohta (edaspidi “ümberkorralduste jõustumiskuupäev”) ning samuti elektrijaamade tegevusjäätmete ladustamist ja kõrvaldamist; |
| --- | --- | --- |

(35)

Ümberkorralduste kava näeb ette praeguse NDFi laiendamise või täiendamise uue fondi kaudu, milleks on Tuumaenergiakohustuste Fond (edaspidi “NLF”). NLF on plaanis luua piiratud vastutusega äriühinguna, mille aktsiad kuuluvad sõltumatule trustile kuuluvad. NLF on kavandatud lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste kulude katmiseks, ning see hõlmab:

a)

kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatavat tuumkütust, mis on lisatud BE reaktoritesse enne seda kuupäeva, mil kõik ümberkorralduste jõustumise tingimused on täidetud, hõlmates sealhulgas ka komisjoni otsust kogu surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse ümberkorralduste kava kohta (edaspidi “ümberkorralduste jõustumiskuupäev”) ning samuti elektrijaamade tegevusjäätmete ladustamist ja kõrvaldamist;

| b) | kõiki BE 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi; |
| --- | --- |

b)

kõiki BE 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi;

| c) | kõiki BE 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi selles ulatuses, mil määral NDF kogunenud väärtus ei ole 2. ja 3. etapi tuumarajatise sulgemise kohustuste täitmiseks maksetähtpäeva saabudes piisav. |
| --- | --- |

c)

kõiki BE 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustusi selles ulatuses, mil määral NDF kogunenud väärtus ei ole 2. ja 3. etapi tuumarajatise sulgemise kohustuste täitmiseks maksetähtpäeva saabudes piisav.

| (36) | Kui ümberkorraldamine on paika pandud, teeb BE NLFi makseid järgmiselt:






  a) | fikseeritud sulgemistasud 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas – indekseeritud jaehinnaindeksiga –, mis järjest kahanevad jaamade sulgemisega; |
| --- | --- | --- |

(36)

Kui ümberkorraldamine on paika pandud, teeb BE NLFi makseid järgmiselt:

a)

fikseeritud sulgemistasud 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas – indekseeritud jaehinnaindeksiga –, mis järjest kahanevad jaamade sulgemisega;

| b) | 150 000 Inglise naela, mis on indekseeritud jaehinnaindeksiga, iga surveveereaktorites kasutatud tuumkütusetonni kohta, mis on lisatud Sizewell B reaktorisse pärast ümberkorralduste jõustumiseks vajalike tingimuste täitmise kuupäeva. Ühendkuningriigi ametivõimude andmetel on 150 000 Inglise naela tonni kohta võrreldav rahvusvaheliste kasutatud tuumkütuse käitluskuludega; |
| --- | --- |

b)

150 000 Inglise naela, mis on indekseeritud jaehinnaindeksiga, iga surveveereaktorites kasutatud tuumkütusetonni kohta, mis on lisatud Sizewell B reaktorisse pärast ümberkorralduste jõustumiseks vajalike tingimuste täitmise kuupäeva. Ühendkuningriigi ametivõimude andmetel on 150 000 Inglise naela tonni kohta võrreldav rahvusvaheliste kasutatud tuumkütuse käitluskuludega;

| c) | 275 miljonit Inglise naela NFLile uute võlakirjade ostmiseks. Uued võlakirjad on kõrge noteeringuga ja tagatiseta; |
| --- | --- |

c)

275 miljonit Inglise naela NFLile uute võlakirjade ostmiseks. Uued võlakirjad on kõrge noteeringuga ja tagatiseta;

| d) | makseid, mis esialgselt moodustavad 65 % BE konsolideeritud rahakäibest pärast maksude ja finantseerimiskulude mahaarvamist ja kassatagavara täiendamist (edaspidi “NLFi maksed”). Neid makseid on siinkohal nimetatud mõistega “sularahainstrumendid”. NFLi usaldusisikutel on samuti õigus aeg-ajalt konverteerida kõik või osa NLF maksetest BE aktsiateks. Seni kuni nende aktsiate omanikuks on NLF, on need hääleõiguseta aktsiad, niivõrd kui muidu annaksid need aktsiad vähemalt 30 % BE häältest. |
| --- | --- |

d)

makseid, mis esialgselt moodustavad 65 % BE konsolideeritud rahakäibest pärast maksude ja finantseerimiskulude mahaarvamist ja kassatagavara täiendamist (edaspidi “NLFi maksed”). Neid makseid on siinkohal nimetatud mõistega “sularahainstrumendid”. NFLi usaldusisikutel on samuti õigus aeg-ajalt konverteerida kõik või osa NLF maksetest BE aktsiateks. Seni kuni nende aktsiate omanikuks on NLF, on need hääleõiguseta aktsiad, niivõrd kui muidu annaksid need aktsiad vähemalt 30 % BE häältest.

| (37) | NLFi maksete aluseks oleva rahakäibe protsendimäära võidakse aeg-ajalt õiglasel ja põhjendatud alusel korrigeerida, et aktsionärid saaksid järelejäänud rahakäibest ja BE aktsiate uute märkimiste tuludest kasu ning et NLFile ja aktsionäridele ei avaldaks negatiivset mõju mis tahes eraldumised, väärtpaberite emiteerimine aktsionäridele või muud äriühinguõiguslikud tegevused. |
| --- | --- |

(37)

NLFi maksete aluseks oleva rahakäibe protsendimäära võidakse aeg-ajalt õiglasel ja põhjendatud alusel korrigeerida, et aktsionärid saaksid järelejäänud rahakäibest ja BE aktsiate uute märkimiste tuludest kasu ning et NLFile ja aktsionäridele ei avaldaks negatiivset mõju mis tahes eraldumised, väärtpaberite emiteerimine aktsionäridele või muud äriühinguõiguslikud tegevused.

| (38) | Fikseeritud tasude maksmist NLFile või NDFle 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas (indekseeritud ning jaamade sulgemisega kahanevad) tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks kiirendatakse netonüüdisväärtuse alusel (diskonteeritakse NLFi või NDFi diskontomääraga, vastavalt olukorrale) ning BEG või BEGUKi maksejõuetuse korral tuleb need koheselt tasuda. Kiirendatud maksei(d) garanteerivad kõik BE kontserni peamised äriühingud ning tagatisena arvestatakse tasu nende varadelt. |
| --- | --- |

(38)

Fikseeritud tasude maksmist NLFile või NDFle 20 miljoni Inglise naela ulatuses aastas (indekseeritud ning jaamade sulgemisega kahanevad) tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks kiirendatakse netonüüdisväärtuse alusel (diskonteeritakse NLFi või NDFi diskontomääraga, vastavalt olukorrale) ning BEG või BEGUKi maksejõuetuse korral tuleb need koheselt tasuda. Kiirendatud maksei(d) garanteerivad kõik BE kontserni peamised äriühingud ning tagatisena arvestatakse tasu nende varadelt.

| (39) | NLFi usaldusisikutel ei ole mingit rolli ega kohustusi peale fondi ja selle investeeringute juhtimise ja maksete tegemise vastavate kulude korral. See hõlmab ka hinnanguid sellele, kas NLFile oleks kasulik teatavad NLFi maksed ajatada või konverteerida NLFi maksed omakapitaliks. NLFi usaldusisikutel puuduvad volitused kohustuste või rahastamisnõuete ülevaatamiseks või BE sissemaksete määramiseks. |
| --- | --- |

(39)

NLFi usaldusisikutel ei ole mingit rolli ega kohustusi peale fondi ja selle investeeringute juhtimise ja maksete tegemise vastavate kulude korral. See hõlmab ka hinnanguid sellele, kas NLFile oleks kasulik teatavad NLFi maksed ajatada või konverteerida NLFi maksed omakapitaliks. NLFi usaldusisikutel puuduvad volitused kohustuste või rahastamisnõuete ülevaatamiseks või BE sissemaksete määramiseks.

| (40) | Seoses tuumaenergiakohustuste rahastamisega võtab Ühendkuningriigi valitsus neli järgmist meedet: |
| --- | --- |

(40)

Seoses tuumaenergiakohustuste rahastamisega võtab Ühendkuningriigi valitsus neli järgmist meedet:

—   BE varasematest kasutatud tuumkütuse lepingutest tulenevate kohustuste eest vastutuse ülevõtmine

| (41) | Ühendkuningriik võtab endale vastutuse BE kohustuste eest, mis tulenevad lepingust BE ja BNFLi vahel (edaspidi “varasemad kasutatud tuumkütuse lepingud”), seoses (i) sellise gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamisega, mis lisati reaktoritesse enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva ning (ii) muude teenustega, mis on seotud kolbide hooldamisega, oksiidide kontrollimisega ja raudteeveoga, vastavalt olemasolevatele lepingutele BNFLga. |
| --- | --- |

(41)

Ühendkuningriik võtab endale vastutuse BE kohustuste eest, mis tulenevad lepingust BE ja BNFLi vahel (edaspidi “varasemad kasutatud tuumkütuse lepingud”), seoses (i) sellise gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse ümbertöötlemise ja/või ladustamisega, mis lisati reaktoritesse enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva ning (ii) muude teenustega, mis on seotud kolbide hooldamisega, oksiidide kontrollimisega ja raudteeveoga, vastavalt olemasolevatele lepingutele BNFLga.

| (42) | See vastutus ei hõlma makseid kütuse eest, mis on lisatud gaasijahutusega reaktoritesse pärast ümberkorralduste jõustumiskuupäeva, mille kulusid peab uute BE ja BNFLi äriläbirääkimiste tulemusena sõlmitud lepingute järgi jätkuvalt kandma BE. See ei hõlma makseid seoses surveveereaktoris kasutatud tuumkütusega, kuna surveveereaktoris kasutatud tuumkütust ei töötle ümber BNFL, vaid see käideldakse otse – või siis täpsemalt, ladustatakse – BE poolt. |
| --- | --- |

(42)

See vastutus ei hõlma makseid kütuse eest, mis on lisatud gaasijahutusega reaktoritesse pärast ümberkorralduste jõustumiskuupäeva, mille kulusid peab uute BE ja BNFLi äriläbirääkimiste tulemusena sõlmitud lepingute järgi jätkuvalt kandma BE. See ei hõlma makseid seoses surveveereaktoris kasutatud tuumkütusega, kuna surveveereaktoris kasutatud tuumkütust ei töötle ümber BNFL, vaid see käideldakse otse – või siis täpsemalt, ladustatakse – BE poolt.

—   Kohustus katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 1. etapi tuumarajatise sulgemise kohustustega ja lepinguga katmata kohustustega

| (43) | Ühendkuningriigi valitsus võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega ja lepinguga katmata kohustustega (sealhulgas ka Sizewell B jaama kuivhoidla ehitamiskulud ja kütuse lõplik kõrvaldamine). |
| --- | --- |

(43)

Ühendkuningriigi valitsus võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 1. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega ja lepinguga katmata kohustustega (sealhulgas ka Sizewell B jaama kuivhoidla ehitamiskulud ja kütuse lõplik kõrvaldamine).

—   Kohustus katta puudujäägid NLFi rahastamises seoses 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega

| (44) | Ühendkuningriik võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega. |
| --- | --- |

(44)

Ühendkuningriik võtab endale kohustuse katta kõik puudujäägid NLFi rahastamises seoses 2. ja 3. etapi tuumajaama sulgemise kohustustega.

—   Eriomane maksuvabastus

| (45) | Ühendkuningriigi valitsuse eelnimetatud kohustused võetakse BE bilansis arvele varadena, koos vastava krediteerimisega kasumiaruandes. Tavatingimustes oleks see kohustus maksustatav. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele nõuaks see viimaselt BE-le ümberkorraldamisprotsessi jooksul osutatava abi “suurendamist” seoses kohustuse võtmisega kaasnevate maksudega, et kindlustada BE maksejõulisus pärast ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(45)

Ühendkuningriigi valitsuse eelnimetatud kohustused võetakse BE bilansis arvele varadena, koos vastava krediteerimisega kasumiaruandes. Tavatingimustes oleks see kohustus maksustatav. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele nõuaks see viimaselt BE-le ümberkorraldamisprotsessi jooksul osutatava abi “suurendamist” seoses kohustuse võtmisega kaasnevate maksudega, et kindlustada BE maksejõulisus pärast ümberkorraldamist.

| (46) | Selle vältimiseks on Ühendkuningriigi ametivõimud algatanud maksuvabastust andva seadusemuudatuse elektrienergia seaduse raames. Ilma õiguspärase maksuvabastuseta tekiks maksustatav tulu ligikaudu 3 152 miljoni Inglise naela ulatuses. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele sätestatakse maksuvabastus selliselt, et tulevikus ei anta BE-le mingilgi määral ebasümmeetrilist maksuvabastust.. Igasugune võetud kohustuse väärtuse suurenemine, mille tingib kas hindade muutus või revalveerimine, on maksustatav, olles seega vastavuses maksuvabastusega, mida BE saab lisakulutuste kasumiaruandes kajastamisega. |
| --- | --- |

(46)

Selle vältimiseks on Ühendkuningriigi ametivõimud algatanud maksuvabastust andva seadusemuudatuse elektrienergia seaduse raames. Ilma õiguspärase maksuvabastuseta tekiks maksustatav tulu ligikaudu 3 152 miljoni Inglise naela ulatuses. Vastavalt Ühendkuningriigi valitsusele sätestatakse maksuvabastus selliselt, et tulevikus ei anta BE-le mingilgi määral ebasümmeetrilist maksuvabastust.. Igasugune võetud kohustuse väärtuse suurenemine, mille tingib kas hindade muutus või revalveerimine, on maksustatav, olles seega vastavuses maksuvabastusega, mida BE saab lisakulutuste kasumiaruandes kajastamisega.

| (47) | Allpool esitatud tabel 1 sisaldab Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangut eespool kirjeldatud abimeetmetelele. Need hinnangulised väärtused on suhteliselt ebamäärased. Nii vähendatud tuumaenergiakohustuste kulud kui ka BE osa nende kulude katmises on väga raskesti kindlaks määratavad. Tõepoolest, vastutusest vabanemine toimub äärmiselt pika aja jooksul. Näiteks BE ei prognoosiks gaasijahutusega reaktori täieliku demonteerimise alustamist enne, kui selle tootmise lõpetamisest on möödas vähemalt 85 aastat, samas kui kasutatud tuumkütuse käitlemine peab jätkuma määramata aja jooksul. Lisaks on mitmeid ülesandeid, sealhulgas ka gaasijahutusega reaktorite sulgemine, mille kohta täna otsesed kogemused puuduvad. Abi hinnanguline väärtus on pärast selle teavitamist muutunud. See on peamiselt tingitud seoses sularahatehingutest (cash sweeps) saadava tulu BE tegevuse tulemuslikkuse eeldatava suurenemise tõttu, inflatsiooni mõju, varasemate kasutatud tuumkütuse lepingute kohustusest tulenevate summade ajakohastamine, varasemalt gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütusekoguste suurenemine seoses hilisema ümberkorraldamise jõustumiskuupäevaga ning Tuumaenergia Tootmise Likvideerimisfondis paiknevate varade väärtuse kasvuga vastavalt viimasele turuväärtusele.
  Tabel 1
  Abimeetme A instrumentide väärtuse hindamine vastavalt 2004. aasta juulis tehtud prognoosidele (6)










  (miljonites Inglise naelades) |
| --- | --- |
| | Esialgsed andmed | Praegused prognoosid |
| Netonüüdis väärtus
  (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7)) | Tulevased sularahamaksed kokku
  (diskonteerimata) | Netonüüdis väärtus
  (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7)) | Tulevased sularahamaksed kokku
  (diskonteerimata) |
| Kohustus varasemate kasu tatud kütuse lepingute suhtes | 2 185 | 3 218 | 2 377 | 3 067 |
| Lepinguga katmata kohustuste suhtes võetud kohustus | 750 | 3 166 | 951 | 3 375 |
| Tuumajaama sulgemise kohustuste suhtes võetud kohustus | 879 | 4 917 | 1 115 | 5 062 |
| BE poolt NLFile makstavad summad | – 1 432 | – 1 845 | – 2 007 | – 2 510 |
| Riigisekretäri poolt makstavad netosummad | 197 | 6 238 | 59 | 5 927 |
| Maksuvabastus | 916 | 946 | 1 047 | 1 077 |
| Kokku | 3 298 | 10 402 | 3 483 | 10 071 |
| Esialgsed andmed: eeldatav rahakäive 2003. aasta märtsis, 2002. aasta detsembris kehtinud hindadega.
  Praegused prognoosid: eeldatav rahakäive 2004. aasta märtsis, 2004. aasta märtsis kehtinud hindadega. |

(47)

Allpool esitatud tabel 1 sisaldab Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangut eespool kirjeldatud abimeetmetelele. Need hinnangulised väärtused on suhteliselt ebamäärased. Nii vähendatud tuumaenergiakohustuste kulud kui ka BE osa nende kulude katmises on väga raskesti kindlaks määratavad. Tõepoolest, vastutusest vabanemine toimub äärmiselt pika aja jooksul. Näiteks BE ei prognoosiks gaasijahutusega reaktori täieliku demonteerimise alustamist enne, kui selle tootmise lõpetamisest on möödas vähemalt 85 aastat, samas kui kasutatud tuumkütuse käitlemine peab jätkuma määramata aja jooksul. Lisaks on mitmeid ülesandeid, sealhulgas ka gaasijahutusega reaktorite sulgemine, mille kohta täna otsesed kogemused puuduvad. Abi hinnanguline väärtus on pärast selle teavitamist muutunud. See on peamiselt tingitud seoses sularahatehingutest (cash sweeps) saadava tulu BE tegevuse tulemuslikkuse eeldatava suurenemise tõttu, inflatsiooni mõju, varasemate kasutatud tuumkütuse lepingute kohustusest tulenevate summade ajakohastamine, varasemalt gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütusekoguste suurenemine seoses hilisema ümberkorraldamise jõustumiskuupäevaga ning Tuumaenergia Tootmise Likvideerimisfondis paiknevate varade väärtuse kasvuga vastavalt viimasele turuväärtusele.

Tabel 1

Abimeetme A instrumentide väärtuse hindamine vastavalt 2004. aasta juulis tehtud prognoosidele (6)

(miljonites Inglise naelades)

Esialgsed andmed

Praegused prognoosid

Netonüüdis väärtus

(diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7))

Tulevased sularahamaksed kokku

(diskonteerimata)

Netonüüdis väärtus

(diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 % (7))

Tulevased sularahamaksed kokku

(diskonteerimata)

Kohustus varasemate kasu tatud kütuse lepingute suhtes

2 185

3 218

2 377

3 067

Lepinguga katmata kohustuste suhtes võetud kohustus

750

3 166

951

3 375

Tuumajaama sulgemise kohustuste suhtes võetud kohustus

879

4 917

1 115

5 062

BE poolt NLFile makstavad summad

– 1 432

– 1 845

– 2 007

– 2 510

Riigisekretäri poolt makstavad netosummad

197

6 238

59

5 927

Maksuvabastus

916

946

1 047

1 077

Kokku

3 298

10 402

3 483

10 071

Esialgsed andmed: eeldatav rahakäive 2003. aasta märtsis, 2002. aasta detsembris kehtinud hindadega.

Praegused prognoosid: eeldatav rahakäive 2004. aasta märtsis, 2004. aasta märtsis kehtinud hindadega.

| (48) | BNFL varustab tuumkütusega kõiki BE gaasijahutusega reaktoreid ning töötleb või ladustab selle kütuse kasutamisjärgselt (8). |
| --- | --- |

(48)

BNFL varustab tuumkütusega kõiki BE gaasijahutusega reaktoreid ning töötleb või ladustab selle kütuse kasutamisjärgselt (8).

| (49) | Osana ümberkorralduste kavast on BNFL, kui BE suurim üksikvõlausaldaja nõustunud muutma oma lepinguid BEga nii kütusetarnete kui kasutatud tuumkütuse töötlemise osas. |
| --- | --- |

(49)

Osana ümberkorralduste kavast on BNFL, kui BE suurim üksikvõlausaldaja nõustunud muutma oma lepinguid BEga nii kütusetarnete kui kasutatud tuumkütuse töötlemise osas.

| (50) | Ümberkorraldamiseelsed kütusetarnete kokkulepped BE ja BNFLi vahel olid sõlmitud aastatel 1997 ja 1995, vastavalt BEG ja BEGUKi osas. Need pidid kehtima kuni 31. märtsini 2006 tingimusel, et need lepingud vaadatakse üle ja pikendatakse BEGi puhul pärast seda kuupäeva, samas kui BEGUKi puhul jäeti pikendamine lahtiseks. |
| --- | --- |

(50)

Ümberkorraldamiseelsed kütusetarnete kokkulepped BE ja BNFLi vahel olid sõlmitud aastatel 1997 ja 1995, vastavalt BEG ja BEGUKi osas. Need pidid kehtima kuni 31. märtsini 2006 tingimusel, et need lepingud vaadatakse üle ja pikendatakse BEGi puhul pärast seda kuupäeva, samas kui BEGUKi puhul jäeti pikendamine lahtiseks.

| (51) | Kütusetarnete kulud hõlmasid fikseeritud aastatasu ning lisaks muutuvtasu iga tarnitud kütuseelemendi kohta. Tasud määrati kindlaks ning neid korrigeeriti vastavalt inflatsiooniindeksile. |
| --- | --- |

(51)

Kütusetarnete kulud hõlmasid fikseeritud aastatasu ning lisaks muutuvtasu iga tarnitud kütuseelemendi kohta. Tasud määrati kindlaks ning neid korrigeeriti vastavalt inflatsiooniindeksile.

| (52) | Läbivaadatud kütusetarne tingimused jõustusid 1. aprillist 2003 eelnevate lepingute lisadena. Uued tingimused on samuti aluseks gaasijahutusega reaktorite uutele alalistele kütusetarne lepingutele pärast 31. märtsi 2006, jõustudes 1. aprillist 2006. |
| --- | --- |

(52)

Läbivaadatud kütusetarne tingimused jõustusid 1. aprillist 2003 eelnevate lepingute lisadena. Uued tingimused on samuti aluseks gaasijahutusega reaktorite uutele alalistele kütusetarne lepingutele pärast 31. märtsi 2006, jõustudes 1. aprillist 2006.

| (53) | Uute tingimuste kohaselt vähendatakse eelnevate kokkulepetega fikseeritud aastatasusid 5 miljoni Inglise naela ulatuses ning lisaks antakse täiendavat hinnaalandust seoses baaskoormuselektrienergia hindadega, kuid selle ülempiiriks on 15 miljonit Inglise naela (mõlemal juhul on tegemist 2003. aasta hindadega, mille suhtes kohaldatakse jaehinnaindeksit). Muus osas jäävad kehtima eelnevates lepingutes määratud hinnad. |
| --- | --- |

(53)

Uute tingimuste kohaselt vähendatakse eelnevate kokkulepetega fikseeritud aastatasusid 5 miljoni Inglise naela ulatuses ning lisaks antakse täiendavat hinnaalandust seoses baaskoormuselektrienergia hindadega, kuid selle ülempiiriks on 15 miljonit Inglise naela (mõlemal juhul on tegemist 2003. aasta hindadega, mille suhtes kohaldatakse jaehinnaindeksit). Muus osas jäävad kehtima eelnevates lepingutes määratud hinnad.

| (54) | Alates 1. aprillist 2006 toimuvate kütusetarnete suhtes ning tingimusel, et seitsmest gaasijahutusega reaktorist vähemalt neli jätkavad tööd, kehtestatakse BE poolt makstavaks fikseeritud aastatasuks 25,5 miljonit Inglise naela, millest arvatakse maha eespool nimetatud hinnaalandus, ning muutuvtasu (nagu olemasolevate lepingute puhul) 191 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta. Need hinnad on raha 2002. aasta juuli väärtuses ning neid indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile. |
| --- | --- |

(54)

Alates 1. aprillist 2006 toimuvate kütusetarnete suhtes ning tingimusel, et seitsmest gaasijahutusega reaktorist vähemalt neli jätkavad tööd, kehtestatakse BE poolt makstavaks fikseeritud aastatasuks 25,5 miljonit Inglise naela, millest arvatakse maha eespool nimetatud hinnaalandus, ning muutuvtasu (nagu olemasolevate lepingute puhul) 191 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta. Need hinnad on raha 2002. aasta juuli väärtuses ning neid indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile.

| (55) | Ajavahemikuks, mil töösse jäävad vaid kolm või vähem jõujaama, võidakse hind määrata BE ja BNFLi ühisrühma soovituste põhjal, pärast BNFLi tuumkütuse tootmistehase sulgemise optimeerimiskava analüüsimist. |
| --- | --- |

(55)

Ajavahemikuks, mil töösse jäävad vaid kolm või vähem jõujaama, võidakse hind määrata BE ja BNFLi ühisrühma soovituste põhjal, pärast BNFLi tuumkütuse tootmistehase sulgemise optimeerimiskava analüüsimist.

| (56) | 1995. aastal sõlmisid BEG ja BEGUKi (vastavalt Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) õiguslikud eelkäijad pikaajalised lepingud BNFLiga gaasijahutusega reaktorite kiiritatud kütuse ladustamiseks ja ümbertöötlemiseks ning seonduvate teenuste osutamiseks. 1995. aastal sõlmis BEGUK (then Scottish Nuclear) täiendava lepingu kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse pikaajaliseks ladustamiseks lisaks juba varasemate lepingutega ümbertöötlemiseks ettenähtud kogusele. 1997. aastal allkirjastas BEG veel ühe täiendava lepingu kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste kohta, mis käsitles kogu gaasijahutusega reaktorite eluajal tekkivat kiiritatud tuumkütust, lisaks nendele BEG reaktoritest pärinevatele kogustele, mille kohta oli sõlmitud leping 1995. aastal. Kõigile eespool viidatud lepingutele viidatakse siinkohal kui “olemasolevatele kasutatud tuumkütuse käitluslepingutele”. Nende kohaselt toimub teenuste osutamine vähemalt aastateni 2038 või 2086 (sõltuvalt jäätmete liigist). |
| --- | --- |

(56)

1995. aastal sõlmisid BEG ja BEGUKi (vastavalt Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) õiguslikud eelkäijad pikaajalised lepingud BNFLiga gaasijahutusega reaktorite kiiritatud kütuse ladustamiseks ja ümbertöötlemiseks ning seonduvate teenuste osutamiseks. 1995. aastal sõlmis BEGUK (then Scottish Nuclear) täiendava lepingu kogu gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse pikaajaliseks ladustamiseks lisaks juba varasemate lepingutega ümbertöötlemiseks ettenähtud kogusele. 1997. aastal allkirjastas BEG veel ühe täiendava lepingu kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste kohta, mis käsitles kogu gaasijahutusega reaktorite eluajal tekkivat kiiritatud tuumkütust, lisaks nendele BEG reaktoritest pärinevatele kogustele, mille kohta oli sõlmitud leping 1995. aastal. Kõigile eespool viidatud lepingutele viidatakse siinkohal kui “olemasolevatele kasutatud tuumkütuse käitluslepingutele”. Nende kohaselt toimub teenuste osutamine vähemalt aastateni 2038 või 2086 (sõltuvalt jäätmete liigist).

| (57) | Olemasolevate kasutatud tuumkütuse lepingute kohaselt jääb kogu kasutatud tuumkütus BE omandusse. Lõpuks peavad BEG ja BEGUK saama BNFLi ladudest klaasistatud väga radioaktiivsed jäätmed, kasutatud tuumkütuse, teatavad keskmise radioaktiivsusega jäätmed ja ümbertöödeldud uraani ja plutooniumi, täitmaks nende kõrvaldamise kohustust. |
| --- | --- |

(57)

Olemasolevate kasutatud tuumkütuse lepingute kohaselt jääb kogu kasutatud tuumkütus BE omandusse. Lõpuks peavad BEG ja BEGUK saama BNFLi ladudest klaasistatud väga radioaktiivsed jäätmed, kasutatud tuumkütuse, teatavad keskmise radioaktiivsusega jäätmed ja ümbertöödeldud uraani ja plutooniumi, täitmaks nende kõrvaldamise kohustust.

| (58) | Nende lepingute hinnad on üldiselt fikseeritud ning neid korrigeeritakse vastavalt inflatsioonile, ja ladustamis- ja ümbertöötlemiskohustuste puhul vastavalt tarnitud kütusetonnidele. Esialgsete 1995. aastal sõlmitud lepingute hinnakujundus hõlmab samuti summasid Stellafieldis asuva jaama THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant) sulgemiseks, milles töödeldakse gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust. Arvestades BNFLi poolt osutatud teenuste laadi, on BE kohustatud tegema jätkuvaid makseid seoses tarnitud tuumkütusega, olenemata sellest, kas lepingud tarnimata tuumkütuse suhtes lõpetatakse või mitte. |
| --- | --- |

(58)

Nende lepingute hinnad on üldiselt fikseeritud ning neid korrigeeritakse vastavalt inflatsioonile, ja ladustamis- ja ümbertöötlemiskohustuste puhul vastavalt tarnitud kütusetonnidele. Esialgsete 1995. aastal sõlmitud lepingute hinnakujundus hõlmab samuti summasid Stellafieldis asuva jaama THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant) sulgemiseks, milles töödeldakse gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust. Arvestades BNFLi poolt osutatud teenuste laadi, on BE kohustatud tegema jätkuvaid makseid seoses tarnitud tuumkütusega, olenemata sellest, kas lepingud tarnimata tuumkütuse suhtes lõpetatakse või mitte.

| (59) | 1995. aasta ladustamis- ja ümbertöötlemislepingute maksevood on fikseeritud ning need kehtivad kuni lepingute lõppemiseni 2086. aastal, kusjuures makseid tehakse igakuiselt. 1997. aasta lepingu maksevoog põhineb BNFLile tarnitud tuumkütuse koguste ajalisel jaotumisel ja tarnitud tonnidel. Need fikseeritud maksed on vastavuses põhisummaga, mis makstakse fikseeritud maksegraafiku kohaselt. |
| --- | --- |

(59)

1995. aasta ladustamis- ja ümbertöötlemislepingute maksevood on fikseeritud ning need kehtivad kuni lepingute lõppemiseni 2086. aastal, kusjuures makseid tehakse igakuiselt. 1997. aasta lepingu maksevoog põhineb BNFLile tarnitud tuumkütuse koguste ajalisel jaotumisel ja tarnitud tonnidel. Need fikseeritud maksed on vastavuses põhisummaga, mis makstakse fikseeritud maksegraafiku kohaselt.

| (60) | Uuesti läbi vaadatud kasutatud tuumkütuse käitluslepinguid (edaspidi “uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud”) kohaldatakse erinevalt, sõltuvalt sellest, kas käideldud tuumkütus oli võetud kasutusele enne või pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva. |
| --- | --- |

(60)

Uuesti läbi vaadatud kasutatud tuumkütuse käitluslepinguid (edaspidi “uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud”) kohaldatakse erinevalt, sõltuvalt sellest, kas käideldud tuumkütus oli võetud kasutusele enne või pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva.

| (61) | Enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused:






  a) | maksegraafikut lühendatakse selliselt, et tulevaste maksete netonüüdisväärtus, mis arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori diskontomäärasid kasutades, jääb muutumatuks; |
| --- | --- | --- |

(61)

Enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused:

a)

maksegraafikut lühendatakse selliselt, et tulevaste maksete netonüüdisväärtus, mis arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori diskontomäärasid kasutades, jääb muutumatuks;

| b) | lepingute lõpetamise sätteid muudetakse nii, et juhul kui BE peaks vaatamata ümberkorraldustele muutuma maksujõuetuks, kaotaks lepingud kehtivuse ilma regressiõiguseta BE vastu. Ühendkuningriigi ametivõimud on osutanud, et sellisel juhul oleks tõenäoline, et tekiks vajadus jätkata tuumkütuse käitlemist BNFLi Stellafieldi jaamas, ning et kas Ühendkuningriigi valitsus, NLF, või õigusjärglasest äriühing peaks astuma lepingulistesse suhetesse BNFLiga. Ühendkuningriigi ametivõimud on andnud mõista, et need uued kokkulepped peaksid põhinema kõigi ajakohaste asjaolude kaalumisel, sealhulgas ka olemasolevate lepingutingimuste ülevaatamisel. |
| --- | --- |

b)

lepingute lõpetamise sätteid muudetakse nii, et juhul kui BE peaks vaatamata ümberkorraldustele muutuma maksujõuetuks, kaotaks lepingud kehtivuse ilma regressiõiguseta BE vastu. Ühendkuningriigi ametivõimud on osutanud, et sellisel juhul oleks tõenäoline, et tekiks vajadus jätkata tuumkütuse käitlemist BNFLi Stellafieldi jaamas, ning et kas Ühendkuningriigi valitsus, NLF, või õigusjärglasest äriühing peaks astuma lepingulistesse suhetesse BNFLiga. Ühendkuningriigi ametivõimud on andnud mõista, et need uued kokkulepped peaksid põhinema kõigi ajakohaste asjaolude kaalumisel, sealhulgas ka olemasolevate lepingutingimuste ülevaatamisel.

| (62) | Ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused:






  a) | kasutatud tuumkütus läheb üle BNFLi omandusse sel hetkel, mil see võtab endale riski kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (s.t kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel), pärast mida ei vastuta BE selle eest mingilgi moel; |
| --- | --- | --- |

(62)

Ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse suhtes tehakse järgmised olulised muudatused:

a)

kasutatud tuumkütus läheb üle BNFLi omandusse sel hetkel, mil see võtab endale riski kasutatud tuumkütuse käitlemiseks (s.t kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel), pärast mida ei vastuta BE selle eest mingilgi moel;

| b) | kasutatud tuumkütusega seotud teenuste eest tasumine toimub vastavalt kiiritamata kütuse BE reaktoritesse laadimise ajale, mitte hilisemate etappide järgi (nagu näiteks kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel) ning see põhineb laadimiskaval, mille vastavust kontrollitakse kord aastas; |
| --- | --- |

b)

kasutatud tuumkütusega seotud teenuste eest tasumine toimub vastavalt kiiritamata kütuse BE reaktoritesse laadimise ajale, mitte hilisemate etappide järgi (nagu näiteks kasutatud tuumkütuse BNFLile üleandmisel) ning see põhineb laadimiskaval, mille vastavust kontrollitakse kord aastas;

| c) | kasutatud tuumkütuse alghinnaks kehtestatakse 150 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta, mis makstakse kiiritamata tuumkütuse laadimisel, kasutades 2003. aasta hindu. Seejärel see indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile. Igal aastal korrigeeritakse seda hinda ülespoole või allapoole, vastavalt valemile, mis põhineb gaasijahutusega reaktorites toodetud elektri kogusel ning Inglismaa ja Walesi baaskoormuselektrienergia väärtusel, võimaldades seega BE-le kaitset elektrihinna kõikumiste eest. Enne üles- või allapoole korrigeerimist on kasutatud tuumkütuse käitlemise alghind ligikaudu 0,6 Inglise naela/MWh. |
| --- | --- |

c)

kasutatud tuumkütuse alghinnaks kehtestatakse 150 000 Inglise naela ühe tonni uraani kohta, mis makstakse kiiritamata tuumkütuse laadimisel, kasutades 2003. aasta hindu. Seejärel see indekseeritakse vastavalt jaehinnaindeksile. Igal aastal korrigeeritakse seda hinda ülespoole või allapoole, vastavalt valemile, mis põhineb gaasijahutusega reaktorites toodetud elektri kogusel ning Inglismaa ja Walesi baaskoormuselektrienergia väärtusel, võimaldades seega BE-le kaitset elektrihinna kõikumiste eest. Enne üles- või allapoole korrigeerimist on kasutatud tuumkütuse käitlemise alghind ligikaudu 0,6 Inglise naela/MWh.

| (63) | Tabel 2 näitab BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju BE-le, mida Ühendkuningriigi ametivõimud on hinnanud kolme võimaliku elektrituru edasise arengu stsenaariumi kohaselt.
  Tabel 2
  BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju










  (miljonites Inglise naelades) |
| --- | --- |
| Kütusetarnete kokkuhoiu arvestamine |
| Aasta kuni 31. märtsini | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Ümberkorraldamis- eelsed kulud |
| — | Pangajuhtum ja positiivne juhtum |

(63)

Tabel 2 näitab BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju BE-le, mida Ühendkuningriigi ametivõimud on hinnanud kolme võimaliku elektrituru edasise arengu stsenaariumi kohaselt.

Tabel 2

BNFLi kütusetarnelepingute muutmise mõju

(miljonites Inglise naelades)

Kütusetarnete kokkuhoiu arvestamine

Aasta kuni 31. märtsini

2004

2005

2006

2007

2008

Ümberkorraldamis- eelsed kulud

—

Pangajuhtum ja positiivne juhtum

221

247

232

203

213

| — | Negatiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Negatiivne juhtum

216

241

227

198

208

Ümberkorraldamis- järgsed kulud

| — | Pangajuhtum |
| --- | --- |

—

Pangajuhtum

206

231

218

188

201

| — | Positiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Positiivne juhtum

207

231

227

198

207

| — | Negatiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Negatiivne juhtum

200

220

205

176

186

Kokkuhoid

| — | Pangajuhtum |
| --- | --- |

—

Pangajuhtum

15

16

14

15

12

| — | Positiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Positiivne juhtum

14

16

5

5

6

| — | Negatiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Negatiivne juhtum

16

21

22

22

22

| (64) | Ühendkuningriigi ametivõimud on tunnistanud, et pärast 2006. aastat saavutatava kokkuhoiu kohta BEs oleks raske täpseid hinnanguid anda, kuna ümberkorraldamiseelsed kütusetarnelepingud pidid plaanikohaselt kehtima 2006. aastani. Seega hinnates muutuste kasu BE-le, peaks igal juhul võtma teatud moel arvesse BNFLi poolt saadavat kasu lepingute pikendamisest kuni BE tuumajaamade eluea lõpuni, mis peegeldub uute lepingute hindades. Neid ebamäärasusi arvesse võttes on Ühendkuningriigi ametivõimud osutanud sellele, et BE ettevõttesisene eeldatav kulude kokkuhoid tuumajaamaeluaja jooksul oleks 239 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 140 miljonit Inglise naela (diskonteeritud tegeliku määraga 3,5 % (9)). Tabelis 3 on kujutatud BNFLi gaasijahutusega reaktorites kasutatud kütuste lepingute muutmise mõju BE-le, mida on hinnanud Ühendkuningriigi ametivõimud, kasutades sama kolme võimalikku stsenaariumi (10). Netonüüdisväärtus arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori tegeliku diskontomääraga 3,5 %. Tabelis kajastub ainult ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse kohta sõlmitud lepingute hinnamuutuste mõju. Enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse kohta sõlmitud lepingute muutuste mõju on raske kvantifitseerida, kuivõrd see realiseeruks vaid BE maksejõuetuse korral. Lisaks sellele on Ühendkuningriigi ametivõimude seisukohalt raske hinnata BE poolt saadavat kasu kasutatud tuumkütuse omandiõiguse loovutamisest ning sellega seonduvast vastutusest vabanemisest. Sellele vaatamata on Ühendkuningriigi ametivõimud selgitanud, et BE poolt omandiõiguse loovutamisest saadav kasu oleks hinnanguliselt 1 421 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 148 miljonit Inglise naela (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 %). See kasu ei kajastu tabelis 3.
  Tabel 3
  Gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust käsitlevate tulevaste lepingute muutmise mõju netonüüdisväärtuses (11)








  (miljonites Inglise naelades) |
| --- | --- |
| | NETONÜÜDISVÄÄRTUS | Diskonteerimata maksed kokku |
| Ümberkorraldamiseelne |
| — | Pangajuhtum |

(64)

Ühendkuningriigi ametivõimud on tunnistanud, et pärast 2006. aastat saavutatava kokkuhoiu kohta BEs oleks raske täpseid hinnanguid anda, kuna ümberkorraldamiseelsed kütusetarnelepingud pidid plaanikohaselt kehtima 2006. aastani. Seega hinnates muutuste kasu BE-le, peaks igal juhul võtma teatud moel arvesse BNFLi poolt saadavat kasu lepingute pikendamisest kuni BE tuumajaamade eluea lõpuni, mis peegeldub uute lepingute hindades. Neid ebamäärasusi arvesse võttes on Ühendkuningriigi ametivõimud osutanud sellele, et BE ettevõttesisene eeldatav kulude kokkuhoid tuumajaamaeluaja jooksul oleks 239 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 140 miljonit Inglise naela (diskonteeritud tegeliku määraga 3,5 % (9)). Tabelis 3 on kujutatud BNFLi gaasijahutusega reaktorites kasutatud kütuste lepingute muutmise mõju BE-le, mida on hinnanud Ühendkuningriigi ametivõimud, kasutades sama kolme võimalikku stsenaariumi (10). Netonüüdisväärtus arvutatakse Ühendkuningriigi avaliku sektori tegeliku diskontomääraga 3,5 %. Tabelis kajastub ainult ümberkorralduste jõustumiskuupäeval või pärast seda kasutusele võetud tuumkütuse kohta sõlmitud lepingute hinnamuutuste mõju. Enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud kütuse kohta sõlmitud lepingute muutuste mõju on raske kvantifitseerida, kuivõrd see realiseeruks vaid BE maksejõuetuse korral. Lisaks sellele on Ühendkuningriigi ametivõimude seisukohalt raske hinnata BE poolt saadavat kasu kasutatud tuumkütuse omandiõiguse loovutamisest ning sellega seonduvast vastutusest vabanemisest. Sellele vaatamata on Ühendkuningriigi ametivõimud selgitanud, et BE poolt omandiõiguse loovutamisest saadav kasu oleks hinnanguliselt 1 421 miljonit Inglise naela (diskonteerimata) ja 148 miljonit Inglise naela (diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 %). See kasu ei kajastu tabelis 3.

Tabel 3

Gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütust käsitlevate tulevaste lepingute muutmise mõju netonüüdisväärtuses (11)

(miljonites Inglise naelades)

NETONÜÜDISVÄÄRTUS

Diskonteerimata maksed kokku

Ümberkorraldamiseelne

—

Pangajuhtum

592

1 117

Ümberkorraldamisjärgne

| — | Pangajuhtum |
| --- | --- |

—

Pangajuhtum

418

558

| — | Positiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Positiivne juhtum

881

1 204

| — | Negatiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Negatiivne juhtum

3

4

Kokkuhoid

| — | Pangajuhtum |
| --- | --- |

—

Pangajuhtum

174

559

| — | Positiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Positiivne juhtum

– 289

– 87

| — | Negatiivne juhtum |
| --- | --- |

—

Negatiivne juhtum

589

1 113

| (65) | Algselt omandasid praegu BEG ja BEGUKi nime all tegutsevad äriühingud ise uraani BNFLile edastamiseks, kes kasutas seda gaasijahutusega reaktorites kasutatava tuumkütuse tootmisel ja valmistamisel. Praegu BEGUKi nime all tegutsev äriühing loovutas seejärel enda uraani hankelepingud BNFLile. Need varasemad lepingud olid pikaajalised ning olid piisavad ainult BEGUKile vajalike suhteliselt väikeste ainekoguste jaoks ning seega andis see muudatus BNFLile vaid piiratud võimaluse uraanihangete ja müügi arendamiseks. |
| --- | --- |

(65)

Algselt omandasid praegu BEG ja BEGUKi nime all tegutsevad äriühingud ise uraani BNFLile edastamiseks, kes kasutas seda gaasijahutusega reaktorites kasutatava tuumkütuse tootmisel ja valmistamisel. Praegu BEGUKi nime all tegutsev äriühing loovutas seejärel enda uraani hankelepingud BNFLile. Need varasemad lepingud olid pikaajalised ning olid piisavad ainult BEGUKile vajalike suhteliselt väikeste ainekoguste jaoks ning seega andis see muudatus BNFLile vaid piiratud võimaluse uraanihangete ja müügi arendamiseks.

| (66) | Vaadates üle lepinguid BE edaspidiseks varustamiseks BNLFi poolt toodetud tuumkütusega, jõudsid BE ja BNFL kokkuleppele, et BEG peaks samuti andma oma uraani hankelepingud üle BNFLile, kes muutub seega vastutavaks BEGi gaasijahutusega reaktorite tuumkütuse jaoks uraani hankimise edasise korraldamise eest. |
| --- | --- |

(66)

Vaadates üle lepinguid BE edaspidiseks varustamiseks BNLFi poolt toodetud tuumkütusega, jõudsid BE ja BNFL kokkuleppele, et BEG peaks samuti andma oma uraani hankelepingud üle BNFLile, kes muutub seega vastutavaks BEGi gaasijahutusega reaktorite tuumkütuse jaoks uraani hankimise edasise korraldamise eest.

| (67) | Samal ajal ostab BNFL BEGi uraani varud, mille hinnanguline bilansiline väärtus on kuni 67 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

(67)

Samal ajal ostab BNFL BEGi uraani varud, mille hinnanguline bilansiline väärtus on kuni 67 miljonit Inglise naela.

| (68) | Osana ümberkorralduste kavast on BE sõlminud kokkulepped (edaspidi “maksete peatamise kokkulepped”) tasumisele kuuluvate maksete teatavatel tingimustel peatamiseks BNFL-ile ja kindlale arvule olulistele võlausaldajatele (edaspidi “peamised võlausaldajad”), kelle hulka kuuluvad enamike 2003., 2006. ja 2016. aastal BE poolt emiteeritud naelsterlingites lunastatavate võlakirjade omanikud (edaspidi “võlakirjade omanikud”), Eggborough pankade sündikaat, kuhu kuulub the Royal Bank of Scotland kui akreditiivi avaja (edaspidi “RBS”) (koos nimetatud “pangapoolsed laenuandjad”) ja kolme rahalise katteta energiaostu kokkuleppe (edaspidi “PPA”) osapooled ja hinnavahelepingute osapooled: Teaside Power Limited (edaspidi “TPL”), Total Fina Elf (edaspidi “TFE”); ning Enron (edaspidi koos nimetatud “PPA osapooled”). |
| --- | --- |

(68)

Osana ümberkorralduste kavast on BE sõlminud kokkulepped (edaspidi “maksete peatamise kokkulepped”) tasumisele kuuluvate maksete teatavatel tingimustel peatamiseks BNFL-ile ja kindlale arvule olulistele võlausaldajatele (edaspidi “peamised võlausaldajad”), kelle hulka kuuluvad enamike 2003., 2006. ja 2016. aastal BE poolt emiteeritud naelsterlingites lunastatavate võlakirjade omanikud (edaspidi “võlakirjade omanikud”), Eggborough pankade sündikaat, kuhu kuulub the Royal Bank of Scotland kui akreditiivi avaja (edaspidi “RBS”) (koos nimetatud “pangapoolsed laenuandjad”) ja kolme rahalise katteta energiaostu kokkuleppe (edaspidi “PPA”) osapooled ja hinnavahelepingute osapooled: Teaside Power Limited (edaspidi “TPL”), Total Fina Elf (edaspidi “TFE”); ning Enron (edaspidi koos nimetatud “PPA osapooled”).

| (69) | Maksete peatamise kokkulepete kohaselt algab maksete peatamise periood 14. veebruaril 2003 ja lõppeb kõige varem 30. septembril 2004 või kokkulepete lõpetamise või ümberkorralduste lõpuleviimisega. BNFL ja olulised võlausaldajad on jõudnud BE-ga kokkuleppele, et selle ajavahemiku jooksul ei võta nad mingeid meetmeid pankrotimenetluse algatamiseks või BE-lt saadaolevate summade sissenõudmiseks või nende maksmise kiirendamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Maksete peatamise kokkulepete kohaselt algab maksete peatamise periood 14. veebruaril 2003 ja lõppeb kõige varem 30. septembril 2004 või kokkulepete lõpetamise või ümberkorralduste lõpuleviimisega. BNFL ja olulised võlausaldajad on jõudnud BE-ga kokkuleppele, et selle ajavahemiku jooksul ei võta nad mingeid meetmeid pankrotimenetluse algatamiseks või BE-lt saadaolevate summade sissenõudmiseks või nende maksmise kiirendamiseks.

| (70) | BE ja BNFLi ning peamiste võlausaldajate kohustusi tulenevalt maksete peatamiselepingutest on kirjeldatud põhjendustes (71) kuni (73). |
| --- | --- |

(70)

BE ja BNFLi ning peamiste võlausaldajate kohustusi tulenevalt maksete peatamiselepingutest on kirjeldatud põhjendustes (71) kuni (73).

| (71) | Maksete peatamise kokkulepete kohaselt:






  a) | maksab BE jätkuvalt intressi võlakirjade omanikele ja Eggborough pankadele vastavalt kehtivatele kokkulepetele; |
| --- | --- | --- |

(71)

Maksete peatamise kokkulepete kohaselt:

a)

maksab BE jätkuvalt intressi võlakirjade omanikele ja Eggborough pankadele vastavalt kehtivatele kokkulepetele;

| b) | maksab BE 6 % intressi per annum RBSile (seoses akreditiiviga) summalt 34 miljonit Inglise naela ja PPA osapooltele nende nõuete summadelt (RBS 37,5 miljonit Inglise naela; TPL 159 miljonit Inglise naela; TFE 85 miljonit Inglise naela; Enron 72 miljonit Inglise naela); |
| --- | --- |

b)

maksab BE 6 % intressi per annum RBSile (seoses akreditiiviga) summalt 34 miljonit Inglise naela ja PPA osapooltele nende nõuete summadelt (RBS 37,5 miljonit Inglise naela; TPL 159 miljonit Inglise naela; TFE 85 miljonit Inglise naela; Enron 72 miljonit Inglise naela);

| c) | maksab BE EPLile summad, mis seonduvad selle tegevus- ja kapitalikuludega; |
| --- | --- |

c)

maksab BE EPLile summad, mis seonduvad selle tegevus- ja kapitalikuludega;

| d) | BE jätkab TPLilt energia ostmist fikseeritud hindadega praegusele elektrihinna kõvera tasemele vastavalt, kuni ümberkorralduste lõpuleviimiseni; |
| --- | --- |

d)

BE jätkab TPLilt energia ostmist fikseeritud hindadega praegusele elektrihinna kõvera tasemele vastavalt, kuni ümberkorralduste lõpuleviimiseni;

| e) | BNFLile tasutakse intressi 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel tasumisele kuuluvate summade pealt ning ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse. Kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel kogunevad summad, mis on seotud enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud tuumkütusega, külmutatakse niivõrd, kuivõrd need ületavad summat, mis oleks tulnud tasuda, kui uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud oleks jõustunud 1. aprillist 2003. Ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse. |
| --- | --- |

e)

BNFLile tasutakse intressi 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel tasumisele kuuluvate summade pealt ning ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse. Kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingute alusel kogunevad summad, mis on seotud enne ümberkorralduste jõustumiskuupäeva kasutusele võetud tuumkütusega, külmutatakse niivõrd, kuivõrd need ületavad summat, mis oleks tulnud tasuda, kui uued kasutatud tuumkütuse käitluslepingud oleks jõustunud 1. aprillist 2003. Ümberkorralduste toimumisel nende sissenõudmisest loobutakse.

| (72) | Maksete peatamise kokkulepete kohaselt:






  a) | külmutab BNFL alates 2002. aasta novembrist kuni 31. märtsini 2003 kõik maksetähtaja ületanud maksed, mis on seotud 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, BNFL peatab kehtivate ja uute kasutatud kütuse käitluslepingute alusel saadaolevate summade hinnavahe sissenõudmise; |
| --- | --- | --- |

(72)

Maksete peatamise kokkulepete kohaselt:

a)

külmutab BNFL alates 2002. aasta novembrist kuni 31. märtsini 2003 kõik maksetähtaja ületanud maksed, mis on seotud 1. aprillist 2003 kehtivate kasutatud tuumkütuse käitluslepingutega, BNFL peatab kehtivate ja uute kasutatud kütuse käitluslepingute alusel saadaolevate summade hinnavahe sissenõudmise;

| b) | peatavad võlakirjade omanikud 2003. aasta võlakirjade järgi maksmata võla põhisumma sissenõudmise; |
| --- | --- |

b)

peatavad võlakirjade omanikud 2003. aasta võlakirjade järgi maksmata võla põhisumma sissenõudmise;

| c) | Eggborough pangad peatavad põhisumma tagasimaksed ja muud maksed, mis tulenevad Capacity and Tolling Agreement'st (edaspidi “CTA”), välja arvatud need, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka; |
| --- | --- |

c)

Eggborough pangad peatavad põhisumma tagasimaksed ja muud maksed, mis tulenevad Capacity and Tolling Agreement'st (edaspidi “CTA”), välja arvatud need, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka;

| d) | RBS peatab kõigi summade sissenõudmise, mis on seotud RBSi vastugarantiiga, ühisgarantiiga või akreditiiviga
  ning |
| --- | --- |

d)

RBS peatab kõigi summade sissenõudmise, mis on seotud RBSi vastugarantiiga, ühisgarantiiga või akreditiiviga

ning

| e) | PPA osapooled peatavad kõigi PPAst tulenevate summade sissenõudmise, välja arvatud need summad, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka. |
| --- | --- |

e)

PPA osapooled peatavad kõigi PPAst tulenevate summade sissenõudmise, välja arvatud need summad, mis kuuluvad BE jätkuvate kohustuste hulka.

| (73) | Peamise võlausaldaja kohustused tulenevalt maksete peatamise kokkuleppest kaotavad kehtivuse järgmistel tingimustel ning juhul kui peamine võlausaldaja teavitab BEd kokkuleppe lõpetamisest:






  a) | peamise võlausaldaja poolt saadaolevate ajatamata summade maksmises esineb viivitusi, mis on pikemad kui 20 tööpäeva; |
| --- | --- | --- |

(73)

Peamise võlausaldaja kohustused tulenevalt maksete peatamise kokkuleppest kaotavad kehtivuse järgmistel tingimustel ning juhul kui peamine võlausaldaja teavitab BEd kokkuleppe lõpetamisest:

a)

peamise võlausaldaja poolt saadaolevate ajatamata summade maksmises esineb viivitusi, mis on pikemad kui 20 tööpäeva;

| b) | tehakse avaldus või määrus BE või tema tütarettevõtete äritegevuse lõpetamise või pankrotihalduri määramise kohta; |
| --- | --- |

b)

tehakse avaldus või määrus BE või tema tütarettevõtete äritegevuse lõpetamise või pankrotihalduri määramise kohta;

| c) | Ühendkuningriigi valitsus esitab kirjaliku nõude laenuinstrumentide kokkuleppe tagasimaksmiseks või muudest kommertspankadest soetatud asendusinstrumentide tagasimaksmiseks, mida garanteerib Ühendkuningriigi valitsus ning millele on antud BE ja selle tütarettevõtete vastugarantii Ühendkuningriigi kasuks; |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriigi valitsus esitab kirjaliku nõude laenuinstrumentide kokkuleppe tagasimaksmiseks või muudest kommertspankadest soetatud asendusinstrumentide tagasimaksmiseks, mida garanteerib Ühendkuningriigi valitsus ning millele on antud BE ja selle tütarettevõtete vastugarantii Ühendkuningriigi kasuks;

| d) | ei ole saadud vajalikku heakskiitu Eggborough laenuinstrumentide esindajalt, RBSilt, TPL pankade sündikaadilt või Enronilt. |
| --- | --- |

d)

ei ole saadud vajalikku heakskiitu Eggborough laenuinstrumentide esindajalt, RBSilt, TPL pankade sündikaadilt või Enronilt.

| e) | BE või selle tütarettevõtted väljastavad dokumendid, mis näevad ette teistsuguse maksete jaotumise peamiste võlausaldajate vahel kui see oli kokku lepitud peamiste võlausaldajate põhitingimustes. |
| --- | --- |

e)

BE või selle tütarettevõtted väljastavad dokumendid, mis näevad ette teistsuguse maksete jaotumise peamiste võlausaldajate vahel kui see oli kokku lepitud peamiste võlausaldajate põhitingimustes.

| (74) | Tabel 4 kajastab Ühendkuningriigi ametlikke arvutusi BE poolt kokkuhoitava raha kohta seoses maksete peatamise kokkulepetega, kui ümberkorraldused jõustuvad 31. märtsil 2004.
  Tabel 4
  BE rahaline kokkuhoid maksete peatamise meetmete kaudu








  (miljonites Inglise naelades) |
| --- | --- |
| | | 2003. aasta märtsis lõppev aasta | 2004. aasta märtsis lõppev aasta |
| BNFL | | 132 | 265 |
| Võlakirjade omanikud | | 110 | 0 |
| Eggborough pangad | | 47 | 40 |
| TPL | | 13 | 33 |
| TFE | | 3 | 14 |
| Enron | | 4 | 19 |
| Käibemaksu mõju | | 0 | – 8 |
| Intressi mõju | | – 9 | – 21 |
| Maksete peatamise mõju | | 300 | 342 |
| Kogunenud raha | | 300 | 642 |

(74)

Tabel 4 kajastab Ühendkuningriigi ametlikke arvutusi BE poolt kokkuhoitava raha kohta seoses maksete peatamise kokkulepetega, kui ümberkorraldused jõustuvad 31. märtsil 2004.

Tabel 4

BE rahaline kokkuhoid maksete peatamise meetmete kaudu

(miljonites Inglise naelades)

2003. aasta märtsis lõppev aasta

2004. aasta märtsis lõppev aasta

BNFL

132

265

Võlakirjade omanikud

110

0

Eggborough pangad

47

40

TPL

13

33

TFE

3

14

Enron

4

19

Käibemaksu mõju

0

– 8

Intressi mõju

– 9

– 21

Maksete peatamise mõju

300

342

Kogunenud raha

300

642

| (75) | Lisaks maksete peatamise kokkulepetele näeb ümberkorralduste kava ette peamiste võlausaldajate nõuete ümberstruktureerimise ja uue ajastamise. 14. veebruaril 2003 jõudis BE peamiste võlausaldajatega mittesiduvale kompromiss- ja nõuete jaotamise kokkuleppele. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks maksete peatamise kokkulepetele näeb ümberkorralduste kava ette peamiste võlausaldajate nõuete ümberstruktureerimise ja uue ajastamise. 14. veebruaril 2003 jõudis BE peamiste võlausaldajatega mittesiduvale kompromiss- ja nõuete jaotamise kokkuleppele.

| (76) | Kompromisslepingu esemeks olevad kohustused oluliste võlausaldajate ees, olid vastavalt BE kuue kuu auditeerimata finantsaruannetele kuni 30. septembrini 2002 järgmised:






  — | võlakirjade omanikud: 408 miljonit Inglise naela, |
| --- | --- | --- |

(76)

Kompromisslepingu esemeks olevad kohustused oluliste võlausaldajate ees, olid vastavalt BE kuue kuu auditeerimata finantsaruannetele kuni 30. septembrini 2002 järgmised:

—

võlakirjade omanikud: 408 miljonit Inglise naela,

| — | pangapoolsed laenuandjad: 490 miljonit Inglise naela, |
| --- | --- |

—

pangapoolsed laenuandjad: 490 miljonit Inglise naela,

| — | PPA osapooled: 365 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

—

PPA osapooled: 365 miljonit Inglise naela.

| (77) | Vastavalt põhitingimustele on ümberkorralduste paketi jaoks PPAdega seotud nõude suuruseks määratud 316 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

(77)

Vastavalt põhitingimustele on ümberkorralduste paketi jaoks PPAdega seotud nõude suuruseks määratud 316 miljonit Inglise naela.

| (78) | Kohustused restruktureeritakse ja ajastatakse uuesti järgmiselt:






  a) | võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBS-le, TPL-le, TFE-le ja Enronile emiteeritakse uusi võlakirju 275 miljoni Inglise naela ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(78)

Kohustused restruktureeritakse ja ajastatakse uuesti järgmiselt:

a)

võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBS-le, TPL-le, TFE-le ja Enronile emiteeritakse uusi võlakirju 275 miljoni Inglise naela ulatuses;

| b) | Eggborough pankadega sõlmitakse muudetud CTA, mis annab pankadele finantskasu, mis võrdub uute võlakirjade väärtusega 150 miljonit Inglise naela; |
| --- | --- |

b)

Eggborough pankadega sõlmitakse muudetud CTA, mis annab pankadele finantskasu, mis võrdub uute võlakirjade väärtusega 150 miljonit Inglise naela;

| c) | BE lihtaktsiaid emiteeritakse võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBSile, TPLile, TFE-le ja Enronile; |
| --- | --- |

c)

BE lihtaktsiaid emiteeritakse võlakirjade omanikele, pangapoolsetele laenuandjatele, RBSile, TPLile, TFE-le ja Enronile;

| (79) | BE on vaadanud üle oma kauplemisstrateegia, otsides võimalusi toodanguga seotud riskide ja hinnariskide vähendamiseks. Tehtud parandused moodustavad ühe osa ümberkorralduste paketi nendest punktidest, mis aitavad tõsta BE finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(79)

BE on vaadanud üle oma kauplemisstrateegia, otsides võimalusi toodanguga seotud riskide ja hinnariskide vähendamiseks. Tehtud parandused moodustavad ühe osa ümberkorralduste paketi nendest punktidest, mis aitavad tõsta BE finantsstabiilsust.

| (80) | BE on Ühendkuningriigi üks suurimaid elektritootjaid, andes üle 20 % Ühendkuningriigi elektritoodangust. Elektritootmine hõlmab tuumaelektrijaamasid (83 % võimsusest) ja kivisöejõujaama (17 % võimsusest), mille tootmisvõimsus on ligikaudu 75 TWh aastas. |
| --- | --- |

(80)

BE on Ühendkuningriigi üks suurimaid elektritootjaid, andes üle 20 % Ühendkuningriigi elektritoodangust. Elektritootmine hõlmab tuumaelektrijaamasid (83 % võimsusest) ja kivisöejõujaama (17 % võimsusest), mille tootmisvõimsus on ligikaudu 75 TWh aastas.

| (81) | BE kauplemisega tegelev äriühing BEPET vastutab BE toodetava elektri müügi eest, kaitseb BEd elektrituru hinnakõikumiste eest ning maksimeerib BE müügihinnad vastavalt turule. Kuna 83 % BE tootmisvõimsusest põhineb tuumaenergial, on BEPETi põhitähelepanu suunatud peamiselt jätkuva tuumaenergia toodangu müümisele. |
| --- | --- |

(81)

BE kauplemisega tegelev äriühing BEPET vastutab BE toodetava elektri müügi eest, kaitseb BEd elektrituru hinnakõikumiste eest ning maksimeerib BE müügihinnad vastavalt turule. Kuna 83 % BE tootmisvõimsusest põhineb tuumaenergial, on BEPETi põhitähelepanu suunatud peamiselt jätkuva tuumaenergia toodangu müümisele.

| (82) | Eggborough kivisöejõujaam moodustab samuti olulise osa kauplemisportfellist. See võimaldab paindlikumat tootmist, et kohanduda tarbijate poolt nõutavate koguste muutumisega ning pakkuda väärtuslikku “kindlust” tuumaelektrijaamade rikete korral. See võimaldab paindlikkust arvestamaks suurte tööstus- ja äritarbijate seatud eesmärkidega ning samuti osana äriühingu hulgimüügist. |
| --- | --- |

(82)

Eggborough kivisöejõujaam moodustab samuti olulise osa kauplemisportfellist. See võimaldab paindlikumat tootmist, et kohanduda tarbijate poolt nõutavate koguste muutumisega ning pakkuda väärtuslikku “kindlust” tuumaelektrijaamade rikete korral. See võimaldab paindlikkust arvestamaks suurte tööstus- ja äritarbijate seatud eesmärkidega ning samuti osana äriühingu hulgimüügist.

| (83) | Et kaitsta BEd turuhindade kõikumise eest, samas maksimeerides turul saadavaid müügihindu, müüb BEPET oma toodangut ette. BEPET on, sarnaselt teistele tootjatele, seadnud eesmärgiks müüa enne elektritootmise alustamist toodangut ette 100 % ulatuses, et pakkuda selle tasakaalustava mehhanismiga kaitset tüüpiliselt kõikuvate hindade eest. Toodangu ettemüümisega suudab äriühing kindlustada, et tulevane toodang müüakse sel hetkel valitseva hinnaga, ning et osaliselt on tulevase toodangu müügihinnad kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(83)

Et kaitsta BEd turuhindade kõikumise eest, samas maksimeerides turul saadavaid müügihindu, müüb BEPET oma toodangut ette. BEPET on, sarnaselt teistele tootjatele, seadnud eesmärgiks müüa enne elektritootmise alustamist toodangut ette 100 % ulatuses, et pakkuda selle tasakaalustava mehhanismiga kaitset tüüpiliselt kõikuvate hindade eest. Toodangu ettemüümisega suudab äriühing kindlustada, et tulevane toodang müüakse sel hetkel valitseva hinnaga, ning et osaliselt on tulevase toodangu müügihinnad kindlaks määratud.

| (84) | BEPETil on mitmeid kanaleid, mille kaudu tal on võimalik BE toodangut müüa ning 32 % selle kogutoodangust müüb ta otsemüügi teel. Otsemüük on kasvanud orgaaniliselt ning see kujutab endast BE äristrateegia põhiosa. |
| --- | --- |

(84)

BEPETil on mitmeid kanaleid, mille kaudu tal on võimalik BE toodangut müüa ning 32 % selle kogutoodangust müüb ta otsemüügi teel. Otsemüük on kasvanud orgaaniliselt ning see kujutab endast BE äristrateegia põhiosa.

| (85) | Jaeturu osakaal on BE toodangu jaoks väike võrreldes teiste oluliste Suurbritannia elektritootjatega. BE kasv sellel turul on ajendatud pigem eesmärgist mitmekesistada toodangu müügikanaleid, mitte niivõrd jaeturuga endaga seonduvatest eesmärkidest. Otsemüügi puhul on BE marginaal ligikaudu 2 %, (12) mis väljendab kõnealuse turu tihedat konkurentsi. |
| --- | --- |

(85)

Jaeturu osakaal on BE toodangu jaoks väike võrreldes teiste oluliste Suurbritannia elektritootjatega. BE kasv sellel turul on ajendatud pigem eesmärgist mitmekesistada toodangu müügikanaleid, mitte niivõrd jaeturuga endaga seonduvatest eesmärkidest. Otsemüügi puhul on BE marginaal ligikaudu 2 %, (12) mis väljendab kõnealuse turu tihedat konkurentsi.

| (86) | Põhjused, miks BE 2002. aasta septembris rahalistesse raskustesse sattus, hõlmasid kolme rahalise katteta energiaostu lepingut ja hinnavahelepinguid, mida BE oli sõlminud seoses äriühingu varasema kauplemise ja tegevusega. Kõik need lepingud hõlmati kompromisslepinguga, mis sõlmiti peamiste võlausaldajatega ümberkorralduste paketi raames. |
| --- | --- |

(86)

Põhjused, miks BE 2002. aasta septembris rahalistesse raskustesse sattus, hõlmasid kolme rahalise katteta energiaostu lepingut ja hinnavahelepinguid, mida BE oli sõlminud seoses äriühingu varasema kauplemise ja tegevusega. Kõik need lepingud hõlmati kompromisslepinguga, mis sõlmiti peamiste võlausaldajatega ümberkorralduste paketi raames.

| (87) | Neist lepingutest esimene on leping TFEga. Võrreldes praeguste valitsevate turuhindadega on selles lepingus määratud hind väga kõrge. Kokkulepe sõlmiti 1997. aastal, ajal, mil keskmised hinnad olid tunduvalt kõrgemad kui praegu. BE jaoks on see leping põhimõtteliselt tulutu ning TFE nõue on 85 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

(87)

Neist lepingutest esimene on leping TFEga. Võrreldes praeguste valitsevate turuhindadega on selles lepingus määratud hind väga kõrge. Kokkulepe sõlmiti 1997. aastal, ajal, mil keskmised hinnad olid tunduvalt kõrgemad kui praegu. BE jaoks on see leping põhimõtteliselt tulutu ning TFE nõue on 85 miljonit Inglise naela.

| (88) | Teine leping puudutab Enroniga 1. aprillil 1996 sõlmitud swap-tehingut, mille puhul on tegu rahaliselt määratud instrumendiga, mis põhineb kartellihindade kõrgeima ja madalaima taseme erinevusel. BE sõlmis lepingu enne Eggborough jõujaama omandamist. See oli mõeldud kaitseks BE kasvava tööstus- ja äritarbijate hulga muutumise vastu. Selle tulutu PPA raames ümberkorralduste paketis kajastuv võlg Enronile on 72 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

(88)

Teine leping puudutab Enroniga 1. aprillil 1996 sõlmitud swap-tehingut, mille puhul on tegu rahaliselt määratud instrumendiga, mis põhineb kartellihindade kõrgeima ja madalaima taseme erinevusel. BE sõlmis lepingu enne Eggborough jõujaama omandamist. See oli mõeldud kaitseks BE kasvava tööstus- ja äritarbijate hulga muutumise vastu. Selle tulutu PPA raames ümberkorralduste paketis kajastuv võlg Enronile on 72 miljonit Inglise naela.

| (89) | Kolmas leping puudutab kokkulepet TPLiga, mis läks BE-le üle 1999. aastal SWALECi omandamise kaudu. See leping allkirjastati algselt 26. juunil 1991. Lepingu täitmiseks puudub raha. Seoses selle PPAga on ümberkorralduste paketis kajastuv võlg TPLile 159 miljonit Inglise naela. |
| --- | --- |

(89)

Kolmas leping puudutab kokkulepet TPLiga, mis läks BE-le üle 1999. aastal SWALECi omandamise kaudu. See leping allkirjastati algselt 26. juunil 1991. Lepingu täitmiseks puudub raha. Seoses selle PPAga on ümberkorralduste paketis kajastuv võlg TPLile 159 miljonit Inglise naela.

| (90) | Ümberkorralduste paketi raames on BE võtnud eesmärgiks suurendada toodangu müüki keskpika tähtajaga fikseeritud hindadega. Ühendkuningriigi valitsuse sõnul vähendab selle strateegia elluviimine rahakäibe kõikumist ning kindlustab äriühingu pikaajalise majandusliku elujõulisuse. |
| --- | --- |

(90)

Ümberkorralduste paketi raames on BE võtnud eesmärgiks suurendada toodangu müüki keskpika tähtajaga fikseeritud hindadega. Ühendkuningriigi valitsuse sõnul vähendab selle strateegia elluviimine rahakäibe kõikumist ning kindlustab äriühingu pikaajalise majandusliku elujõulisuse.

| (91) | Uue strateegia kohaselt aitab fikseeritud hindadega forward-müük äriühingul suurema osa oma toodangust järgneva 3–5 aasta jooksul fikseeritud hindadega ette müüa, nii et BEPET saab fikseerida suurema osa edaspidise toodangu hinna. |
| --- | --- |

(91)

Uue strateegia kohaselt aitab fikseeritud hindadega forward-müük äriühingul suurema osa oma toodangust järgneva 3–5 aasta jooksul fikseeritud hindadega ette müüa, nii et BEPET saab fikseerida suurema osa edaspidise toodangu hinna.

| (92) | Uue kauplemisstrateegia põhieesmärkideks on (i) hinnariskide piiramine fikseeritud hinnaga lepingute laialdasema sõlmimisega, (ii) elujõuliste müügikanalite säilitamine oluliste tootmismahtude tarbeks ning (iii) täiendava raha muretsemine piisavate rahavarude kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(92)

Uue kauplemisstrateegia põhieesmärkideks on (i) hinnariskide piiramine fikseeritud hinnaga lepingute laialdasema sõlmimisega, (ii) elujõuliste müügikanalite säilitamine oluliste tootmismahtude tarbeks ning (iii) täiendava raha muretsemine piisavate rahavarude kindlustamiseks.

| (93) | Alates uue strateegia esitamisest 2002. aasta detsembri algul on BE suutnud müüa või laiendada müügitegevust otsemüügi kaudu täiendavalt 14,8 TWh võrra aastateks 2003 kuni 2006, tehes seda aastaste lepingute uuendamisega või mitmeaastaste kokkulepete täiendamisega. 6. märtsiks 2003 oli BE juba pidanud mitme hulgimüügiettevõtjaga läbirääkimisi kauplemise korrastamiseks. |
| --- | --- |

(93)

Alates uue strateegia esitamisest 2002. aasta detsembri algul on BE suutnud müüa või laiendada müügitegevust otsemüügi kaudu täiendavalt 14,8 TWh võrra aastateks 2003 kuni 2006, tehes seda aastaste lepingute uuendamisega või mitmeaastaste kokkulepete täiendamisega. 6. märtsiks 2003 oli BE juba pidanud mitme hulgimüügiettevõtjaga läbirääkimisi kauplemise korrastamiseks.

| (94) | 6. veebruaril 2003 allkirjastati oluline leping äriühinguga British Gas Trading Limited ligikaudu 10 TWh müügiks aastas kuni 1. aprillini 2007ssellest rohkem kui pool fikseeritud hinnaga. |
| --- | --- |

(94)

6. veebruaril 2003 allkirjastati oluline leping äriühinguga British Gas Trading Limited ligikaudu 10 TWh müügiks aastas kuni 1. aprillini 2007ssellest rohkem kui pool fikseeritud hinnaga.

| (95) | Uued lepingud BNFLiga aitavad samuti elektrihinna kõikumisega seotud riske teatud määral maandada tänu elektrihindadega seotud muutuvhinnale, mida tuleb maksta gaasijahutusega reaktorite kütusetarnete eest ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste eest. Kehtivates turuhindades arvestatuna pakuvad need uued kokkulepped BNFLiga osalist riskimaandust ligikaudu 60 % ulatuses BE gaasijahutusega reaktorite toodangust, mis on ligikaudu 58 TWh aastas. |
| --- | --- |

(95)

Uued lepingud BNFLiga aitavad samuti elektrihinna kõikumisega seotud riske teatud määral maandada tänu elektrihindadega seotud muutuvhinnale, mida tuleb maksta gaasijahutusega reaktorite kütusetarnete eest ja gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütuse käitlemisteenuste eest. Kehtivates turuhindades arvestatuna pakuvad need uued kokkulepped BNFLiga osalist riskimaandust ligikaudu 60 % ulatuses BE gaasijahutusega reaktorite toodangust, mis on ligikaudu 58 TWh aastas.

| (96) | BE teeb ettepaneku keskenduda enda keskmise tähtajaga strateegias järgmistele eesmärkidele:






  a) | BE tuumajaamade töökorra tagamine vastavalt maailmas kehtivatele ohutus- ja jõudlustasemetele; |
| --- | --- | --- |

(96)

BE teeb ettepaneku keskenduda enda keskmise tähtajaga strateegias järgmistele eesmärkidele:

a)

BE tuumajaamade töökorra tagamine vastavalt maailmas kehtivatele ohutus- ja jõudlustasemetele;

| b) | ohutuse suurendamine, tõstes samal ajal tootlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

b)

ohutuse suurendamine, tõstes samal ajal tootlikkust ja konkurentsivõimet;

| c) | Ühendkuningriigis kehtivate elektri hulgihindade mõju vähendamine, säilitades samas kindlad turustuskanalid. See saavutatakse erinevate lepingutingimuste kaudu, paindliku tootmise rajamisega Eggborough’is ja otsemüügi kaudu, keskendudes peamiselt tööstus- ja äritarbijate sektorile; |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriigis kehtivate elektri hulgihindade mõju vähendamine, säilitades samas kindlad turustuskanalid. See saavutatakse erinevate lepingutingimuste kaudu, paindliku tootmise rajamisega Eggborough’is ja otsemüügi kaudu, keskendudes peamiselt tööstus- ja äritarbijate sektorile;

| d) | tasuvate taastuvenergiate kasutuselevõtt, et toetada otsemüügi konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

d)

tasuvate taastuvenergiate kasutuselevõtt, et toetada otsemüügi konkurentsivõimet;

| e) | jätkuv kohustus toetada ELi rahastatud ohutusega seonduvaid tegevusi endises Nõukogude Liidus ja Ida-Euroopas. |
| --- | --- |

e)

jätkuv kohustus toetada ELi rahastatud ohutusega seonduvaid tegevusi endises Nõukogude Liidus ja Ida-Euroopas.

| (97) | 23. detsembril 2002 teatas BE, et oli sõlminud siduvad kokkulepped, et müüa 82,4 % oma osalusest äriühingus Bruce Power järgmiselt: 79,8 % konsortsiumile, kuhu kuuluvad Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (edaspidi koos nimetatud “konsortsium”) ning 2,6 % ühingule Power Workers' Union Trust No1 and The Society. Lisaks sellele oli konsortsium nõus ostma BE 50 % osaluse äriühingus Huron Wind, mille puhul on tegemist tuuleturbiini projektiga Ontarios. Äriühingute Bruce Power ja Huron Wind müük konsortsiumile vormistati 14. veebruaril 2003. Tehingu lõpetamisel sai BE 678 miljonit Kanada dollarit. Lisaks sellele loodab BE saada kuni 140 miljonit Kanada dollarit kahe Bruce A üksuse taaskasutusse võtmise ja tingdeponeerimiskontode kaudu. |
| --- | --- |

(97)

23. detsembril 2002 teatas BE, et oli sõlminud siduvad kokkulepped, et müüa 82,4 % oma osalusest äriühingus Bruce Power järgmiselt: 79,8 % konsortsiumile, kuhu kuuluvad Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (edaspidi koos nimetatud “konsortsium”) ning 2,6 % ühingule Power Workers' Union Trust No1 and The Society. Lisaks sellele oli konsortsium nõus ostma BE 50 % osaluse äriühingus Huron Wind, mille puhul on tegemist tuuleturbiini projektiga Ontarios. Äriühingute Bruce Power ja Huron Wind müük konsortsiumile vormistati 14. veebruaril 2003. Tehingu lõpetamisel sai BE 678 miljonit Kanada dollarit. Lisaks sellele loodab BE saada kuni 140 miljonit Kanada dollarit kahe Bruce A üksuse taaskasutusse võtmise ja tingdeponeerimiskontode kaudu.

| (98) | Esialgsed tulud 275 miljoni Inglise naela ulatuses, millest on maha arvatud teatud osa tehingukulusid, on tasutud DTI poolt heaks kiidetud kontole ja DTI nimele ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppe kohaselt. |
| --- | --- |

(98)

Esialgsed tulud 275 miljoni Inglise naela ulatuses, millest on maha arvatud teatud osa tehingukulusid, on tasutud DTI poolt heaks kiidetud kontole ja DTI nimele ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppe kohaselt.

| (99) | Seoses BE osalustega AmerGenis on Exelon Generation Company, LLC (edaspidi “Exelon”) ja British Energy Investment Ltd. teinud ettepanekuid BE osaluste müügiks. 22. detsembril 2003 kiitsid BE aktsionärid heaks BE 50 % Amergeni osaluse müügi äriühingule Exelon Generation Company LLC. Selle tehingu eest sai BE ligikaudu 277 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit. |
| --- | --- |

(99)

Seoses BE osalustega AmerGenis on Exelon Generation Company, LLC (edaspidi “Exelon”) ja British Energy Investment Ltd. teinud ettepanekuid BE osaluste müügiks. 22. detsembril 2003 kiitsid BE aktsionärid heaks BE 50 % Amergeni osaluse müügi äriühingule Exelon Generation Company LLC. Selle tehingu eest sai BE ligikaudu 277 miljonit Ameerika Ühendriikide dollarit.

| (100) | Mitmed kohalikud asutused on leppinud kokku ajatada BE kohalike maksude tasumine ilma intressi määramata. |
| --- | --- |

(100)

Mitmed kohalikud asutused on leppinud kokku ajatada BE kohalike maksude tasumine ilma intressi määramata.

| (101) | Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud teabele, on need asutused järgmised:






  — | Lancasteri linnavolikogu, seoses Heyshami jaamaga, 1 775 240 Inglise naela ulatuses, |
| --- | --- | --- |

(101)

Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud teabele, on need asutused järgmised:

—

Lancasteri linnavolikogu, seoses Heyshami jaamaga, 1 775 240 Inglise naela ulatuses,

| — | Shepway ringkonnanõukogu, seoses Dungenessi jaamaga, 578 524 Inglise naela ulatuses, |
| --- | --- |

—

Shepway ringkonnanõukogu, seoses Dungenessi jaamaga, 578 524 Inglise naela ulatuses,

| — | Hartlepooli linnavolikogu, seoses Hartlepooli jaamaga, 447 508 Inglise naela ulatuses, |
| --- | --- |

—

Hartlepooli linnavolikogu, seoses Hartlepooli jaamaga, 447 508 Inglise naela ulatuses,

| — | North Ayrshire’i volikogu, seoses Hunterstoni jaamaga, 735 947 Inglise naela ulatuses, |
| --- | --- |

—

North Ayrshire’i volikogu, seoses Hunterstoni jaamaga, 735 947 Inglise naela ulatuses,

| — | East Lothian’i volikogu, seoses Tornessi jaamaga, 765 986 Inglise naela ulatuses. |
| --- | --- |

—

East Lothian’i volikogu, seoses Tornessi jaamaga, 765 986 Inglise naela ulatuses.

| (102) | Kokku ajatati 2002. aasta novembrist 2003. aasta veebruarini 4 303 205 Inglise naela ulatuses kohalikke makse. Meetme G raames tasus BE need kohalikud maksud täies ulatuses 2003. aasta veebruaris, tasudes maksete hilinemise tõttu 7. oktoobril 2003. aastal intressi 65 656,24 Inglise naela ulatuses. Intressimäär arvutati vastavalt komisjoni baasmääradele Ühendkuningriigi kohta, mis 31. detsembrini 2002 oli 6,01 % ning pärast seda 5,42 %. |
| --- | --- |

(102)

Kokku ajatati 2002. aasta novembrist 2003. aasta veebruarini 4 303 205 Inglise naela ulatuses kohalikke makse. Meetme G raames tasus BE need kohalikud maksud täies ulatuses 2003. aasta veebruaris, tasudes maksete hilinemise tõttu 7. oktoobril 2003. aastal intressi 65 656,24 Inglise naela ulatuses. Intressimäär arvutati vastavalt komisjoni baasmääradele Ühendkuningriigi kohta, mis 31. detsembrini 2002 oli 6,01 % ning pärast seda 5,42 %.

c)   Ümberkorralduste paketi finantsmõju

| (103) | Enne kui selgitati ümberkorralduste kava mõju BE elujõulisusele, kirjeldasid Ühendkuningriigi ametivõimud tuumaenergia tootmise ökonoomikat. Hinnates BE tootmistegevuse ökonoomikat, eristati BE jaamade juhtimisega seonduvaid välditavaid kulusid ja vältimatuid kulusid. Tuumajaamadele on omane väga suur vältimatute kulude ning suhteliselt madal välditavate kulude osakaal, eelkõige lühiajaliste piirkulude näol. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on tuumajaamade ekspluatatsioon majanduslikult otstarbekas, sest elektri tootmise otsuse määrab välditavate kulude suurus, samal ajal kui tuumajaamade lühiajalised piirkulud on kõige madalamad. |
| --- | --- |

(103)

Enne kui selgitati ümberkorralduste kava mõju BE elujõulisusele, kirjeldasid Ühendkuningriigi ametivõimud tuumaenergia tootmise ökonoomikat. Hinnates BE tootmistegevuse ökonoomikat, eristati BE jaamade juhtimisega seonduvaid välditavaid kulusid ja vältimatuid kulusid. Tuumajaamadele on omane väga suur vältimatute kulude ning suhteliselt madal välditavate kulude osakaal, eelkõige lühiajaliste piirkulude näol. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on tuumajaamade ekspluatatsioon majanduslikult otstarbekas, sest elektri tootmise otsuse määrab välditavate kulude suurus, samal ajal kui tuumajaamade lühiajalised piirkulud on kõige madalamad.

| (104) | Ühendkuningriigi ametivõimud väidavad seejärel, et kui BE ümberkorraldamine õnnestub, ei ole äriühing oma struktuurilt kahjumit tootev. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on kava suuteline käsitlema BE raskuste tekkepõhjuseid ning taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Eelkõige aitab see täiustada BE kauplemisstrateegiat, et tasakaalustada selle kindlusetut positsiooni, aitab varasemate tuumaenergiakohustuste ülevõtmisega vähendada osaliselt BE väga suuri püsikulusid ning võimaldab sellel moodustada piisava sularahavaru oma tegevuste tagamiseks. |
| --- | --- |

(104)

Ühendkuningriigi ametivõimud väidavad seejärel, et kui BE ümberkorraldamine õnnestub, ei ole äriühing oma struktuurilt kahjumit tootev. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on kava suuteline käsitlema BE raskuste tekkepõhjuseid ning taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. Eelkõige aitab see täiustada BE kauplemisstrateegiat, et tasakaalustada selle kindlusetut positsiooni, aitab varasemate tuumaenergiakohustuste ülevõtmisega vähendada osaliselt BE väga suuri püsikulusid ning võimaldab sellel moodustada piisava sularahavaru oma tegevuste tagamiseks.

| (105) | BE ümberkorralduste kava eesmärgiks on korraldada ümber BE kulud ja kohustused ning kehtestada stabiilne kapitali struktuur, et BE-l oleks võimalik jätkata pikaajalist tegevust majanduslikult elujõulise üksusena. Et BEd saaks pidada majanduslikult elujõuliseks, on Ühendkuningriigi valitsus eeldanud, et teatud aja möödudes peab äriühing olema tulutoov, selle rahakäive peab olema positiivne ning ta peab olema suuteline oma tegevusi jooksvalt rahastama. |
| --- | --- |

(105)

BE ümberkorralduste kava eesmärgiks on korraldada ümber BE kulud ja kohustused ning kehtestada stabiilne kapitali struktuur, et BE-l oleks võimalik jätkata pikaajalist tegevust majanduslikult elujõulise üksusena. Et BEd saaks pidada majanduslikult elujõuliseks, on Ühendkuningriigi valitsus eeldanud, et teatud aja möödudes peab äriühing olema tulutoov, selle rahakäive peab olema positiivne ning ta peab olema suuteline oma tegevusi jooksvalt rahastama.

| (106) | Ümberkorralduste kava järgmised osad töötati välja selleks, et saavutada majandusliku elujõulisuse eesmärki:






  a) | BE osaluste müük äriühingutes Bruce Power ja AmerGen, et koguda äriühingus sularahavaru, suurendada stabiilsust ja vähendada tegevuspiire; |
| --- | --- | --- |

(106)

Ümberkorralduste kava järgmised osad töötati välja selleks, et saavutada majandusliku elujõulisuse eesmärki:

a)

BE osaluste müük äriühingutes Bruce Power ja AmerGen, et koguda äriühingus sularahavaru, suurendada stabiilsust ja vähendada tegevuspiire;

| b) | BE praeguse kulubaasi vähendamine olemasolevate peamiste võlausaldajatega peetavate kaubandusläbirääkimiste kaudu, et leida lahendused nende varasemate nõuete suhtes ning sõlmida maksete peatamise kokkulepped, mis kehtivad ümberkorraldamise jõustumiseni, vastukaaluks BE uutele võlgadele ja uuele omakapitalile ümberkorraldamise lõpuleviimise järel; |
| --- | --- |

b)

BE praeguse kulubaasi vähendamine olemasolevate peamiste võlausaldajatega peetavate kaubandusläbirääkimiste kaudu, et leida lahendused nende varasemate nõuete suhtes ning sõlmida maksete peatamise kokkulepped, mis kehtivad ümberkorraldamise jõustumiseni, vastukaaluks BE uutele võlgadele ja uuele omakapitalile ümberkorraldamise lõpuleviimise järel;

| c) | teatavate tuumaenergiakohustuste kulude kandmine Ühendkuningriigi valitsuse poolt; ja kaubandusläbirääkimised BNFLiga tuumkütuse alg- ja lõppfaasi lepingute osas; uued kaubanduskokkulepped BNFLiga on samuti vähendanud BE riski elektrihinna negatiivsete kõikumiste suhtes; |
| --- | --- |

c)

teatavate tuumaenergiakohustuste kulude kandmine Ühendkuningriigi valitsuse poolt; ja kaubandusläbirääkimised BNFLiga tuumkütuse alg- ja lõppfaasi lepingute osas; uued kaubanduskokkulepped BNFLiga on samuti vähendanud BE riski elektrihinna negatiivsete kõikumiste suhtes;

| d) | uue kauplemisstrateegia rakendamine, vähendamaks BE kindlustamatust elektri hulgituru ja hinnariskide suhtes. |
| --- | --- |

d)

uue kauplemisstrateegia rakendamine, vähendamaks BE kindlustamatust elektri hulgituru ja hinnariskide suhtes.

| (107) | Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on ümberkorralduste kava koostatud nii, et see võtaks peamise nõudena arvesse majanduslikku elujõulisust, täpsemalt äriühingu suutlikkust oma tegevusi rahastada. Kuna äriühingul tekib eeldatavalt raskusi rahastamise saamisega pangast või võlakirjaturgudelt, eelkõige arvestades suhteliselt väikest laenuandjate arvu, kes on valmis rahastama tuumaenergia tootmisega tegelevat äriühingut, peab ümberkorralduste kava käsitlema kui alternatiivi välisfinantseeringute otsimisele. See prognoosib sularahavaru teket ja suurendamist. Selle sularahavaru eesmärgiks oleks võimaldada äriühingul sõlmida tagatisvahendeid nõudvaid elektrimüügilepinguid, ning taluda sularahadefitsiiti välisfinantseeringutest abi otsimata. Vastavalt sellele näeb ümberkorralduste kava ette kahe reservi loomist: rahaline tagatisreserv ning avarii- ja likviidsusreserv. Kuigi eristatakse kahte erinevat reservi, on eesmärgiks nende reservide asendatavus, mis võimaldab kasutada avarii- ja likviidsusreservi täiendavate tagatisnõuete täitmiseks ja vastupidi. See aitab BEd veelgi stabiilsemaks muuta. |
| --- | --- |

(107)

Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on ümberkorralduste kava koostatud nii, et see võtaks peamise nõudena arvesse majanduslikku elujõulisust, täpsemalt äriühingu suutlikkust oma tegevusi rahastada. Kuna äriühingul tekib eeldatavalt raskusi rahastamise saamisega pangast või võlakirjaturgudelt, eelkõige arvestades suhteliselt väikest laenuandjate arvu, kes on valmis rahastama tuumaenergia tootmisega tegelevat äriühingut, peab ümberkorralduste kava käsitlema kui alternatiivi välisfinantseeringute otsimisele. See prognoosib sularahavaru teket ja suurendamist. Selle sularahavaru eesmärgiks oleks võimaldada äriühingul sõlmida tagatisvahendeid nõudvaid elektrimüügilepinguid, ning taluda sularahadefitsiiti välisfinantseeringutest abi otsimata. Vastavalt sellele näeb ümberkorralduste kava ette kahe reservi loomist: rahaline tagatisreserv ning avarii- ja likviidsusreserv. Kuigi eristatakse kahte erinevat reservi, on eesmärgiks nende reservide asendatavus, mis võimaldab kasutada avarii- ja likviidsusreservi täiendavate tagatisnõuete täitmiseks ja vastupidi. See aitab BEd veelgi stabiilsemaks muuta.

| (108) | BE on võtnud kasutusele mitmeid abinõusid oma rahalise olukorra parandamiseks. Ta on:






  a) | vähendanud hooajalisuse mõju võimaluste piires makseprofiilide kujundamisega; |
| --- | --- | --- |

(108)

BE on võtnud kasutusele mitmeid abinõusid oma rahalise olukorra parandamiseks. Ta on:

a)

vähendanud hooajalisuse mõju võimaluste piires makseprofiilide kujundamisega;

| b) | täiendavalt algatanud kulude kokkuhoidu; |
| --- | --- |

b)

täiendavalt algatanud kulude kokkuhoidu;

| c) | on paigutanud otsemüügi debitoorsed võlgnevused väärtpaberitesse. |
| --- | --- |

c)

on paigutanud otsemüügi debitoorsed võlgnevused väärtpaberitesse.

| (109) | Lisaks sellele tegi BE läbi äriplaani koostamise protsessi, mille tulemusena ajakohastati finantsprognoosid. Samuti teostati põhjalik analüüs tema jaamade tegevuse tulemuslikkusega seotud küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks sellele tegi BE läbi äriplaani koostamise protsessi, mille tulemusena ajakohastati finantsprognoosid. Samuti teostati põhjalik analüüs tema jaamade tegevuse tulemuslikkusega seotud küsimuste kohta.

| (110) | 31. märtsil 2004 lõppeval majandusaastal moodustati sularahavaru kahe rahastamisallika kaudu: maksete peatamise kokkulepete kaudu (meede C) ja varade realiseerimisega (meede F), ning maksti tagasi ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppest maksmata kreditoorsed võlgnevused. |
| --- | --- |

(110)

31. märtsil 2004 lõppeval majandusaastal moodustati sularahavaru kahe rahastamisallika kaudu: maksete peatamise kokkulepete kaudu (meede C) ja varade realiseerimisega (meede F), ning maksti tagasi ettevõtte päästmisabi laenuinstrumentide kokkuleppest maksmata kreditoorsed võlgnevused.

| (111) | Ühendkuningriigi ametivõimud on töötanud välja kolm finantsstsenaariumi, arvestamaks muutujaid, mis eriti mõjutavad BE rahalist seisu: toodangu maht ja elektrihinnad. Finantsprognoose hindasid Deloitte & Touche kui Ühendkuningriigi ametivõimude majandus- ja energiaturu konsultandid. Äriplaani kaasustes arvestatud eeldusi toodangu ja investeeringute eelarve suhtes on üle vaadanud WS Atkins kui BE ja Citigroup’i tehniline nõustaja ning ka Stone & Webster Management Consultants, Inc. kui Ühendkuningriigi valitsuse tehniline nõustaja. |
| --- | --- |

(111)

Ühendkuningriigi ametivõimud on töötanud välja kolm finantsstsenaariumi, arvestamaks muutujaid, mis eriti mõjutavad BE rahalist seisu: toodangu maht ja elektrihinnad. Finantsprognoose hindasid Deloitte & Touche kui Ühendkuningriigi ametivõimude majandus- ja energiaturu konsultandid. Äriplaani kaasustes arvestatud eeldusi toodangu ja investeeringute eelarve suhtes on üle vaadanud WS Atkins kui BE ja Citigroup’i tehniline nõustaja ning ka Stone & Webster Management Consultants, Inc. kui Ühendkuningriigi valitsuse tehniline nõustaja.

| (112) | Analüüsi puhul võeti arvesse kolme peamist muutust, mis on toimunud pärast esmast teavitamist 2003. aasta märtsis, ning täpsemalt elektrihindade taset, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi, mille eesmärgiks on täiustada tuumajaama töökindlust ning müügitagatisi. |
| --- | --- |

(112)

Analüüsi puhul võeti arvesse kolme peamist muutust, mis on toimunud pärast esmast teavitamist 2003. aasta märtsis, ning täpsemalt elektrihindade taset, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi, mille eesmärgiks on täiustada tuumajaama töökindlust ning müügitagatisi.

| (113) | Elektrihinnad on viimastel kuudel oluliselt tõusnud. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele ületavad elektrihinnad praegu 28 Inglise naela/MWh, võrreldes 16,4 Inglise naela/MWh tasemega 2003. aasta märtsis. Elektrihinna prognoosides peamisi muudatusi põhjustavateks teguriteks on peamiste kütuste (kivisüsi, gaas, nafta) hinnakõikumised, Euroopa heitkogustega kauplemise skeemiga kasutusele võetud süsiniku hinnakujundus ja võimsusreservi varud. |
| --- | --- |

(113)

Elektrihinnad on viimastel kuudel oluliselt tõusnud. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele ületavad elektrihinnad praegu 28 Inglise naela/MWh, võrreldes 16,4 Inglise naela/MWh tasemega 2003. aasta märtsis. Elektrihinna prognoosides peamisi muudatusi põhjustavateks teguriteks on peamiste kütuste (kivisüsi, gaas, nafta) hinnakõikumised, Euroopa heitkogustega kauplemise skeemiga kasutusele võetud süsiniku hinnakujundus ja võimsusreservi varud.

| (114) | BE tuumaelektrijaamade tegevus on olnud varasematel aegadel vähem tulemuslik kui sarnaste rahvusvaheliste tuumajaamade tegevus. Vanimad jaamad on kannatanud alainvesteeringute all ning kõikides jaamades tuleks teha täiustusi, sest valitseb suur lühiajaline oht avariide tekkeks. Seetõttu on BE töötanud välja jaamade taastamiskavad. Tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi kasutegurid peaksid ilmnema tänu kultuurilistele ja organisatoorsetele muudatustele ja suurematele investeeringutele kapitali ja personali. Seega peaks see aja jooksul tõstma jaamade töökindlust ja suurendama toodangut. |
| --- | --- |

(114)

BE tuumaelektrijaamade tegevus on olnud varasematel aegadel vähem tulemuslik kui sarnaste rahvusvaheliste tuumajaamade tegevus. Vanimad jaamad on kannatanud alainvesteeringute all ning kõikides jaamades tuleks teha täiustusi, sest valitseb suur lühiajaline oht avariide tekkeks. Seetõttu on BE töötanud välja jaamade taastamiskavad. Tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi kasutegurid peaksid ilmnema tänu kultuurilistele ja organisatoorsetele muudatustele ja suurematele investeeringutele kapitali ja personali. Seega peaks see aja jooksul tõstma jaamade töökindlust ja suurendama toodangut.

| (115) | BE on samuti võtnud arvesse viimasel ajal nõutavate tagatiste mahu kasvu tingituna turuhindade kasvust. |
| --- | --- |

(115)

BE on samuti võtnud arvesse viimasel ajal nõutavate tagatiste mahu kasvu tingituna turuhindade kasvust.

| (116) | Et määrata kindlaks tootmismahtude ja elektrihindade alternatiivprognooside mõju BE finantsseisundile, on BE kaalunud ühte positiivset ja ühte negatiivset tootluse taset, mis võtavad arvesse elektrihindade kujunemist, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi positiivset mõju ja hinnangulisi tagatiste prognoose:






  a) | “Positiivne juhtum”, mis on BE aastaeelarve aluseks ning mida kasutatakse tegevuseesmärkide seadmiseks; see on üldjoontes võrdväärne “positiivse juhtumiga”, mida on kirjeldatud otsuses menetluse algatamise kohta; |
| --- | --- | --- |

(116)

Et määrata kindlaks tootmismahtude ja elektrihindade alternatiivprognooside mõju BE finantsseisundile, on BE kaalunud ühte positiivset ja ühte negatiivset tootluse taset, mis võtavad arvesse elektrihindade kujunemist, tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi positiivset mõju ja hinnangulisi tagatiste prognoose:

a)

“Positiivne juhtum”, mis on BE aastaeelarve aluseks ning mida kasutatakse tegevuseesmärkide seadmiseks; see on üldjoontes võrdväärne “positiivse juhtumiga”, mida on kirjeldatud otsuses menetluse algatamise kohta;

| b) | “Noteeringujuhtum”, mis on aluseks avalikustamisele avalikes aruannetes ja börsiprospektis. Seda tuleb vaadelda kui “pangale suunatud juhtumit”. “Noteeringujuhtumi” hinnad tuletatakse forvardkursi kõvera abil, kasutades turumudelit, mis arvestab BE seisukohti kütusekulude ja süsiniku hinnakujunduse kohta; |
| --- | --- |

b)

“Noteeringujuhtum”, mis on aluseks avalikustamisele avalikes aruannetes ja börsiprospektis. Seda tuleb vaadelda kui “pangale suunatud juhtumit”. “Noteeringujuhtumi” hinnad tuletatakse forvardkursi kõvera abil, kasutades turumudelit, mis arvestab BE seisukohti kütusekulude ja süsiniku hinnakujunduse kohta;

| c) | “halvim mõeldav stsenaarium”, mis on võrdväärne negatiivse juhtumiga ning mis võtab arvesse hindade ja toodanguga seotud ebamäärasusi; halvima mõeldava stsenaariumi hinnad põhinevad BE poolt koostatud hinnakõveral. |
| --- | --- |

c)

“halvim mõeldav stsenaarium”, mis on võrdväärne negatiivse juhtumiga ning mis võtab arvesse hindade ja toodanguga seotud ebamäärasusi; halvima mõeldava stsenaariumi hinnad põhinevad BE poolt koostatud hinnakõveral.

| (117) | Ühendkuningriigi valitsus on BE elujõulisuse hindamise aluseks võtnud äriühingu tulemid. Ajavahemikuks 2005-2010 on nad esitanud järgmised hinnangud:
  Tabel 5
  Tulemid











  (miljonites Inglise naelades) |
| --- | --- |
| Noteeringujuhtum/Pangajuhtum | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Likviidsusreserv | [...] (14) |
| Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju |
| Tulem pärast hooajalisust |
| Raha, toodangu ja ettevõtte riskivaldkondade kumulatiivne mõju (13) |
| Tulem pärast riskivaldkondi |
| Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele |
| Tulem pärast juhtkonna tegevusi |
| Halvim mõeldav juhtum/negatiivne juhtum |
| Likviidsusreserv |
| Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju |
| Tulem pärast hooajalisust |
| Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele |
| Tulem pärast riskivaldkondi |
| Juhtkonna tegevuse kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele |
| Tulem pärast juhtkonna tegevusi |

(117)

Ühendkuningriigi valitsus on BE elujõulisuse hindamise aluseks võtnud äriühingu tulemid. Ajavahemikuks 2005-2010 on nad esitanud järgmised hinnangud:

Tabel 5

Tulemid

(miljonites Inglise naelades)

Noteeringujuhtum/Pangajuhtum

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Likviidsusreserv

[...] (14)

Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju

Tulem pärast hooajalisust

Raha, toodangu ja ettevõtte riskivaldkondade kumulatiivne mõju (13)

Tulem pärast riskivaldkondi

Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele

Tulem pärast juhtkonna tegevusi

Halvim mõeldav juhtum/negatiivne juhtum

Likviidsusreserv

Hooajalisuse ja debitoorsete võlgnevuste mõju

Tulem pärast hooajalisust

Juhtkonna tegevuste kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele

Tulem pärast riskivaldkondi

Juhtkonna tegevuse kumulatiivne mõju kassale ja tagatistele

Tulem pärast juhtkonna tegevusi

| (118) | Ühendkuningriigi ametivõimud on samuti esitanud kasumiaruande prognoosi ajavahemikuks 2005/2009 noteeringujuhtumi kohta.
  Tabel 6
  Kasumiaruanne noteeringujuhtumi korral | 5aastane prognoos |
| --- | --- | --- |
| Kasumiaruanne | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Toodetava tuumaenergia maht TWh | [...] |
| Tulu |
| Toodangu müük |
| Muu müük |
| Kogutulu |
| Tegevuskulud |
| Kütusekulud |
| Personalikulud |
| Materjalid ja teenused |
| Kapitalikulu P/L kohta |
| Kulum & amortisatsioon |
| Tegevuskulud kokku |
| Tegevuskasum/(kahjum) |
| Tulu uutest äritegevustest (kasum enne intresside ja maksude mahaarvamist): |
| AmerGen (enne revalveerimist) |
| Kasum enne finantskulude ja maksude mahaarvamist |
| Finantskulud |
| Revalveerimine (neto) |
| Netointressid & muud finantskulud |
| Finantskulud kokku |
| Maksueelne kasum | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Vähemusosalused (osakaal maksueelsest kasumist) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maksueelne kasum (& valitsusepoolne hüvitis) | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Valitsusepoolse hüvitise muutumine | 0 | – 96 | – 133 | – 206 | – 156 |
| Maksueelne kasum (& erakorraline kasum/kahjum) | 17 | 75 | 53 | 130 | 199 |
| Erakorraline kasum/kahjum | 4 068 | 0 | 0 | – 40 | 0 |
| Maksueelne kasum (pärast erakorralise kasumi/kahjumi mahaarvamist) | 4 085 | 75 | 53 | 90 | 199 |
| Maksud | 0 | 0 | 0 | – 26 | – 87 |
| Maksujärgne kasum ja erakorraline kasum/kahjum (enne erakorralisest kasumist/kahjumist maksude mahaarvamist) | 4 085 | 75 | 53 | 64 | 112 |
| Allikas: BE

  Märkus: 2004/05 majandusaasta näitajad on esitatud esialgsetena (st selleks, et muuta andmed raamatupidamise eesmärkidel kergemini võrreldavaks, peegeldavad kütusekulud ja revalveerimisnäitajad uute lepingute koguseid, ehkki tehniliselt ei jõustu need enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva). |

(118)

Ühendkuningriigi ametivõimud on samuti esitanud kasumiaruande prognoosi ajavahemikuks 2005/2009 noteeringujuhtumi kohta.

Tabel 6

Kasumiaruanne noteeringujuhtumi korral

5aastane prognoos

Kasumiaruanne

2005

2006

2007

2008

2009

Toodetava tuumaenergia maht TWh

[...]

Tulu

Toodangu müük

Muu müük

Kogutulu

Tegevuskulud

Kütusekulud

Personalikulud

Materjalid ja teenused

Kapitalikulu P/L kohta

Kulum & amortisatsioon

Tegevuskulud kokku

Tegevuskasum/(kahjum)

Tulu uutest äritegevustest (kasum enne intresside ja maksude mahaarvamist):

AmerGen (enne revalveerimist)

Kasum enne finantskulude ja maksude mahaarvamist

Finantskulud

Revalveerimine (neto)

Netointressid & muud finantskulud

Finantskulud kokku

Maksueelne kasum

17

171

186

336

355

Vähemusosalused (osakaal maksueelsest kasumist)

0

0

0

0

0

Maksueelne kasum (& valitsusepoolne hüvitis)

17

171

186

336

355

Valitsusepoolse hüvitise muutumine

0

– 96

– 133

– 206

– 156

Maksueelne kasum (& erakorraline kasum/kahjum)

17

75

53

130

199

Erakorraline kasum/kahjum

4 068

0

0

– 40

0

Maksueelne kasum (pärast erakorralise kasumi/kahjumi mahaarvamist)

4 085

75

53

90

199

Maksud

0

0

0

– 26

– 87

Maksujärgne kasum ja erakorraline kasum/kahjum (enne erakorralisest kasumist/kahjumist maksude mahaarvamist)

4 085

75

53

64

112

Allikas: BE

Märkus: 2004/05 majandusaasta näitajad on esitatud esialgsetena (st selleks, et muuta andmed raamatupidamise eesmärkidel kergemini võrreldavaks, peegeldavad kütusekulud ja revalveerimisnäitajad uute lepingute koguseid, ehkki tehniliselt ei jõustu need enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva).

| (119) | See prognoos näitab, et kasum, millest on maha arvestatud maksud, vähemusosalused, Ühendkuningriigi valitsuse kohustused ja erakorraline kasum/kahjum, kasvab 2005. aasta 17 miljonilt Inglise naelalt järgnevate aastate jooksul tasemeteni 171–355 miljonit Inglise naela. 2005. aasta erakorraline kulu on seotud meetmes A viidatud Ühendkuningriigi valitsuse võetud tuumaenergiakohustuste rahastamise kohustuse arvestusse kaasamisega. |
| --- | --- |

(119)

See prognoos näitab, et kasum, millest on maha arvestatud maksud, vähemusosalused, Ühendkuningriigi valitsuse kohustused ja erakorraline kasum/kahjum, kasvab 2005. aasta 17 miljonilt Inglise naelalt järgnevate aastate jooksul tasemeteni 171–355 miljonit Inglise naela. 2005. aasta erakorraline kulu on seotud meetmes A viidatud Ühendkuningriigi valitsuse võetud tuumaenergiakohustuste rahastamise kohustuse arvestusse kaasamisega.

| (120) | Maksueelset kasumit vähendavad olulisel määral sissemaksed NLFi alates 2005. aastast. Need sissemaksed moodustavad 65 % olemasolevast rahakäibest pärast võlgade tasumist ning neid ei tehta, kui rahakäive on negatiivne või kui raha tuleb üle kanda planeeritud sularahavaru taseme säilitamiseks. |
| --- | --- |

(120)

Maksueelset kasumit vähendavad olulisel määral sissemaksed NLFi alates 2005. aastast. Need sissemaksed moodustavad 65 % olemasolevast rahakäibest pärast võlgade tasumist ning neid ei tehta, kui rahakäive on negatiivne või kui raha tuleb üle kanda planeeritud sularahavaru taseme säilitamiseks.

| (121) | BE finantsprognooside analüüs näitab, et noteeringujuhtumi korral prognoositakse ümberkorraldatud äri kasumlikkust ja rahakäivet, mis võimaldab tasuda võlad erinevatele huvirühmadele ning samuti prognoositakse enne aktsionäridele väljamaksete tegemist olulisi sissemakseid lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(121)

BE finantsprognooside analüüs näitab, et noteeringujuhtumi korral prognoositakse ümberkorraldatud äri kasumlikkust ja rahakäivet, mis võimaldab tasuda võlad erinevatele huvirühmadele ning samuti prognoositakse enne aktsionäridele väljamaksete tegemist olulisi sissemakseid lepinguga katmata kohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmiseks.

3.   Menetluse algatamise põhjused

| (122) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et ümberkorraldamiskava andis BE-le valikulise konkurentsieelise liikmesriikidevahelise kaubandusega sektoris. Meetmed A ja G hõlmavad otseselt Ühendkuningriigi riigieelarvet või kohalike asutuste eelarveid ehk seega riigi ressursse. Nende puhul on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks on võimalik, et meede B ning vähemalt osaliselt ka meede C hõlmavad riigi ressursse juhul, kui riigiomandis äriühing BNFL ei oleks tegutsenud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt. Seega ilmneb, et ka need meetmed hõlmavad riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et ümberkorraldamiskava andis BE-le valikulise konkurentsieelise liikmesriikidevahelise kaubandusega sektoris. Meetmed A ja G hõlmavad otseselt Ühendkuningriigi riigieelarvet või kohalike asutuste eelarveid ehk seega riigi ressursse. Nende puhul on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Lisaks on võimalik, et meede B ning vähemalt osaliselt ka meede C hõlmavad riigi ressursse juhul, kui riigiomandis äriühing BNFL ei oleks tegutsenud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt. Seega ilmneb, et ka need meetmed hõlmavad riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (123) | Komisjon analüüsis abi vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (15) (edaspidi “suunised”). |
| --- | --- |

(123)

Komisjon analüüsis abi vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (15) (edaspidi “suunised”).

| (124) | See analüüs tekitas järgmiseid kahtlusi seoses abi ühisturuga kokkusobivusega: |
| --- | --- |

(124)

See analüüs tekitas järgmiseid kahtlusi seoses abi ühisturuga kokkusobivusega:

| (125) | Komisjonil tekkisid kahtlused, kas kava võimaldaks taastada BE elujõulisuse mõistliku aja jooksul. Tõepoolest, osad meetmed olid kavandatud väga pika aja peale (kuni vähemalt 2086. aastani). Lisaks sellele tundub, et BE olukorra paranemine on tingitud vaid valitsuse ja peamiste võlausaldajate poolt osutatud välisabist, mitte niivõrd selle sisemisest füüsilisest ümberkorraldamisest. Lisaks, kui on tegemist riigiabiga, võib tarnitava kütuse ja kasutatud tuumkütuse käitlemishindade uuesti läbivaatamist BNFLiga vaadelda kui eluaegset tegevusabi tuumajaamadele, mis ei oleks vastavuses nõudega, et BE peab ümberkorraldamise lõpuleviimisel tegutsema turul vaid oma jõududega, ning seda saastaja maksab põhimõttel. |
| --- | --- |

(125)

Komisjonil tekkisid kahtlused, kas kava võimaldaks taastada BE elujõulisuse mõistliku aja jooksul. Tõepoolest, osad meetmed olid kavandatud väga pika aja peale (kuni vähemalt 2086. aastani). Lisaks sellele tundub, et BE olukorra paranemine on tingitud vaid valitsuse ja peamiste võlausaldajate poolt osutatud välisabist, mitte niivõrd selle sisemisest füüsilisest ümberkorraldamisest. Lisaks, kui on tegemist riigiabiga, võib tarnitava kütuse ja kasutatud tuumkütuse käitlemishindade uuesti läbivaatamist BNFLiga vaadelda kui eluaegset tegevusabi tuumajaamadele, mis ei oleks vastavuses nõudega, et BE peab ümberkorraldamise lõpuleviimisel tegutsema turul vaid oma jõududega, ning seda saastaja maksab põhimõttel.

| (126) | Komisjon kahtles, kas seda abi võiks lubada ilma ühegi kompenseeriva meetmeta, mis tasakaalustaks abi mõju konkurentidele. Seoses sellega tunnistas komisjon, et on väga tõenäoline, et asjassepuutuval turul oli väga väike või isegi olematu struktuuriline tootmise ülevõimsus. Komisjon kaalus siiski võimalust, et selle äärmiselt konkurentsitiheda turu tingimustes ning abi suurust arvestades vajatakse ühisturuga kokkusobivuseks tõenäoliselt kompenseerivat meedet, kuigi see kompenseeriv meede ei peaks tähendama ilmtingimata jõujaamade pöördumatut sulgemist. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon kahtles, kas seda abi võiks lubada ilma ühegi kompenseeriva meetmeta, mis tasakaalustaks abi mõju konkurentidele. Seoses sellega tunnistas komisjon, et on väga tõenäoline, et asjassepuutuval turul oli väga väike või isegi olematu struktuuriline tootmise ülevõimsus. Komisjon kaalus siiski võimalust, et selle äärmiselt konkurentsitiheda turu tingimustes ning abi suurust arvestades vajatakse ühisturuga kokkusobivuseks tõenäoliselt kompenseerivat meedet, kuigi see kompenseeriv meede ei peaks tähendama ilmtingimata jõujaamade pöördumatut sulgemist.

| (127) | Komisjonil oli kahtlusi, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga. Seoses sellega märkis komisjon, et kava nägi ette mehhanismi, mille kohaselt BE kannaks osa ümberkorraldamise kuludest protsentuaalselt kasutamata rahakäibest. Samas, võttes eelkõige arvesse suurt ebamäärasust antava abi ulatuse suhtes, ei olnud komisjonil toona võimalik hinnata, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga või mitte. |
| --- | --- |

(127)

Komisjonil oli kahtlusi, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga. Seoses sellega märkis komisjon, et kava nägi ette mehhanismi, mille kohaselt BE kannaks osa ümberkorraldamise kuludest protsentuaalselt kasutamata rahakäibest. Samas, võttes eelkõige arvesse suurt ebamäärasust antava abi ulatuse suhtes, ei olnud komisjonil toona võimalik hinnata, kas abi puhul piirduti vajamineva miinimumiga või mitte.

| (128) | Võttes arvese eelnevaid kaalutlusi jõudis komisjon järeldusele, et kahtlused, kas ümberkorralduste kava vastas suunistes kehtestatud kriteeriumidele ning kas Ühendkuningriigi valitsuse poolt BE-le antud ja antavat abi võiks pidada kokkusobivaks ühisturuga, jäid püsima. Seega otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(128)

Võttes arvese eelnevaid kaalutlusi jõudis komisjon järeldusele, et kahtlused, kas ümberkorralduste kava vastas suunistes kehtestatud kriteeriumidele ning kas Ühendkuningriigi valitsuse poolt BE-le antud ja antavat abi võiks pidada kokkusobivaks ühisturuga, jäid püsima. Seega otsustas komisjon algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (129) | Samas otsuses lisas komisjon samuti, et menetluse algatamise otsus ei piiranud Euratomi asutamislepingu kohaldamist. Osasid meetmeid, täpsemalt meetmeid A ja B, tuleb hinnata lähtuvalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidest. Seega nõudis komisjon Ühendkuningriigilt kogu taolise teabe esitamist, mis võiks aidata analüüsida meetmeid, eelkõige meetmeid A ja B vastavalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidele. |
| --- | --- |

(129)

Samas otsuses lisas komisjon samuti, et menetluse algatamise otsus ei piiranud Euratomi asutamislepingu kohaldamist. Osasid meetmeid, täpsemalt meetmeid A ja B, tuleb hinnata lähtuvalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidest. Seega nõudis komisjon Ühendkuningriigilt kogu taolise teabe esitamist, mis võiks aidata analüüsida meetmeid, eelkõige meetmeid A ja B vastavalt Euratomi asutamislepingu eesmärkidele.

III.   HUVITATUD ISIKUTE SELGITUSED

| (130) | Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist ning teatavaks tehtud tähtaja jooksul esitasid komisjonile selgitusi kakskümmend kolmandat isikut, sealhulgas ka BE ise. Need võib kokku võtta järgmiselt: |
| --- | --- |

(130)

Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist ning teatavaks tehtud tähtaja jooksul esitasid komisjonile selgitusi kakskümmend kolmandat isikut, sealhulgas ka BE ise. Need võib kokku võtta järgmiselt:

| (131) | BE rõhutab, et antud olukord on ebatavaline tingituna elektrituru eriomasest korraldusest ning tuumajaamade majanduslikust struktuurist. |
| --- | --- |

(131)

BE rõhutab, et antud olukord on ebatavaline tingituna elektrituru eriomasest korraldusest ning tuumajaamade majanduslikust struktuurist.

| (132) | BE rõhutab asjaolu, et BE ei suutnud kanda enda varasemaid tuumaenergiakohustuste täitmisega seonduvaid kulusid seoses elektrihindade märkimisväärse langusega Ühendkuningriigis. Ümberkorralduste kava alusel on BE kohustatud suunama rahalisi vahendeid varasemate perioodide kulude katmisesse. Seoses sulgemiskuludega ja muude tuumaenergiakohustustega, mida BNFLiga sõlmitud uued lepingud ei hõlma, tehakse sissemaksed NDF/NLFi kaudu. Muud BEd ja selle investoreid mõjutavad meetmed hõlmavad BE Põhja-Ameerika varade müüki, olemasolevate lihtaktsionäride kõigi investeeringute kadumist ja kokkulepet olemasolevate investoritega, samuti uute võlakirjade emiteerimist. |
| --- | --- |

(132)

BE rõhutab asjaolu, et BE ei suutnud kanda enda varasemaid tuumaenergiakohustuste täitmisega seonduvaid kulusid seoses elektrihindade märkimisväärse langusega Ühendkuningriigis. Ümberkorralduste kava alusel on BE kohustatud suunama rahalisi vahendeid varasemate perioodide kulude katmisesse. Seoses sulgemiskuludega ja muude tuumaenergiakohustustega, mida BNFLiga sõlmitud uued lepingud ei hõlma, tehakse sissemaksed NDF/NLFi kaudu. Muud BEd ja selle investoreid mõjutavad meetmed hõlmavad BE Põhja-Ameerika varade müüki, olemasolevate lihtaktsionäride kõigi investeeringute kadumist ja kokkulepet olemasolevate investoritega, samuti uute võlakirjade emiteerimist.

| (133) | BE rõhutab, et ühekordse makse tegemine saajale ei oleks otstarbekas, seda eelkõige seetõttu, et teatud osa asjaomastest kuludest tekib väga kauges tulevikus. BE ümberkorralduste kava tagasilükkamine põhjusel, et see vabastaks BE jäädavalt teatud üldiselt, küll mitte koguseliselt, määratletavatest kohustustest, looks pretsedendi varasematest kuludest tingitud ümberkorraldamisabi heakskiitmise küsimuses. |
| --- | --- |

(133)

BE rõhutab, et ühekordse makse tegemine saajale ei oleks otstarbekas, seda eelkõige seetõttu, et teatud osa asjaomastest kuludest tekib väga kauges tulevikus. BE ümberkorralduste kava tagasilükkamine põhjusel, et see vabastaks BE jäädavalt teatud üldiselt, küll mitte koguseliselt, määratletavatest kohustustest, looks pretsedendi varasematest kuludest tingitud ümberkorraldamisabi heakskiitmise küsimuses.

| (134) | BE on arvamusel, et eraomandis võlausaldajatega sõlmitud kokkulepete võrdlemisest ei ole võimalik mingeid järeldusi teha. BE jaamade elujõuetuse korral oleks eelkõige BNFLi puhul oluline osa selle põhitegevusest ohustatud ning tõenäoliselt ka elujõuetu. |
| --- | --- |

(134)

BE on arvamusel, et eraomandis võlausaldajatega sõlmitud kokkulepete võrdlemisest ei ole võimalik mingeid järeldusi teha. BE jaamade elujõuetuse korral oleks eelkõige BNFLi puhul oluline osa selle põhitegevusest ohustatud ning tõenäoliselt ka elujõuetu.

| (135) | BE rõhutab, et BNFL võttis äärmiselt jäiga seisukoha ning seda oleks suutnud viimaks mõjutada vaid mure BE maksujõuetuse pärast. Uuesti läbi vaadatud tingimused olid vähimad, mida BE arvas end majanduslikult suutvat täita, stabiliseerudes pärast ümberkorraldusi. BE arvates võis komisjon vääriti mõista BNFLi uute lepingute ärilist sisu seoses asjaolude ja eelkõige nende kronoloogia vääritimõistmise tõttu. BE täiendab enda selgitust lisaga, mis näitab põhjuseid, miks BE arvab, et uutes lepingutes kehtestatud hinnad ei ole talle eriti soodsad. |
| --- | --- |

(135)

BE rõhutab, et BNFL võttis äärmiselt jäiga seisukoha ning seda oleks suutnud viimaks mõjutada vaid mure BE maksujõuetuse pärast. Uuesti läbi vaadatud tingimused olid vähimad, mida BE arvas end majanduslikult suutvat täita, stabiliseerudes pärast ümberkorraldusi. BE arvates võis komisjon vääriti mõista BNFLi uute lepingute ärilist sisu seoses asjaolude ja eelkõige nende kronoloogia vääritimõistmise tõttu. BE täiendab enda selgitust lisaga, mis näitab põhjuseid, miks BE arvab, et uutes lepingutes kehtestatud hinnad ei ole talle eriti soodsad.

| (136) | BE meenutab, et ümberkorralduste kavaga lahendada soovitav probleem seisnes peamiselt selles, et tunduvalt madalamate elektri hulgihindade tingimustes ei suutnud BE enam kanda “mineviku kulusid”. BE arvates suudab ümberkorralduste kava selle probleemi täielikult lahendada. |
| --- | --- |

(136)

BE meenutab, et ümberkorralduste kavaga lahendada soovitav probleem seisnes peamiselt selles, et tunduvalt madalamate elektri hulgihindade tingimustes ei suutnud BE enam kanda “mineviku kulusid”. BE arvates suudab ümberkorralduste kava selle probleemi täielikult lahendada.

| (137) | Seoses abipaketi mõjuga konkurentsile väidab BE, et kuna BE tuumajaamade lühiajalised piirkulud on märksa madalamad kui kõigi teiste baaskoormuselektrienergia tarnijate lühiajalised piirkulud, on BE tuumajaamad määratud alatiseks töötama. Kuid BE lühiajaliste piirkulude täpne suurus ei mõjuta elektrihindu, mis peegeldavad väheolulise tarnija kõrgemaid lühiajalisi piirkulusid. |
| --- | --- |

(137)

Seoses abipaketi mõjuga konkurentsile väidab BE, et kuna BE tuumajaamade lühiajalised piirkulud on märksa madalamad kui kõigi teiste baaskoormuselektrienergia tarnijate lühiajalised piirkulud, on BE tuumajaamad määratud alatiseks töötama. Kuid BE lühiajaliste piirkulude täpne suurus ei mõjuta elektrihindu, mis peegeldavad väheolulise tarnija kõrgemaid lühiajalisi piirkulusid.

| (138) | BE selgitab, et tuumajaamad on tehniliselt ja majanduslikult jäigad ning et taoliste jaamade tööshoidmine muul eesmärgil kui baaskoormusenergia tootjatena, on ebapraktiline. Seoses BE kauplemisstrateegiaga selgitab BE, et tuumaenergia tootmise ökonoomika tõttu keskendub BE üldiselt oma toodangu ettemüümisele pikemaajalistel turgudel. |
| --- | --- |

(138)

BE selgitab, et tuumajaamad on tehniliselt ja majanduslikult jäigad ning et taoliste jaamade tööshoidmine muul eesmärgil kui baaskoormusenergia tootjatena, on ebapraktiline. Seoses BE kauplemisstrateegiaga selgitab BE, et tuumaenergia tootmise ökonoomika tõttu keskendub BE üldiselt oma toodangu ettemüümisele pikemaajalistel turgudel.

| (139) | BE seisukohalt ei ole Suurbritannia elektritootmises liigset tootmisvõimsust. Seoses kompenseerivate meetmetega väidab BE, et mis tahes BE tuumajaama enneaegse sulgemise nõue oleks majanduslikult ebaefektiivne, kuna abipaketi eesmärk on säilitada BE tuumavõimsus, mis on elektrienergia tootmise tingimustes minimaalse välditavate ressursside kulu seisukohalt kõige efektiivsem tootmisvõimsus Briti turul. Lisaks rikuks see Ühendkuningriigi õigust rakendada oma pädevust Ühendkuningriigi energiavarustuse allikate suhtes ning suurendaks keskkonnaohtlike gaaside paiskumist atmosfääri. |
| --- | --- |

(139)

BE seisukohalt ei ole Suurbritannia elektritootmises liigset tootmisvõimsust. Seoses kompenseerivate meetmetega väidab BE, et mis tahes BE tuumajaama enneaegse sulgemise nõue oleks majanduslikult ebaefektiivne, kuna abipaketi eesmärk on säilitada BE tuumavõimsus, mis on elektrienergia tootmise tingimustes minimaalse välditavate ressursside kulu seisukohalt kõige efektiivsem tootmisvõimsus Briti turul. Lisaks rikuks see Ühendkuningriigi õigust rakendada oma pädevust Ühendkuningriigi energiavarustuse allikate suhtes ning suurendaks keskkonnaohtlike gaaside paiskumist atmosfääri.

| (140) | BNFL on riigiomandis äriühing, mis tegutseb tuumaenergia sektoris. See tarnib, töötleb ümber või ladustab BE AGR-tuumkütust. Lisaks kütusetsükliga seotud tegevustele juhib BNFL samuti mõnede Magnoxi tuumajaamade tööd ning tegeleb tuumajaamade projekteerimisega. |
| --- | --- |

(140)

BNFL on riigiomandis äriühing, mis tegutseb tuumaenergia sektoris. See tarnib, töötleb ümber või ladustab BE AGR-tuumkütust. Lisaks kütusetsükliga seotud tegevustele juhib BNFL samuti mõnede Magnoxi tuumajaamade tööd ning tegeleb tuumajaamade projekteerimisega.

| (141) | BNFLi selgitused keskenduvad küsimusele BE-le antava abi olemasolust meetmetes B ja C. BNFL selgitab, et kõik BNFL sekkumised BE ümberkorralduste kavasse olid kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega ning ei hõlma seega abi elemente. |
| --- | --- |

(141)

BNFLi selgitused keskenduvad küsimusele BE-le antava abi olemasolust meetmetes B ja C. BNFL selgitab, et kõik BNFL sekkumised BE ümberkorralduste kavasse olid kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega ning ei hõlma seega abi elemente.

| (142) | BNFL selgitab, et järgides finantsnõustajate soovitusi (NM Rothschild & Sons Limited – edaspidi “Rothschild”), jõudis BNFL juba 2002. aasta aprillis järeldusele, et BE pankrotile tuleb siiski eelistada “korralikku päästeabi paketti”, mis omaks väärtust ka BNFLile, arvestades BNFLi kui BE suurima võlausaldaja äärmiselt kaitsetut olukorda, tema kindlusetust ja õigusliku seisundi nõrkust. BNFL lisab, et tema juhatus oli siiski nõus BE olemasolevate lepingute ümberkujundamisega tingimusel, et BE pankrotti ei välditaks iga hinnaga, ning et iga BE-le pakutav pakett annaks ärilise eelise BNFLile, arvestades tema enda negatiivset bilanssi. |
| --- | --- |

(142)

BNFL selgitab, et järgides finantsnõustajate soovitusi (NM Rothschild & Sons Limited – edaspidi “Rothschild”), jõudis BNFL juba 2002. aasta aprillis järeldusele, et BE pankrotile tuleb siiski eelistada “korralikku päästeabi paketti”, mis omaks väärtust ka BNFLile, arvestades BNFLi kui BE suurima võlausaldaja äärmiselt kaitsetut olukorda, tema kindlusetust ja õigusliku seisundi nõrkust. BNFL lisab, et tema juhatus oli siiski nõus BE olemasolevate lepingute ümberkujundamisega tingimusel, et BE pankrotti ei välditaks iga hinnaga, ning et iga BE-le pakutav pakett annaks ärilise eelise BNFLile, arvestades tema enda negatiivset bilanssi.

| (143) | BNFL esitab mõlema poole kõikide ettepanekute ja vastuettepanekute üksikasjad, lisades Rothschild’i arvamuse nende kohta. Lisaks esitab BNFL väga BE ja BNFLi vahel toimunud arutelude üksikasjaliku kronoloogia ja nende sisu, mis näitab, et BNFL väljendas enda valmidust aidata BE-d juba enne, kui see pöördus abi saamiseks Ühendkuningriigi valitsuse poole, kuid mõistis siis, et ilma globaalse ümberkorralduste kavata olnuks see võimatu. Läbirääkimised algasid juba 2000. aasta mais, mil BE esmakordselt taotles – edutult – lepingutes sisalduva raskustes äriühingu sätte kohaldamist. Uued läbirääkimised algatati 2002. aastal. |
| --- | --- |

(143)

BNFL esitab mõlema poole kõikide ettepanekute ja vastuettepanekute üksikasjad, lisades Rothschild’i arvamuse nende kohta. Lisaks esitab BNFL väga BE ja BNFLi vahel toimunud arutelude üksikasjaliku kronoloogia ja nende sisu, mis näitab, et BNFL väljendas enda valmidust aidata BE-d juba enne, kui see pöördus abi saamiseks Ühendkuningriigi valitsuse poole, kuid mõistis siis, et ilma globaalse ümberkorralduste kavata olnuks see võimatu. Läbirääkimised algasid juba 2000. aasta mais, mil BE esmakordselt taotles – edutult – lepingutes sisalduva raskustes äriühingu sätte kohaldamist. Uued läbirääkimised algatati 2002. aastal.

| (144) | Lisaks rõhutab BNFL, et ta ei olnud mingil moel seotud BE ja Ühendkuningriigi vahel toimunud läbirääkimistega. Sõltumatute õigus- ja finantsnõustajate analüüsi põhjal järeldas BNFL, et likviidset ümberkorraldamist hõlmav meede oli selle parimates majanduslikes huvides ning sõlmis BEga 28. novembril 2002 kokkuleppe lõplike lepingutingimuste kohta. Alles pärast seda, kui BNFL oli BEga leppinud kokku lõplikes lepingutingimustes, sai ta teada Ühendkuningriigi sekkumise üksikasjadest. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks rõhutab BNFL, et ta ei olnud mingil moel seotud BE ja Ühendkuningriigi vahel toimunud läbirääkimistega. Sõltumatute õigus- ja finantsnõustajate analüüsi põhjal järeldas BNFL, et likviidset ümberkorraldamist hõlmav meede oli selle parimates majanduslikes huvides ning sõlmis BEga 28. novembril 2002 kokkuleppe lõplike lepingutingimuste kohta. Alles pärast seda, kui BNFL oli BEga leppinud kokku lõplikes lepingutingimustes, sai ta teada Ühendkuningriigi sekkumise üksikasjadest.

| (145) | Võrreldes 3. septembri lepingutingimusi ja lõplikke lepingutingimusi, järeldab BNFL, et nende kahe vahel on märkimisväärseid sarnasusi, ning et lõpptulemus oli tunduvalt sarnasem BNFLi algpositsioonile kui BE omale. |
| --- | --- |

(145)

Võrreldes 3. septembri lepingutingimusi ja lõplikke lepingutingimusi, järeldab BNFL, et nende kahe vahel on märkimisväärseid sarnasusi, ning et lõpptulemus oli tunduvalt sarnasem BNFLi algpositsioonile kui BE omale.

| (146) | BNFL esitab üksikasjaliku hinnangu BE likviidsest ümberkorraldamise ärilistest eelistest võrreldes tema maksejõuetusega, tuginedes finants- ja õigusnõustajate teostatud analüüsile. Selles tuvastatakse BE maksujõuetusega kaasnevad märkimisväärsed riskid BNFLile, eelkõige seoses asjaoluga, et BE grupi äriühingute omavaheliste dokumenteerimata laenude jääk oli küllalt suur ning et BNFLi kokkulepped BEga olid mitmes mõttes unikaalsed ning varasemate pankrotiasjade hulgast ei olnud võimalik leida selget pretsedenti. Lisaks oleks Ühendkuningriigi valitsusel kui ainukesel võlausaldajal, kes sai BE tuumaelektrijaamadele pandud tagatisest kasu, olnud pankroti lõpptulemuses keskne roll. Samas ei olnud BNFLil mingit ülevaadet Ühendkuningriigi valitsuse võimalikust lähenemisest mis tahes pankrotimenetluse korral. |
| --- | --- |

(146)

BNFL esitab üksikasjaliku hinnangu BE likviidsest ümberkorraldamise ärilistest eelistest võrreldes tema maksejõuetusega, tuginedes finants- ja õigusnõustajate teostatud analüüsile. Selles tuvastatakse BE maksujõuetusega kaasnevad märkimisväärsed riskid BNFLile, eelkõige seoses asjaoluga, et BE grupi äriühingute omavaheliste dokumenteerimata laenude jääk oli küllalt suur ning et BNFLi kokkulepped BEga olid mitmes mõttes unikaalsed ning varasemate pankrotiasjade hulgast ei olnud võimalik leida selget pretsedenti. Lisaks oleks Ühendkuningriigi valitsusel kui ainukesel võlausaldajal, kes sai BE tuumaelektrijaamadele pandud tagatisest kasu, olnud pankroti lõpptulemuses keskne roll. Samas ei olnud BNFLil mingit ülevaadet Ühendkuningriigi valitsuse võimalikust lähenemisest mis tahes pankrotimenetluse korral.

| (147) | Samas, kui võiks eeldada, et BNFLi kui BE peamise tarnija seisund oleks andnud talle tugeva läbirääkimispositsiooni igasuguse maksejõuetuse korral, vähendasid mitmed tegurid BNFLi usutavust ähvardamaks BEd temale teenuste ja kaupade tarnimise lõpetamisega. BNFL märgib eelkõige seda, et BNFL kui BE suurim üksik võlausaldaja kaotaks ka rahaliselt kõige enam, kui BE tuumaelektrijaamad ähvarduste elluviimise tulemusena suletaks. Lisaks on kaheldav, kas tal oleks olnud võimalik seaduslikult lepingud lõpetada ning tagastada BE-le juba saadud kasutatud tuumkütus ja jäätmed, kuna seda ei võimaldaks Ühendkuningriigi tuumaenergia ohutuse seadusandlus. Lõpuks, usaldusväärse tuumaenergia teenuste osutajana pidi BNFL jätkama teenuste osutamist BE-le niivõrd, kuivõrd teenuste mitteosutamine oleks ohtlik või seda võiksid pidada ohtlikuks kolmandad isikud. |
| --- | --- |

(147)

Samas, kui võiks eeldada, et BNFLi kui BE peamise tarnija seisund oleks andnud talle tugeva läbirääkimispositsiooni igasuguse maksejõuetuse korral, vähendasid mitmed tegurid BNFLi usutavust ähvardamaks BEd temale teenuste ja kaupade tarnimise lõpetamisega. BNFL märgib eelkõige seda, et BNFL kui BE suurim üksik võlausaldaja kaotaks ka rahaliselt kõige enam, kui BE tuumaelektrijaamad ähvarduste elluviimise tulemusena suletaks. Lisaks on kaheldav, kas tal oleks olnud võimalik seaduslikult lepingud lõpetada ning tagastada BE-le juba saadud kasutatud tuumkütus ja jäätmed, kuna seda ei võimaldaks Ühendkuningriigi tuumaenergia ohutuse seadusandlus. Lõpuks, usaldusväärse tuumaenergia teenuste osutajana pidi BNFL jätkama teenuste osutamist BE-le niivõrd, kuivõrd teenuste mitteosutamine oleks ohtlik või seda võiksid pidada ohtlikuks kolmandad isikud.

| (148) | BNFLi teostatud BE maksejõuetuse analüüs keskendus kolmele võimalikule tulemusele, milleks olid BE tuumajaamade sulgemine, mis oleks tähendanud nõuete minimaalset rahuldamist, BE tuumajaamade omandamine BNFLi poolt, mis oleks tähendanud kõigi BE tuumaenergiakohustuste ülevõtmist, mis on äärmiselt riskantne ja ebameeldiv, ning BE omandamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt, mille tulemusena oleks olemasolevad võlausaldajad pidanud leppima nõuete olulise vähendamisega. |
| --- | --- |

(148)

BNFLi teostatud BE maksejõuetuse analüüs keskendus kolmele võimalikule tulemusele, milleks olid BE tuumajaamade sulgemine, mis oleks tähendanud nõuete minimaalset rahuldamist, BE tuumajaamade omandamine BNFLi poolt, mis oleks tähendanud kõigi BE tuumaenergiakohustuste ülevõtmist, mis on äärmiselt riskantne ja ebameeldiv, ning BE omandamine Ühendkuningriigi valitsuse poolt, mille tulemusena oleks olemasolevad võlausaldajad pidanud leppima nõuete olulise vähendamisega.

| (149) | Seega näis pakutud likviidne ümberkorraldamine majanduslikult soodsam, kuna see vähendanuks BNFLi riske seoses BEga ning pakkunuks BNFLile suuremat ning kindlamat tuluvoogu kui tema pankrot. BNFL käitus seega nii, nagu iga teine eravõlausaldaja oleks käitunud. |
| --- | --- |

(149)

Seega näis pakutud likviidne ümberkorraldamine majanduslikult soodsam, kuna see vähendanuks BNFLi riske seoses BEga ning pakkunuks BNFLile suuremat ning kindlamat tuluvoogu kui tema pankrot. BNFL käitus seega nii, nagu iga teine eravõlausaldaja oleks käitunud.

| (150) | Viimasena võrdles BNFL enda tulu teiste peamiste võlausaldajate saadava tuluga, kindlustamaks, et need tingimused pakkusid BNFLile rahuldavat tehingut. Et oma olukorda täiendavalt kaitsta, lisas BNFL lõplikesse lepingutingimustesse sätte, mis võimaldanuks tal kõigist pakutud järeleandmistest loobuda, juhul kui mõnele teisele suuremale võlausaldajale pakutaks soodsamaid tingimusi kui BNFLile. Pärast seda kui BE oli teiste peamiste võlausaldajatega täpsetes tingimustes kokku leppinud, ajakohastas Rothschild oma analüüsi ning kinnitas, et BNFLi kokkulepped ei olnud tegelikkuses sugugi halvemad kui teiste peamiste võlausaldajate omad. Lisaks sellele ei jõustu ükski muudetud lepingutest enne kui ümberkorralduste lõppu, seega vaid ümberkorralduste toimumisel. |
| --- | --- |

(150)

Viimasena võrdles BNFL enda tulu teiste peamiste võlausaldajate saadava tuluga, kindlustamaks, et need tingimused pakkusid BNFLile rahuldavat tehingut. Et oma olukorda täiendavalt kaitsta, lisas BNFL lõplikesse lepingutingimustesse sätte, mis võimaldanuks tal kõigist pakutud järeleandmistest loobuda, juhul kui mõnele teisele suuremale võlausaldajale pakutaks soodsamaid tingimusi kui BNFLile. Pärast seda kui BE oli teiste peamiste võlausaldajatega täpsetes tingimustes kokku leppinud, ajakohastas Rothschild oma analüüsi ning kinnitas, et BNFLi kokkulepped ei olnud tegelikkuses sugugi halvemad kui teiste peamiste võlausaldajate omad. Lisaks sellele ei jõustu ükski muudetud lepingutest enne kui ümberkorralduste lõppu, seega vaid ümberkorralduste toimumisel.

| (151) | Seoses meetmega C selgitab BNFL, et kontrollis Rothschildi abiga, et ta ei olnud maksete peatamise suhtes teinud enam järeleandmisi kui teised peamised võlausaldajad. Saades teada, et BNFL sai teada, et teiste võlausaldajate maksete peatamise kokkulepete tingimused olid soodsamad kui BNFLi tingimused (kuigi BNFLi olukord ei olnud otseselt võrreldav BE teiste peamiste võlausaldajate omaga), kaalus BNFL, kas taotleda kokkulepete ülevaatamist või nõuda intressi maksmist. BNFL jõudis järeldusele, et oleks ebatõenäoline, et BE suudaks maksta intressi ning koguda maksete peatamise perioodil piisava sularahavaru, et tema likviidne ümberkorraldamine võiks jätkuda. Lisaks oleks BNFLil võimalik nõuded tõenäolisemalt rahuldada, kui likviidne ümberkorraldamine jätkuks, hoolimata tema seisundist seoses maksete peatamise kokkulepetega. |
| --- | --- |

(151)

Seoses meetmega C selgitab BNFL, et kontrollis Rothschildi abiga, et ta ei olnud maksete peatamise suhtes teinud enam järeleandmisi kui teised peamised võlausaldajad. Saades teada, et BNFL sai teada, et teiste võlausaldajate maksete peatamise kokkulepete tingimused olid soodsamad kui BNFLi tingimused (kuigi BNFLi olukord ei olnud otseselt võrreldav BE teiste peamiste võlausaldajate omaga), kaalus BNFL, kas taotleda kokkulepete ülevaatamist või nõuda intressi maksmist. BNFL jõudis järeldusele, et oleks ebatõenäoline, et BE suudaks maksta intressi ning koguda maksete peatamise perioodil piisava sularahavaru, et tema likviidne ümberkorraldamine võiks jätkuda. Lisaks oleks BNFLil võimalik nõuded tõenäolisemalt rahuldada, kui likviidne ümberkorraldamine jätkuks, hoolimata tema seisundist seoses maksete peatamise kokkulepetega.

| (152) | BNFL selgitab, et tema otsus sõlmida kokkulepped BEga oli BNFLi iseseisev otsus ning seda ei ajendanud Ühendkuningriigi valitsuse korraldus. Asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei ole piisav arvamaks, et BNFLi otsused oleksid omistatavad Ühendkuningriigi valitsusele. Kuigi Ühendkuningriigi valitsus on BNFLi ainuaktsionär, on BNFL oma igapäevases majandustegevuses Ühendkuningriigi valitsusest sõltumatu ning tema tegevus peab põhinema ärilistel kaalutlustel. Selle tõenduseks esitab BNFL oma õiguslikku seisundit kinnitava dokumendi. BNFL lisab, et BEga toimunud läbirääkimiste jooksul teavitas BNFL oma aktsionäri (DTI) BEga peetavatest läbirääkimistest. Ta kirjeldab seda kui tüüpilist ärisituatsioooni, kus äriühingul on kontrolli omav aktsionär. DTI tunnistas BNFLile, et ta kiidaks BEga sõlmitud kokkulepete muutmise heaks (vastavalt BNFLi äriühingu juhtimise kokkulepetele DTIga) vaid siis, kui see tugineks BNFLi puhul ärilistel kaalutlustel. |
| --- | --- |

(152)

BNFL selgitab, et tema otsus sõlmida kokkulepped BEga oli BNFLi iseseisev otsus ning seda ei ajendanud Ühendkuningriigi valitsuse korraldus. Asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei ole piisav arvamaks, et BNFLi otsused oleksid omistatavad Ühendkuningriigi valitsusele. Kuigi Ühendkuningriigi valitsus on BNFLi ainuaktsionär, on BNFL oma igapäevases majandustegevuses Ühendkuningriigi valitsusest sõltumatu ning tema tegevus peab põhinema ärilistel kaalutlustel. Selle tõenduseks esitab BNFL oma õiguslikku seisundit kinnitava dokumendi. BNFL lisab, et BEga toimunud läbirääkimiste jooksul teavitas BNFL oma aktsionäri (DTI) BEga peetavatest läbirääkimistest. Ta kirjeldab seda kui tüüpilist ärisituatsioooni, kus äriühingul on kontrolli omav aktsionär. DTI tunnistas BNFLile, et ta kiidaks BEga sõlmitud kokkulepete muutmise heaks (vastavalt BNFLi äriühingu juhtimise kokkulepetele DTIga) vaid siis, kui see tugineks BNFLi puhul ärilistel kaalutlustel.

| (153) | Greenpeace Limited on organisatsiooni Greenpeace International Ühendkuningriigi haru, mille kaks põhitegevust hõlmavad kampaaniaid tuumaenergia kasutuselt kõrvaldamiseks ja keskkonnasõbralike ning taastuvenergiate kasutamise edendamiseks Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(153)

Greenpeace Limited on organisatsiooni Greenpeace International Ühendkuningriigi haru, mille kaks põhitegevust hõlmavad kampaaniaid tuumaenergia kasutuselt kõrvaldamiseks ja keskkonnasõbralike ning taastuvenergiate kasutamise edendamiseks Ühendkuningriigis.

| (154) | Greenpeace selgitab, et BE poolt tuumaenergiakohustuste rahastamiseks tehtavate maksete piiramise kaudu hõlmab meede A põhjendamatut tegevusabi BE-le ja/või BE aktsionäridele, kuna see kujutab endast võimalust suurendada turul tegutsevate investorite huvi BE vastu. |
| --- | --- |

(154)

Greenpeace selgitab, et BE poolt tuumaenergiakohustuste rahastamiseks tehtavate maksete piiramise kaudu hõlmab meede A põhjendamatut tegevusabi BE-le ja/või BE aktsionäridele, kuna see kujutab endast võimalust suurendada turul tegutsevate investorite huvi BE vastu.

| (155) | Greenpeace’i sõnul hõlmavad meetmed B ja C põhjendamatut tegevusabi, kuna need toetavad jätkuvalt BNFLi, kes käitub, või arvatavalt käitub riigina või riigi korraldusel, tingimustes, kus:






  a) | BNFL on kiratsev äriühing, kes suudab tegutseda ainult riigiabi toel; |
| --- | --- | --- |

(155)

Greenpeace’i sõnul hõlmavad meetmed B ja C põhjendamatut tegevusabi, kuna need toetavad jätkuvalt BNFLi, kes käitub, või arvatavalt käitub riigina või riigi korraldusel, tingimustes, kus:

a)

BNFL on kiratsev äriühing, kes suudab tegutseda ainult riigiabi toel;

| b) | BNFL oli osapooleks kolmepoolsetel läbirääkimistel valitsuse ja BEga, mille tagajärjel koostati BE ümberkorralduste pakett kohe pärast seda kui BNFL oli keeldunud BEga sõlmitud lepingute tingimuste muutmisest; seega palus Greenpeace, et komisjon paluks BNFLil esitada BNFLi sisedokumentide koopiad, et näha, kas BNFL osales BE läbirääkimistes Ühendkuningriigi valitsusega; |
| --- | --- |

b)

BNFL oli osapooleks kolmepoolsetel läbirääkimistel valitsuse ja BEga, mille tagajärjel koostati BE ümberkorralduste pakett kohe pärast seda kui BNFL oli keeldunud BEga sõlmitud lepingute tingimuste muutmisest; seega palus Greenpeace, et komisjon paluks BNFLil esitada BNFLi sisedokumentide koopiad, et näha, kas BNFL osales BE läbirääkimistes Ühendkuningriigi valitsusega;

| c) | kokkulepped ei ole oma olemuselt täiesti ärilised; Greenpeace’i sõnul ei põhine praegused ega varasemad BNFLi ja BE vahelised kokkulepped ärilistel alustel ning nende puhul näib pigem olevat tegu kunstliku vahendiga, mille eesmärgiks on tagada BNFLile kindel tuluvoog; ümberkorraldamisabi pakett võimaldab BNFLile seda tuluvoogu jätkuvalt pakkuda; |
| --- | --- |

c)

kokkulepped ei ole oma olemuselt täiesti ärilised; Greenpeace’i sõnul ei põhine praegused ega varasemad BNFLi ja BE vahelised kokkulepped ärilistel alustel ning nende puhul näib pigem olevat tegu kunstliku vahendiga, mille eesmärgiks on tagada BNFLile kindel tuluvoog; ümberkorraldamisabi pakett võimaldab BNFLile seda tuluvoogu jätkuvalt pakkuda;

| d) | uus hinnakujundus ei peegelda osutatud teenuse tegelikke kulusid, vaid on seotud hulgihindadega; kuna lepingutega saadav kasu on jätkuv ning tähtajatu, hõlmab abi BE pikaajalist toetamist, mitte ühekordset toetust, mille eesmärgiks oleks taastada BE elujõulisus; seega on saadava kasu puhul tegemist “tegevus-” mitte “ümberkorraldamisabiga” ning seda ei saa pidada kokkusobivaks ühisturuga. |
| --- | --- |

d)

uus hinnakujundus ei peegelda osutatud teenuse tegelikke kulusid, vaid on seotud hulgihindadega; kuna lepingutega saadav kasu on jätkuv ning tähtajatu, hõlmab abi BE pikaajalist toetamist, mitte ühekordset toetust, mille eesmärgiks oleks taastada BE elujõulisus; seega on saadava kasu puhul tegemist “tegevus-” mitte “ümberkorraldamisabiga” ning seda ei saa pidada kokkusobivaks ühisturuga.

| (156) | Greenpeace toetab kõiki komisjoni kahtlusi ning järeldab, et abi ei ole EÜ asutamislepinguga kokkusobiv. Greenpeace rõhutab eelkõige seda, et ümberkorraldamisabi ei mõjutaks mitte ainult tegutsevaid ettevõtjaid, vaid takistaks konkureerivate ettevõtjate turule tulekut, sest tegutsevatel ja uutel turuosalistel ei võimaldataks ära kasutada oma tõhusust. Tuumaenergia tootjate toetamine oleks lisaks vastuolus valitsuse avaldusega energiaallikate, sealhulgas ka taastuvenergiate, mitmekesisuse kohta. |
| --- | --- |

(156)

Greenpeace toetab kõiki komisjoni kahtlusi ning järeldab, et abi ei ole EÜ asutamislepinguga kokkusobiv. Greenpeace rõhutab eelkõige seda, et ümberkorraldamisabi ei mõjutaks mitte ainult tegutsevaid ettevõtjaid, vaid takistaks konkureerivate ettevõtjate turule tulekut, sest tegutsevatel ja uutel turuosalistel ei võimaldataks ära kasutada oma tõhusust. Tuumaenergia tootjate toetamine oleks lisaks vastuolus valitsuse avaldusega energiaallikate, sealhulgas ka taastuvenergiate, mitmekesisuse kohta.

| (157) | Mis puudutab liigset tootmisvõimsust, siis on Greenpeace arvamusel, et riikliku elektrivõrgu poolt kasutatav “tootmise planeerimise piirmäär”, mille eesmärgiks on planeerida tulevase tootmismahu vajadus, et säilitada ohutu võimsus, ei anna sobivaid andmeid turul esineva tootmise ülevõimsuse hindamiseks. Greenpeace’i sõnul on tõenäoline, et juba praegu on asjassepuutuval turul märkimisväärne struktuuriline tootmise ülevõimsus ning see suureneb veelgi. |
| --- | --- |

(157)

Mis puudutab liigset tootmisvõimsust, siis on Greenpeace arvamusel, et riikliku elektrivõrgu poolt kasutatav “tootmise planeerimise piirmäär”, mille eesmärgiks on planeerida tulevase tootmismahu vajadus, et säilitada ohutu võimsus, ei anna sobivaid andmeid turul esineva tootmise ülevõimsuse hindamiseks. Greenpeace’i sõnul on tõenäoline, et juba praegu on asjassepuutuval turul märkimisväärne struktuuriline tootmise ülevõimsus ning see suureneb veelgi.

| (158) | Greenpeace kahtleb selles, et osade BE jaamade sulgemine oleks maksumaksjatele kallim, kuna BE suutlikkus tasuda olemasolevatest kohustustest tulenevad võlgnevused on kaheldav. Greenpeace lisab, et lühiajalises plaanis ei ole mingit põhjust uskuda, et Ühendkuningriik ei suudaks saavutada oma eesmärke seoses Kyoto protokolliga. |
| --- | --- |

(158)

Greenpeace kahtleb selles, et osade BE jaamade sulgemine oleks maksumaksjatele kallim, kuna BE suutlikkus tasuda olemasolevatest kohustustest tulenevad võlgnevused on kaheldav. Greenpeace lisab, et lühiajalises plaanis ei ole mingit põhjust uskuda, et Ühendkuningriik ei suudaks saavutada oma eesmärke seoses Kyoto protokolliga.

| (159) | Greenpeace selgitab, et vastavalt tema poolt esitatud aruannetele on tuumajaamade kohene või järk-järgult sulgemine nii reaalne kui ka ohutu. Greenpeace järeldab, et BE jaamade osalise või järk-järgult sulgemise tagajärjel võib vajatava abi intensiivsus väheneda. |
| --- | --- |

(159)

Greenpeace selgitab, et vastavalt tema poolt esitatud aruannetele on tuumajaamade kohene või järk-järgult sulgemine nii reaalne kui ka ohutu. Greenpeace järeldab, et BE jaamade osalise või järk-järgult sulgemise tagajärjel võib vajatava abi intensiivsus väheneda.

| (160) | Greenpeace on arvamusel, et Euratomi asutamisleping ei välista riigiabi analüüsimist EÜ asutamislepingu seisukohast. Kuna Euratomi asutamislepingus puuduvad tuumatööstusele antava abi erisätted, tuleks kohaldada EÜ asutamislepingu riigiabi üldsätteid. Greenpeace osundab ühendatud kohtuasju 188 ja 190/80 Prantsusmaa jt v. komisjon (16). Lisaks väidab Greenpeace, et abimeetmed on seotud Euratomi asutamislepinguga reguleeritavate küsimustega ainult sel määral, kuivõrd need on seotud tuumarajatiste ohutusega seoses nende sulgemise ohutusega. Greenpeace järeldab, et kõnealused meetmed ei ole püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ning et igasuguse abi edasine osutamine ei ole vajalik tagamaks ohutust olukorras, kus eksisteerib turvaline ja elujõuline võimalus BE tuumajaamade järkjärguliseks täielikuks või osaliseks sulgemiseks. Greenpeace’i sõnul peaks komisjon võtma arvesse ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (17). |
| --- | --- |

(160)

Greenpeace on arvamusel, et Euratomi asutamisleping ei välista riigiabi analüüsimist EÜ asutamislepingu seisukohast. Kuna Euratomi asutamislepingus puuduvad tuumatööstusele antava abi erisätted, tuleks kohaldada EÜ asutamislepingu riigiabi üldsätteid. Greenpeace osundab ühendatud kohtuasju 188 ja 190/80 Prantsusmaa jt v. komisjon (16). Lisaks väidab Greenpeace, et abimeetmed on seotud Euratomi asutamislepinguga reguleeritavate küsimustega ainult sel määral, kuivõrd need on seotud tuumarajatiste ohutusega seoses nende sulgemise ohutusega. Greenpeace järeldab, et kõnealused meetmed ei ole püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ning et igasuguse abi edasine osutamine ei ole vajalik tagamaks ohutust olukorras, kus eksisteerib turvaline ja elujõuline võimalus BE tuumajaamade järkjärguliseks täielikuks või osaliseks sulgemiseks. Greenpeace’i sõnul peaks komisjon võtma arvesse ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (17).

| (161) | Powergen on üks peamisi Inglismaa ja Walesi elektrienergia sektori turuosalisi. Powergeni osa tootmisvõimsusest on 11 % (BE-l 14 %), ning ta on oluliseks elektrienergia müüjaks eelkõige suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja kodutarbijatele. Selle omanik on E-ON. |
| --- | --- |

(161)

Powergen on üks peamisi Inglismaa ja Walesi elektrienergia sektori turuosalisi. Powergeni osa tootmisvõimsusest on 11 % (BE-l 14 %), ning ta on oluliseks elektrienergia müüjaks eelkõige suurtele tööstus- ja äritarbijatele, kuid ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja kodutarbijatele. Selle omanik on E-ON.

| (162) | Powergen on abipaketi rakendamise vastu. Ta selgitab, et abi võimaldab BE-l jätkata oma tuumajaamade käigushoidmist, mis vastasel korral oleks tulnud sulgeda. Seoses sellega vaidlustab Powergen Ühendkuningriigi ametivõimude seisukoha, et jaamade töö jätkuks igal tingimusel. Powergen kardab, et abi võimaldab BE-l pakkuda kunstlikult madalaid hindu, et suurendada suurtarbijatele suunatud müügi turuosa ning alustada elektrimüüki kodutarbijatele. BE võib lisaks rahastada investeeringuid tuumaenergiat mittekasutavatesse tootmisviisidesse. |
| --- | --- |

(162)

Powergen on abipaketi rakendamise vastu. Ta selgitab, et abi võimaldab BE-l jätkata oma tuumajaamade käigushoidmist, mis vastasel korral oleks tulnud sulgeda. Seoses sellega vaidlustab Powergen Ühendkuningriigi ametivõimude seisukoha, et jaamade töö jätkuks igal tingimusel. Powergen kardab, et abi võimaldab BE-l pakkuda kunstlikult madalaid hindu, et suurendada suurtarbijatele suunatud müügi turuosa ning alustada elektrimüüki kodutarbijatele. BE võib lisaks rahastada investeeringuid tuumaenergiat mittekasutavatesse tootmisviisidesse.

| (163) | Seoses kompenseerivate meetmetega soovib Powergen, et need kooskõlastataks temaga ning pakub välja kolm võimalikku meedet: |
| --- | --- |

(163)

Seoses kompenseerivate meetmetega soovib Powergen, et need kooskõlastataks temaga ning pakub välja kolm võimalikku meedet:

| (164) | Esiteks, Dungeness B tuumareaktori varasem sulgemine 2004. aasta aprillis. Powergeni sõnul võimaldaks varasemast sulgemisest õigel ajal ette teatamine jätta turule aega vastava võimsuse kogumiseks, et säilitada piisav varu. |
| --- | --- |

(164)

Esiteks, Dungeness B tuumareaktori varasem sulgemine 2004. aasta aprillis. Powergeni sõnul võimaldaks varasemast sulgemisest õigel ajal ette teatamine jätta turule aega vastava võimsuse kogumiseks, et säilitada piisav varu.

| (165) | Teiseks, abi ringkaitse, keelates ristsubsideerimise BE kahjumlike varade (gaasijahutusega reaktorid) ja BE muu äri vahel, luues BE tootmise ja müügi jaoks eraldi üksused koos eraldiseisva raamatupidamisega ning kehtestades spetsiaalsed kontrollmehhanismid BE rahakasutuse jälgimiseks, tagamaks, et see ei kasuta riigi poolt tuumaenergiakohustuste täitmiseks eraldatud raha muul otstarbel. Need meetmed peaksid kehtima seni kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas. |
| --- | --- |

(165)

Teiseks, abi ringkaitse, keelates ristsubsideerimise BE kahjumlike varade (gaasijahutusega reaktorid) ja BE muu äri vahel, luues BE tootmise ja müügi jaoks eraldi üksused koos eraldiseisva raamatupidamisega ning kehtestades spetsiaalsed kontrollmehhanismid BE rahakasutuse jälgimiseks, tagamaks, et see ei kasuta riigi poolt tuumaenergiakohustuste täitmiseks eraldatud raha muul otstarbel. Need meetmed peaksid kehtima seni kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas.

| (166) | Kolmandaks, vältida konkurentsmoonutusi elektri jaeturul, keelates BE-l energia müümise alla omahinna (energia soetusmaksumus hulgiturul pluss muud müügiga seotud kulud), kehtestades ülempiiri BE poolt tööstus- ja äritarbijatele müüdavale elektrile (soovituslik turuosa 20 %), ning keelates BE-l uutele jaeturgudele sisenemise. Need meetmed peaksid kehtima seni, kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas, ning pärast 5aastast rakendamist peaks komisjon hindama nende tõhusust. |
| --- | --- |

(166)

Kolmandaks, vältida konkurentsmoonutusi elektri jaeturul, keelates BE-l energia müümise alla omahinna (energia soetusmaksumus hulgiturul pluss muud müügiga seotud kulud), kehtestades ülempiiri BE poolt tööstus- ja äritarbijatele müüdavale elektrile (soovituslik turuosa 20 %), ning keelates BE-l uutele jaeturgudele sisenemise. Need meetmed peaksid kehtima seni, kuni ümberkorralduste kava meetmed on paigas, ning pärast 5aastast rakendamist peaks komisjon hindama nende tõhusust.

| (167) | Seoses BE elujõulisuse taastamisega selgitab Powergen, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt käsitletud stsenaariumid BE tulevase elujõulisuse hindamiseks on liiga optimistlikud, eelkõige selles osas, mis puudutab BE jaamade kasutamisvalmidust võrreldes varasemate võrdlusandmetega. |
| --- | --- |

(167)

Seoses BE elujõulisuse taastamisega selgitab Powergen, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt käsitletud stsenaariumid BE tulevase elujõulisuse hindamiseks on liiga optimistlikud, eelkõige selles osas, mis puudutab BE jaamade kasutamisvalmidust võrreldes varasemate võrdlusandmetega.

| (168) | Viimaks leiab Powergen, et “kinnistunud on arusaam, et EÜ asutamislepingu riigiabi sätted kehtivad ka tuumatööstuse suhtes vaatamata Euratomi asutamislepingu olemasolule”. Ta viitab samale 1990. aasta kohtuasjale nagu Greenpeace. |
| --- | --- |

(168)

Viimaks leiab Powergen, et “kinnistunud on arusaam, et EÜ asutamislepingu riigiabi sätted kehtivad ka tuumatööstuse suhtes vaatamata Euratomi asutamislepingu olemasolule”. Ta viitab samale 1990. aasta kohtuasjale nagu Greenpeace.

| (169) | InterGen on globaalne energiatootja, kes on tegev kõigil kontinentidel. Tema tootmisvõimsuse osakaal Inglismaal ja Walesis on 2 %, ning tal on seal töös kaks jaama ja ühte veel ehitatakse (BE tootmisvõimsuse osa on 14 %). InterGen müüb enamiku elektrienergiast hulgiturul, ning osa pikaajaliste lepingute kaudu. Lisaks on InterGen tegev ka kütuseturul. Selle omanikeks on Shell ja Bechtel. |
| --- | --- |

(169)

InterGen on globaalne energiatootja, kes on tegev kõigil kontinentidel. Tema tootmisvõimsuse osakaal Inglismaal ja Walesis on 2 %, ning tal on seal töös kaks jaama ja ühte veel ehitatakse (BE tootmisvõimsuse osa on 14 %). InterGen müüb enamiku elektrienergiast hulgiturul, ning osa pikaajaliste lepingute kaudu. Lisaks on InterGen tegev ka kütuseturul. Selle omanikeks on Shell ja Bechtel.

| (170) | Intergen selgitab, et Ühendkuningriigis tuntakse muret energiavarustuse ohutuse küsimuses, ning et tuumaohutusega võiksid tegeleda äriühingu pankrotihaldurid. Intergen juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et BE-le antav abi on kahjustanud ja kahjustab ka praegu InterGeni, ning samuti asjaolule, et erinevalt InterGenist saavad ümberkorralduste kava raames kasu ka teised InterGeni konkurendid, nagu Teeside Power Limited, kes kuuluvad BE võlausaldajate hulka. InterGen selgitab, et juhul kui komisjon kiidab abi heaks, tuleks talle ja tema sidusettevõttele tekkiv kahju hüvitada. |
| --- | --- |

(170)

Intergen selgitab, et Ühendkuningriigis tuntakse muret energiavarustuse ohutuse küsimuses, ning et tuumaohutusega võiksid tegeleda äriühingu pankrotihaldurid. Intergen juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et BE-le antav abi on kahjustanud ja kahjustab ka praegu InterGeni, ning samuti asjaolule, et erinevalt InterGenist saavad ümberkorralduste kava raames kasu ka teised InterGeni konkurendid, nagu Teeside Power Limited, kes kuuluvad BE võlausaldajate hulka. InterGen selgitab, et juhul kui komisjon kiidab abi heaks, tuleks talle ja tema sidusettevõttele tekkiv kahju hüvitada.

| (171) | See kolmas isik selgitab, et ajakirjanduses avaldatud artiklites väidetakse, et ümberkorraldamiseelne ümbertöötlemishind BE-le on ligikaudu 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta. Pärast BE ümberkorraldamist on BNFL ja BE leppinud kokku hinnas, mis on ligikaudu 150 Inglise naela/kg raskmetalli kohta, olles 85 % võrra madalam esialgselt kokkulepitust. Ta lisab, et esialgsed ümbertöötlemislepingud BNFLi ja BE vahel hõlmasid hindu, mis sisaldasid nii kulusid kui maksumust, mis tähendab, et baaskoormuselektrienergia tarbijatel oli lepingu kohaselt võimalik kasutada ümbertöötlemist vaid juhul, kui nad olid nõus kandma (pro rata) kõik töötlemiskulud ning lisanduva kasumimarginaali. Arvestades seda tausta, mille kohaselt on baaskoormuselektrienergia tarbijatega kokku lepitud ümbertöötlemiskulud kaetud vaid tasemel 1 000 Inglise naela/kg raskemetalli kohta, tähendab see seda, et praegu BEga kokkulepitud hind ei võimalda mingil juhul kulusid katta. Isegi uute lepingute puhul ulatub see hind 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta (2003. aasta hinnad). |
| --- | --- |

(171)

See kolmas isik selgitab, et ajakirjanduses avaldatud artiklites väidetakse, et ümberkorraldamiseelne ümbertöötlemishind BE-le on ligikaudu 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta. Pärast BE ümberkorraldamist on BNFL ja BE leppinud kokku hinnas, mis on ligikaudu 150 Inglise naela/kg raskmetalli kohta, olles 85 % võrra madalam esialgselt kokkulepitust. Ta lisab, et esialgsed ümbertöötlemislepingud BNFLi ja BE vahel hõlmasid hindu, mis sisaldasid nii kulusid kui maksumust, mis tähendab, et baaskoormuselektrienergia tarbijatel oli lepingu kohaselt võimalik kasutada ümbertöötlemist vaid juhul, kui nad olid nõus kandma (pro rata) kõik töötlemiskulud ning lisanduva kasumimarginaali. Arvestades seda tausta, mille kohaselt on baaskoormuselektrienergia tarbijatega kokku lepitud ümbertöötlemiskulud kaetud vaid tasemel 1 000 Inglise naela/kg raskemetalli kohta, tähendab see seda, et praegu BEga kokkulepitud hind ei võimalda mingil juhul kulusid katta. Isegi uute lepingute puhul ulatub see hind 1 000 Inglise naela/kg raskmetalli kohta (2003. aasta hinnad).

| (172) | Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik järeldab, et need hinnad viitavad sellele, et BEga läbirääkimisi pidades ei ole BNFL toiminud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt, kui ta just ei soovi neid soodsaid tingimusi ka teistele klientidele laiendada. |
| --- | --- |

(172)

Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik järeldab, et need hinnad viitavad sellele, et BEga läbirääkimisi pidades ei ole BNFL toiminud turumajandusliku erainvestori põhimõtte kohaselt, kui ta just ei soovi neid soodsaid tingimusi ka teistele klientidele laiendada.

| (173) | Drax on suurim kivisöel põhinev elektritootja Lääne-Euroopas. Varasemalt kuulus see Ameerika energiagruppi AES Corporation, mis tegeleb elektrienergia tootmise, turustamise ja müügiga üle kogu maailma. 5. augustil loovutas AES Corporation kontrolli Draxi üle selle võlausaldajatele. 30. augustil 2003 teatas Drax, et oli sõlminud eksklusiivse kokkuleppe äriühinguga International Power plc, kes osales Draxi ümberkorraldamises. |
| --- | --- |

(173)

Drax on suurim kivisöel põhinev elektritootja Lääne-Euroopas. Varasemalt kuulus see Ameerika energiagruppi AES Corporation, mis tegeleb elektrienergia tootmise, turustamise ja müügiga üle kogu maailma. 5. augustil loovutas AES Corporation kontrolli Draxi üle selle võlausaldajatele. 30. augustil 2003 teatas Drax, et oli sõlminud eksklusiivse kokkuleppe äriühinguga International Power plc, kes osales Draxi ümberkorraldamises.

| (174) | DRAXi sõnul on meetmete A, B ja G puhul tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. DRAX nõustub sellega, et meetmed D, E ja F riigiabi ei sisalda. DRAX on arvamusel, et abi suurust on raske hinnata. Seoses meetmega A leiab DRAX, et selle ulatus võib olla oluliselt suurem kui praegu on hinnatud, eelkõige seoses asjaoluga, et tuumajaama sulgemise kohustused ei ole Ühendkuningriigis õiguslikult reguleeritud ning et on ebatõenäoline, et BE aitaks tuumaenergiakohustustest tulenevaid kulusid tasuda. Ühendkuningriigi valitsusele jääb alati lõplik vastutus lõppfaasikohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmise eest. Ühendkuningriigi valitsus ei lase BE-l pankrotistuda. DRAX on arvamusel, et ainuüksi maksuvabastusest tuleks teavitada kui riigiabist. |
| --- | --- |

(174)

DRAXi sõnul on meetmete A, B ja G puhul tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. DRAX nõustub sellega, et meetmed D, E ja F riigiabi ei sisalda. DRAX on arvamusel, et abi suurust on raske hinnata. Seoses meetmega A leiab DRAX, et selle ulatus võib olla oluliselt suurem kui praegu on hinnatud, eelkõige seoses asjaoluga, et tuumajaama sulgemise kohustused ei ole Ühendkuningriigis õiguslikult reguleeritud ning et on ebatõenäoline, et BE aitaks tuumaenergiakohustustest tulenevaid kulusid tasuda. Ühendkuningriigi valitsusele jääb alati lõplik vastutus lõppfaasikohustuste ja tuumajaama sulgemise kohustuste täitmise eest. Ühendkuningriigi valitsus ei lase BE-l pankrotistuda. DRAX on arvamusel, et ainuüksi maksuvabastusest tuleks teavitada kui riigiabist.

| (175) | Seoses BNFLiga sõlmitud kokkulepete ülevaatamisega leidis DRAX, et ükski erainvestor ei oleks kunagi nõustunud selliste mitteäriliste tingimustega, mis tekitavad nii praegu kui ka tulevikus märkimisväärset kahju, olenemata lepingutes sisalduvale raskustes äriühingu sättest ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. On selge, et kokkulepete ülevaatamine halvendas tõsiselt BNFLi olukorda. Selle tagajärjel väheneb iga-aastane püsimakse kütusemüügilepingu kohaselt 5 kuni 20 miljoni Inglise naela võrra aastas. Seda kinnitab ka BNFLi 2004. aasta aruanne. Lisaks tundub, et isegi kui BE suhtes tuleks algatada pankrot, jätkaksid BE jaamad tööd ning nende kütusevajadus ning kasutatud kütuse käitlemis-, töötlemis- ja kõrvaldamisteenuste vajadus jääks samaks. Seega peaks küsimus seisnema selles, kas BE pankrotihaldur oleks suutnud BNFLilt need tingimused välja kaubelda. Lisaks võiks BNFL otsida muid ärivõimalusi kui selle äritegevus BE-ga väheneks. BNFLi tegevus ei ole korraldatud turumajandusliku investori põhimõttel. Seega hõlmab meede B riigiabi. |
| --- | --- |

(175)

Seoses BNFLiga sõlmitud kokkulepete ülevaatamisega leidis DRAX, et ükski erainvestor ei oleks kunagi nõustunud selliste mitteäriliste tingimustega, mis tekitavad nii praegu kui ka tulevikus märkimisväärset kahju, olenemata lepingutes sisalduvale raskustes äriühingu sättest ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. On selge, et kokkulepete ülevaatamine halvendas tõsiselt BNFLi olukorda. Selle tagajärjel väheneb iga-aastane püsimakse kütusemüügilepingu kohaselt 5 kuni 20 miljoni Inglise naela võrra aastas. Seda kinnitab ka BNFLi 2004. aasta aruanne. Lisaks tundub, et isegi kui BE suhtes tuleks algatada pankrot, jätkaksid BE jaamad tööd ning nende kütusevajadus ning kasutatud kütuse käitlemis-, töötlemis- ja kõrvaldamisteenuste vajadus jääks samaks. Seega peaks küsimus seisnema selles, kas BE pankrotihaldur oleks suutnud BNFLilt need tingimused välja kaubelda. Lisaks võiks BNFL otsida muid ärivõimalusi kui selle äritegevus BE-ga väheneks. BNFLi tegevus ei ole korraldatud turumajandusliku investori põhimõttel. Seega hõlmab meede B riigiabi.

| (176) | DRAX on arvamusel, et meetmes C sisalduv BNFLi maksete peatamise kokkulepe hõlmab samuti riigiabi, kuna erinevalt teistest asjaomastest võlausaldajatest ei saa BNFL maksete peatamise ajal intressi. |
| --- | --- |

(176)

DRAX on arvamusel, et meetmes C sisalduv BNFLi maksete peatamise kokkulepe hõlmab samuti riigiabi, kuna erinevalt teistest asjaomastest võlausaldajatest ei saa BNFL maksete peatamise ajal intressi.

| (177) | Drax tegi lisaks märkusi abipaketi kokkusobivuse kohta. DRAX ei kahtle selles, et BE puhul on tegu raskustes oleva äriühinguga. Samas leiab ta, et BE kindlusetu positsioon tulenes vaid tema juhtkonna kaheldavast otsusest müüa kogu jaekaubanduse osa. Lisaks oleks BE võinud kulusid vähendada, sulgedes mõned või kõik jaamad, kuna osade tuumajaamade käigushoidmine on kulukam kui nende ajutine sulgemine. |
| --- | --- |

(177)

Drax tegi lisaks märkusi abipaketi kokkusobivuse kohta. DRAX ei kahtle selles, et BE puhul on tegu raskustes oleva äriühinguga. Samas leiab ta, et BE kindlusetu positsioon tulenes vaid tema juhtkonna kaheldavast otsusest müüa kogu jaekaubanduse osa. Lisaks oleks BE võinud kulusid vähendada, sulgedes mõned või kõik jaamad, kuna osade tuumajaamade käigushoidmine on kulukam kui nende ajutine sulgemine.

| (178) | Seoses elujõulisuse taastamisega on DRAX arvamusel, et pakutud kava ei ole tegelikult ümberkorralduste kava. Veelgi enam, BE olukord on alati erinenud konkurentidest ning seda ka edaspidi. BE jätkab elektri tootmist ning selle turustamist mis tahes hinnaga ning avaldab jätkuvalt survet hindade alandamiseks, mis omakorda kahjustab kõiki teisi konkurente. |
| --- | --- |

(178)

Seoses elujõulisuse taastamisega on DRAX arvamusel, et pakutud kava ei ole tegelikult ümberkorralduste kava. Veelgi enam, BE olukord on alati erinenud konkurentidest ning seda ka edaspidi. BE jätkab elektri tootmist ning selle turustamist mis tahes hinnaga ning avaldab jätkuvalt survet hindade alandamiseks, mis omakorda kahjustab kõiki teisi konkurente.

| (179) | DRAX vaidlustab selle, et Ühendkuningriigi valitsuse kasutatud lühiajalised piirkulud oleks õige kriteerium hindamaks BE elujõulisust. Ümberkorraldamine vabastab BE olulisematest tuumaenergiatootja kohustustest. Äriühing langetab otsuse mingile turule sisenemise või sellel turul konkureerimise jätkamise kohta tuginedes sellele, kas ta suudab mõistliku aja jooksul katta kõik oma keskmised kulud ning saada investeeringutelt mõistlikku kasu. BE puhul see ei kehti, kuna äriühingult on võetud äririskid. |
| --- | --- |

(179)

DRAX vaidlustab selle, et Ühendkuningriigi valitsuse kasutatud lühiajalised piirkulud oleks õige kriteerium hindamaks BE elujõulisust. Ümberkorraldamine vabastab BE olulisematest tuumaenergiatootja kohustustest. Äriühing langetab otsuse mingile turule sisenemise või sellel turul konkureerimise jätkamise kohta tuginedes sellele, kas ta suudab mõistliku aja jooksul katta kõik oma keskmised kulud ning saada investeeringutelt mõistlikku kasu. BE puhul see ei kehti, kuna äriühingult on võetud äririskid.

| (180) | Seoses abi kestusega on DRAX seisukohal, et niivõrd kauges tulevikus tekkivate tähtajatute kohustuste rahastamine, ei ole suunistega kooskõlas. Lisaks väitis DRAX, et jätkuva tegevusabi suhtes ei saa samuti väita, et seda oleks piiratud miinimumini. BE panuse kohta märgib DRAX, et varade müügist saadava tulu suhtes valitseb teatav ebamäärasus ning et BE sissemaksed NLFi tehakse abi tõttu tekkivast rahakäibest, mida ei saa arvesse võtta. |
| --- | --- |

(180)

Seoses abi kestusega on DRAX seisukohal, et niivõrd kauges tulevikus tekkivate tähtajatute kohustuste rahastamine, ei ole suunistega kooskõlas. Lisaks väitis DRAX, et jätkuva tegevusabi suhtes ei saa samuti väita, et seda oleks piiratud miinimumini. BE panuse kohta märgib DRAX, et varade müügist saadava tulu suhtes valitseb teatav ebamäärasus ning et BE sissemaksed NLFi tehakse abi tõttu tekkivast rahakäibest, mida ei saa arvesse võtta.

| (181) | Seoses tootmise ülevõimsusega ja võlausaldajatele hüvitiste maksmisega märgib DRAX, et menetluse algatamise otsuses viidatud võimsuspiir 20 % puudutab ainult talvist maksimaalset nõudlust. NGC sõnul ületab tootmisvõimsus talvise maksimaalse nõudluse 20,3 % võrra. DRAXi arvates teeks ükskõik milline BE operaator mõistliku otsuse vähendada suvekuudel tootmisvõimsust. See aitaks kulusid kokku hoida. |
| --- | --- |

(181)

Seoses tootmise ülevõimsusega ja võlausaldajatele hüvitiste maksmisega märgib DRAX, et menetluse algatamise otsuses viidatud võimsuspiir 20 % puudutab ainult talvist maksimaalset nõudlust. NGC sõnul ületab tootmisvõimsus talvise maksimaalse nõudluse 20,3 % võrra. DRAXi arvates teeks ükskõik milline BE operaator mõistliku otsuse vähendada suvekuudel tootmisvõimsust. See aitaks kulusid kokku hoida.

| (182) | DRAX leiab, et kõne alla võiksid tulla erinevad kompenseerivad meetmed ja/või ümberkorralduste kava muudatused, mis aitaksid tagada ümberkorraldamise vastavuse suunistele ning pakkuda hüvitisi abi mittesaavatele konkurentidele. DRAX teeb järgmise ettepaneku:






  a) | Kõrvaldada BE konkurentsiturult, luues süsteemi tuumaenergia kohustuslikuks ostmiseks fikseeritud hinnaga, mis sarnaneks taastuvenergiate kasutamise kohustusega. BEd ei ole kunagi võimalik niivõrd põhjalikult ümber korraldada, et võimaldada tal konkureerida abi mittesaavate turuosalistega samadel alustel. Kui BE toodangut ei ole võimalik turult eemaldada, on parimaks lahenduseks BE toodangu eemaldamine konkurentsiturult. Tuumaenergia abil toodetud elektri hinda tuleks reguleerida ning seda vastavalt kapitalikuludele ja muudele tavapärastele hinnakujunduse kriteeriumidele. See aitaks lahendada Ühendkuningriigi valitsuse mure energiavarustuse ohutuse ja tuumaohutuse suhtes ning konkurentsimoonutusi ei esineks. |
| --- | --- | --- |

(182)

DRAX leiab, et kõne alla võiksid tulla erinevad kompenseerivad meetmed ja/või ümberkorralduste kava muudatused, mis aitaksid tagada ümberkorraldamise vastavuse suunistele ning pakkuda hüvitisi abi mittesaavatele konkurentidele. DRAX teeb järgmise ettepaneku:

a)

Kõrvaldada BE konkurentsiturult, luues süsteemi tuumaenergia kohustuslikuks ostmiseks fikseeritud hinnaga, mis sarnaneks taastuvenergiate kasutamise kohustusega. BEd ei ole kunagi võimalik niivõrd põhjalikult ümber korraldada, et võimaldada tal konkureerida abi mittesaavate turuosalistega samadel alustel. Kui BE toodangut ei ole võimalik turult eemaldada, on parimaks lahenduseks BE toodangu eemaldamine konkurentsiturult. Tuumaenergia abil toodetud elektri hinda tuleks reguleerida ning seda vastavalt kapitalikuludele ja muudele tavapärastele hinnakujunduse kriteeriumidele. See aitaks lahendada Ühendkuningriigi valitsuse mure energiavarustuse ohutuse ja tuumaohutuse suhtes ning konkurentsimoonutusi ei esineks.

| b) | lühendada BNFLi lepingute tähtaegu ja tasakaalustada nende lepingute riskid BNFLi kasuks; |
| --- | --- |

b)

lühendada BNFLi lepingute tähtaegu ja tasakaalustada nende lepingute riskid BNFLi kasuks;

| c) | Eggborough loovutamine; |
| --- | --- |

c)

Eggborough loovutamine;

| d) | keelata täiendavate osaluste omandamine ja turuliidrina käitumine; |
| --- | --- |

d)

keelata täiendavate osaluste omandamine ja turuliidrina käitumine;

| e) | kohustada Ühendkuningriigi valitsust rakendama põhimõtet, et ühekordne abi jääb ühekordseks abiks. |
| --- | --- |

e)

kohustada Ühendkuningriigi valitsust rakendama põhimõtet, et ühekordne abi jääb ühekordseks abiks.

| (183) | DRAX esitas samuti selgitused Euratomi ja EÜ asutamislepingu vahekorra kohta. DRAX on arvamusel, et EÜ ja Euratomi asutamislepingud taotlevad täiendavaid, mitte vastukäivaid eesmärke. |
| --- | --- |

(183)

DRAX esitas samuti selgitused Euratomi ja EÜ asutamislepingu vahekorra kohta. DRAX on arvamusel, et EÜ ja Euratomi asutamislepingud taotlevad täiendavaid, mitte vastukäivaid eesmärke.

| (184) | Selgitusi esitasid samuti Ohutu tuumaenergia ametiühingu liikmed (tasakaalustatud energiapoliitika raames) – TUSNE, (18) hr Robert Freer, (19) Ühendkuningriigi Keemiatööstuste Liit (The UK Chemical Industries Association, edaspidi “CIA”), (20) John Hall Associates (edaspidi “JHA”), (21) Energia Suurtarbijate Grupp (the Energy Intensive Users Group, edaspidi “EIUG”), (22) Terra Nitrogen, (23) Energywatch, (24) Teollisuuden Voima Oy (edaspidi “TVO”), (25) National Grid Transco, (26) Kuninglik Tehnikateaduste Akadeemia (the Royal Academy of Engineering), (27) Enfield Energy Centre Limited (“EECL”), (28) Energy Information Centre Ltd (edaspidi “EIC”), (29) Major Energy Users' Council Ltd (edaspidi “MEUC”) (30) ning teine anonüümseks jääda sooviv kolmas isik. |
| --- | --- |

(184)

Selgitusi esitasid samuti Ohutu tuumaenergia ametiühingu liikmed (tasakaalustatud energiapoliitika raames) – TUSNE, (18) hr Robert Freer, (19) Ühendkuningriigi Keemiatööstuste Liit (The UK Chemical Industries Association, edaspidi “CIA”), (20) John Hall Associates (edaspidi “JHA”), (21) Energia Suurtarbijate Grupp (the Energy Intensive Users Group, edaspidi “EIUG”), (22) Terra Nitrogen, (23) Energywatch, (24) Teollisuuden Voima Oy (edaspidi “TVO”), (25) National Grid Transco, (26) Kuninglik Tehnikateaduste Akadeemia (the Royal Academy of Engineering), (27) Enfield Energy Centre Limited (“EECL”), (28) Energy Information Centre Ltd (edaspidi “EIC”), (29) Major Energy Users' Council Ltd (edaspidi “MEUC”) (30) ning teine anonüümseks jääda sooviv kolmas isik.

| (185) | TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC and MEUC on kõik mures Ühendkuningriigi varustuskindluse pärast ning selgitavad, et BE tuumajaamade sulgemine põhjustaks voolukatkestuste tekke ohu ning oleks vastuolus tarbijate huvidega. Lisaks rõhutavad neist osad, et BE tuumajaamade tootmise sulgemine muudaks Ühendkuningriigi Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmise väga raskeks kuna tuumajaamad mitmekesistavad kasutatavaid energiaallikaid. Nad selgitavad, et BE pankrotistumine läheks majandusele märksa kallimaks kui selle ümberkorraldamine, ning et abi osutamine on vajalik. |
| --- | --- |

(185)

TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC and MEUC on kõik mures Ühendkuningriigi varustuskindluse pärast ning selgitavad, et BE tuumajaamade sulgemine põhjustaks voolukatkestuste tekke ohu ning oleks vastuolus tarbijate huvidega. Lisaks rõhutavad neist osad, et BE tuumajaamade tootmise sulgemine muudaks Ühendkuningriigi Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmise väga raskeks kuna tuumajaamad mitmekesistavad kasutatavaid energiaallikaid. Nad selgitavad, et BE pankrotistumine läheks majandusele märksa kallimaks kui selle ümberkorraldamine, ning et abi osutamine on vajalik.

| (186) | Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik selgitab, et BE kasutab riigi abi selleks, et dumpinguhindadega agressiivselt hõivata turuosa. Ta osundab juhtumitele, mille korral BE pakutavad hinnad olid väidetavalt 10 kuni 15 % konkurentsihindadest madalamad. Ta selgitab, et taolisi pakkumisi ei ole võimalik ilma riigi abita teha, ning et seega ei saa väita, et abi aitaks taastada äriühingu elujõulisust. |
| --- | --- |

(186)

Anonüümseks jääda sooviv kolmas isik selgitab, et BE kasutab riigi abi selleks, et dumpinguhindadega agressiivselt hõivata turuosa. Ta osundab juhtumitele, mille korral BE pakutavad hinnad olid väidetavalt 10 kuni 15 % konkurentsihindadest madalamad. Ta selgitab, et taolisi pakkumisi ei ole võimalik ilma riigi abita teha, ning et seega ei saa väita, et abi aitaks taastada äriühingu elujõulisust.

| (187) | TVO selgitab, et BE poolt kogetud raskustest ei tohiks järeldada, et tuumaenergia ei saa liberaliseeritud elektrituru tingimustes olla konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(187)

TVO selgitab, et BE poolt kogetud raskustest ei tohiks järeldada, et tuumaenergia ei saa liberaliseeritud elektrituru tingimustes olla konkurentsivõimeline.

| (188) | National Grid Transco selgitab, et praegune Inglismaa ja Walesi võimsuspiir on algselt kavandatust väiksem ning seda ei saa käsitleda struktuurilise tootmise ülevõimsusena. National Grid Transco viitab 20 % tagatisvarule kui tasemele, mille ületamise korral võiks eeldada liigse tootmisvõimsuse olemasolu. National Grid Transco näeb ette, et tagatisvaru on optimistlike prognooside kohaselt väiksem kui 20 % vähemalt kuni 2006. aastani. Pessimistlike prognooside kohaselt jääb tagatisvaru alati väiksemaks kui 20 %, langedes isegi 8,5 %ni 2009. aastal. National Grid Transco järeldab, et kui kompenseeriva meetmena nõutakse osade jaamade sulgemist, tuleks turgusid sellest aegsasti teavitada (3-4 aastat ette), et turul oleks võimalik jaamade sulgemine kompenseerida. |
| --- | --- |

(188)

National Grid Transco selgitab, et praegune Inglismaa ja Walesi võimsuspiir on algselt kavandatust väiksem ning seda ei saa käsitleda struktuurilise tootmise ülevõimsusena. National Grid Transco viitab 20 % tagatisvarule kui tasemele, mille ületamise korral võiks eeldada liigse tootmisvõimsuse olemasolu. National Grid Transco näeb ette, et tagatisvaru on optimistlike prognooside kohaselt väiksem kui 20 % vähemalt kuni 2006. aastani. Pessimistlike prognooside kohaselt jääb tagatisvaru alati väiksemaks kui 20 %, langedes isegi 8,5 %ni 2009. aastal. National Grid Transco järeldab, et kui kompenseeriva meetmena nõutakse osade jaamade sulgemist, tuleks turgusid sellest aegsasti teavitada (3-4 aastat ette), et turul oleks võimalik jaamade sulgemine kompenseerida.

| (189) | EECL selgitab, et Ühendkuningriigi madalad elektri hulgihinnad on avaldanud mõju kõigile elektritootjatele (mitte ainult BE-le). EECL ei ole nõus Ühendkuningriigi ametivõimude arvamusega, et lühiajalised piirkulud tuleks võtta võrdlusaluseks tuvastamaks abi moonutavat mõju, kuna need kulud ei peegelda elektrijaama keskmist ja pikaajalist elujõulisust. EECL selgitab, et madalad forward-tehingute hinnad aitavad kõige paremini tuvastada, kas turul on struktuurilist tootmise ülevõimsust. |
| --- | --- |

(189)

EECL selgitab, et Ühendkuningriigi madalad elektri hulgihinnad on avaldanud mõju kõigile elektritootjatele (mitte ainult BE-le). EECL ei ole nõus Ühendkuningriigi ametivõimude arvamusega, et lühiajalised piirkulud tuleks võtta võrdlusaluseks tuvastamaks abi moonutavat mõju, kuna need kulud ei peegelda elektrijaama keskmist ja pikaajalist elujõulisust. EECL selgitab, et madalad forward-tehingute hinnad aitavad kõige paremini tuvastada, kas turul on struktuurilist tootmise ülevõimsust.

IV.   ÜHENDKUNINGRIIGI SELGITUSED MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (190) | Ühendkuningriiki ametivõimud teavitasid komisjoni sellest, et kohalikud maksud tasuti ning maksudelt arvestati tavalist intressi. |
| --- | --- |

(190)

Ühendkuningriiki ametivõimud teavitasid komisjoni sellest, et kohalikud maksud tasuti ning maksudelt arvestati tavalist intressi.

| (191) | Eelmärkusena väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et isegi kui komisjon järeldab, et meede B hõlmab abi, tagab lepingute sõnastusviis selle, et BE poolt ajutiselt saadav kasu kõrvaldatakse automaatselt intressi näol, kui abipaketi rakendamist ei lubata. Uued lepingud näevad ette nende lõpliku jõustumise alles abipaketi lubamise korral. |
| --- | --- |

(191)

Eelmärkusena väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et isegi kui komisjon järeldab, et meede B hõlmab abi, tagab lepingute sõnastusviis selle, et BE poolt ajutiselt saadav kasu kõrvaldatakse automaatselt intressi näol, kui abipaketi rakendamist ei lubata. Uued lepingud näevad ette nende lõpliku jõustumise alles abipaketi lubamise korral.

| (192) | Ühendkuningriik esitab edasises selgitusi erainvestori testi kohta. Ühendkuningriik selgitab, et BNFL käitus samamoodi, nagu oleks käitunud iga eravõlausaldaja. Eelkõige väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et ei ole võimalik öelda, nagu oleksid BNFLIi poolt kokkulepitud tingimused soodsamad kui need, mida eravõlausaldaja oleks võrreldavates tingimustes andnud. Ühendkuningriik selgitab, et, asjaolu, kas BNFL käitus lepingute ülevaatamisel sarnaselt igale teisele erainvestorile, on vajalik analüüsida vastavalt Euroopa Kohtu määratlusele kohtuasjas DM Transport (31). |
| --- | --- |

(192)

Ühendkuningriik esitab edasises selgitusi erainvestori testi kohta. Ühendkuningriik selgitab, et BNFL käitus samamoodi, nagu oleks käitunud iga eravõlausaldaja. Eelkõige väidavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et ei ole võimalik öelda, nagu oleksid BNFLIi poolt kokkulepitud tingimused soodsamad kui need, mida eravõlausaldaja oleks võrreldavates tingimustes andnud. Ühendkuningriik selgitab, et, asjaolu, kas BNFL käitus lepingute ülevaatamisel sarnaselt igale teisele erainvestorile, on vajalik analüüsida vastavalt Euroopa Kohtu määratlusele kohtuasjas DM Transport (31).

| (193) | Ühendkuningriik väidab, et komisjon on ilmselt sündmuste käiku vääriti mõistnud. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul ei olnud BNFL raskustes äriühingu sätte rakendamise vastu, vaid ta oli erinevalt komisjoni arvamusest väljendanud enda soovi kaaluda olemasolevate lepingute võimalikke muudatusi enne seda, kui BE teatas Ühendkuningriigi valitsusega läbirääkimiste alustamisest. Siiski, pärast BE-ga peetud arutelusid selgus, et ükski BNFLi jaoks võimalik äriline pakkumine ei oleks olnud piisav, et ainuüksi selle abil BE finantskriisi lahendada. Laiema ümberkorralduste kava väljatöötamine andis võimaluse uuteks läbirääkimisteks BE ja BNFLi vahel ning kokkulepe sõlmiti tingimustel, mis oli väga sarnane BNFLi esialgsele pakkumisele. Ühendkuningriik leiab, et BNFLi tegutses nagu erainvestor. |
| --- | --- |

(193)

Ühendkuningriik väidab, et komisjon on ilmselt sündmuste käiku vääriti mõistnud. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul ei olnud BNFL raskustes äriühingu sätte rakendamise vastu, vaid ta oli erinevalt komisjoni arvamusest väljendanud enda soovi kaaluda olemasolevate lepingute võimalikke muudatusi enne seda, kui BE teatas Ühendkuningriigi valitsusega läbirääkimiste alustamisest. Siiski, pärast BE-ga peetud arutelusid selgus, et ükski BNFLi jaoks võimalik äriline pakkumine ei oleks olnud piisav, et ainuüksi selle abil BE finantskriisi lahendada. Laiema ümberkorralduste kava väljatöötamine andis võimaluse uuteks läbirääkimisteks BE ja BNFLi vahel ning kokkulepe sõlmiti tingimustel, mis oli väga sarnane BNFLi esialgsele pakkumisele. Ühendkuningriik leiab, et BNFLi tegutses nagu erainvestor.

| (194) | Ühendkuningriik lisab, et BNFL kui Ühendkuningriigi ainuke tuumkütusetsükli teenuste osutaja, oleks BE maksejõuetuse korral tõsiselt ohustatud; tal puuduksid otsekohe tuluallikad talle juba tarnitud, gaasijahutusega reaktorites kasutatud suurte kütusekoguste ladustamiseks või ümbertöötlemiseks ning tema väljavaated nõuete rahuldamiseks BE pankroti korral oleksid väga piiratud. BNFL oleks pidanud sõlmima uue kasutatud tuumkütuse kokkuleppe pankrotihalduriga või valitsusega, millega oleks kaasnenud suur ebamäärasus edaspidiste teenustasude osas. Ühendkuningriik selgitab, et olles silmitsi samalaadse riski, lõhestumise ja ebakindlusega, oleks erainvestor soovinud kahtlemata ümberkorraldamises osaleda, mis oleks loomulikult hõlmanud lepingute ülevaatamist BEga maksimeerimaks kogutulu ja tagamaks BE elujõulisuse taastamine. |
| --- | --- |

(194)

Ühendkuningriik lisab, et BNFL kui Ühendkuningriigi ainuke tuumkütusetsükli teenuste osutaja, oleks BE maksejõuetuse korral tõsiselt ohustatud; tal puuduksid otsekohe tuluallikad talle juba tarnitud, gaasijahutusega reaktorites kasutatud suurte kütusekoguste ladustamiseks või ümbertöötlemiseks ning tema väljavaated nõuete rahuldamiseks BE pankroti korral oleksid väga piiratud. BNFL oleks pidanud sõlmima uue kasutatud tuumkütuse kokkuleppe pankrotihalduriga või valitsusega, millega oleks kaasnenud suur ebamäärasus edaspidiste teenustasude osas. Ühendkuningriik selgitab, et olles silmitsi samalaadse riski, lõhestumise ja ebakindlusega, oleks erainvestor soovinud kahtlemata ümberkorraldamises osaleda, mis oleks loomulikult hõlmanud lepingute ülevaatamist BEga maksimeerimaks kogutulu ja tagamaks BE elujõulisuse taastamine.

| (195) | Lisaks selgitab Ühendkuningriik, et asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei tähenda, et tema tegevus oleks seetõttu vähem ärihuvidest kantud. Ta märgib, et BNFL on riigiomandis äriühing, mis on moodustatud vastavalt 1985. aasta äriühinguseadusele. Temal on juhatus (direktorite nõukogu), kuhu kuuluvad tegevjuhid ning juhtimisega mitte tegelevad direktorid, kellel on korporatiivsed kogemused teistest erasektori valdkondadest. BNFLi juhatus on kohustatud tegutsema sõltumatult äriühingu huvides. Ühendkuningriik lisab, et Ühendkuningriigi valitsus ei sekkunud BNFLi otsesesse otsustusprotsessi, et ergutada teda käituma muul viisil kui ärilistel kaalutlustel. |
| --- | --- |

(195)

Lisaks selgitab Ühendkuningriik, et asjaolu, et BNFL on riigiomandis äriühing, ei tähenda, et tema tegevus oleks seetõttu vähem ärihuvidest kantud. Ta märgib, et BNFL on riigiomandis äriühing, mis on moodustatud vastavalt 1985. aasta äriühinguseadusele. Temal on juhatus (direktorite nõukogu), kuhu kuuluvad tegevjuhid ning juhtimisega mitte tegelevad direktorid, kellel on korporatiivsed kogemused teistest erasektori valdkondadest. BNFLi juhatus on kohustatud tegutsema sõltumatult äriühingu huvides. Ühendkuningriik lisab, et Ühendkuningriigi valitsus ei sekkunud BNFLi otsesesse otsustusprotsessi, et ergutada teda käituma muul viisil kui ärilistel kaalutlustel.

| (196) | Viimaks on Ühendkuningriik esitanud võlausaldajate väidete analüüsi ning summad, mis pandi paika ümberkorralduste paketiga. |
| --- | --- |

(196)

Viimaks on Ühendkuningriik esitanud võlausaldajate väidete analüüsi ning summad, mis pandi paika ümberkorralduste paketiga.

| (197) | Ühendkuningriigi ametivõimud järeldavad, et meedet B tuleks käsitleda kui riigiabi mitte sisaldavat meedet. |
| --- | --- |

(197)

Ühendkuningriigi ametivõimud järeldavad, et meedet B tuleks käsitleda kui riigiabi mitte sisaldavat meedet.

| (198) | Ühendkuningriik selgitab, et mitmed ühesugused väited, mis esitati põhjendustes (191) kuni (197) seoses meetmega B, kehtivad samuti ka meetme C kohta. Eelkõige väidab Ühendkuningriik, et BNFLi tegevust tuleb hinnata lähtuvalt selle erandlikust olukorrast BE peamise võlausaldajana ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. Võttes arvesse nende kahe pika-ajalist kestvat ärisuhet ning BE kohustuste mahtu BNFLi ees, ei ole üllatav, et maksete peatamine BNFLile moodustab suurima absoluutosa maksete peatamise kokkulepete alusel BE-le tekkivast kasust. BNFLiga samas olukorras oleval erainvestoril, kes oleks BE pankroti korral tõsiselt ohustatud, puuduksid sisuliselt teised valikud ning ta peaks käituma samuti. |
| --- | --- |

(198)

Ühendkuningriik selgitab, et mitmed ühesugused väited, mis esitati põhjendustes (191) kuni (197) seoses meetmega B, kehtivad samuti ka meetme C kohta. Eelkõige väidab Ühendkuningriik, et BNFLi tegevust tuleb hinnata lähtuvalt selle erandlikust olukorrast BE peamise võlausaldajana ning asjaolust, et BE on BNFLi suurim klient. Võttes arvesse nende kahe pika-ajalist kestvat ärisuhet ning BE kohustuste mahtu BNFLi ees, ei ole üllatav, et maksete peatamine BNFLile moodustab suurima absoluutosa maksete peatamise kokkulepete alusel BE-le tekkivast kasust. BNFLiga samas olukorras oleval erainvestoril, kes oleks BE pankroti korral tõsiselt ohustatud, puuduksid sisuliselt teised valikud ning ta peaks käituma samuti.

| (199) | Ühendkuningriik selgitab lisaks, et BNFLi maksete peatamise kokkuleppeid ei saa võrrelda teiste eravõlausaldajate kokkulepetega. Ilma ühegi peamise võlausaldaja osaluseta ei toimiks need kokkulepped tervikuna. Ühendkuningriik esitab kõigi BE tasumata võlgade võrdluse iga osapoole panusega maksete peatamise kokkulepetesse ning järeldab, et võrreldes kohustustega BNFLi ees annab BNFL protsentuaalselt väiksema panuse kui enamik eravõlausaldajaid. |
| --- | --- |

(199)

Ühendkuningriik selgitab lisaks, et BNFLi maksete peatamise kokkuleppeid ei saa võrrelda teiste eravõlausaldajate kokkulepetega. Ilma ühegi peamise võlausaldaja osaluseta ei toimiks need kokkulepped tervikuna. Ühendkuningriik esitab kõigi BE tasumata võlgade võrdluse iga osapoole panusega maksete peatamise kokkulepetesse ning järeldab, et võrreldes kohustustega BNFLi ees annab BNFL protsentuaalselt väiksema panuse kui enamik eravõlausaldajaid.

| (200) | Ühendkuningriigi ametivõimud selgitavad, et suuniste punkt 32 ei nõua, et abimeetmed peaksid olema piiratud kestusega. See nõuab, et ümberkorralduste kava oleks oma kestuselt võimalikult lühike ning, et pikaajaline elujõulisus taastataks “mõistliku aja jooksul”. Vastavalt Ühendkuningriigile näib suuniste eesmärgiks olevat, et abi tuleb anda ühekordselt ning et see ei tohi sisaldada jätkuvat tegevusabi. Selle eesmärgiks ei ole välistada abi andmine pikaajaliste kohustuste vähendamiseks. |
| --- | --- |

(200)

Ühendkuningriigi ametivõimud selgitavad, et suuniste punkt 32 ei nõua, et abimeetmed peaksid olema piiratud kestusega. See nõuab, et ümberkorralduste kava oleks oma kestuselt võimalikult lühike ning, et pikaajaline elujõulisus taastataks “mõistliku aja jooksul”. Vastavalt Ühendkuningriigile näib suuniste eesmärgiks olevat, et abi tuleb anda ühekordselt ning et see ei tohi sisaldada jätkuvat tegevusabi. Selle eesmärgiks ei ole välistada abi andmine pikaajaliste kohustuste vähendamiseks.

| (201) | Ühendkuningriik selgitab, et ümberkorraldamine viiakse lõpule, elujõulisus taastatakse mõistliku aja jooksul ning abi on ühekordne, vaatamata sellele, et BE kohustuste puhul on tegemist pikaajaliste kohustustega. BE rahakäive on alates 2004. aastast positiivne ning alates 2005. aastast on tema aasta põhitegevuse rahakäive positiivne. Vastavalt “noteeringu”-stsenaariumile on BE 2005. aastal taas elujõuline. Ümberkorralduste kava eesmärgiks on kindlustada, et alates ümberkorralduste jõustumiskuupäevast suudab BE iseseisvalt tegutseda, ilma Ühendkuningriigi valitsuse täiendavate toetusteta; ümberkorralduste kava näitab, et äriühingu poolt loodud reservide tase on piisav mõõdukate negatiivsete stsenaariumide korral vastu pidamiseks ning seega ka elujõulisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(201)

Ühendkuningriik selgitab, et ümberkorraldamine viiakse lõpule, elujõulisus taastatakse mõistliku aja jooksul ning abi on ühekordne, vaatamata sellele, et BE kohustuste puhul on tegemist pikaajaliste kohustustega. BE rahakäive on alates 2004. aastast positiivne ning alates 2005. aastast on tema aasta põhitegevuse rahakäive positiivne. Vastavalt “noteeringu”-stsenaariumile on BE 2005. aastal taas elujõuline. Ümberkorralduste kava eesmärgiks on kindlustada, et alates ümberkorralduste jõustumiskuupäevast suudab BE iseseisvalt tegutseda, ilma Ühendkuningriigi valitsuse täiendavate toetusteta; ümberkorralduste kava näitab, et äriühingu poolt loodud reservide tase on piisav mõõdukate negatiivsete stsenaariumide korral vastu pidamiseks ning seega ka elujõulisuse tagamiseks.

| (202) | Seoses praeguste kulutuste jätkuva vähendamisega meenutab Ühendkuningriigi valitsus, et valitsuse kohustus hõlmab ainult varasemaid lepinguga kaetud kohustusi, tuumajaama sulgemise kohustusi ja lepinguga katmata kohustusi, mis on seotud gaasijahutusega reaktorites varem kasutatud tuumkütusega, kogu surveveereaktoris kasutatud tuumkütusega ning tegevusjäätmete ja muude kõrvalkohustustega. Ühendkuningriik selgitab, et varem kasutatud tuumkütusega seotud lepinguga kaetud kohustused on seotud enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva gaasijahutusega reaktoritesse lisatud kütusega. Vastavalt tuumaenergia tootmise loale on BE-l kohustus see tuumkütus käidelda ning kanda seda tehes ka kulud. Neid kulusid ei saa seega vältida. |
| --- | --- |

(202)

Seoses praeguste kulutuste jätkuva vähendamisega meenutab Ühendkuningriigi valitsus, et valitsuse kohustus hõlmab ainult varasemaid lepinguga kaetud kohustusi, tuumajaama sulgemise kohustusi ja lepinguga katmata kohustusi, mis on seotud gaasijahutusega reaktorites varem kasutatud tuumkütusega, kogu surveveereaktoris kasutatud tuumkütusega ning tegevusjäätmete ja muude kõrvalkohustustega. Ühendkuningriik selgitab, et varem kasutatud tuumkütusega seotud lepinguga kaetud kohustused on seotud enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva gaasijahutusega reaktoritesse lisatud kütusega. Vastavalt tuumaenergia tootmise loale on BE-l kohustus see tuumkütus käidelda ning kanda seda tehes ka kulud. Neid kulusid ei saa seega vältida.

| (203) | Sarnane väide kehtib ka tuumarajatiste sulgemise kohta. Nende kulude osas teeb BE sissemakseid Tuumajaamade sulgemisfondi reaktorite kasutusest kõrvaldamiseks (sulgemiseks) ning aitab sellega oluliselt kaasa täielike sulgemiskulude kandmisele. |
| --- | --- |

(203)

Sarnane väide kehtib ka tuumarajatiste sulgemise kohta. Nende kulude osas teeb BE sissemakseid Tuumajaamade sulgemisfondi reaktorite kasutusest kõrvaldamiseks (sulgemiseks) ning aitab sellega oluliselt kaasa täielike sulgemiskulude kandmisele.

| (204) | Mis puudutab lepinguga katmata kohustusi, mis on seotud gaasijahutusega reaktorites varem kasutatud tuumkütusega, selgitab Ühendkuningriik, et need kohustused on seotud ainult gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütusega, mis lisati reaktoritesse enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva. Surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega seotud kohustused hõlmavad kõiki kohustusi, mis on seotud surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega, mis on lisatud Sizewell B reaktorisse. Tulevaste kohustuste osas maksab BE 150 000 Inglise naela iga Sizewell B reaktorisse pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva lisatud surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse tonni kohta. Tasu suurust on võrreldud samaväärsete rahvusvaheliste kasutatud tuumkütuse käitlemiskuludega, et võtta arvesse kõiki tulevasi kulusid, mis seonduvad surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega. Ülejäänud lepinguga katmata kohustused on seotud erinevat liiki jäätmetega, mis ei pärine tuumkütusest, ning mis on seotud BE tuumajaamade opereerimisega ning mis ei ole eeldatavalt suured. |
| --- | --- |

(204)

Mis puudutab lepinguga katmata kohustusi, mis on seotud gaasijahutusega reaktorites varem kasutatud tuumkütusega, selgitab Ühendkuningriik, et need kohustused on seotud ainult gaasijahutusega reaktorites kasutatud tuumkütusega, mis lisati reaktoritesse enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva. Surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega seotud kohustused hõlmavad kõiki kohustusi, mis on seotud surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega, mis on lisatud Sizewell B reaktorisse. Tulevaste kohustuste osas maksab BE 150 000 Inglise naela iga Sizewell B reaktorisse pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva lisatud surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse tonni kohta. Tasu suurust on võrreldud samaväärsete rahvusvaheliste kasutatud tuumkütuse käitlemiskuludega, et võtta arvesse kõiki tulevasi kulusid, mis seonduvad surveveereaktorites kasutatud tuumkütusega. Ülejäänud lepinguga katmata kohustused on seotud erinevat liiki jäätmetega, mis ei pärine tuumkütusest, ning mis on seotud BE tuumajaamade opereerimisega ning mis ei ole eeldatavalt suured.

| (205) | Sulgemiskulud ja lepinguga katmata kohustused on suures osas fikseeritud ning BE-l on vähe võimalusi neid tuumajaamade tavapärase töö korral oluliselt suurendada. Lisaks peab BE katma kohustuste olulise suurenemise, mis tuleneb tootmisprotseduuride omavolilisest muutmisest BE majandusliku kasu suurendamiseks või minimaalse jõudlusstandardi rikkumisest. Samuti tuleb kindlasti märkida, et isegi kui valitsus otseselt tasub BE lepinguga kaetud kohustuste eest, annab valitsus tuumajaama sulgemise kohustuste ja lepinguga katmata kohustuste täitmiseks piiratud garantii. Ühendkuningriik selgitab, et meedet A ei tohiks seega pidada praeguste kulutuste jätkuva vähendamise abinõuks. Meetme A raamatupidamislik käsitlus kinnitab seda järeldust ning meede A kantakse BE bilanssi varana. BE ei saa jätkuvaid subsiidiume, sest meede A ei ole mingil viisil seotud BE jooksva tegevusega ning meetmega A kaetud kulud tuleb kanda olenemata BE edaspidise tegevuse kestusest ja ulatusest. |
| --- | --- |

(205)

Sulgemiskulud ja lepinguga katmata kohustused on suures osas fikseeritud ning BE-l on vähe võimalusi neid tuumajaamade tavapärase töö korral oluliselt suurendada. Lisaks peab BE katma kohustuste olulise suurenemise, mis tuleneb tootmisprotseduuride omavolilisest muutmisest BE majandusliku kasu suurendamiseks või minimaalse jõudlusstandardi rikkumisest. Samuti tuleb kindlasti märkida, et isegi kui valitsus otseselt tasub BE lepinguga kaetud kohustuste eest, annab valitsus tuumajaama sulgemise kohustuste ja lepinguga katmata kohustuste täitmiseks piiratud garantii. Ühendkuningriik selgitab, et meedet A ei tohiks seega pidada praeguste kulutuste jätkuva vähendamise abinõuks. Meetme A raamatupidamislik käsitlus kinnitab seda järeldust ning meede A kantakse BE bilanssi varana. BE ei saa jätkuvaid subsiidiume, sest meede A ei ole mingil viisil seotud BE jooksva tegevusega ning meetmega A kaetud kulud tuleb kanda olenemata BE edaspidise tegevuse kestusest ja ulatusest.

| (206) | Mis puudutab meedet B, siis Ühendkuningriik ei nõustu sellega, et see sisaldaks riigiabi. |
| --- | --- |

(206)

Mis puudutab meedet B, siis Ühendkuningriik ei nõustu sellega, et see sisaldaks riigiabi.

| (207) | Ühendkuningriik selgitab samuti, et meedet A ei ole kohane käsitleda ebasoovitavana põhjusel, et see vabastab BE osadest “saastaja maksab” kohustustest. Ümberkorralduste kava järgi tasub BE oma edaspidise tegevuse saastekulud. Lisaks teeb BE sissemakseid varasema tegevuse saastekulude tasumiseks sularahainstrumentide kaudu ning maksetega NLFi. Ilma valitsuse võetud kohustuseta oleks BE muutunud maksejõuetuks ning ei oleks suutnud hüvitada tulevasi “saastaja maksab” kohustusi. |
| --- | --- |

(207)

Ühendkuningriik selgitab samuti, et meedet A ei ole kohane käsitleda ebasoovitavana põhjusel, et see vabastab BE osadest “saastaja maksab” kohustustest. Ümberkorralduste kava järgi tasub BE oma edaspidise tegevuse saastekulud. Lisaks teeb BE sissemakseid varasema tegevuse saastekulude tasumiseks sularahainstrumentide kaudu ning maksetega NLFi. Ilma valitsuse võetud kohustuseta oleks BE muutunud maksejõuetuks ning ei oleks suutnud hüvitada tulevasi “saastaja maksab” kohustusi.

| (208) | Ühendkuningriik vastab järgnevas komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele seoses küsimusega, kas BE elujõulisust saab taastada peamiselt ettevõttesiseste ressursside abil. Ühendkuningriik selgitab, et BE praeguse raske olukorra peamiseks põhjuseks on selle suutmatus kanda varasemaid vältimatuid kohustusi ning vastata regulatiivsetele ja miinimumohutusnõuetele. Sellele vaatamata selgitab Ühendkuningriik, et BE sisemeetmed ei ole väheolulised. BE on müünud oma osaluse äriühingutes Bruce Power ja Amergen ning on teostamas olulisi sisemisi ümberkorraldusi, mis hõlmavad [...]. Lisaks on hulgituru hinnariskide maandamise tarvis suurendatud keskpika tähtajaga fikseeritud hindadega lepingute osakaalu, sealhulgas suurte tööstus- ja äritarbijatega sõlmitud lepingute osakaalu. Lisaks hõlmavad kõige olulisemad sisemeetmed BNFL-iga sõlmitud kütusemüügi- ja kasutatud kütuse käitlemislepingute ülevaatamist. |
| --- | --- |

(208)

Ühendkuningriik vastab järgnevas komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlustele seoses küsimusega, kas BE elujõulisust saab taastada peamiselt ettevõttesiseste ressursside abil. Ühendkuningriik selgitab, et BE praeguse raske olukorra peamiseks põhjuseks on selle suutmatus kanda varasemaid vältimatuid kohustusi ning vastata regulatiivsetele ja miinimumohutusnõuetele. Sellele vaatamata selgitab Ühendkuningriik, et BE sisemeetmed ei ole väheolulised. BE on müünud oma osaluse äriühingutes Bruce Power ja Amergen ning on teostamas olulisi sisemisi ümberkorraldusi, mis hõlmavad [...]. Lisaks on hulgituru hinnariskide maandamise tarvis suurendatud keskpika tähtajaga fikseeritud hindadega lepingute osakaalu, sealhulgas suurte tööstus- ja äritarbijatega sõlmitud lepingute osakaalu. Lisaks hõlmavad kõige olulisemad sisemeetmed BNFL-iga sõlmitud kütusemüügi- ja kasutatud kütuse käitlemislepingute ülevaatamist.

| (209) | Lõpetuseks leiab Ühendkuningriik, et suunised nõuavad tasakaalu riigi osaluse, erasektori osaluse ja äriühingu osaluse vahel, kuid see ei tähenda, et äriühing peab olema suuteline enda tegevust ilma riigi sekkumiseta ümber korraldama. |
| --- | --- |

(209)

Lõpetuseks leiab Ühendkuningriik, et suunised nõuavad tasakaalu riigi osaluse, erasektori osaluse ja äriühingu osaluse vahel, kuid see ei tähenda, et äriühing peab olema suuteline enda tegevust ilma riigi sekkumiseta ümber korraldama.

| (210) | Olles meenutanud seda, miks tuumaenergiakohustuste maksumust ei ole võimalik täpselt määrata, selgitasid Ühendkuningriigi ametivõimud, et antud juhul ei ole oluline abi mahtu täpselt teada ega määratleda, millised meetmed sisaldavad abi jõudmaks selgusele, kas abipaketi puhul piirdutakse vajamineva miinimumiga. Valitsuse võetud kohustus, mis hõlmab määratletud kohustuste liike, on aluseks ümberkorralduste paketile ja BE elujõulisuse taastamisele. Ühendkuningriigi ametivõimud väitsid, et BE-le antava abi ulatust vähendatakse struktuuriliselt varade müügiga (Bruce Power ja Amergen), võlausaldajate ees olevate kohustuste vähendamisega, BE jätkuvate sissemaksetega oma tuumaenergiakohustuste rahastamiseks, muude sisemeetmetega kulude vähendamiseks ja mehhanismiga, mida rakendades suunab BE tulevikus 65 % kasutamata rahakäibest oma tuumaenergiakohustuste rahastamisse. |
| --- | --- |

(210)

Olles meenutanud seda, miks tuumaenergiakohustuste maksumust ei ole võimalik täpselt määrata, selgitasid Ühendkuningriigi ametivõimud, et antud juhul ei ole oluline abi mahtu täpselt teada ega määratleda, millised meetmed sisaldavad abi jõudmaks selgusele, kas abipaketi puhul piirdutakse vajamineva miinimumiga. Valitsuse võetud kohustus, mis hõlmab määratletud kohustuste liike, on aluseks ümberkorralduste paketile ja BE elujõulisuse taastamisele. Ühendkuningriigi ametivõimud väitsid, et BE-le antava abi ulatust vähendatakse struktuuriliselt varade müügiga (Bruce Power ja Amergen), võlausaldajate ees olevate kohustuste vähendamisega, BE jätkuvate sissemaksetega oma tuumaenergiakohustuste rahastamiseks, muude sisemeetmetega kulude vähendamiseks ja mehhanismiga, mida rakendades suunab BE tulevikus 65 % kasutamata rahakäibest oma tuumaenergiakohustuste rahastamisse.

| (211) | Ühendkuningriigi ametivõimud meenutasid teates esitatud argumente, mille kohaselt ei avalda abi mingit mõju konkurentsi struktuurile, kuna see ei mõjuta BE lühiajalisi piirkulusid, mis määravad tuumajaama igapäevase tegevuse. Nad meenutasid, et tuginedes ajakohastatud andmetele ja võrdlustele teiste liikmesriikidega, ei ole turul struktuurilist tootmise ülevõimsust ning väitsid, et sellest tulenevalt puudub vajadus kompenseerivate meetmete kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(211)

Ühendkuningriigi ametivõimud meenutasid teates esitatud argumente, mille kohaselt ei avalda abi mingit mõju konkurentsi struktuurile, kuna see ei mõjuta BE lühiajalisi piirkulusid, mis määravad tuumajaama igapäevase tegevuse. Nad meenutasid, et tuginedes ajakohastatud andmetele ja võrdlustele teiste liikmesriikidega, ei ole turul struktuurilist tootmise ülevõimsust ning väitsid, et sellest tulenevalt puudub vajadus kompenseerivate meetmete kehtestamiseks.

V.   ÜHENDKUNINGRIIGI SELGITUSED HUVITATUD ISIKTE SELGITUSTE KOHTA

| (212) | Oma selgitustes keskenduvad Ühendkuningriigi ametivõimud neile tähelepanekutele, mis nende seisukohti kritiseerivad, märkides samas ka need tähelepanekud, mis nende seisukohti toetavad. |
| --- | --- |

(212)

Oma selgitustes keskenduvad Ühendkuningriigi ametivõimud neile tähelepanekutele, mis nende seisukohti kritiseerivad, märkides samas ka need tähelepanekud, mis nende seisukohti toetavad.

| (213) | Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad esmalt oma põhjendusi seoses BE lühiajaliste piirkuludega ning nende olukorraga, mille kohaselt ei omaks abipakett mingit mõju konkurentidele. Seda argumenti toetavad veelgi BE pakkumiste näitajad otsese tarnetegevusega turul, mis näitavad, et BE-l puudub stiimul enda kasumit mitte maksimeerida, kasutades hindade määramisel piirkulusid. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad lisaks, et BE-l puudub stiimul jätta jõujaamad sellisele turule, mis ei suudaks nende välditavaid kulusid hüvitada. Seoses sellega esitavad nad kulude analüüsi, mille eesmärgiks on tõendada, et tuginedes põhjendatud oletustele elektri turuhindade osas võib väita, et Dungeness B jaam katab enda välditavad kulud. |
| --- | --- |

(213)

Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad esmalt oma põhjendusi seoses BE lühiajaliste piirkuludega ning nende olukorraga, mille kohaselt ei omaks abipakett mingit mõju konkurentidele. Seda argumenti toetavad veelgi BE pakkumiste näitajad otsese tarnetegevusega turul, mis näitavad, et BE-l puudub stiimul enda kasumit mitte maksimeerida, kasutades hindade määramisel piirkulusid. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad lisaks, et BE-l puudub stiimul jätta jõujaamad sellisele turule, mis ei suudaks nende välditavaid kulusid hüvitada. Seoses sellega esitavad nad kulude analüüsi, mille eesmärgiks on tõendada, et tuginedes põhjendatud oletustele elektri turuhindade osas võib väita, et Dungeness B jaam katab enda välditavad kulud.

| (214) | Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad veel oma arvamust selle kohta, et turul puudub struktuuriline tootmise ülevõimsus. Nad viitavad sellele, et Powergen oli oma jaamad 2003.-2004. aasta talveks taas kasutusele võtnud, mis viitab sellele, et Powergen leiab ka ise, et turul puudub struktuuriline tootmise ülevõimsus. Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad oma arvamust kompenseerivate meetmete mittevajalikkusest ning esitavad oma seisukoha iga Powergeni poolt kavandatud meetme kohta. |
| --- | --- |

(214)

Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad veel oma arvamust selle kohta, et turul puudub struktuuriline tootmise ülevõimsus. Nad viitavad sellele, et Powergen oli oma jaamad 2003.-2004. aasta talveks taas kasutusele võtnud, mis viitab sellele, et Powergen leiab ka ise, et turul puudub struktuuriline tootmise ülevõimsus. Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad oma arvamust kompenseerivate meetmete mittevajalikkusest ning esitavad oma seisukoha iga Powergeni poolt kavandatud meetme kohta.

| (215) | Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad seejärel oma seisukohta seoses meetmetega B ja C ning rõhutavad eelkõige seda, et BNFL tugines välisnõustajate abile. Nad väidavad, et Powergeni seisukoht rajaneb kuupäevade kohta tehtud valedele oletustele. |
| --- | --- |

(215)

Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad seejärel oma seisukohta seoses meetmetega B ja C ning rõhutavad eelkõige seda, et BNFL tugines välisnõustajate abile. Nad väidavad, et Powergeni seisukoht rajaneb kuupäevade kohta tehtud valedele oletustele.

| (216) | Elujõulisuse küsimuses lükkavad Ühendkuningriigi ametivõimud ümber Powergeni arvamuse BE tuumajaama toimimiskindluse kohta ning on esitanud komisjonile väliskonsultandi aruande elujõulisuse hüpoteesi kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(216)

Elujõulisuse küsimuses lükkavad Ühendkuningriigi ametivõimud ümber Powergeni arvamuse BE tuumajaama toimimiskindluse kohta ning on esitanud komisjonile väliskonsultandi aruande elujõulisuse hüpoteesi kontrollimiseks.

| (217) | Viimasena kinnitavad Ühendkuningriigi ametivõimud vastupidiselt Powergeni väitele, et elektrihindade taastumisel tagaks tagasihaardemehhanism selle, et BE ei saaks mingit üleliigset abi. |
| --- | --- |

(217)

Viimasena kinnitavad Ühendkuningriigi ametivõimud vastupidiselt Powergeni väitele, et elektrihindade taastumisel tagaks tagasihaardemehhanism selle, et BE ei saaks mingit üleliigset abi.

| (218) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Greenpeace’i arvamusega, et kõnealust abi tuleks vaadelda kui abi aktsionäridele. Sellise teooria kohaselt oleks mis tahes abi, mida nimetatud äriühingule antakse, abi selle aktsionäridele. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad, et BE aktsionärid loobuvad 97,5 % ulatuses oma osalusest BE omakapitalis. |
| --- | --- |

(218)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Greenpeace’i arvamusega, et kõnealust abi tuleks vaadelda kui abi aktsionäridele. Sellise teooria kohaselt oleks mis tahes abi, mida nimetatud äriühingule antakse, abi selle aktsionäridele. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad, et BE aktsionärid loobuvad 97,5 % ulatuses oma osalusest BE omakapitalis.

| (219) | Ühendkuningriigi ametivõimud kinnitavad veelkord, et nad ei leia, et BNFL tegutses BE-ga sõlmitud kokkulepete ülevaatamisel valitsuse surve all ning märgivad, et BNFL-i üksikajalikud sündmuste aruanded, mis saadeti komisjonile samaaegselt, näitaksid vastupidist. Väljavõtet BE 2002/2003. aasta aruandest ning artiklit ajakirjas “The Business”, mis viitavad BNFL-i ja BE läbirääkimiste katkemisele 2002. aasta augustis ja septembri algul, on Greenpeace’i poolt vääriti tõlgendatud kui märki sellest, et BNFL käitus hiljem valitsuse surve all. Vastupidi, need näitavat hoopis seda, et BNFL ei olnud valmis BE plaanides osalema, ilma et teised võlausaldajad annaksid nendesse sarnase panuse. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad, et BNFL oli juba esitanud sisedokumendid, mille esitamise nõudmiseks tegi Greenpeace komisjonile vastava ettepaneku. Seoses BE ja BNFL-i vaheliste lepingutega, mis on Greenpeace’i arvates mõeldud selleks, et tagada BNFL-ile kindel tuluvoog, märgivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et enamik neist lepingutest sõlmiti või vaadati üle pärast BE erastamist ning seega ei saanud need lepingud olla BE-le valitsuse poolt peale surutud. Viimaseks osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud sellele, et seos BNFL-i järeleandmise ja elektrihindade vahel tõendab, et BNFL, nõudes, et BE jagaks temaga osaliselt enda võimalikke tulusid, käitus ärilistel kaalutlustel, mitte vastupidi. |
| --- | --- |

(219)

Ühendkuningriigi ametivõimud kinnitavad veelkord, et nad ei leia, et BNFL tegutses BE-ga sõlmitud kokkulepete ülevaatamisel valitsuse surve all ning märgivad, et BNFL-i üksikajalikud sündmuste aruanded, mis saadeti komisjonile samaaegselt, näitaksid vastupidist. Väljavõtet BE 2002/2003. aasta aruandest ning artiklit ajakirjas “The Business”, mis viitavad BNFL-i ja BE läbirääkimiste katkemisele 2002. aasta augustis ja septembri algul, on Greenpeace’i poolt vääriti tõlgendatud kui märki sellest, et BNFL käitus hiljem valitsuse surve all. Vastupidi, need näitavat hoopis seda, et BNFL ei olnud valmis BE plaanides osalema, ilma et teised võlausaldajad annaksid nendesse sarnase panuse. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad, et BNFL oli juba esitanud sisedokumendid, mille esitamise nõudmiseks tegi Greenpeace komisjonile vastava ettepaneku. Seoses BE ja BNFL-i vaheliste lepingutega, mis on Greenpeace’i arvates mõeldud selleks, et tagada BNFL-ile kindel tuluvoog, märgivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et enamik neist lepingutest sõlmiti või vaadati üle pärast BE erastamist ning seega ei saanud need lepingud olla BE-le valitsuse poolt peale surutud. Viimaseks osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud sellele, et seos BNFL-i järeleandmise ja elektrihindade vahel tõendab, et BNFL, nõudes, et BE jagaks temaga osaliselt enda võimalikke tulusid, käitus ärilistel kaalutlustel, mitte vastupidi.

| (220) | Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad oma arvamust, et selle juhtumi puhul kohaldatakse saastaja maksab põhimõtet. Nad leiavad, et Greenpeace ei lisanud selles küsimuses mingeid uusi fakte ega argumente. |
| --- | --- |

(220)

Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad oma arvamust, et selle juhtumi puhul kohaldatakse saastaja maksab põhimõtet. Nad leiavad, et Greenpeace ei lisanud selles küsimuses mingeid uusi fakte ega argumente.

| (221) | Mis puudutab abi mõju konkurentsile, siis ei toeta Ühendkuningriigi ametivõimud esiteks Greenpeace’i arvamust, et abipaketi tulemusena on võimalik hoida turul ebaefektiivset tootjat. BE-d ei saa pidada ebaefektiivseks tootjaks, sest tema välditavad kulud on ühed väikseimad turul. BE probleemid on seotud vaid varasemate kohustustega. Lisaks sellele meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud oma arvamust, et abi ei moonuta konkurentsi ning seega ei takista ka uute turuosaliste sisenemist turule. |
| --- | --- |

(221)

Mis puudutab abi mõju konkurentsile, siis ei toeta Ühendkuningriigi ametivõimud esiteks Greenpeace’i arvamust, et abipaketi tulemusena on võimalik hoida turul ebaefektiivset tootjat. BE-d ei saa pidada ebaefektiivseks tootjaks, sest tema välditavad kulud on ühed väikseimad turul. BE probleemid on seotud vaid varasemate kohustustega. Lisaks sellele meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud oma arvamust, et abi ei moonuta konkurentsi ning seega ei takista ka uute turuosaliste sisenemist turule.

| (222) | Ühendkuningriigi ametivõimud kinnitavad, et Greenpeace’i selgitused liigse tootmisvõimsuse kohta turul olid ebakorrektsed, kuna need tuginesid aegunud prognoosidel, tõlgendasid valesti NGTransco võrdlusalust võimsuspiiri osas, kasutasid võimsuspiiri esitamiseks valesid näitajaid, vaatlesid kolmest võimalikust tulevikustsenaariumist ainult kõige positiivsemat, ning eirasid raskusi, mis on seotud teatavate suletud jaamade turule tagasitoomisega. |
| --- | --- |

(222)

Ühendkuningriigi ametivõimud kinnitavad, et Greenpeace’i selgitused liigse tootmisvõimsuse kohta turul olid ebakorrektsed, kuna need tuginesid aegunud prognoosidel, tõlgendasid valesti NGTransco võrdlusalust võimsuspiiri osas, kasutasid võimsuspiiri esitamiseks valesid näitajaid, vaatlesid kolmest võimalikust tulevikustsenaariumist ainult kõige positiivsemat, ning eirasid raskusi, mis on seotud teatavate suletud jaamade turule tagasitoomisega.

| (223) | Ühendkuningriigi ametivõimud kahtlevad, kas Greenpeace’i argumendid BE jaamade võimaliku sulgemise mõju kohta maksumaksjale on majanduslikult põhjendatud. Nad selgitavad, et Greenpeace ise tunnistas, et jaamade sulgemine tõstaks elektrihindu. Lisaks näitas Deloitte ja Touche’i poolt läbi viidud uuring, et juba ühe tuumaelektrijaama enneaegne sulgemine võib põhjustada lisakulusid. Enam kui ühe jaama enneaegne sulgemine tekitaks veelgi enam kulusid seoses radioaktiivsete ainete käitlemiseks kasutatava Sellafieldi jaama suhtes kohaldatavate piirangutega. Viimaseks mainivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et mõlemad Greenpeace’i selgitustele lisatud aruanded (mille koostajad on Large & Associates ja ILEX) tuginevad NGTransco aegunud võimsusnäitajatele ja liigoptimistlikele hüpoteesidele. Nad lisavad oma selgitustele nimetatud aruannetele vastupidised eksperthinnangud, mille on andnud George Yarrow ja Tim Keyworth äriühingust DKY Limited. |
| --- | --- |

(223)

Ühendkuningriigi ametivõimud kahtlevad, kas Greenpeace’i argumendid BE jaamade võimaliku sulgemise mõju kohta maksumaksjale on majanduslikult põhjendatud. Nad selgitavad, et Greenpeace ise tunnistas, et jaamade sulgemine tõstaks elektrihindu. Lisaks näitas Deloitte ja Touche’i poolt läbi viidud uuring, et juba ühe tuumaelektrijaama enneaegne sulgemine võib põhjustada lisakulusid. Enam kui ühe jaama enneaegne sulgemine tekitaks veelgi enam kulusid seoses radioaktiivsete ainete käitlemiseks kasutatava Sellafieldi jaama suhtes kohaldatavate piirangutega. Viimaseks mainivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et mõlemad Greenpeace’i selgitustele lisatud aruanded (mille koostajad on Large & Associates ja ILEX) tuginevad NGTransco aegunud võimsusnäitajatele ja liigoptimistlikele hüpoteesidele. Nad lisavad oma selgitustele nimetatud aruannetele vastupidised eksperthinnangud, mille on andnud George Yarrow ja Tim Keyworth äriühingust DKY Limited.

| (224) | Viimaseks, tuginedes eeltoodule, vaidlustavad Ühendkuningriigi ametivõimud Greenpeace’i arvamuse, et abi ei ole proportsionaalne. |
| --- | --- |

(224)

Viimaseks, tuginedes eeltoodule, vaidlustavad Ühendkuningriigi ametivõimud Greenpeace’i arvamuse, et abi ei ole proportsionaalne.

| (225) | Esiteks vaidlustavad Ühendkuningriigi ametivõimud Draxi arvamuse, justkui nähtuks abipaketist, et Ühendkuningriigi valitsus ei lase BE-l kunagi pankrotistuda. Nad meenutavad, et pakett kiidetakse heaks valitsuse poolt, lähtuvalt hinnangust BE elujõulisuse taastamise võimalikkusele. |
| --- | --- |

(225)

Esiteks vaidlustavad Ühendkuningriigi ametivõimud Draxi arvamuse, justkui nähtuks abipaketist, et Ühendkuningriigi valitsus ei lase BE-l kunagi pankrotistuda. Nad meenutavad, et pakett kiidetakse heaks valitsuse poolt, lähtuvalt hinnangust BE elujõulisuse taastamise võimalikkusele.

| (226) | Seoses meetmega A meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Ühendkuningriigi valitsus ei võta enda peale kõiki BE tuumajaama sulgemise kohustusi, vaid aitab ainult kõrvaldada puudujäägi NLFs. Seoses küsimusega meetme A kulueelarve kohta märgib Ühendkuningriik, et arvutuste absoluutse täpsuse nõue muudaks taoliste pikaajaliste kohustuste vähendamise võimatuks, mis omakorda viiks riigiabi eeskirjade loomuvastase kohaldamiseni ning oleks vastuolus Euratomi asutamislepingu eesmärkidega. Ühendkuningriigi ametivõimud lükkavad samuti tagasi Draxi argumendi, nagu kujutaks asjaolu, et rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt võtab Ühendkuningriigi valitsus lõppvastutuse tuumaohutuse eest, endast riigi garantiid, ning meenutavad, et riigikontrolli sekkumine selles küsimuses ei ole asjakohane, sest riigikontroll on valitsusest sõltumatu. |
| --- | --- |

(226)

Seoses meetmega A meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Ühendkuningriigi valitsus ei võta enda peale kõiki BE tuumajaama sulgemise kohustusi, vaid aitab ainult kõrvaldada puudujäägi NLFs. Seoses küsimusega meetme A kulueelarve kohta märgib Ühendkuningriik, et arvutuste absoluutse täpsuse nõue muudaks taoliste pikaajaliste kohustuste vähendamise võimatuks, mis omakorda viiks riigiabi eeskirjade loomuvastase kohaldamiseni ning oleks vastuolus Euratomi asutamislepingu eesmärkidega. Ühendkuningriigi ametivõimud lükkavad samuti tagasi Draxi argumendi, nagu kujutaks asjaolu, et rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt võtab Ühendkuningriigi valitsus lõppvastutuse tuumaohutuse eest, endast riigi garantiid, ning meenutavad, et riigikontrolli sekkumine selles küsimuses ei ole asjakohane, sest riigikontroll on valitsusest sõltumatu.

| (227) | Seoses meetmega B märgivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et BNFLi tähelepanekud on vastuolus Draxi arvamusega nagu võiks BNFL saada hakkama ka juhul, kui BE oleks maksejõuetu. Samuti meenutavad nad, et BNFLi ja BE vahel kokkulepete uuendamise läbirääkimised toimusid reaalturuväärtuse põhimõttel. Seoses meetmega C osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et BE poolt BNFLile intresside mittemaksmist maksete peatamise ajal tuleb analüüsida, nähes tervikuna BNFLi osalust ümberkorralduste kavas, mitte kui üksikosa, kuna kogu paketi suhtes peeti läbirääkimisi samaaegselt. Tervikuna ei pane pakett BNFLi teiste BE võlausaldajatega võrreldes ebasoodsamasse olukorda. |
| --- | --- |

(227)

Seoses meetmega B märgivad Ühendkuningriigi ametivõimud, et BNFLi tähelepanekud on vastuolus Draxi arvamusega nagu võiks BNFL saada hakkama ka juhul, kui BE oleks maksejõuetu. Samuti meenutavad nad, et BNFLi ja BE vahel kokkulepete uuendamise läbirääkimised toimusid reaalturuväärtuse põhimõttel. Seoses meetmega C osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et BE poolt BNFLile intresside mittemaksmist maksete peatamise ajal tuleb analüüsida, nähes tervikuna BNFLi osalust ümberkorralduste kavas, mitte kui üksikosa, kuna kogu paketi suhtes peeti läbirääkimisi samaaegselt. Tervikuna ei pane pakett BNFLi teiste BE võlausaldajatega võrreldes ebasoodsamasse olukorda.

| (228) | Seoses meetmega G meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et nad on varasemalt esitanud tõendusmaterjalid selle kohta, et BE on tasunud kõik maksud koos tasumisele kuuluva intressiga. |
| --- | --- |

(228)

Seoses meetmega G meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et nad on varasemalt esitanud tõendusmaterjalid selle kohta, et BE on tasunud kõik maksud koos tasumisele kuuluva intressiga.

| (229) | Seoses ümberkorralduste kava vastavusega suunistele seavad Ühendkuningriigi ametivõimud kahtluse alla Draxi arvamuse, et kava ei suuda BE elujõulisust taastada, sest BE ei suuda tasuda kõiki praeguseid välditavaid ja vältimatuid kulusid. Ühendkuningriik meenutab, et BE elujõulisuse taastumiseks on vajalik, et BE varasemat maksekoormust tuleks kergendada vältimatute kulude tasumisega tema eest. Ent niipea, kui BE muutub taas elujõuliseks, on ta suuteline tasuma kõik jooksvad kulud ning samuti katma märkimisväärse osa varasemaid vältimatuid kulusid. Seega on majanduslikult tõhusam BE tuumajaamad töös hoida, et saada raha varasemate vältimatute kulude tasumiseks. BE jaamade varasem sulgemine põhjustaks tegelikkuses veel enam kulusid. |
| --- | --- |

(229)

Seoses ümberkorralduste kava vastavusega suunistele seavad Ühendkuningriigi ametivõimud kahtluse alla Draxi arvamuse, et kava ei suuda BE elujõulisust taastada, sest BE ei suuda tasuda kõiki praeguseid välditavaid ja vältimatuid kulusid. Ühendkuningriik meenutab, et BE elujõulisuse taastumiseks on vajalik, et BE varasemat maksekoormust tuleks kergendada vältimatute kulude tasumisega tema eest. Ent niipea, kui BE muutub taas elujõuliseks, on ta suuteline tasuma kõik jooksvad kulud ning samuti katma märkimisväärse osa varasemaid vältimatuid kulusid. Seega on majanduslikult tõhusam BE tuumajaamad töös hoida, et saada raha varasemate vältimatute kulude tasumiseks. BE jaamade varasem sulgemine põhjustaks tegelikkuses veel enam kulusid.

| (230) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Draxi argumendiga, et abi ajendab BEd müüma oma toodangut turul iga hinnaga. Nad väidavad, et baaskoormuselektrienergia tootjana ei ole BE-l tootmisreservi, mida tal oleks võimalik täiendavalt madalamate hindadega müüa. Vastupidi, BE huvides on müüa oma toodang maksimumhinnaga. BE võlakirjade omanikud ja aktsionärid tagavad samuti selle, et BE maksimeerib oma kasumi, kuna nemad saavad osalt sellest tulu. |
| --- | --- |

(230)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Draxi argumendiga, et abi ajendab BEd müüma oma toodangut turul iga hinnaga. Nad väidavad, et baaskoormuselektrienergia tootjana ei ole BE-l tootmisreservi, mida tal oleks võimalik täiendavalt madalamate hindadega müüa. Vastupidi, BE huvides on müüa oma toodang maksimumhinnaga. BE võlakirjade omanikud ja aktsionärid tagavad samuti selle, et BE maksimeerib oma kasumi, kuna nemad saavad osalt sellest tulu.

| (231) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu samuti Draxi argumendiga, et ümberkorralduste kava kestus on liiga pikk. Nad selgitavad, et tegelik suunistest tulenev nõue näeb ette BE elujõulisuse taastamise mõistliku aja jooksul. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul ilmneb ainukesena riigiabina käsitletava meetme A mõju koheselt BE bilansis. |
| --- | --- |

(231)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu samuti Draxi argumendiga, et ümberkorralduste kava kestus on liiga pikk. Nad selgitavad, et tegelik suunistest tulenev nõue näeb ette BE elujõulisuse taastamise mõistliku aja jooksul. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul ilmneb ainukesena riigiabina käsitletava meetme A mõju koheselt BE bilansis.

| (232) | Seoses tootmisvõimsuse ülejäägiga turul, osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Draxi hinnang tugineb aegunud andmetele ja võrdlusaluses esinevale veale, mida NGTransco rakendab võimsuspiiri arvutamisel. Draxi soovitus sulgeda tuumajaamad suvekuudel oleks majanduslikult kaheldav ning võiks põhjustada muret tuumaohutuse ja varustuskindluse pärast. Ühendkuningriigi ametivõimud hindavad seejärel kõiki nelja kompenseerivat meedet ja järeldavad, et nende kohaldamine seaks ohtu ümberkorralduste kava tasakaalu või avaldaks mõju BE elujõulisuse taastamise väljavaadetele. |
| --- | --- |

(232)

Seoses tootmisvõimsuse ülejäägiga turul, osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Draxi hinnang tugineb aegunud andmetele ja võrdlusaluses esinevale veale, mida NGTransco rakendab võimsuspiiri arvutamisel. Draxi soovitus sulgeda tuumajaamad suvekuudel oleks majanduslikult kaheldav ning võiks põhjustada muret tuumaohutuse ja varustuskindluse pärast. Ühendkuningriigi ametivõimud hindavad seejärel kõiki nelja kompenseerivat meedet ja järeldavad, et nende kohaldamine seaks ohtu ümberkorralduste kava tasakaalu või avaldaks mõju BE elujõulisuse taastamise väljavaadetele.

| (233) | Ühendkuningriigi ametivõimud selgitavad, et kolmanda osapoole nimetatud hind (ligikaudu 1 000 Inglise naela/kgU) viitab baaskoormuselektrienergia tootmisel kasutatud tuumkütuse käitlemislepingute hindadele. Baaskoormuselektrienergia lepingud sõlmiti esimeste lepingute seas, mis allkirjastati BNFLi ja BE või nüüdseks BE omanduses olevate äriühingute poolt. Need lepingud pidid eeldatavalt suures osas katma fikseeritud kulud, mis olid seotud BNFLi kasutatud tuumkütuse käitlemisrajatistega. Hiljem allkirjastas BNFL BEga, või äriühingutega, mis on nüüdseks BE omanduses, täiendavad, baaskoormuselektrienergia lepingutele järgnevad lepingud, mis ei pidanud kuluelemendina sisaldama seotud püsikulude tagasimakset. Nendes uutes lepingutes määratud hinnaks oli [...], ning seega oli tegu palju madalama hinnaga kui kolmanda isiku poolt nimetatud hind. Mis tahes mõttekas BNFLi tasude hinnavõrdlus enne ja pärast nende kokkulepete ülevaatamist, peaks põhinema pärast baaskoormuselektrienergia lepinguid sõlmitud lepingutes määratud hindadel, mis kehtisid just vahetult enne kokkulepete ülevaatamist, ning mitte baaskoormuselektrienergia lepingutes määratud hindadel. |
| --- | --- |

(233)

Ühendkuningriigi ametivõimud selgitavad, et kolmanda osapoole nimetatud hind (ligikaudu 1 000 Inglise naela/kgU) viitab baaskoormuselektrienergia tootmisel kasutatud tuumkütuse käitlemislepingute hindadele. Baaskoormuselektrienergia lepingud sõlmiti esimeste lepingute seas, mis allkirjastati BNFLi ja BE või nüüdseks BE omanduses olevate äriühingute poolt. Need lepingud pidid eeldatavalt suures osas katma fikseeritud kulud, mis olid seotud BNFLi kasutatud tuumkütuse käitlemisrajatistega. Hiljem allkirjastas BNFL BEga, või äriühingutega, mis on nüüdseks BE omanduses, täiendavad, baaskoormuselektrienergia lepingutele järgnevad lepingud, mis ei pidanud kuluelemendina sisaldama seotud püsikulude tagasimakset. Nendes uutes lepingutes määratud hinnaks oli [...], ning seega oli tegu palju madalama hinnaga kui kolmanda isiku poolt nimetatud hind. Mis tahes mõttekas BNFLi tasude hinnavõrdlus enne ja pärast nende kokkulepete ülevaatamist, peaks põhinema pärast baaskoormuselektrienergia lepinguid sõlmitud lepingutes määratud hindadel, mis kehtisid just vahetult enne kokkulepete ülevaatamist, ning mitte baaskoormuselektrienergia lepingutes määratud hindadel.

| (234) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu EECLi argumendiga, et abipaketi väljakuulutamine on suurendanud hulgihindade langust. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul olid hetkehinnad kõikuvad nii enne kui pärast Ühendkuningriigi valitsuse teadaannet oma seotusest BE päästmisega 9. septembril 2002. Samas ei toimunud järsku hindade langust. Mis puudutab forward-tehingute hindasid, siis neid see eriti ei mõjutanud. Lõppkokkuvõttes on 2004. aasta suve baaskoormuselektrienergia forward-tehingute hinnad suurenenud alates 2003. aasta septembrist, hoolimata ümberkorralduste paketi kokkuleppest. |
| --- | --- |

(234)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu EECLi argumendiga, et abipaketi väljakuulutamine on suurendanud hulgihindade langust. Ühendkuningriigi ametivõimude sõnul olid hetkehinnad kõikuvad nii enne kui pärast Ühendkuningriigi valitsuse teadaannet oma seotusest BE päästmisega 9. septembril 2002. Samas ei toimunud järsku hindade langust. Mis puudutab forward-tehingute hindasid, siis neid see eriti ei mõjutanud. Lõppkokkuvõttes on 2004. aasta suve baaskoormuselektrienergia forward-tehingute hinnad suurenenud alates 2003. aasta septembrist, hoolimata ümberkorralduste paketi kokkuleppest.

| (235) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu EECLi tähelepanekuga, nagu nad oleksid oma järelduses tuginenud ekslikult eeldusele, et BE otsustab tuumajaamade sulgemise pigem oma lühiajaliste piirkulude kui välditavate kulude hindamise teel. Ühendkuningriigi ametivõimud uurisid abipaketi mõju BE välditavatele kuludele ning said tõestust sellele, et need jäid oluliselt allapoole turu forward-tehingute hindu, mis on ettevõtjale õige alus, et teha otsus jaama mitte sulgeda. |
| --- | --- |

(235)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu EECLi tähelepanekuga, nagu nad oleksid oma järelduses tuginenud ekslikult eeldusele, et BE otsustab tuumajaamade sulgemise pigem oma lühiajaliste piirkulude kui välditavate kulude hindamise teel. Ühendkuningriigi ametivõimud uurisid abipaketi mõju BE välditavatele kuludele ning said tõestust sellele, et need jäid oluliselt allapoole turu forward-tehingute hindu, mis on ettevõtjale õige alus, et teha otsus jaama mitte sulgeda.

| (236) | Lõpetuseks meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud oma argumente tootmise ülevõimsuse puudumise kohta turul. |
| --- | --- |

(236)

Lõpetuseks meenutavad Ühendkuningriigi ametivõimud oma argumente tootmise ülevõimsuse puudumise kohta turul.

| (237) | Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Intergeni arvamusega, et vajalik varustuskindlus oleks võimalik saavutada ka juhul, kui BE oleks maksejõuetu, sõlmides pankrotihalduriga kokkuleppe kindluse tagamiseks. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad lisaks, et suunised ei näe ette mingit sellelaadset rahalist kompensatsiooni nagu Intergen enda arvates peaks saama. Viimaks, seoses erinevate kokkulepetega BE ja tema võlausaldajate vahel, teiste hulgas ka Intergeni, TFE ja Centrica vahel, osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et nende kokkulepete puhul on tegemist keerukate kokkulepetega, mille suhtes peeti äriläbirääkimisi enne ümberkorraldamist. Nimetatud kokkulepped ei ole riigiabi paketiga seotud. |
| --- | --- |

(237)

Ühendkuningriigi ametivõimud ei nõustu Intergeni arvamusega, et vajalik varustuskindlus oleks võimalik saavutada ka juhul, kui BE oleks maksejõuetu, sõlmides pankrotihalduriga kokkuleppe kindluse tagamiseks. Ühendkuningriigi ametivõimud märgivad lisaks, et suunised ei näe ette mingit sellelaadset rahalist kompensatsiooni nagu Intergen enda arvates peaks saama. Viimaks, seoses erinevate kokkulepetega BE ja tema võlausaldajate vahel, teiste hulgas ka Intergeni, TFE ja Centrica vahel, osutavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et nende kokkulepete puhul on tegemist keerukate kokkulepetega, mille suhtes peeti äriläbirääkimisi enne ümberkorraldamist. Nimetatud kokkulepped ei ole riigiabi paketiga seotud.

| (238) | Ühendkuningriigi ametivõimud on esitanud kvantitatiivsed andmed näitamaks, et BE hinnad otsemüügi segmendis on olnud pidevalt kõrgemad kui forward-tehingute hulgihinnad ning et BE kindlustas vähem kui 20 % oma pakutavatest tarnetest, mis on vasturääkiv kolmanda isiku väitele, et BE pakkus liiga madalaid hindu. Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad lisaks, et nad leiavad, et BE-l kui baaskoormuselektrienergia tootjal puudub stiimul toodangut kunstlikult madalate hindadega pakkuda. |
| --- | --- |

(238)

Ühendkuningriigi ametivõimud on esitanud kvantitatiivsed andmed näitamaks, et BE hinnad otsemüügi segmendis on olnud pidevalt kõrgemad kui forward-tehingute hulgihinnad ning et BE kindlustas vähem kui 20 % oma pakutavatest tarnetest, mis on vasturääkiv kolmanda isiku väitele, et BE pakkus liiga madalaid hindu. Ühendkuningriigi ametivõimud meenutavad lisaks, et nad leiavad, et BE-l kui baaskoormuselektrienergia tootjal puudub stiimul toodangut kunstlikult madalate hindadega pakkuda.

VI.   HINNANG

| (239) | Vähemalt osa kõnealustest meetmetest käsitlevad küsimusi, mis kuuluvad Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse ning seega tuleb neid hinnata vastavalt (32). Siiski, sel määral, mil need ei taotle otseselt Euratomi asutamislepingu eesmärke või lähevad nendest eesmärkidest kaugemale või moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi siseturul, tuleb neid hinnata vastavalt EÜ asutamislepingule. |
| --- | --- |

(239)

Vähemalt osa kõnealustest meetmetest käsitlevad küsimusi, mis kuuluvad Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse ning seega tuleb neid hinnata vastavalt (32). Siiski, sel määral, mil need ei taotle otseselt Euratomi asutamislepingu eesmärke või lähevad nendest eesmärkidest kaugemale või moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi siseturul, tuleb neid hinnata vastavalt EÜ asutamislepingule.

1.   Euratomi asutamisleping

| (240) | Vaatlusalused meetmed, täpsemalt meetmed A ja B, mõjutaksid tuumaenergiakohustuste rahastamist ja kasutatud tuumkütuse käitlemist. Tuumajaamade sulgemine ja jäätmete käitlemine hõlmavad kulusid, mis on tuumatööstuse nõuetekohaseks ja usaldusväärseks toimimiseks vajalikud. Tuumatööstuse kontekstis on üheks peamiseks prioriteediks vajadus käsitleda ohte, mis on seotud ioniseeriva kiirgusega. Komisjon märgib, et tegelikult on need kaks tuumaahela aspekti muutumas üha olulisemaks ja vajalikumaks, et tagada töötajate ja elanikkonna ohutus. |
| --- | --- |

(240)

Vaatlusalused meetmed, täpsemalt meetmed A ja B, mõjutaksid tuumaenergiakohustuste rahastamist ja kasutatud tuumkütuse käitlemist. Tuumajaamade sulgemine ja jäätmete käitlemine hõlmavad kulusid, mis on tuumatööstuse nõuetekohaseks ja usaldusväärseks toimimiseks vajalikud. Tuumatööstuse kontekstis on üheks peamiseks prioriteediks vajadus käsitleda ohte, mis on seotud ioniseeriva kiirgusega. Komisjon märgib, et tegelikult on need kaks tuumaahela aspekti muutumas üha olulisemaks ja vajalikumaks, et tagada töötajate ja elanikkonna ohutus.

| (241) | Eeskätt seetõttu hoolitseb Euratomi asutamisleping selle eesmärgi täitmise eest, püüdes samas ka luua “vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse ...”. Neid eesmärke on täiendavalt korratud Euratomi asutamislepingu artiklis 1, mis sätestab, et “ühenduse ülesanne on kaasa aidata elatustaseme tõstmisele liikmesriikides... luues tuumatööstuse kiireks tekkeks ja arenguks vajalikud tingimused”. Selle eesmärgi asjakohasust tänapäeval on rõhutatud hiljutises komisjoni rohelises raamatus “Energia varustuskindluse Euroopa strateegia suunas” (KOM (2002) 321 lõplik, 22. juuni 2002). Lisaks sellele sätestab Euratomi asutamislepingu artikli 2 punkt b, et ühendus peab oma ülesande täitmiseks kehtestama ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ning tagama, et neid järgitaks. Euratomi asutamislepingu artikli 2 punkt e näeb samuti ette, et ühendus tagab asjakohase järelevalve abil, et tuumamaterjale ei kasutataks muul kui ettenähtud eesmärgil. Sellel alusel asutatakse Euratomi asutamislepinguga Euratomi ühendus, nähes ette nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud vahendid ning vajaliku vastutuse omistamise. Seoses sellega, ning nagu on kinnitanud ka Euroopa Kohus, kuulub tuumaohutus ühenduse pädevusse ning peab olema seotud kaitsega ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, mis on sätestatud seoses tervisekaitsega Euratomi asutamislepingu 3. peatüki artiklis 30 (33). Komisjon peab kindlustama, et kõnealuse asutamislepingu sätteid kohaldataks ning võib seega võtta vastu otsuseid nimetatud asutamislepingus ette nähtud viisil või esitada arvamusi, kui ta peab seda vajalikuks. |
| --- | --- |

(241)

Eeskätt seetõttu hoolitseb Euratomi asutamisleping selle eesmärgi täitmise eest, püüdes samas ka luua “vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse ...”. Neid eesmärke on täiendavalt korratud Euratomi asutamislepingu artiklis 1, mis sätestab, et “ühenduse ülesanne on kaasa aidata elatustaseme tõstmisele liikmesriikides... luues tuumatööstuse kiireks tekkeks ja arenguks vajalikud tingimused”. Selle eesmärgi asjakohasust tänapäeval on rõhutatud hiljutises komisjoni rohelises raamatus “Energia varustuskindluse Euroopa strateegia suunas” (KOM (2002) 321 lõplik, 22. juuni 2002). Lisaks sellele sätestab Euratomi asutamislepingu artikli 2 punkt b, et ühendus peab oma ülesande täitmiseks kehtestama ühtsed ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ning tagama, et neid järgitaks. Euratomi asutamislepingu artikli 2 punkt e näeb samuti ette, et ühendus tagab asjakohase järelevalve abil, et tuumamaterjale ei kasutataks muul kui ettenähtud eesmärgil. Sellel alusel asutatakse Euratomi asutamislepinguga Euratomi ühendus, nähes ette nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud vahendid ning vajaliku vastutuse omistamise. Seoses sellega, ning nagu on kinnitanud ka Euroopa Kohus, kuulub tuumaohutus ühenduse pädevusse ning peab olema seotud kaitsega ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, mis on sätestatud seoses tervisekaitsega Euratomi asutamislepingu 3. peatüki artiklis 30 (33). Komisjon peab kindlustama, et kõnealuse asutamislepingu sätteid kohaldataks ning võib seega võtta vastu otsuseid nimetatud asutamislepingus ette nähtud viisil või esitada arvamusi, kui ta peab seda vajalikuks.

| (242) | Komisjon märgib, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud tõendid näitavad, et vaatlusaluste meetmete eesmärgiks on muuhulgas tuumaelektrijaamade ohutuse säilitamine, tuumaenergiakohustuste ohutu haldamise kindlustamine, varustuskindluse suurendamine säilitades kütuseallikate mitmekesisuse Suurbritannias, samuti süsihappegaasi emissiooni vältimine. Eeltoodud III. ja IV. jaos on esitatud Ühendkuningriigi ametivõimude ja kolmandate isikute täpsed argumendid selles küsimuses. |
| --- | --- |

(242)

Komisjon märgib, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud tõendid näitavad, et vaatlusaluste meetmete eesmärgiks on muuhulgas tuumaelektrijaamade ohutuse säilitamine, tuumaenergiakohustuste ohutu haldamise kindlustamine, varustuskindluse suurendamine säilitades kütuseallikate mitmekesisuse Suurbritannias, samuti süsihappegaasi emissiooni vältimine. Eeltoodud III. ja IV. jaos on esitatud Ühendkuningriigi ametivõimude ja kolmandate isikute täpsed argumendid selles küsimuses.

| (243) | Hinnates seda teavet ning eriti selgitades, kas need meetmed on vajalikud või kas need langevad kokku Euratomi asutamislepingu eesmärkidega, märgib komisjon, et riigiabi ja meetmed käsitlevad ohte, mis on seotud äriühingu British Energy praeguse olukorraga ning selle võimaliku mõjuga asutamislepingus viidatud eesmärkidele. Tegelikult on Ühendkuningriigi ametivõimud otsustanud sekkuda äriühingu British Energy toetamisse, muuhulgas selleks, et tagada jätkuvalt tingimused ohutuks ja kindlaks tuumatööstuseks, hoides samas tuumajaamad kui laialdased energiaressursid töös. Sekkumine on toimunud Ühendkuningriigi peamise tuumaenergia tootja pankrotiohu olukorras. Teatava ettevõtja järjepidevus ei ole otseselt seotud tema tuumaenergia tootmise järjepidevusega. Maksejõuetuse korral tuleb aga käsitleda ohutuse ja julgeoleku ja/või varustuskindluse küsimusi. Seetõttu mõistab komisjon, et Ühendkuningriigi ametivõimud on käsitlenud neid ohte nõuetekohasel ja vastutustundlikul viisil, mis on kooskõlas Euratomi asutamislepingu eesmärkidega. |
| --- | --- |

(243)

Hinnates seda teavet ning eriti selgitades, kas need meetmed on vajalikud või kas need langevad kokku Euratomi asutamislepingu eesmärkidega, märgib komisjon, et riigiabi ja meetmed käsitlevad ohte, mis on seotud äriühingu British Energy praeguse olukorraga ning selle võimaliku mõjuga asutamislepingus viidatud eesmärkidele. Tegelikult on Ühendkuningriigi ametivõimud otsustanud sekkuda äriühingu British Energy toetamisse, muuhulgas selleks, et tagada jätkuvalt tingimused ohutuks ja kindlaks tuumatööstuseks, hoides samas tuumajaamad kui laialdased energiaressursid töös. Sekkumine on toimunud Ühendkuningriigi peamise tuumaenergia tootja pankrotiohu olukorras. Teatava ettevõtja järjepidevus ei ole otseselt seotud tema tuumaenergia tootmise järjepidevusega. Maksejõuetuse korral tuleb aga käsitleda ohutuse ja julgeoleku ja/või varustuskindluse küsimusi. Seetõttu mõistab komisjon, et Ühendkuningriigi ametivõimud on käsitlenud neid ohte nõuetekohasel ja vastutustundlikul viisil, mis on kooskõlas Euratomi asutamislepingu eesmärkidega.

| (244) | Allpool kirjeldatud kolm kompenseerivat meedet kindlustavad veelgi Euratomi asutamislepingu eesmärkide täitmist, tagades, et avalikku sekkumist kasutatakse vaid selleks, et tasuda tuumaenergiakohustustega seotud võlgnevused. Viimaks kindlustab kolme liiki varasemate kohustustega seotud maksete tasumiseks kavandatud piirmäära ja künnise süsteem selle, et nende eesmärkide täitmiseks on piisavalt rahalisi vahendeid, piirates samas sekkumist eesmärkide täitmiseks vajamineva miinimumiga. |
| --- | --- |

(244)

Allpool kirjeldatud kolm kompenseerivat meedet kindlustavad veelgi Euratomi asutamislepingu eesmärkide täitmist, tagades, et avalikku sekkumist kasutatakse vaid selleks, et tasuda tuumaenergiakohustustega seotud võlgnevused. Viimaks kindlustab kolme liiki varasemate kohustustega seotud maksete tasumiseks kavandatud piirmäära ja künnise süsteem selle, et nende eesmärkide täitmiseks on piisavalt rahalisi vahendeid, piirates samas sekkumist eesmärkide täitmiseks vajamineva miinimumiga.

| (245) | Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt kavandatud meetmed on seatud eesmärkide saavutamiseks sobivad, mida kinnitavad täielikult ka Euratomi asutamislepingu sätted. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon järeldab, et Ühendkuningriigi ametivõimude poolt kavandatud meetmed on seatud eesmärkide saavutamiseks sobivad, mida kinnitavad täielikult ka Euratomi asutamislepingu sätted.

2.   Abi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (246) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on riigiabi määratletud kui liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antavat abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ning mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(246)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 on riigiabi määratletud kui liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antavat abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist ning mis mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (247) | On selge, et riigi sekkumine BE ümberkorralduste kavasse on valikuline, kuna see soodustab ainult ühte ettevõtjat. |
| --- | --- |

(247)

On selge, et riigi sekkumine BE ümberkorralduste kavasse on valikuline, kuna see soodustab ainult ühte ettevõtjat.

| (248) | Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide vahel kaubeldakse elektriga Prantsusmaa ja Iirimaa võrkudevaheliste ühenduste kaudu. Liikmesriigid on elektriga kaubelnud pikka aega ning eriti pärast seda, mil jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (34). Vastavalt Ühendkuningriigi teates esitatud näitajatele on BE võimsuselt teine elektritootja Inglismaal ja Walesis ning kolmas Šotimaal. Riigi sekkumine ümberkorralduste kavasse võib seega otseselt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(248)

Ühendkuningriigi ja teiste liikmesriikide vahel kaubeldakse elektriga Prantsusmaa ja Iirimaa võrkudevaheliste ühenduste kaudu. Liikmesriigid on elektriga kaubelnud pikka aega ning eriti pärast seda, mil jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/92/EÜ elektri siseturu ühiseeskirjade kohta (34). Vastavalt Ühendkuningriigi teates esitatud näitajatele on BE võimsuselt teine elektritootja Inglismaal ja Walesis ning kolmas Šotimaal. Riigi sekkumine ümberkorralduste kavasse võib seega otseselt mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (249) | Seitsme ümberkorraldamismeetme seast kolm – meede D (“peamistele võlausaldajatele suunatud ümberkorralduste pakett”), meede E (“uus kauplemisstrateegia”) ja meede F (“varade müük”) – ei ole seotud riigi ressursside kasutamisega. Seega ei saa neid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabina käsitleda. |
| --- | --- |

(249)

Seitsme ümberkorraldamismeetme seast kolm – meede D (“peamistele võlausaldajatele suunatud ümberkorralduste pakett”), meede E (“uus kauplemisstrateegia”) ja meede F (“varade müük”) – ei ole seotud riigi ressursside kasutamisega. Seega ei saa neid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabina käsitleda.

| (250) | Erinevalt eelnevaist on meede A seotud riigi ressursside kasutamisega, kuna see hõlmab Ühendkuningriigi valitsuse poolt tehtavaid makseid või maksete tegemiseks võetud kohustusi. Kuna Ühendkuningriigi valitsuse poolt tehtavad maksed katavad osaliselt tuumaenergiakohustustega seotud summad, mida BE oleks tavatingimustes pidanud ise maksma, annab meede A samuti BE-le eelise. Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et meede A kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühendkuningriik ei ole seda vaidlustanud. |
| --- | --- |

(250)

Erinevalt eelnevaist on meede A seotud riigi ressursside kasutamisega, kuna see hõlmab Ühendkuningriigi valitsuse poolt tehtavaid makseid või maksete tegemiseks võetud kohustusi. Kuna Ühendkuningriigi valitsuse poolt tehtavad maksed katavad osaliselt tuumaenergiakohustustega seotud summad, mida BE oleks tavatingimustes pidanud ise maksma, annab meede A samuti BE-le eelise. Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et meede A kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Ühendkuningriik ei ole seda vaidlustanud.

| (251) | Meetmed B ja C hõlmavad BNFLi vahendeid (meede B täielikult ja meede C osaliselt), kes on riigiomandis äriühing. Riigiomandis äriühingule kuuluvad vahendid on riigi ressursid. Eespool esitatut silmas pidades hõlmavad meetmed B ja C riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses siis, ja ainult siis, kui need annavad BE-le konkurentsieelise ning kui selle eelise andjaks on riik. Kuna see küsimus tõstatati otsuses menetluse algatamise kohta, analüüsitakse seda põhjalikult allpool peatüki VI lõike 2 punktis b. |
| --- | --- |

(251)

Meetmed B ja C hõlmavad BNFLi vahendeid (meede B täielikult ja meede C osaliselt), kes on riigiomandis äriühing. Riigiomandis äriühingule kuuluvad vahendid on riigi ressursid. Eespool esitatut silmas pidades hõlmavad meetmed B ja C riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses siis, ja ainult siis, kui need annavad BE-le konkurentsieelise ning kui selle eelise andjaks on riik. Kuna see küsimus tõstatati otsuses menetluse algatamise kohta, analüüsitakse seda põhjalikult allpool peatüki VI lõike 2 punktis b.

| (252) | Meede G hõlmab samuti kohalike asutuste vahendeid. Taoliste asutuste vahendid on riigi ressursid. Meede G on seega riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses siis, ja ainult siis, kui see annab BE-le konkurentsieelise ning kui selle eelise andjaks on riik. Kuna ka see küsimus tõstatati otsuses menetluse algatamise kohta, analüüsitakse seda põhjalikult allpool peatüki VI lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

(252)

Meede G hõlmab samuti kohalike asutuste vahendeid. Taoliste asutuste vahendid on riigi ressursid. Meede G on seega riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses siis, ja ainult siis, kui see annab BE-le konkurentsieelise ning kui selle eelise andjaks on riik. Kuna ka see küsimus tõstatati otsuses menetluse algatamise kohta, analüüsitakse seda põhjalikult allpool peatüki VI lõike 2 punktis a.

a)   Abi olemasolust meetmes G

| (253) | Ühendkuningriigi ametivõimud tõendasid, et meetme G esemeks olnud kohalikud maksud tasuti BE poolt koos intressidega, mis arvutati vastavalt komisjoni poolt Ühendkuningriigi suhtes kehtestatud viite- ja diskontomäärale. Ühendkuningriigi õiguses ei sisaldu konkreetset sätet, mis nõuaks kohalike asutuste ajatatud kohalike maksude tasumisel kõrgema intressimäära kasutamist. Seega leiab komisjon, et kasutatud määr on sobiv viitemäär otsustamaks, kas maksude ajatamine annab BE-le konkurentsieelise. Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et meede G ei hõlma riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(253)

Ühendkuningriigi ametivõimud tõendasid, et meetme G esemeks olnud kohalikud maksud tasuti BE poolt koos intressidega, mis arvutati vastavalt komisjoni poolt Ühendkuningriigi suhtes kehtestatud viite- ja diskontomäärale. Ühendkuningriigi õiguses ei sisaldu konkreetset sätet, mis nõuaks kohalike asutuste ajatatud kohalike maksude tasumisel kõrgema intressimäära kasutamist. Seega leiab komisjon, et kasutatud määr on sobiv viitemäär otsustamaks, kas maksude ajatamine annab BE-le konkurentsieelise. Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et meede G ei hõlma riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

b)   Abi olemasolust meetmetes B ja C

| (254) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta sedastas komisjon, et “käesolevas hindamisfaasis leiab komisjon, et BE ja BNFLi vahel sõlmitud lepingute ülevaatamist võib käsitleda riigiabina”. See seisukoht põhines asjaolul, et BNFL kui riigiomandis olev äriühing teatas oma valmisolekust muuta BEga sõlmitud olemasolevate lepingute ärilisi tingimusi alles siis, kui BE oli teatanud Ühendkuningriigi valitsusega läbirääkimiste alustamisest rahalise toetuse saamiseks. Näis olevat ebausutav, et need lepingud vaadati üle reaalturuväärtuse põhimõttel. Meetme C suhtes jõudis komisjon esialgselt samadele järeldustele. |
| --- | --- |

(254)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta sedastas komisjon, et “käesolevas hindamisfaasis leiab komisjon, et BE ja BNFLi vahel sõlmitud lepingute ülevaatamist võib käsitleda riigiabina”. See seisukoht põhines asjaolul, et BNFL kui riigiomandis olev äriühing teatas oma valmisolekust muuta BEga sõlmitud olemasolevate lepingute ärilisi tingimusi alles siis, kui BE oli teatanud Ühendkuningriigi valitsusega läbirääkimiste alustamisest rahalise toetuse saamiseks. Näis olevat ebausutav, et need lepingud vaadati üle reaalturuväärtuse põhimõttel. Meetme C suhtes jõudis komisjon esialgselt samadele järeldustele.

| (255) | Kasutades andmeid, mis olid komisjonile alates menetluse algatamisest kättesaadavad, on komisjon viinud läbi põhjalikuma analüüsi, tuvastamaks, kas meetmed B ja C vastavad sellistele kriteeriumidele, mille kohaselt neid võiks pidada riigiabiks ning eelkõige seda, kas nendega kaasnes BE-le konkurentsieelis. Komisjon jõudis järgmistele järeldustele: |
| --- | --- |

(255)

Kasutades andmeid, mis olid komisjonile alates menetluse algatamisest kättesaadavad, on komisjon viinud läbi põhjalikuma analüüsi, tuvastamaks, kas meetmed B ja C vastavad sellistele kriteeriumidele, mille kohaselt neid võiks pidada riigiabiks ning eelkõige seda, kas nendega kaasnes BE-le konkurentsieelis. Komisjon jõudis järgmistele järeldustele:

| (256) | Meede B hõlmab riigiomandis äriühingu BNFL ja BE vahel sõlmitud lepingute ülevaatamist. Komisjon on kontrollinud, kas meede B annab BE-le sellise eelise, mida ükski eraettevõtja ei oleks sarnastes tingimustes sellele raskustes olevale äriühingule andnud. Teiste sõnadega on komisjon kaalunud, kas BNFL käitus meetmega B nõustudes kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. |
| --- | --- |

(256)

Meede B hõlmab riigiomandis äriühingu BNFL ja BE vahel sõlmitud lepingute ülevaatamist. Komisjon on kontrollinud, kas meede B annab BE-le sellise eelise, mida ükski eraettevõtja ei oleks sarnastes tingimustes sellele raskustes olevale äriühingule andnud. Teiste sõnadega on komisjon kaalunud, kas BNFL käitus meetmega B nõustudes kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega.

| (257) | Nimetatud eesmärgil on komisjon hinnanud eelkõige seda, kas BNFLi ja BE vahel sõlmitud lepingute ülevaatamine toimus ametlike suhete printsiibil ning kas BNFLi poolt tehtud järeleandmised olid oma olemuselt kaubanduslikud. |
| --- | --- |

(257)

Nimetatud eesmärgil on komisjon hinnanud eelkõige seda, kas BNFLi ja BE vahel sõlmitud lepingute ülevaatamine toimus ametlike suhete printsiibil ning kas BNFLi poolt tehtud järeleandmised olid oma olemuselt kaubanduslikud.

| (258) | Esimene küsimus, mida komisjonil tuleb kaaluda, on see, kas BNFL ja BE vahel sõlmitud uued kokkulepped räägiti läbi reaalturuväärtuse põhimõttel. Tuleb meenutada, et BNFL on BE suurim üksik võlausaldaja ning et BE on BNFLi suurim klient. Komisjon on kontrollinud, kas BNFLi poolt aktsepteeritud tingimustega oleks nõustunud ka sarnases olukorras tegutsev eraettevõtja. Olukorras, mis hõlmab tarnijat, kes on silmitsi oma peamise kliendi raskustega, tähendab see asjaolu kontrollimist, kas BNFL, üritades suurendada võimalusi oma nõuete rahuldamiseks, käitus kui kohusetundlik erainvestor (35). |
| --- | --- |

(258)

Esimene küsimus, mida komisjonil tuleb kaaluda, on see, kas BNFL ja BE vahel sõlmitud uued kokkulepped räägiti läbi reaalturuväärtuse põhimõttel. Tuleb meenutada, et BNFL on BE suurim üksik võlausaldaja ning et BE on BNFLi suurim klient. Komisjon on kontrollinud, kas BNFLi poolt aktsepteeritud tingimustega oleks nõustunud ka sarnases olukorras tegutsev eraettevõtja. Olukorras, mis hõlmab tarnijat, kes on silmitsi oma peamise kliendi raskustega, tähendab see asjaolu kontrollimist, kas BNFL, üritades suurendada võimalusi oma nõuete rahuldamiseks, käitus kui kohusetundlik erainvestor (35).

| (259) | Komisjon on kontrollinud BNFLi poolt esitatud BNFLi õigus- ja finantsnõustajate asjakohaseid aruandeid ning väljavõtteid BNFLi juhatuse koosolekutest. |
| --- | --- |

(259)

Komisjon on kontrollinud BNFLi poolt esitatud BNFLi õigus- ja finantsnõustajate asjakohaseid aruandeid ning väljavõtteid BNFLi juhatuse koosolekutest.

| (260) | Esiteks märgib komisjon, et BNFL palus oma nõustajatel juba 2002. aasta alguses hinnata olukorda seoses BEga, mil BE rakendas esmakordselt BNFLiga sõlmitud lepingutes sisalduvat raskustes äriühingu sätet. Ei olnud võimalik jõuda lõplikule järeldusele, kas raskustes äriühingu sätte kohaldamiseks olid kõik tingimused täidetud, kuid juhatus palus BNFLil kaaluda võimalikke tehinguid, mis aitaksid BE raskusi leevendada, sel kindlal tingimusel, et igasugune tehing peab BNFLile olema majanduslikult kasulik. |
| --- | --- |

(260)

Esiteks märgib komisjon, et BNFL palus oma nõustajatel juba 2002. aasta alguses hinnata olukorda seoses BEga, mil BE rakendas esmakordselt BNFLiga sõlmitud lepingutes sisalduvat raskustes äriühingu sätet. Ei olnud võimalik jõuda lõplikule järeldusele, kas raskustes äriühingu sätte kohaldamiseks olid kõik tingimused täidetud, kuid juhatus palus BNFLil kaaluda võimalikke tehinguid, mis aitaksid BE raskusi leevendada, sel kindlal tingimusel, et igasugune tehing peab BNFLile olema majanduslikult kasulik.

| (261) | BNFLi poolt esitatud aruanded, mis on koostatud samal ajal, kirjeldavad BNFLi kui BE võlausaldaja ja tarnija eriomast olukorda ning analüüsivad BE maksejõuetuse tagajärgi BNFLile. Neis jõutakse järeldusele, et arvestades BNFLi kaitsetut olukorda oleks likviidne ümberkorraldamine BNFLi parimates huvides, kuid seda mitte iga hinnaga. Seetõttu määratlevad need BE suhtes tehtavad järeleandmised ning hindavad nende järeleandmiste muutumist BEga toimunud läbirääkimiste käigus. Aruannetest ilmneb selgelt, et nende läbirääkimiste ajal järgis BNFL kogu aeg oma esialgset ideed, milleks oli vältida BE pankrotistumist, säilitamaks oma osa selles äriühingus, kuid mitte iga hinnaga, ning tehes seda tasakaalustatud tehinguga. |
| --- | --- |

(261)

BNFLi poolt esitatud aruanded, mis on koostatud samal ajal, kirjeldavad BNFLi kui BE võlausaldaja ja tarnija eriomast olukorda ning analüüsivad BE maksejõuetuse tagajärgi BNFLile. Neis jõutakse järeldusele, et arvestades BNFLi kaitsetut olukorda oleks likviidne ümberkorraldamine BNFLi parimates huvides, kuid seda mitte iga hinnaga. Seetõttu määratlevad need BE suhtes tehtavad järeleandmised ning hindavad nende järeleandmiste muutumist BEga toimunud läbirääkimiste käigus. Aruannetest ilmneb selgelt, et nende läbirääkimiste ajal järgis BNFL kogu aeg oma esialgset ideed, milleks oli vältida BE pankrotistumist, säilitamaks oma osa selles äriühingus, kuid mitte iga hinnaga, ning tehes seda tasakaalustatud tehinguga.

| (262) | Ühendkuningriigi ametivõimud on selgitanud, et BNFLi ülevaadatud lepinguid tuleb käsitleda kui ühte paketti ning võrrelda seda olukorraga, milles BNFL oleks BE maksejõuetuse korral olnud, mitte tõsta neist esile üksikuid elemente. Ühendkuningriigi ametivõimude ja BNFLi poolt esitatud aruannetes jõutakse järeldusele, et lõplikud lepingutingimused olid BNFLile kasulikumad kui mis tahes maksejõuetusstsenaarium. |
| --- | --- |

(262)

Ühendkuningriigi ametivõimud on selgitanud, et BNFLi ülevaadatud lepinguid tuleb käsitleda kui ühte paketti ning võrrelda seda olukorraga, milles BNFL oleks BE maksejõuetuse korral olnud, mitte tõsta neist esile üksikuid elemente. Ühendkuningriigi ametivõimude ja BNFLi poolt esitatud aruannetes jõutakse järeldusele, et lõplikud lepingutingimused olid BNFLile kasulikumad kui mis tahes maksejõuetusstsenaarium.

| (263) | Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud esimesele järeldusele, et BE maksejõuetuse korral oleks BNFL sattunud äärmiselt ebakindlasse ja kõige tõenäolisemalt ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(263)

Eespool esitatut silmas pidades on komisjon jõudnud esimesele järeldusele, et BE maksejõuetuse korral oleks BNFL sattunud äärmiselt ebakindlasse ja kõige tõenäolisemalt ebasoodsasse olukorda.

| (264) | Vastab tõele, et BE maksejõuetus ei tähendaks automaatselt kõigi tema tuumaelektrijaamade kohest sulgemist ega mõjutaks jäägitult olemasolevate tuumajaamade kasutusest kõrvaldamist ja varem kasutatud tuumkütuse käitlemise vajadust. |
| --- | --- |

(264)

Vastab tõele, et BE maksejõuetus ei tähendaks automaatselt kõigi tema tuumaelektrijaamade kohest sulgemist ega mõjutaks jäägitult olemasolevate tuumajaamade kasutusest kõrvaldamist ja varem kasutatud tuumkütuse käitlemise vajadust.

| (265) | Komisjon leiab, et BE maksejõuetuse korral oleks BNFL olnud palju raskemas olukorras pidamaks BE võimalike õigusjärglastega läbirääkimisi kas tuumajaamade tööshoidmiseks või nende sulgemiseks. Läbirääkimised oleksid hõlmanud palju riske ja ebamäärasusi, mida erainvestor peab lepingute võimalikul läbivaatamisel arvesse võtma, seda eriti oma peamise kliendi puhul. Asjaolu, et BNFLi nõustajad uurisid nimetatud võimalust põhjalikult, viitab selgelt, et BNFL võttis neid tegureid vajalikul määral arvesse. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon leiab, et BE maksejõuetuse korral oleks BNFL olnud palju raskemas olukorras pidamaks BE võimalike õigusjärglastega läbirääkimisi kas tuumajaamade tööshoidmiseks või nende sulgemiseks. Läbirääkimised oleksid hõlmanud palju riske ja ebamäärasusi, mida erainvestor peab lepingute võimalikul läbivaatamisel arvesse võtma, seda eriti oma peamise kliendi puhul. Asjaolu, et BNFLi nõustajad uurisid nimetatud võimalust põhjalikult, viitab selgelt, et BNFL võttis neid tegureid vajalikul määral arvesse.

| (266) | Katse viia läbi BE likviidne ümberkorraldamine oli seega kindlalt BNFLi majanduslikes huvides. |
| --- | --- |

(266)

Katse viia läbi BE likviidne ümberkorraldamine oli seega kindlalt BNFLi majanduslikes huvides.

| (267) | Olles jõudnud sellele esimesele järeldusele, kaalus komisjon läbivaadatud kokkulepete mõju BNFLi tuludele, võttes eelkõige arvesse kolmandate isikute selgitusi kontrollimaks rohkem mikromajanduslikus plaanis, kas eraomandis äriühing oleks nende ülevaadatud kokkulepetega sarnases olukorras nõustunud. |
| --- | --- |

(267)

Olles jõudnud sellele esimesele järeldusele, kaalus komisjon läbivaadatud kokkulepete mõju BNFLi tuludele, võttes eelkõige arvesse kolmandate isikute selgitusi kontrollimaks rohkem mikromajanduslikus plaanis, kas eraomandis äriühing oleks nende ülevaadatud kokkulepetega sarnases olukorras nõustunud.

| (268) | Rääkides kasutatud tuumkütuse käitlemisest, jagunevad kasutatud tuumkütusega seotud kohutused varasemateks ja tulevasteks kohustusteks. |
| --- | --- |

(268)

Rääkides kasutatud tuumkütuse käitlemisest, jagunevad kasutatud tuumkütusega seotud kohutused varasemateks ja tulevasteks kohustusteks.

| (269) | Rääkides varasematest kasutatud tuumkütusega seotud kohustustest, siis vastavalt ümberkorralduste kava meetmele A võtab Ühendkuningriigi valitsus kõik need kohustused BE-lt üle (36). |
| --- | --- |

(269)

Rääkides varasematest kasutatud tuumkütusega seotud kohustustest, siis vastavalt ümberkorralduste kava meetmele A võtab Ühendkuningriigi valitsus kõik need kohustused BE-lt üle (36).

| (270) | Tulevase kasutatud tuumkütuse käitlemise suhtes olemasolevaid kokkuleppeid muudeti. BNFL on esitanud järgmise tabeli kasutatud tuumkütuse käitlemise uute kokkulepete kohta, mis näitab, et BE hakkab BNFLile maksma liugskaala alusel. Kaldkirjas esitatud andmed on lisatud komisjoni poolt:
  Tabel 7
  Kasutatud tuumkütuse käitlemise uutes kokkulepetes sisalduvad hinnad








  Elektri tootmishind (38) GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused | Ühiku (mahahindluse)/lisamaksu suurus - GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused
  (võrreldes esialgsete lepingutega) | Kasutatud tuumkütuse maksete ühiku netohind - GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused | Makstav summa GBP/kgU (37) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14,8 ja madalam | – 0,6 | [...] |
| 15 | – 0,5 |
| 16 | 0 |
| 17 | 0,5 |
| 18 | 1 |
| 19 | 1,5 |
| 20 | 1,75 |
| 21 ja kõrgem | 2,0 |

(270)

Tulevase kasutatud tuumkütuse käitlemise suhtes olemasolevaid kokkuleppeid muudeti. BNFL on esitanud järgmise tabeli kasutatud tuumkütuse käitlemise uute kokkulepete kohta, mis näitab, et BE hakkab BNFLile maksma liugskaala alusel. Kaldkirjas esitatud andmed on lisatud komisjoni poolt:

Tabel 7

Kasutatud tuumkütuse käitlemise uutes kokkulepetes sisalduvad hinnad

Elektri tootmishind (38) GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused

Ühiku (mahahindluse)/lisamaksu suurus - GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused

(võrreldes esialgsete lepingutega)

Kasutatud tuumkütuse maksete ühiku netohind - GBP/MWh Tegelikud 2003. aasta tingimused

Makstav summa GBP/kgU (37)

14,8 ja madalam

– 0,6

[...]

15

– 0,5

16

0

17

0,5

18

1

19

1,5

20

1,75

21 ja kõrgem

2,0

| (271) | Tuleb kindlasti märkida, et tabelis 7 esitatud mahahindluseid ja lisamakse on võrreldud vahetult enne ümberkorraldamist kehtinud kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepetega, mitte varasemate kokkulepetega. See on õige võrdluspunkt hindamaks BNFLi järeleandmisi BE-le, sest näitab, mida BNFL oleks BE-lt saanud, kui BE ei oleks raskustesse sattunud. Erinevalt sellest puuduks mõte uute kokkulepete võrdlemisel vanade lepingutega, näiteks esialgsete, baaskoormusenergia lepingutega, millele viitab esimene anonüümne kolmas isik, selleks, et hinnata BNFLi tegelikke järeleandmisi ümberkorralduste kava üle läbirääkimiste pidamisel. |
| --- | --- |

(271)

Tuleb kindlasti märkida, et tabelis 7 esitatud mahahindluseid ja lisamakse on võrreldud vahetult enne ümberkorraldamist kehtinud kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepetega, mitte varasemate kokkulepetega. See on õige võrdluspunkt hindamaks BNFLi järeleandmisi BE-le, sest näitab, mida BNFL oleks BE-lt saanud, kui BE ei oleks raskustesse sattunud. Erinevalt sellest puuduks mõte uute kokkulepete võrdlemisel vanade lepingutega, näiteks esialgsete, baaskoormusenergia lepingutega, millele viitab esimene anonüümne kolmas isik, selleks, et hinnata BNFLi tegelikke järeleandmisi ümberkorralduste kava üle läbirääkimiste pidamisel.

| (272) | Tabel 7 näitab, et juhul, kui elektri tootmishind on väiksem kui baashind 16 Inglise naela/MWh, annab BNFL BE-le mahahindlust võrreldes ümberkorraldamiseelsete kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepetega. Juhul, kui elektrihind on kõrgem kui baashind, maksab BE BNFLile lisatasu võrreldes maksetega, mida BNFL sai esialgsete kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepete alusel. |
| --- | --- |

(272)

Tabel 7 näitab, et juhul, kui elektri tootmishind on väiksem kui baashind 16 Inglise naela/MWh, annab BNFL BE-le mahahindlust võrreldes ümberkorraldamiseelsete kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepetega. Juhul, kui elektrihind on kõrgem kui baashind, maksab BE BNFLile lisatasu võrreldes maksetega, mida BNFL sai esialgsete kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepete alusel.

| (273) | Nagu vaadeldud põhjenduses (270), sõltub BNFLi poolt tulevase kasutatud tuumkütuse käitlemise ja kasutusest kõrvaldamise eest saadav tasu Ühendkuningriigi elektri hulgihindadest. Sellist sätet ei saa juba iseenesest pidada mitteäriliseks. See on üsna tavaline sektoris, kus osalejad tahavad jagada riske, mis on seotud võimalike suurte hinnakõikumistega. |
| --- | --- |

(273)

Nagu vaadeldud põhjenduses (270), sõltub BNFLi poolt tulevase kasutatud tuumkütuse käitlemise ja kasutusest kõrvaldamise eest saadav tasu Ühendkuningriigi elektri hulgihindadest. Sellist sätet ei saa juba iseenesest pidada mitteäriliseks. See on üsna tavaline sektoris, kus osalejad tahavad jagada riske, mis on seotud võimalike suurte hinnakõikumistega.

| (274) | Kontrollimaks, kas nimetatud hinnatasemed oleks olnud vastuvõetavad eraomandis äriühingule, kontrollis komisjon, mil määral need võimaldaksid BNFL-il katta oma välditavaid kulusid, võttes arvesse elektrihindade eeldatavat muutumist. Tõepoolest, olukorras, kus äriühing oleks silmitsi võimalusega kaotada niivõrd oluline klient nagu seda on BE BNFL-i jaoks, oleks eraomandis äriühing valmis minema nii kaugele, et langetab oma hindu tegevuse lõpetamisega välditavate kulude tasemeni. Just need kulud ongi välditavad kulud. |
| --- | --- |

(274)

Kontrollimaks, kas nimetatud hinnatasemed oleks olnud vastuvõetavad eraomandis äriühingule, kontrollis komisjon, mil määral need võimaldaksid BNFL-il katta oma välditavaid kulusid, võttes arvesse elektrihindade eeldatavat muutumist. Tõepoolest, olukorras, kus äriühing oleks silmitsi võimalusega kaotada niivõrd oluline klient nagu seda on BE BNFL-i jaoks, oleks eraomandis äriühing valmis minema nii kaugele, et langetab oma hindu tegevuse lõpetamisega välditavate kulude tasemeni. Just need kulud ongi välditavad kulud.

| (275) | Kasutatud tuumkütuse käitlemise uute kokkulepete alusel läheb antud juhul BNFLile üle omandiõigus BE poolt tarnitud kasutatud tuumkütusele. See tähendab, et BNFL peab tegelema ka selle tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamisega, mis varasemates kokkulepetes ei olnud nii sätestatud (39). Võrreldes varasemate kokkulepetega tähendab see BNFLile lisakulusid, seetõttu ei saa toetuda pelgalt varasemate ja uute tasude võrdlemisele ning järeldada, et BNFL katab oma välditavad kulud niipea, kui elektri hulgihind ületab hinna [...] Inglise naela/MWh. Teisest küljest ei näe uued kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepped ette moodust, kuidas BNFL peab enda omandis olevat kasutatud tuumkütust kohtlema. BNFL võib valida, kas ta soovib tuumkütuse enne lõplikku kasutusest kõrvaldamist ümber töödelda või mitte. |
| --- | --- |

(275)

Kasutatud tuumkütuse käitlemise uute kokkulepete alusel läheb antud juhul BNFLile üle omandiõigus BE poolt tarnitud kasutatud tuumkütusele. See tähendab, et BNFL peab tegelema ka selle tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamisega, mis varasemates kokkulepetes ei olnud nii sätestatud (39). Võrreldes varasemate kokkulepetega tähendab see BNFLile lisakulusid, seetõttu ei saa toetuda pelgalt varasemate ja uute tasude võrdlemisele ning järeldada, et BNFL katab oma välditavad kulud niipea, kui elektri hulgihind ületab hinna [...] Inglise naela/MWh. Teisest küljest ei näe uued kasutatud tuumkütuse käitlemise kokkulepped ette moodust, kuidas BNFL peab enda omandis olevat kasutatud tuumkütust kohtlema. BNFL võib valida, kas ta soovib tuumkütuse enne lõplikku kasutusest kõrvaldamist ümber töödelda või mitte.

| (276) | Tuleb läbi viia täiendav analüüs, mis tugineb BNFLi tegelikel välditavatel kuludel, mis hõlmavad ka kasutatud tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulusid. |
| --- | --- |

(276)

Tuleb läbi viia täiendav analüüs, mis tugineb BNFLi tegelikel välditavatel kuludel, mis hõlmavad ka kasutatud tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulusid.

| (277) | Komisjon palus Ühendkuningriigi ametivõimudel esitada nende kulude täpne kirjeldus. Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud dokumendid näitavad, et BNFLi välditavad kulud on kaetud niipea kui elektrihinnad on kõrgemad vahemikust [...] Inglise naela/MWh kuni [...] Inglise naela/MWh, sõltuvalt sellest, kas BNFL võimaldab riskieraldiste tegemist. Väike erinevus põhjenduses (275) näitajaga [...] Inglise naela/MWh tuleneb peamiselt sellest, et BNFLi tootmispaika on juba rajatud tiigid pikaajaliseks ladustamiseks, ning praegu kasutatakse neid tuumkütuse ladustamiseks enne ümbertöötlemist. [...]. |
| --- | --- |

(277)

Komisjon palus Ühendkuningriigi ametivõimudel esitada nende kulude täpne kirjeldus. Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud dokumendid näitavad, et BNFLi välditavad kulud on kaetud niipea kui elektrihinnad on kõrgemad vahemikust [...] Inglise naela/MWh kuni [...] Inglise naela/MWh, sõltuvalt sellest, kas BNFL võimaldab riskieraldiste tegemist. Väike erinevus põhjenduses (275) näitajaga [...] Inglise naela/MWh tuleneb peamiselt sellest, et BNFLi tootmispaika on juba rajatud tiigid pikaajaliseks ladustamiseks, ning praegu kasutatakse neid tuumkütuse ladustamiseks enne ümbertöötlemist. [...].

| (278) | Et teostada selle hinnangu ristkontrolli, on komisjon võrrelnud Ühendkuningriigi ametivõimude poolt arvestatud välditavaid kulusid teise allika poolt esitatud kuludega. |
| --- | --- |

(278)

Et teostada selle hinnangu ristkontrolli, on komisjon võrrelnud Ühendkuningriigi ametivõimude poolt arvestatud välditavaid kulusid teise allika poolt esitatud kuludega.

| (279) | Greenpeace on oma veebilehel avaldanud aruande, mille on koostanud Gordon MacKerron ühingust National Economic Research Associates
   (40). Selle aruande kohaselt on kasutatud tuumkütuse ajutise ladustamise kulud 200 Ameerika Ühendriikide dollarit/kgU (110 Inglise naela/kgU (41)) ning selle lõpliku ladustamise kulud 400 Ameerika Ühendriikide dollarit/kgU (220 Inglise naela/kgU). Aruande autori sõnul põhinevad need andmed Ameerikas läbi viidud uurimusel (42). Ameerika reaktorite (primaarsed kergvee reaktorid (LWR-reaktorid)) ja BE reaktorite vahel on palju erinevusi. Lisaks sellele ei selgu aruandest, kas selles viidatud kulud on välditavad kulud või sisaldavad ka osaliselt püsikulusid, mis ei mahuks järgmise analüüsi raamidesse. Viidatud kulud sõltuvad samuti tugevalt diskontomääradest, kuna kõige põhilisemad kõrvaldamiskulud kantakse kauges tulevikus. Komisjon on neid näitajaid siiski kasutanud, leides, et kolmanda isiku poolt avaldatud näitajad olid sobivad Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajate ristkontrollimiseks. |
| --- | --- |

(279)

Greenpeace on oma veebilehel avaldanud aruande, mille on koostanud Gordon MacKerron ühingust National Economic Research Associates
   (40). Selle aruande kohaselt on kasutatud tuumkütuse ajutise ladustamise kulud 200 Ameerika Ühendriikide dollarit/kgU (110 Inglise naela/kgU (41)) ning selle lõpliku ladustamise kulud 400 Ameerika Ühendriikide dollarit/kgU (220 Inglise naela/kgU). Aruande autori sõnul põhinevad need andmed Ameerikas läbi viidud uurimusel (42). Ameerika reaktorite (primaarsed kergvee reaktorid (LWR-reaktorid)) ja BE reaktorite vahel on palju erinevusi. Lisaks sellele ei selgu aruandest, kas selles viidatud kulud on välditavad kulud või sisaldavad ka osaliselt püsikulusid, mis ei mahuks järgmise analüüsi raamidesse. Viidatud kulud sõltuvad samuti tugevalt diskontomääradest, kuna kõige põhilisemad kõrvaldamiskulud kantakse kauges tulevikus. Komisjon on neid näitajaid siiski kasutanud, leides, et kolmanda isiku poolt avaldatud näitajad olid sobivad Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajate ristkontrollimiseks.

| (280) | Võttes arvesse põhjenduses (279) esitatud näitajaid, oleks elektrihind, mille korral BNFL suudaks oma kulud katta, [...] Inglise naela/MWh. Esitatud näitajaid tuleb nüüd võrrelda elektrihindade eeldatava muutumisega. |
| --- | --- |

(280)

Võttes arvesse põhjenduses (279) esitatud näitajaid, oleks elektrihind, mille korral BNFL suudaks oma kulud katta, [...] Inglise naela/MWh. Esitatud näitajaid tuleb nüüd võrrelda elektrihindade eeldatava muutumisega.

| (281) | Võrdluse teostamiseks sobiksid võrdlusalusena praegused elektrihindade muutused ja BNFLi poolt eeldatud tulevased muutused ajal, mil BE ja BNFL uute kokkulepete osas läbirääkimisi pidasid. Just seda võimalikku tausta arvestades hindas BNFL BE-le tehtavate järeleandmiste maksumust. |
| --- | --- |

(281)

Võrdluse teostamiseks sobiksid võrdlusalusena praegused elektrihindade muutused ja BNFLi poolt eeldatud tulevased muutused ajal, mil BE ja BNFL uute kokkulepete osas läbirääkimisi pidasid. Just seda võimalikku tausta arvestades hindas BNFL BE-le tehtavate järeleandmiste maksumust.

| (282) | BNFLi poolt esitatud dokumentidest selgub, et üldiste ootuste kohaselt pidid hinnad lähitulevikus jääma vahemikku 16–19 Inglise naela/MWh, ning tõusma seejärel kõrgemale, jätkusuutlikumale tasemele. |
| --- | --- |

(282)

BNFLi poolt esitatud dokumentidest selgub, et üldiste ootuste kohaselt pidid hinnad lähitulevikus jääma vahemikku 16–19 Inglise naela/MWh, ning tõusma seejärel kõrgemale, jätkusuutlikumale tasemele.

| (283) | Hinnates kava lõpptingimusi, kasutas BNFL nelja võimalikku stsenaariumi. Vaid kõige pessimistlikumad neist eeldasid, et elektrihindade tase jääb stabiilselt alla 17 Inglise naela/MWh, tõustes keskpikal perioodil vaid ligikaudu 16,5 Inglise naela/MWh tasemeni. Ülejäänud kolm stsenaariumi eeldasid, et hinnad jõuavad juba 2007. aastaks ligikaudu 18 Inglise naela/MWh tasemeni, jõudes seejärel järk-järgult hinnavahemikku 19,5–23 Inglise naela/MWh. |
| --- | --- |

(283)

Hinnates kava lõpptingimusi, kasutas BNFL nelja võimalikku stsenaariumi. Vaid kõige pessimistlikumad neist eeldasid, et elektrihindade tase jääb stabiilselt alla 17 Inglise naela/MWh, tõustes keskpikal perioodil vaid ligikaudu 16,5 Inglise naela/MWh tasemeni. Ülejäänud kolm stsenaariumi eeldasid, et hinnad jõuavad juba 2007. aastaks ligikaudu 18 Inglise naela/MWh tasemeni, jõudes seejärel järk-järgult hinnavahemikku 19,5–23 Inglise naela/MWh.

| (284) | BNFL analüüsis BEga sõlmitud kokkulepete uusi tingimusi tuginedes seega hinnamuutuste prognoosidele, mille kohaselt hinnad oleksid isegi kõige negatiivsemate eelduste korral võimaldanud tal katta ettevõtesiseselt hinnatud välditavad kulud, ning et kõigi teiste stsenaariumide korral, v.a kõige pessimistlikum, oleksid hinnad katnud BNFLi välditavad kulud vastavalt Gordon MacKerroni poolt esitatud väärtustele. |
| --- | --- |

(284)

BNFL analüüsis BEga sõlmitud kokkulepete uusi tingimusi tuginedes seega hinnamuutuste prognoosidele, mille kohaselt hinnad oleksid isegi kõige negatiivsemate eelduste korral võimaldanud tal katta ettevõtesiseselt hinnatud välditavad kulud, ning et kõigi teiste stsenaariumide korral, v.a kõige pessimistlikum, oleksid hinnad katnud BNFLi välditavad kulud vastavalt Gordon MacKerroni poolt esitatud väärtustele.

| (285) | Tegelik elektrihindade kasv oli lõppkokkuvõttes suurem, kui seda nägi ette BNFLi poolt kasutatud neljast stsenaariumist kõige optimistlikum. Tõepoolest, erinevad hinnateabeagentuurid on avaldanud, et lähituleviku talvise baaskoormuselektrienergia hind on üle 20 Inglise naela/MWh, ulatudes isegi tasemeni 27 Inglise naela/MWh (43). Mis puudutab suviseid hindu, siis samad agentuurid on hinnaks prognoosinud ligikaudu 20 Inglise naela/MWh. BNFL-i poolt kasutatud stsenaariumid olid seega üldkokkuvõttes suhteliselt pessimistlikud. |
| --- | --- |

(285)

Tegelik elektrihindade kasv oli lõppkokkuvõttes suurem, kui seda nägi ette BNFLi poolt kasutatud neljast stsenaariumist kõige optimistlikum. Tõepoolest, erinevad hinnateabeagentuurid on avaldanud, et lähituleviku talvise baaskoormuselektrienergia hind on üle 20 Inglise naela/MWh, ulatudes isegi tasemeni 27 Inglise naela/MWh (43). Mis puudutab suviseid hindu, siis samad agentuurid on hinnaks prognoosinud ligikaudu 20 Inglise naela/MWh. BNFL-i poolt kasutatud stsenaariumid olid seega üldkokkuvõttes suhteliselt pessimistlikud.

| (286) | Sellest võib järeldada, et BNFL eeldas, et ta suudab uute kokkulepete kaudu oma välditavad kulud katta, vaatamata asjaolule, et tal tuleks kanda kasutatud tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulud. |
| --- | --- |

(286)

Sellest võib järeldada, et BNFL eeldas, et ta suudab uute kokkulepete kaudu oma välditavad kulud katta, vaatamata asjaolule, et tal tuleks kanda kasutatud tuumkütuse lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulud.

| (287) | Analüüsides uusi kütusetarnelepinguid, mis on tunduvalt lihtsamad, kuna need sisaldavad muutuvkulu, mis ei ole indekseeritud elektrihinnaindeksiga, selgub samuti, et BNFL suudab igal juhul katta kütusetarnetega seotud välditavad kulud. |
| --- | --- |

(287)

Analüüsides uusi kütusetarnelepinguid, mis on tunduvalt lihtsamad, kuna need sisaldavad muutuvkulu, mis ei ole indekseeritud elektrihinnaindeksiga, selgub samuti, et BNFL suudab igal juhul katta kütusetarnetega seotud välditavad kulud.

| (288) | Seega ei näita välditavate kulude põhjalik analüüs midagi sellist, mis viitaks BNFLi mitteärilisele käitumisele. Vastupidiselt, elektrihindade tegelik muutumine viitab sellele, et BNFL võib varasemaga võrreldes oma positsiooni oluliselt parandada, olles samal ajal olnud piisavalt paindlik võimaldamaks oma peamisel kliendil turul edasi tegutseda. |
| --- | --- |

(288)

Seega ei näita välditavate kulude põhjalik analüüs midagi sellist, mis viitaks BNFLi mitteärilisele käitumisele. Vastupidiselt, elektrihindade tegelik muutumine viitab sellele, et BNFL võib varasemaga võrreldes oma positsiooni oluliselt parandada, olles samal ajal olnud piisavalt paindlik võimaldamaks oma peamisel kliendil turul edasi tegutseda.

| (289) | Olles hinnanud kokkulepete ülevaatamist mikromajanduslikust aspektist, on komisjon kontrollinud, kas BNFLi koheldi samadel alustel nagu BE eraomandis võlausaldajaid (eravõlausaldajaid). Selles analüüsi teises faasis on komisjon kontrollinud, kas BNFLi poolt tehtud järeleandmised on sarnased eravõlausaldajate poolsetele järeleandmistele. |
| --- | --- |

(289)

Olles hinnanud kokkulepete ülevaatamist mikromajanduslikust aspektist, on komisjon kontrollinud, kas BNFLi koheldi samadel alustel nagu BE eraomandis võlausaldajaid (eravõlausaldajaid). Selles analüüsi teises faasis on komisjon kontrollinud, kas BNFLi poolt tehtud järeleandmised on sarnased eravõlausaldajate poolsetele järeleandmistele.

| (290) | Ühendkuningriigi ja BNFLi poolt esitatud teave näitab, et:






  a) | isegi kui BNFL määras BEga tingimused kindlaks enne kui BE jõudis kõigi oma peamiste võlausaldajatega lepingute üksikküsimustes läbirääkimisi pidada, nõudis ta sellise lepingusätte lisamist, mis võimaldas kavandatud järeleandmistest loobuda juhul, kui mõnele teisele peamisele võlausaldajale pakutaks soodsamaid tingimusi kui BNFLile; |
| --- | --- | --- |

(290)

Ühendkuningriigi ja BNFLi poolt esitatud teave näitab, et:

a)

isegi kui BNFL määras BEga tingimused kindlaks enne kui BE jõudis kõigi oma peamiste võlausaldajatega lepingute üksikküsimustes läbirääkimisi pidada, nõudis ta sellise lepingusätte lisamist, mis võimaldas kavandatud järeleandmistest loobuda juhul, kui mõnele teisele peamisele võlausaldajale pakutaks soodsamaid tingimusi kui BNFLile;

| b) | kogu läbirääkimisprotsessi jooksul kontrollis BNFL alati, kas BE teistelt eravõlausaldajatelt oodatakse BNFLiga võrreldavat panust; |
| --- | --- |

b)

kogu läbirääkimisprotsessi jooksul kontrollis BNFL alati, kas BE teistelt eravõlausaldajatelt oodatakse BNFLiga võrreldavat panust;

| c) | võlausaldajate nõuete ja ümberkorralduste paketis lõpuks kokkulepitud kompromisside summade üksikasjalik kvantifitseeritud võrdlemine näitab, et võrreldes teiste võlausaldajatega on BNFL loobunud proportsionaalselt väiksemast osast tasumata võlgadest. Sellega seoses tuleb samuti märkida, et BNFLi nõuded ei olnud tagatud BE varaga. |
| --- | --- |

c)

võlausaldajate nõuete ja ümberkorralduste paketis lõpuks kokkulepitud kompromisside summade üksikasjalik kvantifitseeritud võrdlemine näitab, et võrreldes teiste võlausaldajatega on BNFL loobunud proportsionaalselt väiksemast osast tasumata võlgadest. Sellega seoses tuleb samuti märkida, et BNFLi nõuded ei olnud tagatud BE varaga.

| (291) | Seega järeldab komisjon, et BNFLi koheldi samaväärsetel alustel nagu teisi eravõlausaldajaid. See näitab veelkord, et BNFL ei käitunud ümberkorralduste kava üle läbirääkimisi pidades teisiti kui erainvestor. |
| --- | --- |

(291)

Seega järeldab komisjon, et BNFLi koheldi samaväärsetel alustel nagu teisi eravõlausaldajaid. See näitab veelkord, et BNFL ei käitunud ümberkorralduste kava üle läbirääkimisi pidades teisiti kui erainvestor.

| (292) | Komisjon leiab, et eespool toodud järeldus tõendab küllaldaselt, et BNFL tegutses kooskõlas turumajandusliku võlausaldaja põhimõttega, ning seega ei sisalda meede B riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(292)

Komisjon leiab, et eespool toodud järeldus tõendab küllaldaselt, et BNFL tegutses kooskõlas turumajandusliku võlausaldaja põhimõttega, ning seega ei sisalda meede B riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (293) | Lisaks leiab komisjon, et antud juhul puuduvad igasugused viited sellele, et BNFLi käitumise võiks omistada riigile. Seda omistamise tingimust meenutas Euroopa Ühenduste Kohus oma otsuses Stardust’i kohtuasjas (44). Nagu kohus leidis, ei saa automaatselt eeldada, et meede hõlmab riigiabi kui selle rakendaja on riigi osalusega äriühing. Sellest ei piisa, et abi andev organ on riigi osalusega äriühing liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvust käsitleva komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses (45). Asjaolu, et avaliku võimu kandjad võivad omada ülekaalukat mõjuvõimu, kas otseselt või kaudselt, ei tõenda, et nad antud juhul oleksid seda mõjuvõimu tegelikult kasutanud. Nagu kohtujurist Jacobs selgitas oma arvamuses Stardust’i kohtuasjas, (46) võib riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigile omistamist järeldada erinevate näitajate põhjal, tulenevalt juhtumi asjaoludest ja meetmete võtmise kontekstist. Kohtujurist esitab oma arvamuses loetelu asjaoludest ja tingimustest, mida võidakse arvesse võtta, nagu näiteks tõendid selle kohta, et meede võeti riigi õhutamisel, meetme ulatus ja laad, riigi kontrolli määr kõnealuse riigiosalusega äriühingu üle ja üldised tavad kõnealuse äriühingu rakendamisel muudel eesmärkidel peale äriliste eesmärkide või tema otsuste mõjutamisel. |
| --- | --- |

(293)

Lisaks leiab komisjon, et antud juhul puuduvad igasugused viited sellele, et BNFLi käitumise võiks omistada riigile. Seda omistamise tingimust meenutas Euroopa Ühenduste Kohus oma otsuses Stardust’i kohtuasjas (44). Nagu kohus leidis, ei saa automaatselt eeldada, et meede hõlmab riigiabi kui selle rakendaja on riigi osalusega äriühing. Sellest ei piisa, et abi andev organ on riigi osalusega äriühing liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvust käsitleva komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses (45). Asjaolu, et avaliku võimu kandjad võivad omada ülekaalukat mõjuvõimu, kas otseselt või kaudselt, ei tõenda, et nad antud juhul oleksid seda mõjuvõimu tegelikult kasutanud. Nagu kohtujurist Jacobs selgitas oma arvamuses Stardust’i kohtuasjas, (46) võib riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme riigile omistamist järeldada erinevate näitajate põhjal, tulenevalt juhtumi asjaoludest ja meetmete võtmise kontekstist. Kohtujurist esitab oma arvamuses loetelu asjaoludest ja tingimustest, mida võidakse arvesse võtta, nagu näiteks tõendid selle kohta, et meede võeti riigi õhutamisel, meetme ulatus ja laad, riigi kontrolli määr kõnealuse riigiosalusega äriühingu üle ja üldised tavad kõnealuse äriühingu rakendamisel muudel eesmärkidel peale äriliste eesmärkide või tema otsuste mõjutamisel.

| (294) | Ühendkuningriigi valitsuse ja kolmandate poolte selgituste põhjal on komisjon kontrollinud, kas meedet B (ja meedet C) võiks panna riigi tegevuse arvele. Komisjon võttis arvesse asjaolu, et BNFL otsustas tunduvalt varem kui BE rahalistest raskustest avalikult teatati, ning samuti tunduvalt varem kui Ühendkuningriigi valitsus teatas oma rollist võimalikus likviidses ümberkorraldamises, et tema parimates huvides oli teha järeleandmisi, kindlustamaks BE jätkuvat maksejõulisust. Kronoloogiliselt hinnates puuduvad tõendid, et kokkulepete ülevaatamine toimus riigi õhutusel. Vastupidi, asjaolu, et BNFL ei otsustanud lõplikult oma osalemist ümberkorralduste kavas enne kui Ühendkuningriigi valitsus teatas oma seotusest, võib käsitleda kui tõendid, et BNFL ei olnud valmis päästma BEd iga hinna eest, ning oleks eelistanud oodata riigi sekkumist, nagu tegid ka teised võlausaldajad. |
| --- | --- |

(294)

Ühendkuningriigi valitsuse ja kolmandate poolte selgituste põhjal on komisjon kontrollinud, kas meedet B (ja meedet C) võiks panna riigi tegevuse arvele. Komisjon võttis arvesse asjaolu, et BNFL otsustas tunduvalt varem kui BE rahalistest raskustest avalikult teatati, ning samuti tunduvalt varem kui Ühendkuningriigi valitsus teatas oma rollist võimalikus likviidses ümberkorraldamises, et tema parimates huvides oli teha järeleandmisi, kindlustamaks BE jätkuvat maksejõulisust. Kronoloogiliselt hinnates puuduvad tõendid, et kokkulepete ülevaatamine toimus riigi õhutusel. Vastupidi, asjaolu, et BNFL ei otsustanud lõplikult oma osalemist ümberkorralduste kavas enne kui Ühendkuningriigi valitsus teatas oma seotusest, võib käsitleda kui tõendid, et BNFL ei olnud valmis päästma BEd iga hinna eest, ning oleks eelistanud oodata riigi sekkumist, nagu tegid ka teised võlausaldajad.

| (295) | Komisjon võttis samuti arvesse, et vastavalt Ühendkuningriigi õigusele on BNFLi direktoritel usalduskohustus käituda BNFLi parimates majanduslikes huvides, et maksimeerida väärtus ja minimeerida finantsriskid neile asjaomasel hetkel kättesaadava teabe alusel. Seda kinnitavad komisjonile kättesaadavad asjaomased väljavõtted juhatuse koosolekute protokollidest. |
| --- | --- |

(295)

Komisjon võttis samuti arvesse, et vastavalt Ühendkuningriigi õigusele on BNFLi direktoritel usalduskohustus käituda BNFLi parimates majanduslikes huvides, et maksimeerida väärtus ja minimeerida finantsriskid neile asjaomasel hetkel kättesaadava teabe alusel. Seda kinnitavad komisjonile kättesaadavad asjaomased väljavõtted juhatuse koosolekute protokollidest.

| (296) | Eelnimetatud punktide alusel järeldab komisjon, et meede B ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(296)

Eelnimetatud punktide alusel järeldab komisjon, et meede B ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (297) | Meede C hõlmab maksete peatamise kokkuleppeid seoses BE poolt BNLFile ja mitmele olulisele võlausaldajale maksmata summadega ajavahemikus, mis algab 14. veebruaril 2003 ning lõppeb kõige varem 30. septembril 2004. Erinevalt teistest osalejatest ei saa BNFL maksete peatamise perioodil intressi. |
| --- | --- |

(297)

Meede C hõlmab maksete peatamise kokkuleppeid seoses BE poolt BNLFile ja mitmele olulisele võlausaldajale maksmata summadega ajavahemikus, mis algab 14. veebruaril 2003 ning lõppeb kõige varem 30. septembril 2004. Erinevalt teistest osalejatest ei saa BNFL maksete peatamise perioodil intressi.

| (298) | Olemasoleva teabe põhjal märgib komisjon, et BNFLi finantsnõustajate aruannetes, mis koostati BNFLi ja BE läbirääkimiste ajal, järeldati, et oma osas ümberkorralduste paketist ei ole BNFL teinud kokkuvõttes rohkem järeleandmisi kui teised võlausaldajad, nagu näitab kõigi oluliste võlausaldajate panuse võrdlus. Nagu põhjenduses (290) on mainitud, puudusid BNFLil igasugused tagatised BE vara näol. |
| --- | --- |

(298)

Olemasoleva teabe põhjal märgib komisjon, et BNFLi finantsnõustajate aruannetes, mis koostati BNFLi ja BE läbirääkimiste ajal, järeldati, et oma osas ümberkorralduste paketist ei ole BNFL teinud kokkuvõttes rohkem järeleandmisi kui teised võlausaldajad, nagu näitab kõigi oluliste võlausaldajate panuse võrdlus. Nagu põhjenduses (290) on mainitud, puudusid BNFLil igasugused tagatised BE vara näol.

| (299) | Lisaks sellele järeldab komisjon, et nõusolek mitte nõuda intresse, kindlustamaks kokkulepitud likviidne ümberkorraldamine, vastab erainvestori käitumisele, kelle eesmärgiks on kindlustada majanduslikult parima võimaliku valiku tegemine. BNFLi finants- ja õigusnõustajate analüüs näitab, et maksete peatamise tingimuste ülevaatamise nõudmine oleks ohustanud kõiki BEga sõlmitud kokkuleppeid ning kõige enam BE maksejõulisust kui sellist. Oht oleks olnud märkimisväärne, sest intresside tasumise nõudmine oleks põhjustanud BE maksejõuetuse, mis ei olnud BNFLi arvates tema huvides. Neist intressidest keeldudes on BNFL käitunud viisil, mis vastab erainvestori käitumisele, kes soovib kindlustada suurimat võimalikku tulu. |
| --- | --- |

(299)

Lisaks sellele järeldab komisjon, et nõusolek mitte nõuda intresse, kindlustamaks kokkulepitud likviidne ümberkorraldamine, vastab erainvestori käitumisele, kelle eesmärgiks on kindlustada majanduslikult parima võimaliku valiku tegemine. BNFLi finants- ja õigusnõustajate analüüs näitab, et maksete peatamise tingimuste ülevaatamise nõudmine oleks ohustanud kõiki BEga sõlmitud kokkuleppeid ning kõige enam BE maksejõulisust kui sellist. Oht oleks olnud märkimisväärne, sest intresside tasumise nõudmine oleks põhjustanud BE maksejõuetuse, mis ei olnud BNFLi arvates tema huvides. Neist intressidest keeldudes on BNFL käitunud viisil, mis vastab erainvestori käitumisele, kes soovib kindlustada suurimat võimalikku tulu.

| (300) | Kokkuvõttes ei suutnud komisjon tuvastada, et meetme C seda osa, mis hõlmas BNFLi, võiks omistada riigile, tulenevalt põhjustest, mis on esitatud meetme B hindamisel põhjendustes (256) kuni (296). |
| --- | --- |

(300)

Kokkuvõttes ei suutnud komisjon tuvastada, et meetme C seda osa, mis hõlmas BNFLi, võiks omistada riigile, tulenevalt põhjustest, mis on esitatud meetme B hindamisel põhjendustes (256) kuni (296).

| (301) | Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et meede C ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(301)

Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et meede C ei sisalda riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

3.   Hinnang EÜ asutamislepingule vastavuse kohta

| (302) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 sätestab ühenduses riigiabi keelustamise üldpõhimõtte. |
| --- | --- |

(302)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõige 1 sätestab ühenduses riigiabi keelustamise üldpõhimõtte.

| (303) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiked 2 ja 3 sätestavad erandid üldisele kokkusobimatusele, mis on sätestatud artikli 87 lõikes 1. |
| --- | --- |

(303)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõiked 2 ja 3 sätestavad erandid üldisele kokkusobimatusele, mis on sätestatud artikli 87 lõikes 1.

| (304) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid antud juhul kohaldada ei saa, kuna abimeetmete puhul ei ole tegu sotsiaalabiga ning neid ei kohaldata üksiktarbijatele, need ei korva loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning neid ei kohaldata Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(304)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid antud juhul kohaldada ei saa, kuna abimeetmete puhul ei ole tegu sotsiaalabiga ning neid ei kohaldata üksiktarbijatele, need ei korva loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning neid ei kohaldata Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele.

| (305) | Täiendavad erandid on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandeid antud juhul ei kohaldata, kuna abi ei edenda majandusarengut niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, see ei edenda üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimist või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamist ning see ei ole mõeldud ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(305)

Täiendavad erandid on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktides a, b ja d sätestatud erandeid antud juhul ei kohaldata, kuna abi ei edenda majandusarengut niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, see ei edenda üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimist või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamist ning see ei ole mõeldud ka kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.

| (306) | Seega võib kohaldada vaid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. Artikli 87 lõike 3 punkti c sätestab, et riigiabi on lubatud juhul, kui see antakse selleks, et soodustada teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(306)

Seega võib kohaldada vaid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. Artikli 87 lõike 3 punkti c sätestab, et riigiabi on lubatud juhul, kui see antakse selleks, et soodustada teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (307) | Suunistes esitas komisjon artikli 87 lõike 3 punkti c alusel abi heakskiitmise täpsed eeltingimused seoses taoliste juhtudega nagu see. |
| --- | --- |

(307)

Suunistes esitas komisjon artikli 87 lõike 3 punkti c alusel abi heakskiitmise täpsed eeltingimused seoses taoliste juhtudega nagu see.

| (308) | Otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon mitmeid kahtlusi ümberkorralduste kava suunistega kokkusobivuse kohta. Neid kahtlusi meenutati osas II.3 eespool. Järgmistes osades on esitatud komisjoni hinnang ja lõplikud järeldused iga kahtluse kohta. |
| --- | --- |

(308)

Otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon mitmeid kahtlusi ümberkorralduste kava suunistega kokkusobivuse kohta. Neid kahtlusi meenutati osas II.3 eespool. Järgmistes osades on esitatud komisjoni hinnang ja lõplikud järeldused iga kahtluse kohta.

a)   BE elujõulisuse taastamine

| (309) | Ümberkorraldamisabi andmine nõuab jõukohast, selget ja kaugeleulatuvat ümberkorralduste kava, mis on suuteline taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ning realistlike oletuste põhjal. Vastavalt suuniste punktile 32, peab elujõulisuse parandamine tulenema peamiselt ümberkorralduste kavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ning see võib põhineda välistel teguritel, nagu muutused hindades ja nõudluses, mida äriühing ise mõjutada ei saa, juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud. |
| --- | --- |

(309)

Ümberkorraldamisabi andmine nõuab jõukohast, selget ja kaugeleulatuvat ümberkorralduste kava, mis on suuteline taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ning realistlike oletuste põhjal. Vastavalt suuniste punktile 32, peab elujõulisuse parandamine tulenema peamiselt ümberkorralduste kavas sisalduvatest sisemistest meetmetest ning see võib põhineda välistel teguritel, nagu muutused hindades ja nõudluses, mida äriühing ise mõjutada ei saa, juhul, kui turu arengu kohta tehtud oletused on üldtunnustatud.

| (310) | Suuniste punkt 33 nõuab, et liikmesriik esitaks ümberkorralduste kava, kirjeldades raskusteni viinud asjaolusid ning käsitledes stsenaariume, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel. Suuniste punkt 34 lisab, et kava peaks pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peaks olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida. |
| --- | --- |

(310)

Suuniste punkt 33 nõuab, et liikmesriik esitaks ümberkorralduste kava, kirjeldades raskusteni viinud asjaolusid ning käsitledes stsenaariume, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel. Suuniste punkt 34 lisab, et kava peaks pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peaks olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida.

| (311) | Otsuses menetluse algatamise kohta tõstatas komisjon mitu küsimust seoses BE elujõulisuse taastamisega. Need kahtlused põhinesid kahel tähelepanekul. Esiteks tundus, et teatavate meetmete A ja B punktide ajavahemik oli piiramata, mis tekitas kahtlusi selle suhtes, kas ümberkorralduste kava võimaldaks BE-l mõistliku aja jooksul taas omal jõul turul konkureerida. Teiseks näis komisjonile, et ümberkorralduste kava ei sisaldanud piisavalt meetmeid, mis oleksid BE-sisesed. |
| --- | --- |

(311)

Otsuses menetluse algatamise kohta tõstatas komisjon mitu küsimust seoses BE elujõulisuse taastamisega. Need kahtlused põhinesid kahel tähelepanekul. Esiteks tundus, et teatavate meetmete A ja B punktide ajavahemik oli piiramata, mis tekitas kahtlusi selle suhtes, kas ümberkorralduste kava võimaldaks BE-l mõistliku aja jooksul taas omal jõul turul konkureerida. Teiseks näis komisjonile, et ümberkorralduste kava ei sisaldanud piisavalt meetmeid, mis oleksid BE-sisesed.

| (312) | Komisjoni kahtlused olid eelkõige seotud meetmetega A ja B. Võttes arvesse meetme A pikaajalisust ja meetme B tähtajatust, tekkis komisjonil kahtlusi, kas BE-le antav ümberkorraldamisabi oli antud jätkuva subsideerimise kujul, mis oleks vastuolus suunistes esitatud nõuetega. Neid kahtlusi jagasid ka kolmandad isikud, nagu näiteks Drax. |
| --- | --- |

(312)

Komisjoni kahtlused olid eelkõige seotud meetmetega A ja B. Võttes arvesse meetme A pikaajalisust ja meetme B tähtajatust, tekkis komisjonil kahtlusi, kas BE-le antav ümberkorraldamisabi oli antud jätkuva subsideerimise kujul, mis oleks vastuolus suunistes esitatud nõuetega. Neid kahtlusi jagasid ka kolmandad isikud, nagu näiteks Drax.

| (313) | Seoses meetmega B jõudis komisjon järeldusele, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt see riigiabi ei sisalda. Järelikult ei ole meetme B suhtes tekkinud tähtajatuse küsimus enam asjakohane. |
| --- | --- |

(313)

Seoses meetmega B jõudis komisjon järeldusele, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt see riigiabi ei sisalda. Järelikult ei ole meetme B suhtes tekkinud tähtajatuse küsimus enam asjakohane.

| (314) | Seoses meetmega A tekitas komisjonile muret asjaolu, et tuumajaamade sulgemisega seotud kulud võivad tekkida kuni 2086. aastani ning et BE Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kulude rahastamine oli samuti lahtine. |
| --- | --- |

(314)

Seoses meetmega A tekitas komisjonile muret asjaolu, et tuumajaamade sulgemisega seotud kulud võivad tekkida kuni 2086. aastani ning et BE Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktorites kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kulude rahastamine oli samuti lahtine.

| (315) | Seoses sulgemiskuludega märgib komisjon, et need kulud tekivad tulevikus, kuid on seotud tuumajaamade ehitamisega, mis toimus minevikus. Komisjon nõustub Ühendkuningriigi argumendiga, et sulgemisega seotud kulude mahtu ei ole võimalik täpselt hinnata seoses pretsedendi puudumisega gaasijahutusega reaktorite osas ning asjaoluga, et see toimub kauges tulevikus, mis hõlmab võimalikku tehnoloogilist arengut. Lisaks selgitab Ühendkuningriigi valitsus, et sulgemiskulud on juba praegu suures osas fikseeritud ning et BE peab kinni maksma kohustuste olulise suurenemise, mis tuleneb tootmisprotseduuride omavolilisest muutmisest BE majandusliku kasu suurendamiseks või minimaalse jõudlusstandardi rikkumisest. Lisaks tuleb kindlasti meenutada, et riigi sekkumine on ette nähtud NLFi rahastamises tekkivate puudujääkide korral. |
| --- | --- |

(315)

Seoses sulgemiskuludega märgib komisjon, et need kulud tekivad tulevikus, kuid on seotud tuumajaamade ehitamisega, mis toimus minevikus. Komisjon nõustub Ühendkuningriigi argumendiga, et sulgemisega seotud kulude mahtu ei ole võimalik täpselt hinnata seoses pretsedendi puudumisega gaasijahutusega reaktorite osas ning asjaoluga, et see toimub kauges tulevikus, mis hõlmab võimalikku tehnoloogilist arengut. Lisaks selgitab Ühendkuningriigi valitsus, et sulgemiskulud on juba praegu suures osas fikseeritud ning et BE peab kinni maksma kohustuste olulise suurenemise, mis tuleneb tootmisprotseduuride omavolilisest muutmisest BE majandusliku kasu suurendamiseks või minimaalse jõudlusstandardi rikkumisest. Lisaks tuleb kindlasti meenutada, et riigi sekkumine on ette nähtud NLFi rahastamises tekkivate puudujääkide korral.

| (316) | Võttes arvesse tuumatööstuse eriomast iseloomu, mis ei luba radioaktiivseid aineid kasutada enne, kui nende kiirgustase on jõudnud ohutumale tasemele ning samuti tuumaenergiakohustuste rahastamise paratamatut ajalist ulatust, järeldab komisjon, et nende kohustustega seotud osa meetmest A ei saa käsitleda BE jätkuva subsideerimisena, kuna need kohustused on määratletud ning on seotud juba tekkinud kuludega. BE on juba teinud oma bilansis eraldise nende kulude kandmiseks. Komisjon järeldab lisaks, et nende kuludega seotud abi hilist tasumist ei saa vaadelda kui elujõulisuse taastamise tulevikku lükkamist. |
| --- | --- |

(316)

Võttes arvesse tuumatööstuse eriomast iseloomu, mis ei luba radioaktiivseid aineid kasutada enne, kui nende kiirgustase on jõudnud ohutumale tasemele ning samuti tuumaenergiakohustuste rahastamise paratamatut ajalist ulatust, järeldab komisjon, et nende kohustustega seotud osa meetmest A ei saa käsitleda BE jätkuva subsideerimisena, kuna need kohustused on määratletud ning on seotud juba tekkinud kuludega. BE on juba teinud oma bilansis eraldise nende kulude kandmiseks. Komisjon järeldab lisaks, et nende kuludega seotud abi hilist tasumist ei saa vaadelda kui elujõulisuse taastamise tulevikku lükkamist.

| (317) | Seoses Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse käitlemise rahastamisega riigi poolt, meenutab komisjon, et BE maksab NLFile 150 Inglise naela/kgU pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse pealt. |
| --- | --- |

(317)

Seoses Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse käitlemise rahastamisega riigi poolt, meenutab komisjon, et BE maksab NLFile 150 Inglise naela/kgU pärast ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva Sizewell B reaktorisse lisatud surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse pealt.

| (318) | See väärtus on kindlasti madalam kui surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse käitlemise kogukulud, sealhulgas ka selle lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulud. Tõepoolest, BE ise hindas neid kogukulusid oma 2001/2002 raamatupidamises summale 240 Inglise naela/kgU. Asjaolu, et BE maksed NLFile katavad ainult osa neist kuludest, kinnitab seda, et NLFi panus selle tuumkütuse käitlemisse hõlmab riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(318)

See väärtus on kindlasti madalam kui surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse käitlemise kogukulud, sealhulgas ka selle lõpliku kasutusest kõrvaldamise kulud. Tõepoolest, BE ise hindas neid kogukulusid oma 2001/2002 raamatupidamises summale 240 Inglise naela/kgU. Asjaolu, et BE maksed NLFile katavad ainult osa neist kuludest, kinnitab seda, et NLFi panus selle tuumkütuse käitlemisse hõlmab riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (319) | Selleks et otsustada, kas see abi on tähtajatu, peab komisjon määratlema kogukulude jaotumise välditavateks ja vältimatuteks kuludeks. |
| --- | --- |

(319)

Selleks et otsustada, kas see abi on tähtajatu, peab komisjon määratlema kogukulude jaotumise välditavateks ja vältimatuteks kuludeks.

| (320) | Vältimatud kulud on pöördumatud. Seega on äriühingule majanduslikult otstarbekas tegutseda nii kaua, kuni välditavaid kulusid on võimalik katta, nii et pöördumatud kulud saaks võimalikult suures ulatuses tasutud. Seega annab vältimatute kulude jaoks antav abi selge eelise abi saavale äriühingule, kuna see nihutab tema tasuvuspunkti. Raskustes olevate äriühingute puhul on selle eesmärgiks just aidata neil kiiremini elujõulisus taastada. Kuid kuna äriühing tegutseks igal juhul, niipea kui ta suudab oma välditavad kulud katta, ei põhjusta vältimatute kulude katmiseks antav abi äriühingu eluea kunstlikku pikendamist. Seega ei ole taoline abi tähtajatu. |
| --- | --- |

(320)

Vältimatud kulud on pöördumatud. Seega on äriühingule majanduslikult otstarbekas tegutseda nii kaua, kuni välditavaid kulusid on võimalik katta, nii et pöördumatud kulud saaks võimalikult suures ulatuses tasutud. Seega annab vältimatute kulude jaoks antav abi selge eelise abi saavale äriühingule, kuna see nihutab tema tasuvuspunkti. Raskustes olevate äriühingute puhul on selle eesmärgiks just aidata neil kiiremini elujõulisus taastada. Kuid kuna äriühing tegutseks igal juhul, niipea kui ta suudab oma välditavad kulud katta, ei põhjusta vältimatute kulude katmiseks antav abi äriühingu eluea kunstlikku pikendamist. Seega ei ole taoline abi tähtajatu.

| (321) | Erinevalt sellest on välditavate kulude, ning eelkõige muutuvkulude katmiseks antava abi eesmärgiks säilitada kunstlikult sellise äriühingu tegevust, millel vastasel korral puuduks majanduslik põhjus tegevuse jätkamiseks. Taoline abi on tähtajatu, sest kindlustab äriühingu elujõulisuse vaid siis, kui see ei ole ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(321)

Erinevalt sellest on välditavate kulude, ning eelkõige muutuvkulude katmiseks antava abi eesmärgiks säilitada kunstlikult sellise äriühingu tegevust, millel vastasel korral puuduks majanduslik põhjus tegevuse jätkamiseks. Taoline abi on tähtajatu, sest kindlustab äriühingu elujõulisuse vaid siis, kui see ei ole ajaliselt piiratud.

| (322) | Ühendkuningriigi ametivõimud on osutanud, et põhjenduses (318) viidatud kuludest 240 Inglise naela/kgU ulatuses olid ligikaudu [...] Inglise naela/kgU välditavad. Ülejäänud kulud on seotud peamiselt vältimatute kuludega, mis tulenevad lõpphoidla ehitamisest Sizewell B reaktori juurde nii varasema kui tulevase surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse ladustamiseks. See hoidla peaks plaanikohaselt avatama selle sajandi lõpupoole, mis diskontomäärasid arvestades selgitab nende kulude suhteliselt madalat väärtust võrreldes teiste riikide kuludega. |
| --- | --- |

(322)

Ühendkuningriigi ametivõimud on osutanud, et põhjenduses (318) viidatud kuludest 240 Inglise naela/kgU ulatuses olid ligikaudu [...] Inglise naela/kgU välditavad. Ülejäänud kulud on seotud peamiselt vältimatute kuludega, mis tulenevad lõpphoidla ehitamisest Sizewell B reaktori juurde nii varasema kui tulevase surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse ladustamiseks. See hoidla peaks plaanikohaselt avatama selle sajandi lõpupoole, mis diskontomäärasid arvestades selgitab nende kulude suhteliselt madalat väärtust võrreldes teiste riikide kuludega.

| (323) | Gordon MacKerroni aruandes esitatud näitajaid, millele on viidatud joonealuses märkusese 38, ei saa kasutada selle hinnangu ristkontrollimiseks, kuna see aruanne ei viita asjaolule, mil määral need näitajad hõlmavad vältimatuid kulusid. |
| --- | --- |

(323)

Gordon MacKerroni aruandes esitatud näitajaid, millele on viidatud joonealuses märkusese 38, ei saa kasutada selle hinnangu ristkontrollimiseks, kuna see aruanne ei viita asjaolule, mil määral need näitajad hõlmavad vältimatuid kulusid.

| (324) | Et ristkontrollida Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangut, on komisjon kasutanud avalikkusele kättesaadavat teavet seoses Soome tuumaprogrammiga, mis on üks läbipaistvamaid tuumaprogramme maailmas. Sarnaselt Sizewelli jäätmetele ei töödelda Soome tuumareaktorites toodetud jäätmeid enne nende lõplikku kasutusest kõrvaldamist ümber. Soome kasutatud tuumkütuse käitlemiskulud on kõrvaldamise eest vastutava Soome äriühingu hinnangul 325 eurot/kgU (217 Inglise naela/kgU (47)), millest 217 eurot/kgU (145 Inglise naela/kgU) on seotud välditavate kuludega (48). |
| --- | --- |

(324)

Et ristkontrollida Ühendkuningriigi ametivõimude hinnangut, on komisjon kasutanud avalikkusele kättesaadavat teavet seoses Soome tuumaprogrammiga, mis on üks läbipaistvamaid tuumaprogramme maailmas. Sarnaselt Sizewelli jäätmetele ei töödelda Soome tuumareaktorites toodetud jäätmeid enne nende lõplikku kasutusest kõrvaldamist ümber. Soome kasutatud tuumkütuse käitlemiskulud on kõrvaldamise eest vastutava Soome äriühingu hinnangul 325 eurot/kgU (217 Inglise naela/kgU (47)), millest 217 eurot/kgU (145 Inglise naela/kgU) on seotud välditavate kuludega (48).

| (325) | Komisjon märgib, et need näitajad on sarnased Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajatele. Komisjon leiab, et need kinnitavad viidet sellele, et 150 Inglise naela/kgU suurune makse on piisav, et katta kasutatud tuumkütuse käitlemise välditavad kulud, ning osaliselt ka selle vältimatud kulud. |
| --- | --- |

(325)

Komisjon märgib, et need näitajad on sarnased Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajatele. Komisjon leiab, et need kinnitavad viidet sellele, et 150 Inglise naela/kgU suurune makse on piisav, et katta kasutatud tuumkütuse käitlemise välditavad kulud, ning osaliselt ka selle vältimatud kulud.

| (326) | Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et ümberkorralduste kava ei kujuta endast BE jätkuvat subsideerimist ning et selle kestus on kooskõlas suunistega, lähtuvalt tuumatööstuse eriomasustest ja Ühendkuningriigi kohustustest seoses Euratomi asutamislepinguga (49). |
| --- | --- |

(326)

Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et ümberkorralduste kava ei kujuta endast BE jätkuvat subsideerimist ning et selle kestus on kooskõlas suunistega, lähtuvalt tuumatööstuse eriomasustest ja Ühendkuningriigi kohustustest seoses Euratomi asutamislepinguga (49).

| (327) | Komisjon märgib, et Ühendkuningriigi valitsus on esitanud üksikasjaliku kava, mis sisaldab turu-uuringuid ja stsenaariume, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel, nagu on nõutud suuniste punktis 33. Lisaks on nad esitanud üksikasjaliku rahakäibe analüüsi, mida on ajakohastatud 2004. aasta juulis. |
| --- | --- |

(327)

Komisjon märgib, et Ühendkuningriigi valitsus on esitanud üksikasjaliku kava, mis sisaldab turu-uuringuid ja stsenaariume, mis põhinevad optimistlikel, pessimistlikel ja vahepealsetel oletustel, nagu on nõutud suuniste punktis 33. Lisaks on nad esitanud üksikasjaliku rahakäibe analüüsi, mida on ajakohastatud 2004. aasta juulis.

| (328) | Kava kirjeldab üksikasjalikult BE raskuste tekkepõhjuseid ja meetmeid, mida on võetud või võetakse nende raskuste kõrvaldamiseks, nagu on juba kokku võetud käesoleva otsuse peatüki II lõike 2 punktis c. Ümberkorralduste kava näeb ette uue kauplemisstrateegia rakendamist (meede E), mille eesmärgiks on käsitleda BE kindlustamata positsiooni. Kindlustades oma toodangu ulatuslikuma müügi keskmise tähtajaga fikseeritud hindadega, üritab BE vähendada rahakäibe muutuvust ning kindlustada enda pikaajalist elujõulisust. Lisaks vähendab ta enda sõltuvust Ühendkuningriigi elektri hulgihindadest, säilitades samas erinevate lepingutingimuste kaudu kindlad turustuskanalid, juurdepääsu paindlikule tootmisele Eggborough' näol ja otsemüügi ettevõtetele, keskendudes peamiselt tööstus- ja äritarbijatele. Meetmete A ja B eesmärgiks on käsitleda BE kui tuumaenergia tootja vältimatute kulude suurt osakaalu, vähendades osaliselt BE varasemaid tuumaenergiakohustusi, sealhulgas ka varasemaid kasutatud tuumkütusega seotud kohustusi ja tuumajaama sulgemise kohustusi ning vähendades kulusid, mis on seotud BNFLiga sõlmitud tuumkütuse alg- ja lõppfaasi lepingutega. Lisaks näeb kava ette kolme rahalise katteta energiaostu kokkuleppe ülevaatamise ja BE Põhja-Ameerika varade müügi, mis peaks aitama lahendada BE probleemi seoses suurte lühemaajaliste vältimatute kuludega finantseerimiskulude näol. Seoses BE raskuste kolmanda põhjusega, ulatuslike plaaniväliste avariidega, on BE määranud kindlaks kava - tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi, mille eesmärgiks on täiustada BE tuumajaamade töökindlust. Eelkõige näeb tegevuse tulemuslikkuse parandamise programm ette suuremaid investeeringuid kapitali ja personali, et parandada hoolduse kvaliteeti ja jaamade kasutatavust. Lisaks on kaalutud probleemse aspektina ka stsenaariumi, mille korral BE jaamade kasutatavus ei parane. Selle stsenaariumi kohaselt oleks BE rahakäive siiski positiivne. |
| --- | --- |

(328)

Kava kirjeldab üksikasjalikult BE raskuste tekkepõhjuseid ja meetmeid, mida on võetud või võetakse nende raskuste kõrvaldamiseks, nagu on juba kokku võetud käesoleva otsuse peatüki II lõike 2 punktis c. Ümberkorralduste kava näeb ette uue kauplemisstrateegia rakendamist (meede E), mille eesmärgiks on käsitleda BE kindlustamata positsiooni. Kindlustades oma toodangu ulatuslikuma müügi keskmise tähtajaga fikseeritud hindadega, üritab BE vähendada rahakäibe muutuvust ning kindlustada enda pikaajalist elujõulisust. Lisaks vähendab ta enda sõltuvust Ühendkuningriigi elektri hulgihindadest, säilitades samas erinevate lepingutingimuste kaudu kindlad turustuskanalid, juurdepääsu paindlikule tootmisele Eggborough' näol ja otsemüügi ettevõtetele, keskendudes peamiselt tööstus- ja äritarbijatele. Meetmete A ja B eesmärgiks on käsitleda BE kui tuumaenergia tootja vältimatute kulude suurt osakaalu, vähendades osaliselt BE varasemaid tuumaenergiakohustusi, sealhulgas ka varasemaid kasutatud tuumkütusega seotud kohustusi ja tuumajaama sulgemise kohustusi ning vähendades kulusid, mis on seotud BNFLiga sõlmitud tuumkütuse alg- ja lõppfaasi lepingutega. Lisaks näeb kava ette kolme rahalise katteta energiaostu kokkuleppe ülevaatamise ja BE Põhja-Ameerika varade müügi, mis peaks aitama lahendada BE probleemi seoses suurte lühemaajaliste vältimatute kuludega finantseerimiskulude näol. Seoses BE raskuste kolmanda põhjusega, ulatuslike plaaniväliste avariidega, on BE määranud kindlaks kava - tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi, mille eesmärgiks on täiustada BE tuumajaamade töökindlust. Eelkõige näeb tegevuse tulemuslikkuse parandamise programm ette suuremaid investeeringuid kapitali ja personali, et parandada hoolduse kvaliteeti ja jaamade kasutatavust. Lisaks on kaalutud probleemse aspektina ka stsenaariumi, mille korral BE jaamade kasutatavus ei parane. Selle stsenaariumi kohaselt oleks BE rahakäive siiski positiivne.

| (329) | Ühendkuningriigi valitsuse poolt esitatud finantsprognoosid näitavad, et elujõulisus taastatakse mõistliku aja jooksul, kuna BE rahakäive muutub positiivseks alates 2004. aastast ning alates 2005. aastast on selle aastane põhitegevuse rahakäive positiivne. |
| --- | --- |

(329)

Ühendkuningriigi valitsuse poolt esitatud finantsprognoosid näitavad, et elujõulisus taastatakse mõistliku aja jooksul, kuna BE rahakäive muutub positiivseks alates 2004. aastast ning alates 2005. aastast on selle aastane põhitegevuse rahakäive positiivne.

| (330) | Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et ümberkorralduste kava käsitleb BE raskuste tekkepõhjustega seotud probleeme ning see põhineb realistlikel oletustel, nagu seda nõuavad suunised, võttes eelkõige arvesse elektrihindade muutumist ja tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi rakendamist. |
| --- | --- |

(330)

Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et ümberkorralduste kava käsitleb BE raskuste tekkepõhjustega seotud probleeme ning see põhineb realistlikel oletustel, nagu seda nõuavad suunised, võttes eelkõige arvesse elektrihindade muutumist ja tegevuse tulemuslikkuse parandamise programmi rakendamist.

| (331) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta kahtles komisjon, kas elujõulisuse taastamist võib pidada peamiselt sisemistest meetmetest tulenevaks. Eelkõige küsis komisjon, kas nende meetmete järgimise majanduslik efekt tulenes ainult võlausaldajate ja tarnijate järeleandmistest või BE tegevuse ratsionaliseerimisest. |
| --- | --- |

(331)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta kahtles komisjon, kas elujõulisuse taastamist võib pidada peamiselt sisemistest meetmetest tulenevaks. Eelkõige küsis komisjon, kas nende meetmete järgimise majanduslik efekt tulenes ainult võlausaldajate ja tarnijate järeleandmistest või BE tegevuse ratsionaliseerimisest.

| (332) | Menetluse algatamise järel esitas Drax oma selgitused selle küsimuse kohta. Drax on arvamusel, et BE ümberkorraldamine ei ole tegelik ümberkorraldamine, kuna see ei tulene sisemistest meetmetest, ning see annab BE-le garantii, et tal ei lasta kunagi pankrotistuda. Drax lisab veel, et BE panus enda ümberkorraldamisse on mõnevõrra ebamäärane ning et osade tuumajaamade sulgemine oleks olnud parem valik. Selle viimase märkusega nõustub ka Greenpeace. Ühendkuningriik ei ole selle arvamusega nõus ning vastas, et paketi peab heaks kiitma valitsus, lähtuvalt hinnangust BE elujõulisuse taastamise võimalikkusele. Ühendkuningriigi valitsus tõi samuti välja asjaolu, et suunised nõuavad tasakaalu riigi osaluse, erasektori osaluse ja äriühingu osaluse vahel, kuid see ei tähenda, et äriühing peab olema suuteline enda tegevust ilma riigi sekkumiseta ümber korraldama. |
| --- | --- |

(332)

Menetluse algatamise järel esitas Drax oma selgitused selle küsimuse kohta. Drax on arvamusel, et BE ümberkorraldamine ei ole tegelik ümberkorraldamine, kuna see ei tulene sisemistest meetmetest, ning see annab BE-le garantii, et tal ei lasta kunagi pankrotistuda. Drax lisab veel, et BE panus enda ümberkorraldamisse on mõnevõrra ebamäärane ning et osade tuumajaamade sulgemine oleks olnud parem valik. Selle viimase märkusega nõustub ka Greenpeace. Ühendkuningriik ei ole selle arvamusega nõus ning vastas, et paketi peab heaks kiitma valitsus, lähtuvalt hinnangust BE elujõulisuse taastamise võimalikkusele. Ühendkuningriigi valitsus tõi samuti välja asjaolu, et suunised nõuavad tasakaalu riigi osaluse, erasektori osaluse ja äriühingu osaluse vahel, kuid see ei tähenda, et äriühing peab olema suuteline enda tegevust ilma riigi sekkumiseta ümber korraldama.

| (333) | Komisjon on nõus, et ümberkorraldamine ei pea põhinema ainult sisemistel meetmetel, vaid võib hõlmata ka meetmeid riigilt ja erasektori osapooltelt, nagu näiteks võlausaldajatelt ja tarnijatelt. Komisjon märgib, et BE on juba rakendanud järgmised meetmed: ta müüs enda Põhja-Ameerika varad (meede F) ning [...]. Ärilisest küljest märgib komisjon ära asjaolu, et kooskõlas uue kauplemisstrateegiaga (meede G) on BE suurendanud keskpika tähtajaga lepingute osakaalu tugevdamaks enda kindlusetut positsiooni. Lisaks ei ole BE tuumaenergiakohustuste täitmisest vabastatud, vaid aitab kaasa NLF-i rahastamisele. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon on nõus, et ümberkorraldamine ei pea põhinema ainult sisemistel meetmetel, vaid võib hõlmata ka meetmeid riigilt ja erasektori osapooltelt, nagu näiteks võlausaldajatelt ja tarnijatelt. Komisjon märgib, et BE on juba rakendanud järgmised meetmed: ta müüs enda Põhja-Ameerika varad (meede F) ning [...]. Ärilisest küljest märgib komisjon ära asjaolu, et kooskõlas uue kauplemisstrateegiaga (meede G) on BE suurendanud keskpika tähtajaga lepingute osakaalu tugevdamaks enda kindlusetut positsiooni. Lisaks ei ole BE tuumaenergiakohustuste täitmisest vabastatud, vaid aitab kaasa NLF-i rahastamisele.

| (334) | Nagu on selgitatud peatüki VI lõike 3 punkti c alapunktis v allpool, võtab komisjon samuti arvesse asjaolu, et ühe või mitme BE jaama sulgemine ei ole mõeldav valik ning et Eggborough jaama kasutusest kõrvaldamine ohustaks BE väljavaateid elujõulisuse taastamiseks ning oleks ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(334)

Nagu on selgitatud peatüki VI lõike 3 punkti c alapunktis v allpool, võtab komisjon samuti arvesse asjaolu, et ühe või mitme BE jaama sulgemine ei ole mõeldav valik ning et Eggborough jaama kasutusest kõrvaldamine ohustaks BE väljavaateid elujõulisuse taastamiseks ning oleks ebaproportsionaalne.

| (335) | Arvestades BE poolt juba võetud ja võetavaid meetmeid ning võttes arvesse asjaolu, et ümberkorralduste kava käsitleb BE raskuste tekkepõhjustega seotud küsimusi, järeldab komisjon, et suuniste punktis 32 esitatud nõue on täidetud. |
| --- | --- |

(335)

Arvestades BE poolt juba võetud ja võetavaid meetmeid ning võttes arvesse asjaolu, et ümberkorralduste kava käsitleb BE raskuste tekkepõhjustega seotud küsimusi, järeldab komisjon, et suuniste punktis 32 esitatud nõue on täidetud.

| (336) | Mõned kolmandad isikud on seadnud kahtluse alla eelkõige Dungeness B, kui BE vanima tuumajaama elujõulisuse taastamise väljavaated. |
| --- | --- |

(336)

Mõned kolmandad isikud on seadnud kahtluse alla eelkõige Dungeness B, kui BE vanima tuumajaama elujõulisuse taastamise väljavaated.

| (337) | Powergen, kolmas isik, kes põhjendas oma argumente kõige paremini, tugines Dungeness B olukorra analüüsimisel jõujaama kulustruktuuri ülevaatamisele, mis esitati algselt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt ning mis oli ära toodud ka otsuses menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(337)

Powergen, kolmas isik, kes põhjendas oma argumente kõige paremini, tugines Dungeness B olukorra analüüsimisel jõujaama kulustruktuuri ülevaatamisele, mis esitati algselt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt ning mis oli ära toodud ka otsuses menetluse algatamise kohta.

| (338) | Vastavalt Powergenile on Dungeness B väga ebatõhus jõujaam. Varasemad näitajad viitavad selle madalale koormustegurile. Powergeni hinnangul on see 46 %. Sellise koormusteguriga toodaks jõujaam aastas ligikaudu 4,5 TWh. Vastavalt Powergenile maksaks sellise elektrienergia koguse tootmine ligikaudu 73,8 miljonit Inglise naela, arvestades ainult välditavaid kulusid. Powergen järeldab, et Dungeness B välditavad kulud on suurusjärgus 16,4 Inglise naela/MWh, olukorras, kus baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on 16 Inglise naela/MWh (50). |
| --- | --- |

(338)

Vastavalt Powergenile on Dungeness B väga ebatõhus jõujaam. Varasemad näitajad viitavad selle madalale koormustegurile. Powergeni hinnangul on see 46 %. Sellise koormusteguriga toodaks jõujaam aastas ligikaudu 4,5 TWh. Vastavalt Powergenile maksaks sellise elektrienergia koguse tootmine ligikaudu 73,8 miljonit Inglise naela, arvestades ainult välditavaid kulusid. Powergen järeldab, et Dungeness B välditavad kulud on suurusjärgus 16,4 Inglise naela/MWh, olukorras, kus baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on 16 Inglise naela/MWh (50).

| (339) | Oma selgitustes Powergeni analüüsi kohta esitasid Ühendkuningriigi ametivõimud oma arvamuse Powergeni Dungeness B kohta tehtud elujõulisuse analüüsi kohta. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on Powergeni analüüsis kaks viga. Esiteks oli Powergeni hüpotees jaama kogukulude kohta liiga madal. BE andmed näitavad, et Dungeness B tegelikud kulud on kõrgemad kui seda hindas Powergen, eelkõige tegevus- ja hoolduskulud. See võib suurendada Dungeness B kulusid megavatt-tunni kohta. |
| --- | --- |

(339)

Oma selgitustes Powergeni analüüsi kohta esitasid Ühendkuningriigi ametivõimud oma arvamuse Powergeni Dungeness B kohta tehtud elujõulisuse analüüsi kohta. Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on Powergeni analüüsis kaks viga. Esiteks oli Powergeni hüpotees jaama kogukulude kohta liiga madal. BE andmed näitavad, et Dungeness B tegelikud kulud on kõrgemad kui seda hindas Powergen, eelkõige tegevus- ja hoolduskulud. See võib suurendada Dungeness B kulusid megavatt-tunni kohta.

| (340) | Erinevalt sellest leiavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Dungeness B tõhusus on viimastel aastatel oluliselt tõusnud. Nad väidavad, et kuna varasemad andmed näitavad edasiminekut, ei tohiks tuleviku suhtes eeldada, et selle jõudlus saab olema samasugune nagu halvimatel aastatel, vaid pigem seda, et see saab olema samasugune nagu viimastel aastatel. See tõstaks jõujaama koormustegurit 61 %ni. See võib vähendada Dungeness B kulusid megavatt-tunni kohta. |
| --- | --- |

(340)

Erinevalt sellest leiavad Ühendkuningriigi ametivõimud, et Dungeness B tõhusus on viimastel aastatel oluliselt tõusnud. Nad väidavad, et kuna varasemad andmed näitavad edasiminekut, ei tohiks tuleviku suhtes eeldada, et selle jõudlus saab olema samasugune nagu halvimatel aastatel, vaid pigem seda, et see saab olema samasugune nagu viimastel aastatel. See tõstaks jõujaama koormustegurit 61 %ni. See võib vähendada Dungeness B kulusid megavatt-tunni kohta.

| (341) | Võttes arvesse mõlemaid kaalutlusi põhjendustes ja, arvestavad Ühendkuningriigi ametivõimud Dungeness B välditavateks kuludeks ligikaudu [...] Inglise naela/MWh, olukorras, kus baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on [...] Inglise naela/MWh. |
| --- | --- |

(341)

Võttes arvesse mõlemaid kaalutlusi põhjendustes ja, arvestavad Ühendkuningriigi ametivõimud Dungeness B välditavateks kuludeks ligikaudu [...] Inglise naela/MWh, olukorras, kus baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on [...] Inglise naela/MWh.

| (342) | Komisjon on kontrollinud Dungeness B välditavaid kulusid, võttes arvesse erinevaid hüpoteese sõltuvalt sellest, millised hinnangud vastavad kogukuludele ja koormustegurile. Komisjon on koostanud järgmise maatriksi:
  Tabel 8
  Dungeness B välditavad kulud (MWh), kui baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on 16 Inglise naela/MWh | Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees toodangu kohta | Powergeni hüpotees toodangu kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees kulude kohta | [...] | [...] |
| Powergeni hüpotees kulude kohta. | [...] | 16,4 GBP/MWh |

(342)

Komisjon on kontrollinud Dungeness B välditavaid kulusid, võttes arvesse erinevaid hüpoteese sõltuvalt sellest, millised hinnangud vastavad kogukuludele ja koormustegurile. Komisjon on koostanud järgmise maatriksi:

Tabel 8

Dungeness B välditavad kulud (MWh), kui baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on 16 Inglise naela/MWh

Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees toodangu kohta

Powergeni hüpotees toodangu kohta

Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees kulude kohta

[...]

[...]

Powergeni hüpotees kulude kohta.

[...]

16,4 GBP/MWh

| (343) | Võttes arvesse elektrihinna tõusust tuleneva kasu jagunemist BE ja BNFLi vahel kui baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul erineb hinnast 16 Inglise naela/MWh, on komisjon arvestanud elektri baashinna, millest kõrgema hinna puhul katab Dungeness B erinevate hüpoteeside kohaselt oma välditavad kulud:
  Tabel 9
  Baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul, millest kõrgema hinna puhul katab Dungeness B oma välditavad kulud | Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees toodangu kohta | Powergeni hüpotees toodangu kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees kulude kohta | [...] | [...] |
| Powergeni hüpotees kulude kohta | [...] | 16,8 GBP/MWh |

(343)

Võttes arvesse elektrihinna tõusust tuleneva kasu jagunemist BE ja BNFLi vahel kui baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul erineb hinnast 16 Inglise naela/MWh, on komisjon arvestanud elektri baashinna, millest kõrgema hinna puhul katab Dungeness B erinevate hüpoteeside kohaselt oma välditavad kulud:

Tabel 9

Baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul, millest kõrgema hinna puhul katab Dungeness B oma välditavad kulud

Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees toodangu kohta

Powergeni hüpotees toodangu kohta

Ühendkuningriigi ametivõimude hüpotees kulude kohta

[...]

[...]

Powergeni hüpotees kulude kohta

[...]

16,8 GBP/MWh

| (344) | Tabeli 9 kohaselt ilmneb, et kõigil juhtudel, välja arvatud kõige halvema stsenaariumi puhul, suudab Dungeness B oma välditavad kulud katta, ning ei ole seega kahjumlik, kuni baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on kõrgem kui [...] Inglise naela/MWh. See baashind vastab baaskoormuselektrienergia hindadele hulgiturul, mida põhjendustes (282) kuni (285) esitatud andmete põhjal praegu esitatakse sageli isegi kõrgemana kui 20 Inglise naela/MWh, ning mille puhul eeldati igal juhul, et see jääb vahemikku 16–19 Inglise naela/MWh, isegi lähiperspektiivis, mil Dungeness B jätkab tegevust. Lisaks märgib komisjon, et praeguste elektrihindadega suudab Dungeness B katta oma välditavad kulud ka kõige pessimistlikuma stsenaariumi puhul. |
| --- | --- |

(344)

Tabeli 9 kohaselt ilmneb, et kõigil juhtudel, välja arvatud kõige halvema stsenaariumi puhul, suudab Dungeness B oma välditavad kulud katta, ning ei ole seega kahjumlik, kuni baaskoormuselektrienergia hind hulgiturul on kõrgem kui [...] Inglise naela/MWh. See baashind vastab baaskoormuselektrienergia hindadele hulgiturul, mida põhjendustes (282) kuni (285) esitatud andmete põhjal praegu esitatakse sageli isegi kõrgemana kui 20 Inglise naela/MWh, ning mille puhul eeldati igal juhul, et see jääb vahemikku 16–19 Inglise naela/MWh, isegi lähiperspektiivis, mil Dungeness B jätkab tegevust. Lisaks märgib komisjon, et praeguste elektrihindadega suudab Dungeness B katta oma välditavad kulud ka kõige pessimistlikuma stsenaariumi puhul.

| (345) | Seega leiab komisjon, et Dungeness B puhul on tegu elujõulise varaga. |
| --- | --- |

(345)

Seega leiab komisjon, et Dungeness B puhul on tegu elujõulise varaga.

b)   Seoses küsimusega, kas abi piirdub vajamineva miinimumiga

| (346) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon kahtlusi, kas abi piirdub vajamineva miinimumiga, kuna meetmetes B, C ja G ei tuvastatud riigiabi olemasolu, ning kuna meetme A täpne ulatus ei olnud kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(346)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon kahtlusi, kas abi piirdub vajamineva miinimumiga, kuna meetmetes B, C ja G ei tuvastatud riigiabi olemasolu, ning kuna meetme A täpne ulatus ei olnud kindlaks määratud.

| (347) | Komisjon märgib, et ta järeldas eespool peatüki VI lõike 2 puntkides a ja b, et meetmeid B, C ja G ei saa lugeda riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seega on abipakett seotud vaid meetmega A. |
| --- | --- |

(347)

Komisjon märgib, et ta järeldas eespool peatüki VI lõike 2 puntkides a ja b, et meetmeid B, C ja G ei saa lugeda riigiabiks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seega on abipakett seotud vaid meetmega A.

| (348) | Meede A hõlmab riigiabi, mis käsitleb kolme liiki kohustusi: varasema kasutatud tuumkütuse käitlemist, lepinguga katmata kohustuste täitmist ja tuumaelektrijaamade sulgemist. Menetluse algatamise ajal hinnati kõigi nende kolme liigiga seotud kohustusi ning sellest tulenevalt ka nendega seotud riigiabi, kuid neid ei piiratud. |
| --- | --- |

(348)

Meede A hõlmab riigiabi, mis käsitleb kolme liiki kohustusi: varasema kasutatud tuumkütuse käitlemist, lepinguga katmata kohustuste täitmist ja tuumaelektrijaamade sulgemist. Menetluse algatamise ajal hinnati kõigi nende kolme liigiga seotud kohustusi ning sellest tulenevalt ka nendega seotud riigiabi, kuid neid ei piiratud.

| (349) | Kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kohustused moodustavad kõigist kohustustest suurima osa. Kohustuste hulka kuuluvad BNFLile tehtavad maksed enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva BE reaktoritesse lisatud tuumkütuse käitlemisteenuste eest. Need teenused on juba lepinguga kaetud, ning enamikel juhtudel on ka sellega seonduv BE võlgnevus BNFLile üsna täpselt määratletud. |
| --- | --- |

(349)

Kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kohustused moodustavad kõigist kohustustest suurima osa. Kohustuste hulka kuuluvad BNFLile tehtavad maksed enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva BE reaktoritesse lisatud tuumkütuse käitlemisteenuste eest. Need teenused on juba lepinguga kaetud, ning enamikel juhtudel on ka sellega seonduv BE võlgnevus BNFLile üsna täpselt määratletud.

| (350) | Sel põhjusel leiab komisjon siiski, et tuleks piirata ulatust, mil määral Ühendkuningriigi valitsus võiks neid kohustusi rahastada. Ühendkuningriigi ametivõimud on sellest tulenevalt nõustunud kasutama enda esialgset hinnangut nende kohustuste osas, milleks on 2 185 000 000 Inglise naela, (51) kui piiri nende kohustustega seotud abi osutamisel. |
| --- | --- |

(350)

Sel põhjusel leiab komisjon siiski, et tuleks piirata ulatust, mil määral Ühendkuningriigi valitsus võiks neid kohustusi rahastada. Ühendkuningriigi ametivõimud on sellest tulenevalt nõustunud kasutama enda esialgset hinnangut nende kohustuste osas, milleks on 2 185 000 000 Inglise naela, (51) kui piiri nende kohustustega seotud abi osutamisel.

| (351) | Erinevalt sellest on raske täpselt kvantifitseerida tuumaelektrijaamade sulgemisega seotud kohustusi ja lepinguga katmata kohustusi. |
| --- | --- |

(351)

Erinevalt sellest on raske täpselt kvantifitseerida tuumaelektrijaamade sulgemisega seotud kohustusi ja lepinguga katmata kohustusi.

| (352) | Tuumajaamade sulgemine on väga spetsiifiline tegevus. Maailmas on väga vähe näiteid selles vallas täielikult lõpuleviidud tööde kohta (52). Eksperdid tunnistavad, et sellised kulud võivad moodustada 15 % kõigist investeerimiskuludest, või isegi rohkem, (53) või siis 50 % investeeringu tuumaenergiaga seotud osast (54). Isegi juhul, kui taolised hinnangud osutuksid täiesti järjepidevateks ja täpseteks, tuleks sulgemiskulude hindamiseks arvutada jõujaama täpsed esialgsed investeerimiskulud, mis oleks eriti keeruline BE-le sarnaste vanade jõujaamade puhul, mille kulude ajalugu on väga ebatäpne. |
| --- | --- |

(352)

Tuumajaamade sulgemine on väga spetsiifiline tegevus. Maailmas on väga vähe näiteid selles vallas täielikult lõpuleviidud tööde kohta (52). Eksperdid tunnistavad, et sellised kulud võivad moodustada 15 % kõigist investeerimiskuludest, või isegi rohkem, (53) või siis 50 % investeeringu tuumaenergiaga seotud osast (54). Isegi juhul, kui taolised hinnangud osutuksid täiesti järjepidevateks ja täpseteks, tuleks sulgemiskulude hindamiseks arvutada jõujaama täpsed esialgsed investeerimiskulud, mis oleks eriti keeruline BE-le sarnaste vanade jõujaamade puhul, mille kulude ajalugu on väga ebatäpne.

| (353) | Lisaks sellele on enamik BE jaamadest gaasijahutusega jõujaamad, mis erinevad teistes maades kasutuselolevatest jaamadest ning on lisaks sellele ka üksteisest teatud määral erinevad. Seega ei saa eeldatavalt toetuda varasematele kogemustele, mis on omandatud kas teistes maades või Ühendkuningriigis, täpsustamaks BE reaktorite sulgemiskulude hinnanguid. |
| --- | --- |

(353)

Lisaks sellele on enamik BE jaamadest gaasijahutusega jõujaamad, mis erinevad teistes maades kasutuselolevatest jaamadest ning on lisaks sellele ka üksteisest teatud määral erinevad. Seega ei saa eeldatavalt toetuda varasematele kogemustele, mis on omandatud kas teistes maades või Ühendkuningriigis, täpsustamaks BE reaktorite sulgemiskulude hinnanguid.

| (354) | Sarnaselt sellele on väga raske kindlaks määrata lepinguga katmata kohustusi nende olemuse tõttu. Need on peamiselt seotud kasutatud tuumkütuse lõpliku kõrvaldamisega. See, mil viisil tuumkütus lõplikult kõrvaldatakse, jääb Ühendkuningriigi puhul ebaselgeks, nagu on näidanud kogemused seoses Nirexi keskmise radioaktiivsusega jäätmete hoidlaga. Teiste maade kogemused on samuti näidanud, et teatavate jäätmeliikide puhul võib nende kõrvaldamiseks sobivate kohtade leidmine tekitada nii tehnilisi kui poliitilisi raskusi. Tegevuse kulusid on väga raske piisavalt täpselt määrata, kui on kättesaadaval väga vähe teavet selle kohta, kuidas seda teostada. Ka Ühendkuningriigi ametivõimude poolt edastatud teave näitab, et teiste liikmesriikide asutuste ladustamiskulude hinnangud võivad väga oluliselt erineda. |
| --- | --- |

(354)

Sarnaselt sellele on väga raske kindlaks määrata lepinguga katmata kohustusi nende olemuse tõttu. Need on peamiselt seotud kasutatud tuumkütuse lõpliku kõrvaldamisega. See, mil viisil tuumkütus lõplikult kõrvaldatakse, jääb Ühendkuningriigi puhul ebaselgeks, nagu on näidanud kogemused seoses Nirexi keskmise radioaktiivsusega jäätmete hoidlaga. Teiste maade kogemused on samuti näidanud, et teatavate jäätmeliikide puhul võib nende kõrvaldamiseks sobivate kohtade leidmine tekitada nii tehnilisi kui poliitilisi raskusi. Tegevuse kulusid on väga raske piisavalt täpselt määrata, kui on kättesaadaval väga vähe teavet selle kohta, kuidas seda teostada. Ka Ühendkuningriigi ametivõimude poolt edastatud teave näitab, et teiste liikmesriikide asutuste ladustamiskulude hinnangud võivad väga oluliselt erineda.

| (355) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et sulgemiskulude ja lepinguga katmata kohustuste maksimaalse maksumuse kindlaksmääramine oleks võimalik ainult suure vea määraga. Oleks suur oht nende väärtust ülehinnata. |
| --- | --- |

(355)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et sulgemiskulude ja lepinguga katmata kohustuste maksimaalse maksumuse kindlaksmääramine oleks võimalik ainult suure vea määraga. Oleks suur oht nende väärtust ülehinnata.

| (356) | Seetõttu leiab komisjon käesoleval juhul, et väga ebamäärase ja tõenäoliselt ülehinnatud väärtuse määramine abi piiriks oleks tegelikkuses vastuolus vajamineva miinimumiga piirduva abi nõudega, kuna juhul, kui määramatuse piirid ei osutu õigeks, võivad need põhjustada ülemäärase abi andmise. |
| --- | --- |

(356)

Seetõttu leiab komisjon käesoleval juhul, et väga ebamäärase ja tõenäoliselt ülehinnatud väärtuse määramine abi piiriks oleks tegelikkuses vastuolus vajamineva miinimumiga piirduva abi nõudega, kuna juhul, kui määramatuse piirid ei osutu õigeks, võivad need põhjustada ülemäärase abi andmise.

| (357) | Palju parem viis tagada vajamineva miinimumiga piirduva abi põhimõtte järgimist seisneks selles, et abi piirmäära ei üritatagi välja arvestada, vaid selle asemel luuakse mehhanism, mille eesmärgiks on tagada tulevaste kulutuste piiramine vajamineva miinimumini. |
| --- | --- |

(357)

Palju parem viis tagada vajamineva miinimumiga piirduva abi põhimõtte järgimist seisneks selles, et abi piirmäära ei üritatagi välja arvestada, vaid selle asemel luuakse mehhanism, mille eesmärgiks on tagada tulevaste kulutuste piiramine vajamineva miinimumini.

| (358) | Seetõttu on Ühendkuningriigi ametivõimud kohustunud kehtestama selleks erinevaid mehhanisme. See hõlmab eelkõige järgmist:






  a) | määratakse täpselt kohustuste liigid, millega seotud kulud saab riik üle võtta; |
| --- | --- | --- |

(358)

Seetõttu on Ühendkuningriigi ametivõimud kohustunud kehtestama selleks erinevaid mehhanisme. See hõlmab eelkõige järgmist:

a)

määratakse täpselt kohustuste liigid, millega seotud kulud saab riik üle võtta;

| b) | Ühendkuningriigi ametivõimud jälgivad neid kulusid hoolikalt Tuumarajatiste Sulgemisagentuuri kaudu (edaspidi “NDA”); see järelevalve hõlmab nii ex ante kui ex post järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi ametivõimud jälgivad neid kulusid hoolikalt Tuumarajatiste Sulgemisagentuuri kaudu (edaspidi “NDA”); see järelevalve hõlmab nii ex ante kui ex post järelevalvet;

| c) | sulgemistoimingud viib läbi NDA, mis tagab, et kulusid hoitakse turustandardite tasemel; |
| --- | --- |

c)

sulgemistoimingud viib läbi NDA, mis tagab, et kulusid hoitakse turustandardite tasemel;

| d) | NDA tegevuste suhtes teostavad lõppkontrolli Ühendkuningriigi Kaubandus- ja Tööstusministeerium ja Riigikontroll; |
| --- | --- |

d)

NDA tegevuste suhtes teostavad lõppkontrolli Ühendkuningriigi Kaubandus- ja Tööstusministeerium ja Riigikontroll;

| e) | et tugevdada veelgi komisjoni kontrolli kulude üle, kasutatakse künnisena mõlema kohustuse esialgset koguhinnangut (nt 1 629 000 000 Inglise naela (55)). Juhul, kui nende kahe kohustusega seotud kogukulud ületavad selle künnise, saadetakse komisjonile täiendatud aruanne nii nende kohustuste täitmiseks tehtud maksete kui ka kulude minimeerimiseks võetud meetmete kohta. See aruanne põhineb sõltumatute raamatupidamisekspertide poolt teostatud analüüsil. |
| --- | --- |

e)

et tugevdada veelgi komisjoni kontrolli kulude üle, kasutatakse künnisena mõlema kohustuse esialgset koguhinnangut (nt 1 629 000 000 Inglise naela (55)). Juhul, kui nende kahe kohustusega seotud kogukulud ületavad selle künnise, saadetakse komisjonile täiendatud aruanne nii nende kohustuste täitmiseks tehtud maksete kui ka kulude minimeerimiseks võetud meetmete kohta. See aruanne põhineb sõltumatute raamatupidamisekspertide poolt teostatud analüüsil.

| (359) | Võib olla võimalik, et mõned üksikud maksed, mida BE peab BNFLile tasuma seoses kasutatud tuumkütuse kohustustega, on suuremad kui esialgselt hinnatud. See kehtib eelkõige juhul, kui osad kasutatud tuumkütuse elemendid ei vasta spetsifikatsioonile ning vajavad erikohtlemist. Sellisel juhul lubavad BE ja BNFLi olemasolevad kokkulepped tõsta kasutatud tuumkütuse käitlemise tavahinda. Juhul, kui see peaks juhtuma, arvutatakse summad, mida riik peab maksma selleks, et BEd neist kohustustest vabastada, ning mis ületavad esialgselt hinnatud väärtust, maha eespoolnimetatud künnisest 1 629 000 000 Inglise naela, ilma künnist ennast muutmata. |
| --- | --- |

(359)

Võib olla võimalik, et mõned üksikud maksed, mida BE peab BNFLile tasuma seoses kasutatud tuumkütuse kohustustega, on suuremad kui esialgselt hinnatud. See kehtib eelkõige juhul, kui osad kasutatud tuumkütuse elemendid ei vasta spetsifikatsioonile ning vajavad erikohtlemist. Sellisel juhul lubavad BE ja BNFLi olemasolevad kokkulepped tõsta kasutatud tuumkütuse käitlemise tavahinda. Juhul, kui see peaks juhtuma, arvutatakse summad, mida riik peab maksma selleks, et BEd neist kohustustest vabastada, ning mis ületavad esialgselt hinnatud väärtust, maha eespoolnimetatud künnisest 1 629 000 000 Inglise naela, ilma künnist ennast muutmata.

| (360) | Põhjendustes (350) ja (358) viidatud koguste arvestamise puhul tuleks komisjoni arvates kasutada tavapärast komisjoni viitemäära. Kuid siiski, võttes arvesse asjaomase ajavahemiku pikkust, tuleks viitemäära iga viie aasta järel kohandada (56). |
| --- | --- |

(360)

Põhjendustes (350) ja (358) viidatud koguste arvestamise puhul tuleks komisjoni arvates kasutada tavapärast komisjoni viitemäära. Kuid siiski, võttes arvesse asjaomase ajavahemiku pikkust, tuleks viitemäära iga viie aasta järel kohandada (56).

| (361) | Tuleb kindlasti märkida, et põhjendustes (350) ja (358) viidatud piirsumma ja künnis kehtivad kõigi kohustuste täitmiseks kantud kulude suhtes, olenemata sellest, kas neid rahastab NLF või riik. See tähendab, et piirmäära ja künnise mehhanism võtab automaatselt arvesse kõiki fondis olevaid summasid. |
| --- | --- |

(361)

Tuleb kindlasti märkida, et põhjendustes (350) ja (358) viidatud piirsumma ja künnis kehtivad kõigi kohustuste täitmiseks kantud kulude suhtes, olenemata sellest, kas neid rahastab NLF või riik. See tähendab, et piirmäära ja künnise mehhanism võtab automaatselt arvesse kõiki fondis olevaid summasid.

| (362) | Lõpeks on ümberkorralduste pakett, kui osade BE kohustustega seotud kulude kandmine Ühendkuningriigi valitsuse poolt, mis tähendab BE jõujaamade bilansilise väärtuse suurenemist, maksustamisest vabastatud. Kuna need kohustused olid varasemalt kantud BE arvepidamisse, suurendab nende osaline ja võimalik katmine Ühendkuningriigi poolt nende väärtust sellises ulatuses, mis võib ulatuda Ühendkuningriigi poolt võetud kohustuse maksimumväärtuseni. |
| --- | --- |

(362)

Lõpeks on ümberkorralduste pakett, kui osade BE kohustustega seotud kulude kandmine Ühendkuningriigi valitsuse poolt, mis tähendab BE jõujaamade bilansilise väärtuse suurenemist, maksustamisest vabastatud. Kuna need kohustused olid varasemalt kantud BE arvepidamisse, suurendab nende osaline ja võimalik katmine Ühendkuningriigi poolt nende väärtust sellises ulatuses, mis võib ulatuda Ühendkuningriigi poolt võetud kohustuse maksimumväärtuseni.

| (363) | Ühendkuningriigi tavapäraste raamatupidamis- ja finantseeskirjade alusel peaks see suurenemine olema maksustatav. Selle eiramine valitsuse poolt on seega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses võimalik BE konkurentsieelis. Samas vähendaks see võimalik maksustamine BE suutlikkust enda kohustustest tulenevaid kulusid ise rahastada, mis omakorda suurendaks Ühendkuningriigi valitsuse tegelikke kohustusi. Seega võib vabastamises sisalduva riigiabi elemendi osaliselt või täielikult kompenseerida valitsuse poolt kohustuste täitmise lõplike kulude suurendamisega. Vabastamises sisalduv tegelik riigiabi element on võrdeline vaid vabastamisega summas, mille arvelt ei vähendata Ühendkuningriigi valitsuse poolt tuumaenergiakohustuste täitmiseks võetud kohustustega seotud makseid. |
| --- | --- |

(363)

Ühendkuningriigi tavapäraste raamatupidamis- ja finantseeskirjade alusel peaks see suurenemine olema maksustatav. Selle eiramine valitsuse poolt on seega EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses võimalik BE konkurentsieelis. Samas vähendaks see võimalik maksustamine BE suutlikkust enda kohustustest tulenevaid kulusid ise rahastada, mis omakorda suurendaks Ühendkuningriigi valitsuse tegelikke kohustusi. Seega võib vabastamises sisalduva riigiabi elemendi osaliselt või täielikult kompenseerida valitsuse poolt kohustuste täitmise lõplike kulude suurendamisega. Vabastamises sisalduv tegelik riigiabi element on võrdeline vaid vabastamisega summas, mille arvelt ei vähendata Ühendkuningriigi valitsuse poolt tuumaenergiakohustuste täitmiseks võetud kohustustega seotud makseid.

| (364) | See jõujaamade väärtuse suurenemine on vaid kunstlik, kuna kõik võetud kohustused jäävad endiselt alles kuni säilib vajadus Ühendkuningriigi valitsuse panuse järele, seda sellisel määral, mil valitsuse panus on tegelikkuses võimalik, ning neid kohustusi peab võimalikult suures ulatuses täitma NLF, kuhu BE teeb sissemakseid. Lisaks sellele on võimalik, et juhul, kui valitsus oleks kohustuste täitmiseks vajalike summade puudumisel tasunud puudujäägi muul viisil või muul ajal, näiteks ad hoc toetustena ajal, mil kohustused tegelikult tekkisid, ei oleks mingit vabastamist olnud vaja rakendada. |
| --- | --- |

(364)

See jõujaamade väärtuse suurenemine on vaid kunstlik, kuna kõik võetud kohustused jäävad endiselt alles kuni säilib vajadus Ühendkuningriigi valitsuse panuse järele, seda sellisel määral, mil valitsuse panus on tegelikkuses võimalik, ning neid kohustusi peab võimalikult suures ulatuses täitma NLF, kuhu BE teeb sissemakseid. Lisaks sellele on võimalik, et juhul, kui valitsus oleks kohustuste täitmiseks vajalike summade puudumisel tasunud puudujäägi muul viisil või muul ajal, näiteks ad hoc toetustena ajal, mil kohustused tegelikult tekkisid, ei oleks mingit vabastamist olnud vaja rakendada.

| (365) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et mahaarvamises sisalduv riigiabi element ei ületa abi ümberkorraldava eesmärgi täitmiseks vajalikku määra. |
| --- | --- |

(365)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et mahaarvamises sisalduv riigiabi element ei ületa abi ümberkorraldava eesmärgi täitmiseks vajalikku määra.

| (366) | Viimasena märgib komisjon, et igasugune BE tulude suurenemine, näiteks elektrihindade tõusu korral, on suures osas määratud BE poolt NLFi antava panuse rahastamiseks. Taoline BE panuse suurenemine tähendaks automaatselt abi ulatuse vähenemist. |
| --- | --- |

(366)

Viimasena märgib komisjon, et igasugune BE tulude suurenemine, näiteks elektrihindade tõusu korral, on suures osas määratud BE poolt NLFi antava panuse rahastamiseks. Taoline BE panuse suurenemine tähendaks automaatselt abi ulatuse vähenemist.

| (367) | Komisjon leiab, et eespool kirjeldatud mehhanismid suudavad üheskoos kindlustada selle, et meetmes A sisalduv riigiabi piirdub vajamineva miinimumiga. |
| --- | --- |

(367)

Komisjon leiab, et eespool kirjeldatud mehhanismid suudavad üheskoos kindlustada selle, et meetmes A sisalduv riigiabi piirdub vajamineva miinimumiga.

c)   Põhjendamatu konkurentsimoonutuse vältimise kohta

| (368) | Suuniste punkt 35 sätestab, et “tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele”. |
| --- | --- |

(368)

Suuniste punkt 35 sätestab, et “tuleb võtta meetmeid, et võimalikult palju leevendada abi kahjulikku mõju konkurentidele”.

| (369) | Välja arvatud erandlikel juhtudel, mil asjassepuutuva turu suurus ühenduse ja EMP tasandil on tühine või kui äriühingu osa asjassepuutuvast turust on väike, tuleks rakendada neid meetmeid, et ümberkorralduste kavas sisalduv abi element oleks ühisturuga kokkusobiv. Need meetmed peavad hõlmama äriühingu osatähtsuse piiramist turul ning peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga. Võib ette näha nende meetmete vajaduse leevendamist, kui need võivad põhjustada turustruktuuri tõsist halvenemist. |
| --- | --- |

(369)

Välja arvatud erandlikel juhtudel, mil asjassepuutuva turu suurus ühenduse ja EMP tasandil on tühine või kui äriühingu osa asjassepuutuvast turust on väike, tuleks rakendada neid meetmeid, et ümberkorralduste kavas sisalduv abi element oleks ühisturuga kokkusobiv. Need meetmed peavad hõlmama äriühingu osatähtsuse piiramist turul ning peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga. Võib ette näha nende meetmete vajaduse leevendamist, kui need võivad põhjustada turustruktuuri tõsist halvenemist.

| (370) | Juhul, kui need meetmed on vajalikud, sõltub kompenseerivate meetmete iseloom või ulatus turu võimsuse olukorrast. Kui turul on struktuuriline tootmise ülevõimsus, peavad kompenseerivad meetmed pöördumatult vähendama tootmisvõimsust. Kui turul struktuurilist tootmise ülevõimsust ei ole, võivad kompenseerivad meetmed olla siiski vajalikud, kuid need võivad taotleda muid eesmärke kui tootmisvõimsuse pöördumatu vähendamine. |
| --- | --- |

(370)

Juhul, kui need meetmed on vajalikud, sõltub kompenseerivate meetmete iseloom või ulatus turu võimsuse olukorrast. Kui turul on struktuuriline tootmise ülevõimsus, peavad kompenseerivad meetmed pöördumatult vähendama tootmisvõimsust. Kui turul struktuurilist tootmise ülevõimsust ei ole, võivad kompenseerivad meetmed olla siiski vajalikud, kuid need võivad taotleda muid eesmärke kui tootmisvõimsuse pöördumatu vähendamine.

i)   Asjassepuutuv turg

| (371) | Suuniste joonealuses märkuses 20 on viidatud, et vastav geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest. |
| --- | --- |

(371)

Suuniste joonealuses märkuses 20 on viidatud, et vastav geograafiline turg hõlmab tavaliselt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või teise võimalusena mõnda selle olulist osa, kui selles piirkonnas valitsevad konkurentsitingimused erinevad piisavalt teistel EMP aladel valitsevatest konkurentsitingimustest.

| (372) | Liikmesriigid on elektriga kaubelnud pikka aega, ning eriti pärast seda, mil jõustus direktiiv 96/92/EÜ. |
| --- | --- |

(372)

Liikmesriigid on elektriga kaubelnud pikka aega, ning eriti pärast seda, mil jõustus direktiiv 96/92/EÜ.

| (373) | Samas piiravad liikmesriikide vahelist elektriga kauplemist füüsilised piirangud seoses võrkudevahelise ühenduse puudujääkidega. Need piirangud on veelgi suuremad seal, kus geograafilised piirid piiravad uute võrkudevaheliste ühenduste arendamise võimalusi veelgi. |
| --- | --- |

(373)

Samas piiravad liikmesriikide vahelist elektriga kauplemist füüsilised piirangud seoses võrkudevahelise ühenduse puudujääkidega. Need piirangud on veelgi suuremad seal, kus geograafilised piirid piiravad uute võrkudevaheliste ühenduste arendamise võimalusi veelgi.

| (374) | Üleeuroopaliste võrgustike poliitika raames on komisjon koostanud loetelu taolistest kitsaskohtadest elektri siseturul. 1. lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsuses nr 1229/2003/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuse nr 1254/96/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (57) näitab, et Ühendkuningriik on üks neist geograafilistest piirkondadest, mis ei ole ülejäänud võrguga piisavalt kaetud, et ühisturg saaks toimida tervikuna. |
| --- | --- |

(374)

Üleeuroopaliste võrgustike poliitika raames on komisjon koostanud loetelu taolistest kitsaskohtadest elektri siseturul. 1. lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsuses nr 1229/2003/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuse nr 1254/96/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (57) näitab, et Ühendkuningriik on üks neist geograafilistest piirkondadest, mis ei ole ülejäänud võrguga piisavalt kaetud, et ühisturg saaks toimida tervikuna.

| (375) | Lisaks sellele, et Ühendkuningriik on ühenduse ülejäänud elektrivõrgust isoleeritud, on elektriturule omane väga spetsiifiline kauplemissüsteem. See spetsiifiline kauplemissüsteem, mida tuntakse nimetusega “uued elektriga kauplemise korraldused” (edaspidi “NETA”), tugineb peamiselt kahepoolsetel lepingutel tootjate, tarnijate ja tarbijate vahel, erinevalt klassikalisematest kartellturgudest. NETA konkurentsitingimused erinevad oluliselt kartellturu konkurentsitingimustest, mida tõendab asjaolu, et Ühendkuningriigi üleminek ühendatud turu struktuurilt NETA-le 2001. aastal põhjustas suure languse elektri hulgihindades. |
| --- | --- |

(375)

Lisaks sellele, et Ühendkuningriik on ühenduse ülejäänud elektrivõrgust isoleeritud, on elektriturule omane väga spetsiifiline kauplemissüsteem. See spetsiifiline kauplemissüsteem, mida tuntakse nimetusega “uued elektriga kauplemise korraldused” (edaspidi “NETA”), tugineb peamiselt kahepoolsetel lepingutel tootjate, tarnijate ja tarbijate vahel, erinevalt klassikalisematest kartellturgudest. NETA konkurentsitingimused erinevad oluliselt kartellturu konkurentsitingimustest, mida tõendab asjaolu, et Ühendkuningriigi üleminek ühendatud turu struktuurilt NETA-le 2001. aastal põhjustas suure languse elektri hulgihindades.

| (376) | Käesolevalt hõlmab NETA ainult Inglismaad ja Walesi. Samas on Šoti turg ka väga lähedaselt NETA-ga seotud, kuna nende elektrihinnad indekseeritakse Inglismaal ja Walesis kehtivate hindadega. Lisaks kavandatakse peagi NETA laienemist Šotimaale. Seejärel moodustuv Suurbritannia turg peaks alustama tööd 2005. aastal. Tuleb siiski märkida, et Šotimaa hakkab esindama ainult väga väikest osa sellest turust, kuna selle koguvõimsus moodustab vaid veidi enam kui 10 % Inglismaa ja Walesi koguvõimsusest. |
| --- | --- |

(376)

Käesolevalt hõlmab NETA ainult Inglismaad ja Walesi. Samas on Šoti turg ka väga lähedaselt NETA-ga seotud, kuna nende elektrihinnad indekseeritakse Inglismaal ja Walesis kehtivate hindadega. Lisaks kavandatakse peagi NETA laienemist Šotimaale. Seejärel moodustuv Suurbritannia turg peaks alustama tööd 2005. aastal. Tuleb siiski märkida, et Šotimaa hakkab esindama ainult väga väikest osa sellest turust, kuna selle koguvõimsus moodustab vaid veidi enam kui 10 % Inglismaa ja Walesi koguvõimsusest.

| (377) | Põhja-Iirimaa elektriturgu lähitulevikus Suurbritannia turuga ei ühendata. Tõepoolest, elektriga seotud ühendused Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa vahel on hetkel nõrgad (selle nimivõimsus on 0,5 GW, mis moodustab vähem kui 1 % Suurbritannia kinnitatud koguvõimsusest). Seega jäävad Põhja-Iirimaa konkurentsitingimused võrreldes Suurbritanniaga väga erinevaks. |
| --- | --- |

(377)

Põhja-Iirimaa elektriturgu lähitulevikus Suurbritannia turuga ei ühendata. Tõepoolest, elektriga seotud ühendused Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa vahel on hetkel nõrgad (selle nimivõimsus on 0,5 GW, mis moodustab vähem kui 1 % Suurbritannia kinnitatud koguvõimsusest). Seega jäävad Põhja-Iirimaa konkurentsitingimused võrreldes Suurbritanniaga väga erinevaks.

| (378) | Eespool esitatut silmas pidades ning seoses sellega, et BE tegutseb ainult Suurbritannias, leiab komisjon, et käesoleva otsuse eesmärgil on asjassepuutuv geograafiline turg Suurbritannia (58). |
| --- | --- |

(378)

Eespool esitatut silmas pidades ning seoses sellega, et BE tegutseb ainult Suurbritannias, leiab komisjon, et käesoleva otsuse eesmärgil on asjassepuutuv geograafiline turg Suurbritannia (58).

| (379) | Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajatele oli ümberkorralduste kava rakendamise ajal Euroopa Liitu kuulunud 15 liikmesriigi koguvõimsus ligikaudu 565 GW. Suurbritannia kinnitatud koguvõimsus moodustab ligikaudu 10 % sellest väärtusest. Lisaks sellele on Ühendkuningriigi turg, millest Suurbritannia turg moodustab ligikaudu 95 %, üks EMP suurimaid turge Saksamaa ja Prantsusmaa järel. Seega ei saa väita, et selle turu suurus oleks ühenduse ja EMP tasandil on tühine. |
| --- | --- |

(379)

Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimude poolt esitatud näitajatele oli ümberkorralduste kava rakendamise ajal Euroopa Liitu kuulunud 15 liikmesriigi koguvõimsus ligikaudu 565 GW. Suurbritannia kinnitatud koguvõimsus moodustab ligikaudu 10 % sellest väärtusest. Lisaks sellele on Ühendkuningriigi turg, millest Suurbritannia turg moodustab ligikaudu 95 %, üks EMP suurimaid turge Saksamaa ja Prantsusmaa järel. Seega ei saa väita, et selle turu suurus oleks ühenduse ja EMP tasandil on tühine.

| (380) | BE võimsus moodustab ligikaudu 14 % Inglismaa ja Walesi kinnitatud võimsusest ja ligikaudu 24 % Šotimaa võimsusest. Seega ei saa väita, et BE osa asjassepuutuval turul on tühine. |
| --- | --- |

(380)

BE võimsus moodustab ligikaudu 14 % Inglismaa ja Walesi kinnitatud võimsusest ja ligikaudu 24 % Šotimaa võimsusest. Seega ei saa väita, et BE osa asjassepuutuval turul on tühine.

| (381) | Kokkuvõttes on asjassepuutuval turul palju teisi osalejaid peale BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power ja Powergen, kui nimetada ainult mõned peamised. Juhul kui BE peaks kaduma, ei muutuks asjassepuutuv turg ei monopoolseks ega ka paljude osalejatega oligopoolseks turuks. |
| --- | --- |

(381)

Kokkuvõttes on asjassepuutuval turul palju teisi osalejaid peale BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power ja Powergen, kui nimetada ainult mõned peamised. Juhul kui BE peaks kaduma, ei muutuks asjassepuutuv turg ei monopoolseks ega ka paljude osalejatega oligopoolseks turuks.

| (382) | Eespool esitatud järeldused kinnitavad komisjoni esialgset turuanalüüsi, mida on kirjeldatud otsuses menetluse algatamise kohta. Komisjon märgib, et ükski selgitusi esitanud kolmandatest isikutest ei vaidlustanud neid esialgseid tulemusi. |
| --- | --- |

(382)

Eespool esitatud järeldused kinnitavad komisjoni esialgset turuanalüüsi, mida on kirjeldatud otsuses menetluse algatamise kohta. Komisjon märgib, et ükski selgitusi esitanud kolmandatest isikutest ei vaidlustanud neid esialgseid tulemusi.

ii)   Võimsuse olukord turul

| (383) | Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon selgelt, et elektrituru tootmisvõimsuse olukorra hindamisel tuleks arvesse võtta elektri füüsikalisi omapärasid ja võimalikke ulatuslikke häireid, mida elektrikatkestused võivad tekitada nii majanduse kui ka kodanike igapäevaelu seisukohast. Struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamine peaks seega hõlmama piisavat võimsusvaru, et rahuldada tippnõudlus iga mõeldava stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(383)

Oma otsuses menetluse algatamise kohta väljendas komisjon selgelt, et elektrituru tootmisvõimsuse olukorra hindamisel tuleks arvesse võtta elektri füüsikalisi omapärasid ja võimalikke ulatuslikke häireid, mida elektrikatkestused võivad tekitada nii majanduse kui ka kodanike igapäevaelu seisukohast. Struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamine peaks seega hõlmama piisavat võimsusvaru, et rahuldada tippnõudlus iga mõeldava stsenaariumi korral.

| (384) | Komisjon märkis, et asjassepuutuva turu olemasolev võimsusvaru ei olnud eriti suur, võrreldes rahvusvaheliste standarditega ja varasemate näitajatega. Samas märkis komisjon, et see võimsusvaru oleks võinud olla isegi veidi väiksem, kui võrrelda mõne teise liikmesriigiga või Ühendkuningriigi näitajatega aastatel 1995/1996. |
| --- | --- |

(384)

Komisjon märkis, et asjassepuutuva turu olemasolev võimsusvaru ei olnud eriti suur, võrreldes rahvusvaheliste standarditega ja varasemate näitajatega. Samas märkis komisjon, et see võimsusvaru oleks võinud olla isegi veidi väiksem, kui võrrelda mõne teise liikmesriigiga või Ühendkuningriigi näitajatega aastatel 1995/1996.

| (385) | Kolmandate isikute selgitused struktuurilise tootmise ülevõimsuse kohta on keskendunud hindade muutumisele ja olemasoleva võimsusvaru hindamisele Suurbritannias. |
| --- | --- |

(385)

Kolmandate isikute selgitused struktuurilise tootmise ülevõimsuse kohta on keskendunud hindade muutumisele ja olemasoleva võimsusvaru hindamisele Suurbritannias.

| (386) | Mõned kolmandad isikud on viidanud, et elektrihindade muutumise ja struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu vahel oli seos. Nad leiavad, et sedavõrd konkurentsitihedal turul nagu NETA, osutab hind täiendava võimsuse vajadusele. Kui täiendavat võimsust vajatakse teataval ajavahemikul tulevikus, kutsuks sel ajavahemikul oodatav võimsuse puudujääk esile vastavate forward-tehingute hindade tõusu. Hinnad jõuaksid sellisele tasemele, et need võimaldaksid katta uue jaama ehituskulud, mis kutsuks esile uute osalejate turuletuleku. |
| --- | --- |

(386)

Mõned kolmandad isikud on viidanud, et elektrihindade muutumise ja struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu vahel oli seos. Nad leiavad, et sedavõrd konkurentsitihedal turul nagu NETA, osutab hind täiendava võimsuse vajadusele. Kui täiendavat võimsust vajatakse teataval ajavahemikul tulevikus, kutsuks sel ajavahemikul oodatav võimsuse puudujääk esile vastavate forward-tehingute hindade tõusu. Hinnad jõuaksid sellisele tasemele, et need võimaldaksid katta uue jaama ehituskulud, mis kutsuks esile uute osalejate turuletuleku.

| (387) | Vastavalt nende kolmandate isikute väidetele ei peaks hinnad praeguseks veel olema jõudnud sellisele tasemele, et võimaldada uute osalejate turuletulekut, ehkki need on viimasel ajal tõusnud. See näitaks, et turul on tootmise ülevõimsus. |
| --- | --- |

(387)

Vastavalt nende kolmandate isikute väidetele ei peaks hinnad praeguseks veel olema jõudnud sellisele tasemele, et võimaldada uute osalejate turuletulekut, ehkki need on viimasel ajal tõusnud. See näitaks, et turul on tootmise ülevõimsus.

| (388) | Komisjon tunnistab, et turuhinnad ja turu võimsuse olukord on omavahel seotud. Samas leiab ta, et NETA-taolised elektriturud on liiga keerukad selleks, et võimaldada struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu kohta lõpliku järelduse tegemist ainult hinnavaatluste alusel. |
| --- | --- |

(388)

Komisjon tunnistab, et turuhinnad ja turu võimsuse olukord on omavahel seotud. Samas leiab ta, et NETA-taolised elektriturud on liiga keerukad selleks, et võimaldada struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu kohta lõpliku järelduse tegemist ainult hinnavaatluste alusel.

| (389) | Esiteks, erinevalt kartellil põhinevatest turgudest ei eksisteeri NETA puhul kliiringhinda. NETA põhineb kahepoolsetel lepingutel, mis võivad olla väga erinevat liiki ning mis ei sisalda alati väga läbipaistvaid hinnaaruandluse mehhanisme. Elektribörsid, nagu UKPX, on läbipaistvamad, kuid need ei esinda piisavalt suurt turuosa, et teha nende põhjal kaalukaid järeldusi. Lisaks sellele keskenduvad need lühiajalisele kauplemisele ning ei võimalda seega hankida tulevaste suundumuste kohta piisavalt teadmisi. Seega tuleb toetuda sõltumatute allikate, nagu Heren või Argus, poolt esitatud hinnaindeksitele. Ka need hinnaindeksid on piiratud, kuna need esindavad ainult hulgiturgu, mis hõlmab ligikaudu kahte kolmandikku kogu kaubeldavast elektrist, ning seega ei suuda need kajastada väiksemaid puudujääke tulevases elektritootmises. |
| --- | --- |

(389)

Esiteks, erinevalt kartellil põhinevatest turgudest ei eksisteeri NETA puhul kliiringhinda. NETA põhineb kahepoolsetel lepingutel, mis võivad olla väga erinevat liiki ning mis ei sisalda alati väga läbipaistvaid hinnaaruandluse mehhanisme. Elektribörsid, nagu UKPX, on läbipaistvamad, kuid need ei esinda piisavalt suurt turuosa, et teha nende põhjal kaalukaid järeldusi. Lisaks sellele keskenduvad need lühiajalisele kauplemisele ning ei võimalda seega hankida tulevaste suundumuste kohta piisavalt teadmisi. Seega tuleb toetuda sõltumatute allikate, nagu Heren või Argus, poolt esitatud hinnaindeksitele. Ka need hinnaindeksid on piiratud, kuna need esindavad ainult hulgiturgu, mis hõlmab ligikaudu kahte kolmandikku kogu kaubeldavast elektrist, ning seega ei suuda need kajastada väiksemaid puudujääke tulevases elektritootmises.

| (390) | Teiseks, põhjenduses (389) esitatud argumendid põhinevad eeldusel, et forward-tehingute hinnad väljendavad täpselt tulevast turuolukorda. Komisjoni arvates ei pruugi see alati nii olla. Tegelikkuses peegeldavad need hinnad palju keerukamat olukorda, tuginedes peamiselt sellele, milliseid oletusi nii ostja kui müüja oma tulevase olukorra kohta teevad. See tähendab, et need põhinevad tulevase turuolukorra kohta tehtud oletustel, mis võivad olla tegelikkusest väga kaugel, kuna nii nõudlus kui pakkumine võivad sellel turul oluliselt muutuda. Teiste sõnadega ei väljenda forward-tehingute hinnad tegelikkuses tulevase nõudluse ja pakkumise tasakaalu turul, vaid pigem seda, milline see tasakaal praeguste osalejate arvates saab olema. Lisaks kütusehinna kõikumisele on see üks põhjuseid, miks forward-tehingute hinnad võivad aja jooksul oluliselt muutuda, seda isegi kindla tulevikuperioodi osas. |
| --- | --- |

(390)

Teiseks, põhjenduses (389) esitatud argumendid põhinevad eeldusel, et forward-tehingute hinnad väljendavad täpselt tulevast turuolukorda. Komisjoni arvates ei pruugi see alati nii olla. Tegelikkuses peegeldavad need hinnad palju keerukamat olukorda, tuginedes peamiselt sellele, milliseid oletusi nii ostja kui müüja oma tulevase olukorra kohta teevad. See tähendab, et need põhinevad tulevase turuolukorra kohta tehtud oletustel, mis võivad olla tegelikkusest väga kaugel, kuna nii nõudlus kui pakkumine võivad sellel turul oluliselt muutuda. Teiste sõnadega ei väljenda forward-tehingute hinnad tegelikkuses tulevase nõudluse ja pakkumise tasakaalu turul, vaid pigem seda, milline see tasakaal praeguste osalejate arvates saab olema. Lisaks kütusehinna kõikumisele on see üks põhjuseid, miks forward-tehingute hinnad võivad aja jooksul oluliselt muutuda, seda isegi kindla tulevikuperioodi osas.

| (391) | Kolmandaks, isegi kui ollakse nõus, et esitatud hinnad on täiesti kohased ja peegeldavad täpselt pakkumist ja nõudlust, ei ole võimalik loogiliselt seostada järeldusi, et hinnad ei võimalda uute osalejate kulusid täielikult katta ning et turul on tootmise ülevõimsus või et turul on struktuuriline tootmise ülevõimsus. |
| --- | --- |

(391)

Kolmandaks, isegi kui ollakse nõus, et esitatud hinnad on täiesti kohased ja peegeldavad täpselt pakkumist ja nõudlust, ei ole võimalik loogiliselt seostada järeldusi, et hinnad ei võimalda uute osalejate kulusid täielikult katta ning et turul on tootmise ülevõimsus või et turul on struktuuriline tootmise ülevõimsus.

| (392) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et hinnavaatlus üksi ei ole piisavalt usaldusväärne näitaja otsustamaks, kas NETA-taolisel elektriturul on struktuuriline tootmise ülevõimsus või mitte. |
| --- | --- |

(392)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et hinnavaatlus üksi ei ole piisavalt usaldusväärne näitaja otsustamaks, kas NETA-taolisel elektriturul on struktuuriline tootmise ülevõimsus või mitte.

| (393) | Samas märgib komisjon, et alates ajast, mil BE-l tekkisid raskused, on talvised forward-tehingute hinnad oluliselt tõusnud. Erinevad hinnateabeagentuurid on avaldanud, et lähima paari aasta talvise baaskoormuselektrienergia hind on kõrgem kui 20 Inglise naela/MWh, ulatudes isegi nii kõrgele kui 27 Inglise naela/MWh (59). Tõusutrend näib olevat jätkuv ja stabiilne. Uue osaleja kulude hinnangud jäävad vahemikku 20–25 Inglise naela/MWh (60). |
| --- | --- |

(393)

Samas märgib komisjon, et alates ajast, mil BE-l tekkisid raskused, on talvised forward-tehingute hinnad oluliselt tõusnud. Erinevad hinnateabeagentuurid on avaldanud, et lähima paari aasta talvise baaskoormuselektrienergia hind on kõrgem kui 20 Inglise naela/MWh, ulatudes isegi nii kõrgele kui 27 Inglise naela/MWh (59). Tõusutrend näib olevat jätkuv ja stabiilne. Uue osaleja kulude hinnangud jäävad vahemikku 20–25 Inglise naela/MWh (60).

| (394) | Komisjon usub, et tootmise ülevõimsust on kergem hinnata kinnitatud võimsuse ja tippnõudluse tegelike füüsiliste näitajate analüüsimisel. Varu, mille võrra kinnitatud võimsus ületab keskmise talvise tippnõudluse (61) on süsteemi võimsusvaru. Praeguses kontekstis tähendab struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamine hinnangut sellele, kas praegune ja kavandatud võimsusvaru on piisav. |
| --- | --- |

(394)

Komisjon usub, et tootmise ülevõimsust on kergem hinnata kinnitatud võimsuse ja tippnõudluse tegelike füüsiliste näitajate analüüsimisel. Varu, mille võrra kinnitatud võimsus ületab keskmise talvise tippnõudluse (61) on süsteemi võimsusvaru. Praeguses kontekstis tähendab struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamine hinnangut sellele, kas praegune ja kavandatud võimsusvaru on piisav.

| (395) | On ilmselge, et piisava võimsusvaru lõpliku kvantitatiivse normi määramine on väga raske ülesanne. See norm peaks sõltuma mitmetest näitajatest, mis on erinevate võrkude puhul erinevad. Lisaks sõltuks see suurel määral vajaliku tarnekindluse tasemest, mis oleks omakorda seotud vähemobjektiivsete mõistetega nagu elektrikatkestuse psühholoogiline mõju mingis piirkonnas. |
| --- | --- |

(395)

On ilmselge, et piisava võimsusvaru lõpliku kvantitatiivse normi määramine on väga raske ülesanne. See norm peaks sõltuma mitmetest näitajatest, mis on erinevate võrkude puhul erinevad. Lisaks sõltuks see suurel määral vajaliku tarnekindluse tasemest, mis oleks omakorda seotud vähemobjektiivsete mõistetega nagu elektrikatkestuse psühholoogiline mõju mingis piirkonnas.

| (396) | Isegi kui kõik füüsilised ja psühholoogilised näitajad oleksid kindlalt paigas, sõltuks vajalik võimsusvaru lisaks ka olulisel määral turustruktuurist. Osad eksperdid leiavad, et liberaalsemad turud vajavad väiksemat võimsusvaru kui rangelt reguleeritud tsentraliseeritud turud, ehkki enamik on nõus sellega, et seda mõju ei ole hetkel varasemate tõendite puudumisel võimalik kvantifitseerida. |
| --- | --- |

(396)

Isegi kui kõik füüsilised ja psühholoogilised näitajad oleksid kindlalt paigas, sõltuks vajalik võimsusvaru lisaks ka olulisel määral turustruktuurist. Osad eksperdid leiavad, et liberaalsemad turud vajavad väiksemat võimsusvaru kui rangelt reguleeritud tsentraliseeritud turud, ehkki enamik on nõus sellega, et seda mõju ei ole hetkel varasemate tõendite puudumisel võimalik kvantifitseerida.

| (397) | Lisaks sisaldavad kolmandate isikute selgitused erinevaid arvamusi Suurbritannia jaoks piisava võimsusvaru kohta. Enamik selgitustest, kus seda küsimust käsitletakse, viitavad Inglismaa ja Walesi võrguoperaatori (NGTransco) seitsme aasta aruannetes sisalduvatele näitajatele. Nendes aruannetes kinnitab NGTransco, et tema seisukohast peaks planeerimise otstarbel kasutatavaks nominaalseks võrdlusaluseks olema 20 % võimsusvaru. Ta vihjab siiski ka sellele, et süsteemi reaalajas haldamiseks võib võimsusvaru olla ka väiksem, viidates sel puhul võimalikule 10 % võimsusvarule. |
| --- | --- |

(397)

Lisaks sisaldavad kolmandate isikute selgitused erinevaid arvamusi Suurbritannia jaoks piisava võimsusvaru kohta. Enamik selgitustest, kus seda küsimust käsitletakse, viitavad Inglismaa ja Walesi võrguoperaatori (NGTransco) seitsme aasta aruannetes sisalduvatele näitajatele. Nendes aruannetes kinnitab NGTransco, et tema seisukohast peaks planeerimise otstarbel kasutatavaks nominaalseks võrdlusaluseks olema 20 % võimsusvaru. Ta vihjab siiski ka sellele, et süsteemi reaalajas haldamiseks võib võimsusvaru olla ka väiksem, viidates sel puhul võimalikule 10 % võimsusvarule.

| (398) | Drax ja Greenpeace on väitnud, et struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamiseks tuleks kasutada 10 % näitajat kui sobivat baasmäära piisava võimsusvaru hindamiseks. Teised organisatsioonid on eelistanud 20 % baasmäära kasutamist, sealhulgas ka asutused, kellel Greenpeace lasi esitada teemakohased aruanded (62). |
| --- | --- |

(398)

Drax ja Greenpeace on väitnud, et struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamiseks tuleks kasutada 10 % näitajat kui sobivat baasmäära piisava võimsusvaru hindamiseks. Teised organisatsioonid on eelistanud 20 % baasmäära kasutamist, sealhulgas ka asutused, kellel Greenpeace lasi esitada teemakohased aruanded (62).

| (399) | Oma tähelepanekutes seletas NGTransco lahti, millist neist kahest näitajast tuleks tema arvates kasutada struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamiseks, väites, et “Inglismaa ja Walesi võrguoperaatorina leiame, et iga tootmisvõimsuse varu, mis on väiksem kui 20 %, ei saa Inglismaa ja Walesi turu tingimustes väljendada tootmise ülevõimsust”. |
| --- | --- |

(399)

Oma tähelepanekutes seletas NGTransco lahti, millist neist kahest näitajast tuleks tema arvates kasutada struktuurilise tootmise ülevõimsuse olemasolu hindamiseks, väites, et “Inglismaa ja Walesi võrguoperaatorina leiame, et iga tootmisvõimsuse varu, mis on väiksem kui 20 %, ei saa Inglismaa ja Walesi turu tingimustes väljendada tootmise ülevõimsust”.

| (400) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et 20 % tase on sobiv võrdlusalus hindamaks võimsuse olukorda Inglismaa ja Walesi turul. Kuigi Šoti turg ühendatakse peagi Inglismaa ja Walesi turuga, on see siiski sellest turust füüsiliselt eraldatud. Nende kahe piirkonna vaheline 2 200 MWne võrkudevaheline ühendus on liiga väike, et võimaldada täiesti paindlikku kasutust piirkondade energiavähesuse või -ülejäägi tasakaalustamiseks. Tegelikult kasutatakse seda ühendust peaaegu alati energia ekspordiks Šotimaalt Inglismaale ja Walesi. Selle olulise piirangu tõttu leiab komisjon, et kogu Suurbritannia näitajate hindamisel tuleks 20 % võrdlusalust suurendada. |
| --- | --- |

(400)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et 20 % tase on sobiv võrdlusalus hindamaks võimsuse olukorda Inglismaa ja Walesi turul. Kuigi Šoti turg ühendatakse peagi Inglismaa ja Walesi turuga, on see siiski sellest turust füüsiliselt eraldatud. Nende kahe piirkonna vaheline 2 200 MWne võrkudevaheline ühendus on liiga väike, et võimaldada täiesti paindlikku kasutust piirkondade energiavähesuse või -ülejäägi tasakaalustamiseks. Tegelikult kasutatakse seda ühendust peaaegu alati energia ekspordiks Šotimaalt Inglismaale ja Walesi. Selle olulise piirangu tõttu leiab komisjon, et kogu Suurbritannia näitajate hindamisel tuleks 20 % võrdlusalust suurendada.

| (401) | Inglismaa ja Walesi turg on Suurbritannia turu kõige suurem geograafiline osa. Lisaks on see osa, millel põhineb enamus majandusnäitajatest, kuna Šotimaa hinnad määratakse Inglismaa ja Walesi andmete põhjal. Suur enamus kolmandate isikute selgitustest keskenduvad samuti Inglismaa ja Walesi turuosale. Sellest tulenevalt on komisjon alustanud oma turuanalüüsi selle turuga. |
| --- | --- |

(401)

Inglismaa ja Walesi turg on Suurbritannia turu kõige suurem geograafiline osa. Lisaks on see osa, millel põhineb enamus majandusnäitajatest, kuna Šotimaa hinnad määratakse Inglismaa ja Walesi andmete põhjal. Suur enamus kolmandate isikute selgitustest keskenduvad samuti Inglismaa ja Walesi turuosale. Sellest tulenevalt on komisjon alustanud oma turuanalüüsi selle turuga.

| (402) | Varasemad kogemused on näidanud, et kahe osa võrkudevahelist ühendust kasutati üldjuhul vaid selleks, et eksportida elektrit Šotimaalt Inglismaale ja Walesi. NGTransco hinnangul on selle võrkudevahelise ühenduse võimsus Inglismaa ja Walesi energiaallikaks. Scottish Power, Šoti tootja, kes on vastutav nende Šotimaa alade eest, mis piirnevad Inglismaaga, leiab vastupidiselt, et võrkudevahelise ühenduse võimsus on mõeldud ekspordiks. Pidades silmas eespool esitatut ning nii varasemaid kogemusi kui kohalike operaatorite poolt püstitatud hüpoteese, käsitleb komisjon käesoleva otsuse edasises osas Inglismaa ja Walesi ning Šotimaa võrkudevahelise ühenduse võimsust kui Inglismaa ja Walesi võimsust. |
| --- | --- |

(402)

Varasemad kogemused on näidanud, et kahe osa võrkudevahelist ühendust kasutati üldjuhul vaid selleks, et eksportida elektrit Šotimaalt Inglismaale ja Walesi. NGTransco hinnangul on selle võrkudevahelise ühenduse võimsus Inglismaa ja Walesi energiaallikaks. Scottish Power, Šoti tootja, kes on vastutav nende Šotimaa alade eest, mis piirnevad Inglismaaga, leiab vastupidiselt, et võrkudevahelise ühenduse võimsus on mõeldud ekspordiks. Pidades silmas eespool esitatut ning nii varasemaid kogemusi kui kohalike operaatorite poolt püstitatud hüpoteese, käsitleb komisjon käesoleva otsuse edasises osas Inglismaa ja Walesi ning Šotimaa võrkudevahelise ühenduse võimsust kui Inglismaa ja Walesi võimsust.

| (403) | Kogu Inglismaa ja Walesi territooriumi kohta on vaid üks võrguoperaator: NGTransco. Komisjoni analüüs selle turuosa võimsuse olukorra kohta põhineb NGTransco prognoosidel, mida avaldatakse perioodiliselt äriühingu seitsme aasta aruannetes. |
| --- | --- |

(403)

Kogu Inglismaa ja Walesi territooriumi kohta on vaid üks võrguoperaator: NGTransco. Komisjoni analüüs selle turuosa võimsuse olukorra kohta põhineb NGTransco prognoosidel, mida avaldatakse perioodiliselt äriühingu seitsme aasta aruannetes.

| (404) | Menetluse algatamisest alates on NGTransco korrigeerinud enda prognoosi Inglismaa ja Walesi turu võimsusvaru kohta. Uus prognoos saadeti komisjonile koos NGTransco esildisega. Veelgi uuema versiooni samast prognoosist on NGTransco avaldanud enda 2004. aasta seitsme aasta aruandes (63). |
| --- | --- |

(404)

Menetluse algatamisest alates on NGTransco korrigeerinud enda prognoosi Inglismaa ja Walesi turu võimsusvaru kohta. Uus prognoos saadeti komisjonile koos NGTransco esildisega. Veelgi uuema versiooni samast prognoosist on NGTransco avaldanud enda 2004. aasta seitsme aasta aruandes (63).

| (405) | Oma analüüsi otstarbel kasutas komisjon kõige hilisemat versiooni. Tõepoolest, see kõige hilisem versioon põhineb samal põhihüpoteesil, eelkõige lähteandmete osas, mida NGTransco oli pidanud asjakohaseks ka komisjonile saadetud esildises sisalduvas prognoosis. See hõlmab vaid ajakohasemaid andmeid turu arengute kohta. |
| --- | --- |

(405)

Oma analüüsi otstarbel kasutas komisjon kõige hilisemat versiooni. Tõepoolest, see kõige hilisem versioon põhineb samal põhihüpoteesil, eelkõige lähteandmete osas, mida NGTransco oli pidanud asjakohaseks ka komisjonile saadetud esildises sisalduvas prognoosis. See hõlmab vaid ajakohasemaid andmeid turu arengute kohta.

| (406) | See prognoos näeb ette kolm stsenaariumi. Kõige optimistlikum stsenaarium (“SYS”) eeldab, et olemasolev tootmisvõimsus vastab sõlmitud ülekandelepingutele. Kõige pessimistlikum stsenaarium (“olemasolevad ja ehitamisel olevad jaamad”) eeldab, et arvesse saab võtta on vaid hetkel olemasolevaid ja ehitamisel olevaid jõujaamu. Vahepealne stsenaarium (“loa saanud jaamad”) eeldab, et arvesse saab võtta olemasolevaid jõujaamu, hetkel ehitamisel olevaid jaamu ning jaamu, mille ehitamiseks on juba antud vajalikud load vastavalt elektriseadusele ja energiaseadusele. |
| --- | --- |

(406)

See prognoos näeb ette kolm stsenaariumi. Kõige optimistlikum stsenaarium (“SYS”) eeldab, et olemasolev tootmisvõimsus vastab sõlmitud ülekandelepingutele. Kõige pessimistlikum stsenaarium (“olemasolevad ja ehitamisel olevad jaamad”) eeldab, et arvesse saab võtta on vaid hetkel olemasolevaid ja ehitamisel olevaid jõujaamu. Vahepealne stsenaarium (“loa saanud jaamad”) eeldab, et arvesse saab võtta olemasolevaid jõujaamu, hetkel ehitamisel olevaid jaamu ning jaamu, mille ehitamiseks on juba antud vajalikud load vastavalt elektriseadusele ja energiaseadusele.

| (407) | Järgmine tabel annab kokkuvõtliku ülevaate sellest prognoosist kolme erineva stsenaariumi järgi.
  Tabel 10
  2004 NGTransco võimsusvaru stsenaariumid Inglismaa ja Walesi kohta












  Stsenaarium | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SYS | 22 | 21 | 23,1 | 26,8 | 24,5 | 25,6 | 22,5 |
| Loa saanud jaamad | 22 | 21,1 | 22,8 | 24,3 | 21,6 | 22,5 | 19,1 |
| Olemasolevad ja ehitamisel olevad jaamad | 22 | 21,1 | 18,7 | 17,1 | 14,5 | 12,8 | 9,5 |
| Märkus: võimsusvaru on varu, mis ületab keskmise talvise tippnõudluse. Võrkudevahelisi ühendusi Prantsusmaa ja Šotimaaga kasutatakse eeldatavalt täies ulatuses impordiks. |

(407)

Järgmine tabel annab kokkuvõtliku ülevaate sellest prognoosist kolme erineva stsenaariumi järgi.

Tabel 10

2004 NGTransco võimsusvaru stsenaariumid Inglismaa ja Walesi kohta

Stsenaarium

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

SYS

22

21

23,1

26,8

24,5

25,6

22,5

Loa saanud jaamad

22

21,1

22,8

24,3

21,6

22,5

19,1

Olemasolevad ja ehitamisel olevad jaamad

22

21,1

18,7

17,1

14,5

12,8

9,5

Märkus: võimsusvaru on varu, mis ületab keskmise talvise tippnõudluse. Võrkudevahelisi ühendusi Prantsusmaa ja Šotimaaga kasutatakse eeldatavalt täies ulatuses impordiks.

| (408) | Need kolm stsenaariumi erinevad peamiselt viimaste aastate osas, mis ei ole üllatav, kuna neile aluseks olevad põhihüpoteesid omavad eelkõige kaalu tulevikus. Samas ei ole need viimased aastad väga olulised hindamaks seda, kas praegu võib turul esineda struktuurilist tootmise ülevõimsust või mitte. |
| --- | --- |

(408)

Need kolm stsenaariumi erinevad peamiselt viimaste aastate osas, mis ei ole üllatav, kuna neile aluseks olevad põhihüpoteesid omavad eelkõige kaalu tulevikus. Samas ei ole need viimased aastad väga olulised hindamaks seda, kas praegu võib turul esineda struktuurilist tootmise ülevõimsust või mitte.

| (409) | Järgmisel kolmel aastal näevad kolm stsenaariumi võimsusvaruks ette 18,7 % kuni 23,1 %, ehk siis keskmiselt ligikaudu 21,5 %. See väärtus on vaid pisut suurem kui 20 % võrdlusalus. Samas on 21,5 % ja 20 % vaheline erinevus keskmise talvise tippnõudluse 57 000 MW (64) korral 1,5 %, seega 855 MW. See väärtus on väiksem kui British Energy mis tahes tuumajaama võimsus. Kuna tegemist on siiski statistilise keskmise põhjal saadud tulemusega, leiab komisjon, et seda ei saa pidada statistiliselt piisavalt oluliseks, et see võiks väljendada struktuurilist tootmise ülevõimsust. |
| --- | --- |

(409)

Järgmisel kolmel aastal näevad kolm stsenaariumi võimsusvaruks ette 18,7 % kuni 23,1 %, ehk siis keskmiselt ligikaudu 21,5 %. See väärtus on vaid pisut suurem kui 20 % võrdlusalus. Samas on 21,5 % ja 20 % vaheline erinevus keskmise talvise tippnõudluse 57 000 MW (64) korral 1,5 %, seega 855 MW. See väärtus on väiksem kui British Energy mis tahes tuumajaama võimsus. Kuna tegemist on siiski statistilise keskmise põhjal saadud tulemusega, leiab komisjon, et seda ei saa pidada statistiliselt piisavalt oluliseks, et see võiks väljendada struktuurilist tootmise ülevõimsust.

| (410) | Järgnevatel aastatel erinevus kolme stsenaariumi vahel suureneb, mis teeb nende puhul tähendust omavate järelduste tegemise veelgi raskemaks. Samas märgib komisjon, et nende aastate jooksul jääb kolme stsenaariumi keskmine näitaja vahemikku 17,0 % kuni 22,7 %, olles kahe aasta jooksul ligikaudu 20,2 %. See näib viitavat asjaolule, et võimsusvaru jääb üldiselt 20 % lähedale, arvestades ka mõningase vea määraga. |
| --- | --- |

(410)

Järgnevatel aastatel erinevus kolme stsenaariumi vahel suureneb, mis teeb nende puhul tähendust omavate järelduste tegemise veelgi raskemaks. Samas märgib komisjon, et nende aastate jooksul jääb kolme stsenaariumi keskmine näitaja vahemikku 17,0 % kuni 22,7 %, olles kahe aasta jooksul ligikaudu 20,2 %. See näib viitavat asjaolule, et võimsusvaru jääb üldiselt 20 % lähedale, arvestades ka mõningase vea määraga.

| (411) | Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et Inglismaa ja Walesi elektriturul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust. |
| --- | --- |

(411)

Eespool esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et Inglismaa ja Walesi elektriturul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust.

| (412) | Erinevalt Inglismaast ja Walesist on Šotimaal kaks võrguoperaatorit: Scottish and Southern Electricity ja Scottish Power. Need kaks operaatorit avaldavad prognoose oma kohaliku piirkonna kohta. Need prognoosid ei ole siiski võimalike tulevikustsenaariumide osas nii põhjalikud kui NGTransco omad. Neil põhjustel on komisjon keskendunud Šotimaa olukorra analüüsimisel praegusele olukorrale, mille puhul ei ole erilist vajadust mitmete stsenaariumide kujutamiseks. |
| --- | --- |

(412)

Erinevalt Inglismaast ja Walesist on Šotimaal kaks võrguoperaatorit: Scottish and Southern Electricity ja Scottish Power. Need kaks operaatorit avaldavad prognoose oma kohaliku piirkonna kohta. Need prognoosid ei ole siiski võimalike tulevikustsenaariumide osas nii põhjalikud kui NGTransco omad. Neil põhjustel on komisjon keskendunud Šotimaa olukorra analüüsimisel praegusele olukorrale, mille puhul ei ole erilist vajadust mitmete stsenaariumide kujutamiseks.

| (413) | Kuna kumbki neist kahest Šoti operaatorist ei ole komisjonile selle menetluse käigus selgitusi esitanud, põhineb analüüs avalikkusele kättesaadavatel dokumentidel. Scottish and Southern Electricity puhul kasutas komisjon selle 2003. aasta seitsme aasta aruande näitajaid (65). Scottish Power’i puhul kasutas komisjon selle 2003. aasta aprilli seitsme aasta ülekandearuandes esitatud näitajaid (66). |
| --- | --- |

(413)

Kuna kumbki neist kahest Šoti operaatorist ei ole komisjonile selle menetluse käigus selgitusi esitanud, põhineb analüüs avalikkusele kättesaadavatel dokumentidel. Scottish and Southern Electricity puhul kasutas komisjon selle 2003. aasta seitsme aasta aruande näitajaid (65). Scottish Power’i puhul kasutas komisjon selle 2003. aasta aprilli seitsme aasta ülekandearuandes esitatud näitajaid (66).

| (414) | Järgmine tabel annab kokkuvõtliku ülevaate erinevate geograafiliste piirkondade prognoositavast tippnõudlusest ja kinnitatud võimsusest ajavahemikus 2004/2005.
  Tabel 11
  Suurbritannia võimsuse ja nõudluse prognoosid perioodiks 2004/2005. Kõik näitajad on antud megavattides (MW)






  Scottish Power’i võrgu võimsus | 7 127 |
| --- | --- | --- |
| Scottish and Southern Electricity võrgu võimsus | 2 844 |
| NGTransco võrgu võimsus, v.a võrkudevahelised ühendused | 63 998 |
| Iirimaa/Šotimaa võrkudevahelise ühenduse võimsus | 500 |
| Prantsusmaa/Inglismaa võrkudevahelise ühenduse võimsus | 2 000 |
| Suurbritannias kasutatav võimsus | 76 469 |
| Maksimaalne nõudlus Scottish Power’i piirkonnas | 4 269 |
| Maksimaalne nõudlus Scottish and Southern Electricity piirkonnas | 1 684 |
| Keskmine talvine tippnõudlus NGTransco piirkonnas | 55 900 |
| Tippnõudlus kokku (67) | 61 853 |

(414)

Järgmine tabel annab kokkuvõtliku ülevaate erinevate geograafiliste piirkondade prognoositavast tippnõudlusest ja kinnitatud võimsusest ajavahemikus 2004/2005.

Tabel 11

Suurbritannia võimsuse ja nõudluse prognoosid perioodiks 2004/2005. Kõik näitajad on antud megavattides (MW)

Scottish Power’i võrgu võimsus

7 127

Scottish and Southern Electricity võrgu võimsus

2 844

NGTransco võrgu võimsus, v.a võrkudevahelised ühendused

63 998

Iirimaa/Šotimaa võrkudevahelise ühenduse võimsus

500

Prantsusmaa/Inglismaa võrkudevahelise ühenduse võimsus

2 000

Suurbritannias kasutatav võimsus

76 469

Maksimaalne nõudlus Scottish Power’i piirkonnas

4 269

Maksimaalne nõudlus Scottish and Southern Electricity piirkonnas

1 684

Keskmine talvine tippnõudlus NGTransco piirkonnas

55 900

Tippnõudlus kokku (67)

61 853

| (415) | Seega on Suurbritannia võimsusvaru ligikaudu 23,6 % (68). See näitaja on suurem kui põhjenduses viidatud 20 % võrdlusalus, kuid nagu märgitud, tuleb Inglismaa ja Walesi võrgule sarnase paindliku võrgu puhul kehtivat 20 % võrdlusalust suurendada, et see hõlmaks kitsaskohti omavate võrkude piiranguid. Lisaks sellele toetutakse nende näitajate arvutamisel hüpoteesile, et mõlemad võrkudevahelised ühendused Põhja-Iirimaa ja Prantsusmaaga on täies võimsuses impordiks kasutatavad, mis ei pruugi alati nii olla. Juhul, kui neid võrkudevahelisi ühendusi kasutataks keskmise talvise tippnõudluse ajal ekspordiks, tuleks nende võimsus kasutatavast võimsusest maha arvestada, ning tuleks samas juurde liita energia nõudlusele, mis vähendaks võimsusvaru 15,5 %ni. |
| --- | --- |

(415)

Seega on Suurbritannia võimsusvaru ligikaudu 23,6 % (68). See näitaja on suurem kui põhjenduses viidatud 20 % võrdlusalus, kuid nagu märgitud, tuleb Inglismaa ja Walesi võrgule sarnase paindliku võrgu puhul kehtivat 20 % võrdlusalust suurendada, et see hõlmaks kitsaskohti omavate võrkude piiranguid. Lisaks sellele toetutakse nende näitajate arvutamisel hüpoteesile, et mõlemad võrkudevahelised ühendused Põhja-Iirimaa ja Prantsusmaaga on täies võimsuses impordiks kasutatavad, mis ei pruugi alati nii olla. Juhul, kui neid võrkudevahelisi ühendusi kasutataks keskmise talvise tippnõudluse ajal ekspordiks, tuleks nende võimsus kasutatavast võimsusest maha arvestada, ning tuleks samas juurde liita energia nõudlusele, mis vähendaks võimsusvaru 15,5 %ni.

| (416) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et Suurbritannia turul ei ole statistiliselt olulist struktuurilist tootmise ülevõimsust. |
| --- | --- |

(416)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et Suurbritannia turul ei ole statistiliselt olulist struktuurilist tootmise ülevõimsust.

| (417) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et asjassepuutuval turul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust. |
| --- | --- |

(417)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et asjassepuutuval turul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust.

| (418) | Seega ei ole kohustuslik rakendada kompenseerivaid meetmeid tootmisvõimsuse pöördumatuks vähendamiseks. |
| --- | --- |

(418)

Seega ei ole kohustuslik rakendada kompenseerivaid meetmeid tootmisvõimsuse pöördumatuks vähendamiseks.

iii)   Abi mõju asjassepuutuva turu konkurentsile

| (419) | Kuna asjassepuutuval turul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust, peab komisjon hindama kompenseerivate meetmete vajadust ja nende iseloomu antud olukorra tingimuste alusel. Võimalikud kompenseerivad meetmed peavad võtma arvesse abi võimalikku konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(419)

Kuna asjassepuutuval turul ei ole struktuurilist tootmise ülevõimsust, peab komisjon hindama kompenseerivate meetmete vajadust ja nende iseloomu antud olukorra tingimuste alusel. Võimalikud kompenseerivad meetmed peavad võtma arvesse abi võimalikku konkurentsimoonutust.

| (420) | Ühendkuningriigi ametivõimud väidavad, et abipakett ei avalda konkurentsile mingit mõju. Nende arvamuse kohaselt määravad NETA jõujaamade lühiajalised piirkulud nende ökonoomse tootmisvõimsuse. Teatud ajahetkel toimib turg justkui niimoodi, et pakub tööd lühiajalistel piirkuludel põhinevas järjestikus alates madalamast kuni kõige suuremate piirkuludega jõujaamadele, kuni nende koguvõimsus vastab nõudmisele. Selle ajahetke elektrihinna määravad ära viimase vajatud jõujaama ehk marginaalse jõujaama piirkulud. |
| --- | --- |

(420)

Ühendkuningriigi ametivõimud väidavad, et abipakett ei avalda konkurentsile mingit mõju. Nende arvamuse kohaselt määravad NETA jõujaamade lühiajalised piirkulud nende ökonoomse tootmisvõimsuse. Teatud ajahetkel toimib turg justkui niimoodi, et pakub tööd lühiajalistel piirkuludel põhinevas järjestikus alates madalamast kuni kõige suuremate piirkuludega jõujaamadele, kuni nende koguvõimsus vastab nõudmisele. Selle ajahetke elektrihinna määravad ära viimase vajatud jõujaama ehk marginaalse jõujaama piirkulud.

| (421) | Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on abi mõeldud ainult tuumajaamadele. See ei muudaks nende lühiajalisi piirkulusid sel määral, et muutuks nende positsioon lühiajalistel piirkuludel põhinevas järjestuses. Lisaks sellele oleksid BE tuumajaamade lühiajalised piirkulud igal ajal madalamad kui marginaalse jõujaama lühiajalised piirkulud. Abi ei mõjutaks mingil tingimusel BE konkurentide tootmisvõimalusi ega ka hinda, millega nad saavad toodetud elektrit müüa. Seega ei mõjutaks abi mingil moel BE konkurente. |
| --- | --- |

(421)

Vastavalt Ühendkuningriigi ametivõimudele on abi mõeldud ainult tuumajaamadele. See ei muudaks nende lühiajalisi piirkulusid sel määral, et muutuks nende positsioon lühiajalistel piirkuludel põhinevas järjestuses. Lisaks sellele oleksid BE tuumajaamade lühiajalised piirkulud igal ajal madalamad kui marginaalse jõujaama lühiajalised piirkulud. Abi ei mõjutaks mingil tingimusel BE konkurentide tootmisvõimalusi ega ka hinda, millega nad saavad toodetud elektrit müüa. Seega ei mõjutaks abi mingil moel BE konkurente.

| (422) | Komisjon leiab, et Ühendkuningriigi ametivõimude argumendid võivad pidada paika laitmatu turumudeli korral, mis põhineb ühtsel, täiesti läbipaistval enampakkumisprotsessil. Kuid nagu on selgitatud põhjendustes (389) ja (390), ei ole NETA puhul sellise turuga tegemist. |
| --- | --- |

(422)

Komisjon leiab, et Ühendkuningriigi ametivõimude argumendid võivad pidada paika laitmatu turumudeli korral, mis põhineb ühtsel, täiesti läbipaistval enampakkumisprotsessil. Kuid nagu on selgitatud põhjendustes (389) ja (390), ei ole NETA puhul sellise turuga tegemist.

| (423) | Komisjon leiab, et abi võib BE konkurente mitmel viisil mõjutada. Neist kahe võimaluse puhul võib konkurentsile avalduv mõju olla üsna suur. |
| --- | --- |

(423)

Komisjon leiab, et abi võib BE konkurente mitmel viisil mõjutada. Neist kahe võimaluse puhul võib konkurentsile avalduv mõju olla üsna suur.

| (424) | Esiteks ei ole BE omandis vaid tuumaelektrijaamad. Talle kuulub ka Eggborough kivisöejõujaam, mille võimsus on sama suur kui osade BE konkurentide koguvõimsus. |
| --- | --- |

(424)

Esiteks ei ole BE omandis vaid tuumaelektrijaamad. Talle kuulub ka Eggborough kivisöejõujaam, mille võimsus on sama suur kui osade BE konkurentide koguvõimsus.

| (425) | BE võib tuumajaamade jaoks saadavat abi kasutada ka Eggborough jõujaama edendamiseks. |
| --- | --- |

(425)

BE võib tuumajaamade jaoks saadavat abi kasutada ka Eggborough jõujaama edendamiseks.

| (426) | Näiteks võib ta seda raha kasutada selleks, et varustada Eggborough jaama seadmetega suitsugaaside väävlitustamiseks, mis võimaldaks viia jaama vastavusse uute keskkonnanormidega, pikendades omakorda oluliselt selle jaama eluiga. |
| --- | --- |

(426)

Näiteks võib ta seda raha kasutada selleks, et varustada Eggborough jaama seadmetega suitsugaaside väävlitustamiseks, mis võimaldaks viia jaama vastavusse uute keskkonnanormidega, pikendades omakorda oluliselt selle jaama eluiga.

| (427) | Teise võimalusena võib BE kasutada abi korras saadud rahalisi vahendeid selleks, et osta rohkem selliseid seadmeid, mis ei ole mõeldud tuumaenergia tootmiseks. |
| --- | --- |

(427)

Teise võimalusena võib BE kasutada abi korras saadud rahalisi vahendeid selleks, et osta rohkem selliseid seadmeid, mis ei ole mõeldud tuumaenergia tootmiseks.

| (428) | Eeldatavalt vajab BE oma tuumajaamade jäikuse kompenseerimiseks elektri tootmise mõnda paindlikumat võimalust. Kui abi võimaldab BE-le enam vahendeid tuumaenergiale alternatiivsete tootmisvõimaluste rakendamiseks, võimaldab see ka BE-le paremat sisemist juurdepääsu paindlikumale tootmisele, suurendades seega selle võimalust pakkuda oma tarbijatele paremaid tingimusi, millega väheneb BE vajadus osta konkurentidelt paindlikumate tootmisvõimalustega toodetud energiat. |
| --- | --- |

(428)

Eeldatavalt vajab BE oma tuumajaamade jäikuse kompenseerimiseks elektri tootmise mõnda paindlikumat võimalust. Kui abi võimaldab BE-le enam vahendeid tuumaenergiale alternatiivsete tootmisvõimaluste rakendamiseks, võimaldab see ka BE-le paremat sisemist juurdepääsu paindlikumale tootmisele, suurendades seega selle võimalust pakkuda oma tarbijatele paremaid tingimusi, millega väheneb BE vajadus osta konkurentidelt paindlikumate tootmisvõimalustega toodetud energiat.

| (429) | Teiseks ei ole NETA ühtne turg. NETA hõlmab eelkõige hulgiturgu, kus tootjad müüvad elektrit tarnijatele ning otsemüügiturgu, kus tootjad müüvad elektrit otse suurtele lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

(429)

Teiseks ei ole NETA ühtne turg. NETA hõlmab eelkõige hulgiturgu, kus tootjad müüvad elektrit tarnijatele ning otsemüügiturgu, kus tootjad müüvad elektrit otse suurtele lõpptarbijatele.

| (430) | Tootjad müüvad üldjuhul otsemüügi kaudu elektrit kõrgema hinnalisaga kui hulgiturul (69). Seega on tootjale soodsam müüa elektrit otsemüügiturul. |
| --- | --- |

(430)

Tootjad müüvad üldjuhul otsemüügi kaudu elektrit kõrgema hinnalisaga kui hulgiturul (69). Seega on tootjale soodsam müüa elektrit otsemüügiturul.

| (431) | Analüüsides abi mõju, tuleks seega arvestada nii iga tootja poolt müüdud elektri kogumahtu kui ka selle müügi jagunemist hulgituru ja otsemüügituru vahel. |
| --- | --- |

(431)

Analüüsides abi mõju, tuleks seega arvestada nii iga tootja poolt müüdud elektri kogumahtu kui ka selle müügi jagunemist hulgituru ja otsemüügituru vahel.

| (432) | BE ümberkorralduste kava ühe osa eesmärgiks on suurendada äriühingu osakaalu müügiturul. Selle saavutamiseks peab äriühing üritama pakkuda otsemüügi klientidele võimalikult väikest konkurentsivõimelist hinnalisa võrreldes hulgituru elektrihindadega. Seda konkurentsivõimelist pakkumist on BE-l võimalik rahastada osaliselt või täielikult oma tuumajaamade lühiajaliste piirkulude vähendamisega. |
| --- | --- |

(432)

BE ümberkorralduste kava ühe osa eesmärgiks on suurendada äriühingu osakaalu müügiturul. Selle saavutamiseks peab äriühing üritama pakkuda otsemüügi klientidele võimalikult väikest konkurentsivõimelist hinnalisa võrreldes hulgituru elektrihindadega. Seda konkurentsivõimelist pakkumist on BE-l võimalik rahastada osaliselt või täielikult oma tuumajaamade lühiajaliste piirkulude vähendamisega.

| (433) | Seega, olenemata sellest, et BE jaamade positsioon võib piirkulude alusel jääda samaks ning mitte mõjutada selle konkurentide koormust, võimaldab lühiajaliste piirkulude varieeruvus BE-l viia osa hulgiturul toimuvast müügist üle otsemüügiturule. See omakorda mõjutab konkurentide toodangu turustamist, viies selle osaliselt üle otsemüügiturult hulgiturule. Sel viisil võib abi suurendada BE tulusid ning vähendada selle konkurentide tulusid. |
| --- | --- |

(433)

Seega, olenemata sellest, et BE jaamade positsioon võib piirkulude alusel jääda samaks ning mitte mõjutada selle konkurentide koormust, võimaldab lühiajaliste piirkulude varieeruvus BE-l viia osa hulgiturul toimuvast müügist üle otsemüügiturule. See omakorda mõjutab konkurentide toodangu turustamist, viies selle osaliselt üle otsemüügiturult hulgiturule. Sel viisil võib abi suurendada BE tulusid ning vähendada selle konkurentide tulusid.

| (434) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et abi mõjutab oluliselt BE konkurente ning et selle mõju leevendamiseks on vajalikud kompenseerivad meetmed. |
| --- | --- |

(434)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et abi mõjutab oluliselt BE konkurente ning et selle mõju leevendamiseks on vajalikud kompenseerivad meetmed.

iv)   Rakendatavad kompenseerivad meetmed

| (435) | Kompenseerivad meetmed peavad tasakaalustama vajadust leevendada abi mõju konkurentidele vajadusega säilitada abi saava äriühingu väljavaated elujõulisusele. |
| --- | --- |

(435)

Kompenseerivad meetmed peavad tasakaalustama vajadust leevendada abi mõju konkurentidele vajadusega säilitada abi saava äriühingu väljavaated elujõulisusele.

| (436) | Selle tagamiseks leiab komisjon, et kompenseerivad meetmed peaksid käsitlema just neid mehhanisme, mille kaudu võib abi BE konkurente kahjustada. |
| --- | --- |

(436)

Selle tagamiseks leiab komisjon, et kompenseerivad meetmed peaksid käsitlema just neid mehhanisme, mille kaudu võib abi BE konkurente kahjustada.

| (437) | See tähendab, et antud juhul peaksid kompenseerivad meetmed tagama, et BE ei kasuta valitsuse poolt antavat abi selleks, et ebakohaselt suurendada vahendeid paindlikumate tootmisvõimaluste rakendamiseks või selleks, et omandada suuremat osa otsemüügiturul. |
| --- | --- |

(437)

See tähendab, et antud juhul peaksid kompenseerivad meetmed tagama, et BE ei kasuta valitsuse poolt antavat abi selleks, et ebakohaselt suurendada vahendeid paindlikumate tootmisvõimaluste rakendamiseks või selleks, et omandada suuremat osa otsemüügiturul.

| (438) | Tulenevalt sellest eesmärgist on komisjon nõudnud kolme kompenseerivat meedet. Need kompenseerivad meetmed on esitatud Ühendkuningriigi ametivõimude poolt, tuginedes BE konkurentide esildistes soovitatud meetmetele. |
| --- | --- |

(438)

Tulenevalt sellest eesmärgist on komisjon nõudnud kolme kompenseerivat meedet. Need kompenseerivad meetmed on esitatud Ühendkuningriigi ametivõimude poolt, tuginedes BE konkurentide esildistes soovitatud meetmetele.

| (439) | Nagu põhjenduses (437) selgitati, võib abi omada suuremat mõju BE konkurentidele esiteks siis, kui BE ei kasuta seda oma tuumajaamade poolt tekitatud kulude tasumiseks, nagu ette nähtud, vaid hoopis tuumaenergiale alternatiivse tootmisvõimsuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(439)

Nagu põhjenduses (437) selgitati, võib abi omada suuremat mõju BE konkurentidele esiteks siis, kui BE ei kasuta seda oma tuumajaamade poolt tekitatud kulude tasumiseks, nagu ette nähtud, vaid hoopis tuumaenergiale alternatiivse tootmisvõimsuse suurendamiseks.

| (440) | See võimaldaks BE-l lihtsamini oma konkurentide jaamadega konkureerida (70), ning võimaldaks talle paremat juurdepääsu paindlikumale tootmisele kui tal praegu on, mis omakorda vähendaks BE vajadust osta seda paindlikumalt toodetud energiat väljastpoolt. |
| --- | --- |

(440)

See võimaldaks BE-l lihtsamini oma konkurentide jaamadega konkureerida (70), ning võimaldaks talle paremat juurdepääsu paindlikumale tootmisele kui tal praegu on, mis omakorda vähendaks BE vajadust osta seda paindlikumalt toodetud energiat väljastpoolt.

| (441) | Selle võimaluse vältimiseks tuleks BE erinevad ettevõtted jagada eraldiseisvateks õigussubjektideks, millel on eraldiseisev aruandlus. |
| --- | --- |

(441)

Selle võimaluse vältimiseks tuleks BE erinevad ettevõtted jagada eraldiseisvateks õigussubjektideks, millel on eraldiseisev aruandlus.

| (442) | Selleks tuleks BE struktuuri muuta niimoodi, et tuumaenergia tootmine, muu energia tootmine, hulgimüük ja otsemüük toimuksid erinevates tütarettevõtetes. Abi tuleks anda ainult tuumaenergia tootmisele. |
| --- | --- |

(442)

Selleks tuleks BE struktuuri muuta niimoodi, et tuumaenergia tootmine, muu energia tootmine, hulgimüük ja otsemüük toimuksid erinevates tütarettevõtetes. Abi tuleks anda ainult tuumaenergia tootmisele.

| (443) | Erinevate tütarettevõtete vaheline ristsubsideerimine tuleks keelata. |
| --- | --- |

(443)

Erinevate tütarettevõtete vaheline ristsubsideerimine tuleks keelata.

| (444) | Seda keeldu tuleks rakendada võimalikult suures ulatuses äriühingute litsentseerimiskorra kaudu, mille üle teostaks järelevalvet Suurbritannia elektrisüsteemi reguleerija: OFGEM. Samas tunnistab komisjon, et OFGEM ei saa ettevõtjate litsentse omaalgatuslikult muuta, vaid on taoliste muutuste osas kohustatud konsulteerima kolmandate isikutega ja arvestama saadud selgitusi. |
| --- | --- |

(444)

Seda keeldu tuleks rakendada võimalikult suures ulatuses äriühingute litsentseerimiskorra kaudu, mille üle teostaks järelevalvet Suurbritannia elektrisüsteemi reguleerija: OFGEM. Samas tunnistab komisjon, et OFGEM ei saa ettevõtjate litsentse omaalgatuslikult muuta, vaid on taoliste muutuste osas kohustatud konsulteerima kolmandate isikutega ja arvestama saadud selgitusi.

| (445) | Juhul, kui OFGEMil ei ole võimalik mingit BE litsentsi selliselt muuta, et ristsubsideerimine keelata, peaks Ühendkuningriigi valitsus kinnitama komisjonile BE ajaliselt piiramata kohustust ristsubsideerimist vältida. Et tagada veelgi kindlamalt tütarettevõtete vaheline kauplemine ilma igasuguse ristsubsideerimiseta, peaksid Ühendkuningriigi ametivõimud esitama sellisel juhul komisjonile aastaaruande, mis sisaldab tõendeid ristsubsideerimise puudumise kohta. Aruanne peaks tuginema sõltumatute raamatupidamisekspertide poolt läbi viidud analüüsile. |
| --- | --- |

(445)

Juhul, kui OFGEMil ei ole võimalik mingit BE litsentsi selliselt muuta, et ristsubsideerimine keelata, peaks Ühendkuningriigi valitsus kinnitama komisjonile BE ajaliselt piiramata kohustust ristsubsideerimist vältida. Et tagada veelgi kindlamalt tütarettevõtete vaheline kauplemine ilma igasuguse ristsubsideerimiseta, peaksid Ühendkuningriigi ametivõimud esitama sellisel juhul komisjonile aastaaruande, mis sisaldab tõendeid ristsubsideerimise puudumise kohta. Aruanne peaks tuginema sõltumatute raamatupidamisekspertide poolt läbi viidud analüüsile.

| (446) | Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama. |
| --- | --- |

(446)

Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama.

| (447) | Esimene kompenseeriv meede peaks olema põhimõtteliselt piisav kindlustamaks, et BE ei kasuta tuumareaktorite tarbeks saadavat abi tuumaenergiale alternatiivse energiaga seotud seadmete täiustamiseks või nende juurdesoetamiseks. |
| --- | --- |

(447)

Esimene kompenseeriv meede peaks olema põhimõtteliselt piisav kindlustamaks, et BE ei kasuta tuumareaktorite tarbeks saadavat abi tuumaenergiale alternatiivse energiaga seotud seadmete täiustamiseks või nende juurdesoetamiseks.

| (448) | Kuid võttes arvesse elektrisektori keerukust ning eelkõige väga erinevaid võimalikke suhteid erinevate osalejate vahel, mida NETA võimaldab, leiab komisjon, et on vaja rakendada ka muid, spetsiifilisemaid meetmeid, tagamaks veelgi kindlamalt, et BE ei kasuta tuumareaktorite tarbeks saadavat abi muu ettevõtluse raames. |
| --- | --- |

(448)

Kuid võttes arvesse elektrisektori keerukust ning eelkõige väga erinevaid võimalikke suhteid erinevate osalejate vahel, mida NETA võimaldab, leiab komisjon, et on vaja rakendada ka muid, spetsiifilisemaid meetmeid, tagamaks veelgi kindlamalt, et BE ei kasuta tuumareaktorite tarbeks saadavat abi muu ettevõtluse raames.

| (449) | Kuigi turu võimsuse olukorra tõttu ei ole BE võimsuse vähendamine majanduslikult põhjendatud, järeldab komisjon siiski, et ei tohiks lubada BE-l oma tegevusvaldkonda laiendada. |
| --- | --- |

(449)

Kuigi turu võimsuse olukorra tõttu ei ole BE võimsuse vähendamine majanduslikult põhjendatud, järeldab komisjon siiski, et ei tohiks lubada BE-l oma tegevusvaldkonda laiendada.

| (450) | Nende küsimuste lahendamiseks tuleks BE suhtes kehtestada mitmed keelud seoses selle tegevuse võimaliku laienemisega tootmisvaldkondadesse, kus tegutsevad selle konkurendid. |
| --- | --- |

(450)

Nende küsimuste lahendamiseks tuleks BE suhtes kehtestada mitmed keelud seoses selle tegevuse võimaliku laienemisega tootmisvaldkondadesse, kus tegutsevad selle konkurendid.

| (451) | Sel otstarbel tuleks määrata kindlaks spetsiifiline võimsus (edaspidi “piiratud võimsus”). See võimsus hõlmab:






  a) | fossiilkütusel põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust Euroopa Majanduspiirkonna piires,
  ning |
| --- | --- | --- |

(451)

Sel otstarbel tuleks määrata kindlaks spetsiifiline võimsus (edaspidi “piiratud võimsus”). See võimsus hõlmab:

a)

fossiilkütusel põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust Euroopa Majanduspiirkonna piires,

ning

| b) | suuremahulist hüdroenergial (71) põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust, Ühendkuningriigi piires. |
| --- | --- |

b)

suuremahulist hüdroenergial (71) põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust, Ühendkuningriigi piires.

| (452) | BE-l tuleks keelata kuue aasta jooksul, alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, omada või kontrollida piiratud võimsust, mis ületab 2 020 MW, mis on selle praeguste Eggborough (1 970 MW) ja District Energy (50 MW) jaamade võimsus. |
| --- | --- |

(452)

BE-l tuleks keelata kuue aasta jooksul, alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, omada või kontrollida piiratud võimsust, mis ületab 2 020 MW, mis on selle praeguste Eggborough (1 970 MW) ja District Energy (50 MW) jaamade võimsus.

| (453) | Põhjust, miks BE fossiilkütusel põhineva võimsuse suurendamine tuleb keelata, selgitati põhjenduses. Komisjon leiab, et seda keeldu tuleks laiendada ka suurtele hüdroelektrijaamadele, vältimaks igasugust ohtu, et BE võib omandada olemasoleva suure hüdroelektrijaama, seda eelkõige Šotimaal. |
| --- | --- |

(453)

Põhjust, miks BE fossiilkütusel põhineva võimsuse suurendamine tuleb keelata, selgitati põhjenduses. Komisjon leiab, et seda keeldu tuleks laiendada ka suurtele hüdroelektrijaamadele, vältimaks igasugust ohtu, et BE võib omandada olemasoleva suure hüdroelektrijaama, seda eelkõige Šotimaal.

| (454) | See keeld peaks kehtima kuus aastat, mis on ligikaudu kaks korda kauem kui aeg, mis kulub kombineeritud tsükliga gaasiturbiinil põhineva jõujaama ehitamiseks. |
| --- | --- |

(454)

See keeld peaks kehtima kuus aastat, mis on ligikaudu kaks korda kauem kui aeg, mis kulub kombineeritud tsükliga gaasiturbiinil põhineva jõujaama ehitamiseks.

| (455) | Selle keelu eesmärgiks on välistada võimalus, et BE tootmine muutub paindlikumaks kui see, mida praegu võimaldab Eggborough jõujaam, millest peaks piisama BE elujõulisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(455)

Selle keelu eesmärgiks on välistada võimalus, et BE tootmine muutub paindlikumaks kui see, mida praegu võimaldab Eggborough jõujaam, millest peaks piisama BE elujõulisuse tagamiseks.

| (456) | Samas on komisjon teadlik, et ümberkorralduste kava alusel jätab Eggborough projekti rahastanud pankade sündikaat endale võimaluse Eggborough jaam BE-lt ära osta. Juhul, kui pangad peaksid seda võimalust kasutama, jääks BE ilma oma ainsast paindliku tootmise allikast, mille omamine oleks komisjoni arvates ümberkorralduste kava õnnestumiseks vajalik. Sellisel juhul tuleks BE-l lubada valmistuda Eggborough asendamiseks niipea, kui ta saab pankadelt teatise nende kavatsusest seda võimalust kasutada. |
| --- | --- |

(456)

Samas on komisjon teadlik, et ümberkorralduste kava alusel jätab Eggborough projekti rahastanud pankade sündikaat endale võimaluse Eggborough jaam BE-lt ära osta. Juhul, kui pangad peaksid seda võimalust kasutama, jääks BE ilma oma ainsast paindliku tootmise allikast, mille omamine oleks komisjoni arvates ümberkorralduste kava õnnestumiseks vajalik. Sellisel juhul tuleks BE-l lubada valmistuda Eggborough asendamiseks niipea, kui ta saab pankadelt teatise nende kavatsusest seda võimalust kasutada.

| (457) | Sel otstarbel leiab komisjon, et keelu suhtes tuleks kehtestada mõningad erandid, et lubada BE-l omandada muu paindliku tootmise allikas Eggborough asendamiseks juhul, kui pangad seda võimalust kasutavad, või juhul, kui Eggborough’d lõplikult ei saa kasutada BE-st mitteolenevatel põhjustel. See ei tohiks aga võimaldada BE-l kokkuvõttes omandada enam paindlikku tootmisvõimsust kui tal praegu on ega kasutada seda asendusvõimsust selleks, et selle kasutuselevõtu lõppfaasi ja Eggborough kasutuselt kõrvaldamise võimaliku ajalise kattuvuse jooksul kasumit teenida. |
| --- | --- |

(457)

Sel otstarbel leiab komisjon, et keelu suhtes tuleks kehtestada mõningad erandid, et lubada BE-l omandada muu paindliku tootmise allikas Eggborough asendamiseks juhul, kui pangad seda võimalust kasutavad, või juhul, kui Eggborough’d lõplikult ei saa kasutada BE-st mitteolenevatel põhjustel. See ei tohiks aga võimaldada BE-l kokkuvõttes omandada enam paindlikku tootmisvõimsust kui tal praegu on ega kasutada seda asendusvõimsust selleks, et selle kasutuselevõtu lõppfaasi ja Eggborough kasutuselt kõrvaldamise võimaliku ajalise kattuvuse jooksul kasumit teenida.

| (458) | Eespool esitatut silmas pidades ei tohiks BE-l lubada omada või kontrollida suuremat piiratud võimsust kui 2 020 MW alates sellest kuupäevast, mil see saab pankadelt teatise, kuni kuupäevani, mil BE-l ei ole enam võimalik Eggborough võimsust kasutada, või kuni põhjenduses (452) viidatud kuueaastase ajavahemiku lõppemiseni, kui see on varasem kui kuupäev, mil BE-l ei ole enam võimalik Eggborough võimsust kasutada tingimusel, et selle poolt kasutatud piiratud võimsus ei ületa 2 020 MW, või et BE vabastab ennast kogu liigse piiratud võimsuse kontrollimisest ja omamisest. |
| --- | --- |

(458)

Eespool esitatut silmas pidades ei tohiks BE-l lubada omada või kontrollida suuremat piiratud võimsust kui 2 020 MW alates sellest kuupäevast, mil see saab pankadelt teatise, kuni kuupäevani, mil BE-l ei ole enam võimalik Eggborough võimsust kasutada, või kuni põhjenduses (452) viidatud kuueaastase ajavahemiku lõppemiseni, kui see on varasem kui kuupäev, mil BE-l ei ole enam võimalik Eggborough võimsust kasutada tingimusel, et selle poolt kasutatud piiratud võimsus ei ületa 2 020 MW, või et BE vabastab ennast kogu liigse piiratud võimsuse kontrollimisest ja omamisest.

| (459) | Hetkest, mil BE ei saa Eggborough’d kasutada, kas põhjenduses (458) viidatud juhul või vääramatu jõu või parandamatu rikke tagajärjel, tuleks BE-l lubada omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et kuni põhjenduses (452) viidatud 6aastase ajavahemiku lõpuni esitab ta võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW. Selle sätte eesmärgiks on võimaldada BE-le enam paindlikkust Eggborough asendamisel, ilma kehtiva keelu jõudu vähendamata. |
| --- | --- |

(459)

Hetkest, mil BE ei saa Eggborough’d kasutada, kas põhjenduses (458) viidatud juhul või vääramatu jõu või parandamatu rikke tagajärjel, tuleks BE-l lubada omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et kuni põhjenduses (452) viidatud 6aastase ajavahemiku lõpuni esitab ta võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW. Selle sätte eesmärgiks on võimaldada BE-le enam paindlikkust Eggborough asendamisel, ilma kehtiva keelu jõudu vähendamata.

| (460) | Viimasena, lisaks põhjenduses (451) määratletud piiratud võimsusega seotud piirangutele, ning austamaks suuniste lähenemist, mille kohaselt ei tohi abisaajatel võimaldada riigiabi kasutamist enda turuosa suurendamiseks, tuleks BE-l ilma eelneva komisjoni loata keelata kuue aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast Euroopa Majanduspiirkonnas selliste tuumaenergia tootmisseadmete omamine, mis talle käesoleval hetkel ei kuulu. |
| --- | --- |

(460)

Viimasena, lisaks põhjenduses (451) määratletud piiratud võimsusega seotud piirangutele, ning austamaks suuniste lähenemist, mille kohaselt ei tohi abisaajatel võimaldada riigiabi kasutamist enda turuosa suurendamiseks, tuleks BE-l ilma eelneva komisjoni loata keelata kuue aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast Euroopa Majanduspiirkonnas selliste tuumaenergia tootmisseadmete omamine, mis talle käesoleval hetkel ei kuulu.

| (461) | Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama. |
| --- | --- |

(461)

Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama.

| (462) | Nagu selgitatud põhjenduses (437), oleks abi kasutamine väär ka juhul, kui BE kasutaks seda tuumareaktorite kulude katmise asemel selleks, et lubamatult omandada turuosa tasuvamal otsemüügiturul. |
| --- | --- |

(462)

Nagu selgitatud põhjenduses (437), oleks abi kasutamine väär ka juhul, kui BE kasutaks seda tuumareaktorite kulude katmise asemel selleks, et lubamatult omandada turuosa tasuvamal otsemüügiturul.

| (463) | Selle võimaliku väärkasutuse ohtlikkust näitavad eriti selgelt anonüümseks jääda soovinud kolmandalt isikult komisjonile saadetud selgitused (72). Isegi kui BE ei paku tegelikult turustandarditest tunduvalt madalamaid hindu, võib BE konkurente kahjustada ka ainuüksi seisukoht, et ta võib seda abi tõttu teha, kuna siis peaksid konkurendid seisma silmitsi tarbijate kaubanduslikult ebaõigete ootustega. |
| --- | --- |

(463)

Selle võimaliku väärkasutuse ohtlikkust näitavad eriti selgelt anonüümseks jääda soovinud kolmandalt isikult komisjonile saadetud selgitused (72). Isegi kui BE ei paku tegelikult turustandarditest tunduvalt madalamaid hindu, võib BE konkurente kahjustada ka ainuüksi seisukoht, et ta võib seda abi tõttu teha, kuna siis peaksid konkurendid seisma silmitsi tarbijate kaubanduslikult ebaõigete ootustega.

| (464) | Seega leiab komisjon, et esimese kompenseeriva meetmega tagatud garantiisid on vaja veelgi täiendada spetsiifilisema kompenseeriva meetmega, mis reguleerib BE käitumist otsemüügiturul. BE-lt tuleks nõuda sellel turul niisugust käitumist, mis vastab tema konkurentide standardile. |
| --- | --- |

(464)

Seega leiab komisjon, et esimese kompenseeriva meetmega tagatud garantiisid on vaja veelgi täiendada spetsiifilisema kompenseeriva meetmega, mis reguleerib BE käitumist otsemüügiturul. BE-lt tuleks nõuda sellel turul niisugust käitumist, mis vastab tema konkurentide standardile.

| (465) | Selle tagamiseks tuleks BE-l keelata otsemüügiturul valitsevatest hulgihindadest madalamate hindade pakkumine. Seda meedet tuleks sarnaselt teisele kompenseerivale meetmele kohaldada kuue aasta jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(465)

Selle tagamiseks tuleks BE-l keelata otsemüügiturul valitsevatest hulgihindadest madalamate hindade pakkumine. Seda meedet tuleks sarnaselt teisele kompenseerivale meetmele kohaldada kuue aasta jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (466) | BE keelust kinnipidamist peaks jälgima sõltumatu asutus, mis valitakse Ühendkuningriigi ametivõimude poolt korraldatud läbipaistva pakkumisprotsessi kaudu. See sõltumatu asutus peaks esitama komisjonile igal aastal aruande. |
| --- | --- |

(466)

BE keelust kinnipidamist peaks jälgima sõltumatu asutus, mis valitakse Ühendkuningriigi ametivõimude poolt korraldatud läbipaistva pakkumisprotsessi kaudu. See sõltumatu asutus peaks esitama komisjonile igal aastal aruande.

| (467) | Varasemalt on otsemüügituru hinnad põhinenud alati hulgituru hindadel, millele liideti hinnalisa. See keeld tagab seega BE kaubandusliku käitumise, mis ei erine selle konkurentide käitumisest. |
| --- | --- |

(467)

Varasemalt on otsemüügituru hinnad põhinenud alati hulgituru hindadel, millele liideti hinnalisa. See keeld tagab seega BE kaubandusliku käitumise, mis ei erine selle konkurentide käitumisest.

| (468) | Samas on NETA vaid 3 aastat vana. Pole võimatu, et järgmise 6 aasta jooksul võib otsemüügituru ja hulgituru vahekord ajuti erineda sellest, mida tänaseni on kogetud. Võib näiteks kujutada, et hulgiturg muutub teatud ajaks mittelikviidseks, mis võib põhjustada sellel turul ebanormaalselt suure hinnatõusu. Komisjon leiab, et sellisel juhul pakuksid tootjad oma klientide hoidmiseks otsemüügiturul kindlasti hulgihindadest mõnevõrra madalamaid hindu. Kui selline olukord tekiks, ning BE-l puuduks võimsus sellele vastavalt reageerida, oleks väga tõenäoline, et see kaotaks otsemüügituru kliendibaasi, mis ohustaks selle ümberkorraldamise eesmärki. |
| --- | --- |

(468)

Samas on NETA vaid 3 aastat vana. Pole võimatu, et järgmise 6 aasta jooksul võib otsemüügituru ja hulgituru vahekord ajuti erineda sellest, mida tänaseni on kogetud. Võib näiteks kujutada, et hulgiturg muutub teatud ajaks mittelikviidseks, mis võib põhjustada sellel turul ebanormaalselt suure hinnatõusu. Komisjon leiab, et sellisel juhul pakuksid tootjad oma klientide hoidmiseks otsemüügiturul kindlasti hulgihindadest mõnevõrra madalamaid hindu. Kui selline olukord tekiks, ning BE-l puuduks võimsus sellele vastavalt reageerida, oleks väga tõenäoline, et see kaotaks otsemüügituru kliendibaasi, mis ohustaks selle ümberkorraldamise eesmärki.

| (469) | Seega tuleb BE-le tagada teatav paindlikkus taolistes erandlikes tingimustes käitumiseks. Samas tuleks seda tegevusvabadust kuritarvitamise vältimiseks rangelt piirata, objektiivselt kirjeldada ning hoolikalt jälgida. BE paindlikkuse kasutamiskriteeriumeid peaks olema võimalik kontrollida ex ante, vältimaks võimalikku kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(469)

Seega tuleb BE-le tagada teatav paindlikkus taolistes erandlikes tingimustes käitumiseks. Samas tuleks seda tegevusvabadust kuritarvitamise vältimiseks rangelt piirata, objektiivselt kirjeldada ning hoolikalt jälgida. BE paindlikkuse kasutamiskriteeriumeid peaks olema võimalik kontrollida ex ante, vältimaks võimalikku kuritarvitamist.

| (470) | Kuna otsemüügituru hindade kohta on tunduvalt vähem usaldusväärseid andmeid kui hulgihindade kohta, on otsemüügilepingute sõlmimisel väga raske arvata, kas otsemüügituru hinnad saavad olema madalamad kui hulgihinnad. Seega ei saa põhjenduses (469) viidatud objektiivsed kriteeriumid põhineda otseselt selle kontrollimisel, kas BE konkurendid pakuvad otsemüügiturul hulgihindadest madalamaid hindu. Selle asemel peavad need testid tuginema kaudsetel tundemärkidel, mis on BE-le lühikese ajaga kättesaadavad, ning mis võivad viidata hulgituru mittelikviidsusele ning sellele, et hulgihinnale vastava või sellest kõrgema hinna määramine otsemüügiturul ei ole äriliselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(470)

Kuna otsemüügituru hindade kohta on tunduvalt vähem usaldusväärseid andmeid kui hulgihindade kohta, on otsemüügilepingute sõlmimisel väga raske arvata, kas otsemüügituru hinnad saavad olema madalamad kui hulgihinnad. Seega ei saa põhjenduses (469) viidatud objektiivsed kriteeriumid põhineda otseselt selle kontrollimisel, kas BE konkurendid pakuvad otsemüügiturul hulgihindadest madalamaid hindu. Selle asemel peavad need testid tuginema kaudsetel tundemärkidel, mis on BE-le lühikese ajaga kättesaadavad, ning mis võivad viidata hulgituru mittelikviidsusele ning sellele, et hulgihinnale vastava või sellest kõrgema hinna määramine otsemüügiturul ei ole äriliselt põhjendatud.

| (471) | Testid peaksid olema järgmised:






  a) | mis tahes ajavahemikul [...], (mis lõppeb hiljemalt [...] enne kuupäeva, mil BE satub erandlikesse turutingimustesse) on BE pakkumise tagasi lükanud [...] neist olemasolevatest BE otsemüügi klientidest, kellele BE on teinud müügipakkumised tingimustel, mille kohaselt energiamüügi hinnalisand on [...] üle valitseva hulgihinna; |
| --- | --- | --- |

(471)

Testid peaksid olema järgmised:

a)

mis tahes ajavahemikul [...], (mis lõppeb hiljemalt [...] enne kuupäeva, mil BE satub erandlikesse turutingimustesse) on BE pakkumise tagasi lükanud [...] neist olemasolevatest BE otsemüügi klientidest, kellele BE on teinud müügipakkumised tingimustel, mille kohaselt energiamüügi hinnalisand on [...] üle valitseva hulgihinna;

| b) | elektri hulgiturul kaubeldavad kogused on [...] ajavahemiku jooksul langenud madalamale kui [...] neist keskmistest kogustest, millega kaubeldi sama ajavahemiku jooksul viimasel [...], mille kohta on andmed kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

elektri hulgiturul kaubeldavad kogused on [...] ajavahemiku jooksul langenud madalamale kui [...] neist keskmistest kogustest, millega kaubeldi sama ajavahemiku jooksul viimasel [...], mille kohta on andmed kättesaadavad;

| c) | BE pakub müüa minimaalselt [...] elektrienergiast hulgiturul [...] ning seda kogust ei müüda [...] tunni jooksul. |
| --- | --- |

c)

BE pakub müüa minimaalselt [...] elektrienergiast hulgiturul [...] ning seda kogust ei müüda [...] tunni jooksul.

| (472) | Sama sõltumatu asutus, kes teostab järelevalvet BE keelust kinnipidamise üle, peaks olema vastutav ka selle kontrollimise eest, kas BE on testitingimustele vastavusest teadlik. Sõltumatu asutus kontrollib, et test a koos testiga b või c vastavad tingimustele. Juhul kui see on tõepoolest nii, peaks BE-l olema õigus pakkuda otsemüügiturul hulgihindadest madalamat hinda [...] jooksul alates sõltumatu asutuse otsusest. Seda aega võib erandlike turutingimuste jätkumisel sõltumatu asutuse otsusega pikendada. [...] jooksul peaks BE olema kohustatud käituma heas usus ning pakkuma allahindlust, mis on võrreldav sellega, mida ta võib enda konkurentide pakkumistest põhjendatult eeldada. Sõltumatu asutus peaks hindama BE vastavust sellele kriteeriumile ex post, kui [...] on möödas. |
| --- | --- |

(472)

Sama sõltumatu asutus, kes teostab järelevalvet BE keelust kinnipidamise üle, peaks olema vastutav ka selle kontrollimise eest, kas BE on testitingimustele vastavusest teadlik. Sõltumatu asutus kontrollib, et test a koos testiga b või c vastavad tingimustele. Juhul kui see on tõepoolest nii, peaks BE-l olema õigus pakkuda otsemüügiturul hulgihindadest madalamat hinda [...] jooksul alates sõltumatu asutuse otsusest. Seda aega võib erandlike turutingimuste jätkumisel sõltumatu asutuse otsusega pikendada. [...] jooksul peaks BE olema kohustatud käituma heas usus ning pakkuma allahindlust, mis on võrreldav sellega, mida ta võib enda konkurentide pakkumistest põhjendatult eeldada. Sõltumatu asutus peaks hindama BE vastavust sellele kriteeriumile ex post, kui [...] on möödas.

| (473) | Läbipaistvuse huvides peaks sõltumatu asutus koostama seejärel avalduse, et kinnitada erandlike turutingimuste esinemist ning täpsustada nende kestusaeg. Selle hinnangu üksikasjad tuleks edastada komisjonile. |
| --- | --- |

(473)

Läbipaistvuse huvides peaks sõltumatu asutus koostama seejärel avalduse, et kinnitada erandlike turutingimuste esinemist ning täpsustada nende kestusaeg. Selle hinnangu üksikasjad tuleks edastada komisjonile.

| (474) | Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama. |
| --- | --- |

(474)

Ühendkuningriigi ametivõimud on kohustunud seda kompenseerivat meedet rakendama.

v)   Komisjoni poolt kaalutud, kuid tagasi lükatud kompenseerivad meetmed

| (475) | Komisjoni hinnangul on peatüki... lõike... punktis... kirjeldatud kolm kompenseerivat meedet oma ulatuselt piisavad, et leevenda abi võimalikku konkurentsimoonutust, ning seega on need vastavuses suuniste punkti 39 alapunktis ii kehtestatud nõuetega. Lisaks tuleb neid vastavalt nende suuniste punkti 42 alapunkti ii tähendusele käsitleda kui abi lubamisega seotud eritingimusi. |
| --- | --- |

(475)

Komisjoni hinnangul on peatüki... lõike... punktis... kirjeldatud kolm kompenseerivat meedet oma ulatuselt piisavad, et leevenda abi võimalikku konkurentsimoonutust, ning seega on need vastavuses suuniste punkti 39 alapunktis ii kehtestatud nõuetega. Lisaks tuleb neid vastavalt nende suuniste punkti 42 alapunkti ii tähendusele käsitleda kui abi lubamisega seotud eritingimusi.

| (476) | Kolmandad isikud olid esitanud ka muid võimalikke kompenseerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(476)

Kolmandad isikud olid esitanud ka muid võimalikke kompenseerivaid meetmeid.

| (477) | Greenpeace tegi ettepaneku BE tuumajaamade järkjärguliseks sulgemiseks. Arvestades tootmise ülevõimsuse puudumist asjassepuutuval turul, leiab komisjon, et BE-lt tootmisrajatiste sulgemise nõudmine oleks ebaproportsionaalne selle abi konkurentsimoonutusega. |
| --- | --- |

(477)

Greenpeace tegi ettepaneku BE tuumajaamade järkjärguliseks sulgemiseks. Arvestades tootmise ülevõimsuse puudumist asjassepuutuval turul, leiab komisjon, et BE-lt tootmisrajatiste sulgemise nõudmine oleks ebaproportsionaalne selle abi konkurentsimoonutusega.

| (478) | Powergen tegi ettepaneku Dungeness B reaktori sulgemiseks, kuna see on BE kõige vähetulusam vara. Dungeness B elujõulisust käsitleti juba peatüki VI lõike 3 punktis a eespool. Komisjon märgib, et Dungeness B sulgemine 2008. aastal on juba kavandatud ning et vastavalt NGTransco poolt oluliste sulgemiste kohta esitatud teatise andmetele võiks Dungeness B parimal juhul sulgeda 2007. aasta keskel. Komisjon leiab, et niivõrd väike ajaline nihe ei õigustaks sellega tekkivaid kulusid. |
| --- | --- |

(478)

Powergen tegi ettepaneku Dungeness B reaktori sulgemiseks, kuna see on BE kõige vähetulusam vara. Dungeness B elujõulisust käsitleti juba peatüki VI lõike 3 punktis a eespool. Komisjon märgib, et Dungeness B sulgemine 2008. aastal on juba kavandatud ning et vastavalt NGTransco poolt oluliste sulgemiste kohta esitatud teatise andmetele võiks Dungeness B parimal juhul sulgeda 2007. aasta keskel. Komisjon leiab, et niivõrd väike ajaline nihe ei õigustaks sellega tekkivaid kulusid.

| (479) | Drax tegi ettepaneku kõrvaldada BE tuumaenergiaga seotud varad konkurentsiturult, luues süsteemi tuumaenergia kohustuslikuks ostmiseks fikseeritud hinnaga, mis oleks sarnane taastuvate energiaallikate kasutamise kohustusele. Praktikas tähendaks see seda, et riik abistaks BE-d täies ulatuses määramata aja jooksul, mis oleks täielikus vastuolus ühenduse konkurentsipoliitikaga. |
| --- | --- |

(479)

Drax tegi ettepaneku kõrvaldada BE tuumaenergiaga seotud varad konkurentsiturult, luues süsteemi tuumaenergia kohustuslikuks ostmiseks fikseeritud hinnaga, mis oleks sarnane taastuvate energiaallikate kasutamise kohustusele. Praktikas tähendaks see seda, et riik abistaks BE-d täies ulatuses määramata aja jooksul, mis oleks täielikus vastuolus ühenduse konkurentsipoliitikaga.

| (480) | Drax tegi ettepaneku võimaldada BNFLile elektrihindade tõusu korral suurem osa BE võimalikust kasumist, et vähendada abi ulatust. Nagu eespool peatüki VI lõike 2 punktis b arutletud, jõudis komisjon järeldusele, et meede B ei hõlmanud riigiabi elemente. Võimaldades BNFLile suuremat osa BE võimalikust kasumist, suurendaks see tegelikkuses abi ulatust kuna see vähendaks BE vaba rahakäivet ning seega ka NLFile makstavaid summasid. Komisjon ei saa selle ettepanekuga nõustuda. |
| --- | --- |

(480)

Drax tegi ettepaneku võimaldada BNFLile elektrihindade tõusu korral suurem osa BE võimalikust kasumist, et vähendada abi ulatust. Nagu eespool peatüki VI lõike 2 punktis b arutletud, jõudis komisjon järeldusele, et meede B ei hõlmanud riigiabi elemente. Võimaldades BNFLile suuremat osa BE võimalikust kasumist, suurendaks see tegelikkuses abi ulatust kuna see vähendaks BE vaba rahakäivet ning seega ka NLFile makstavaid summasid. Komisjon ei saa selle ettepanekuga nõustuda.

| (481) | Drax tegi ettepaneku Eggborough jaama loovutamiseks. Komisjon tunnistab, et Eggborough loovutamine ei oleks vastuolus elektrisüsteemi võimsusvaru säilitamise vajadusega kuna seda jõujaama rakendaks väga tõenäoliselt edasi selle uus omanik. Samas peab BE ümberkorralduste kava elluviimiseks ja oma elujõulisuse taastamiseks omama juurdepääsu mõnele paindlikumale elektritootmisviisile. Juhul kui BE peaks Eggborough müüma, tuleks tal leida see paindlikkus välistest allikatest. |
| --- | --- |

(481)

Drax tegi ettepaneku Eggborough jaama loovutamiseks. Komisjon tunnistab, et Eggborough loovutamine ei oleks vastuolus elektrisüsteemi võimsusvaru säilitamise vajadusega kuna seda jõujaama rakendaks väga tõenäoliselt edasi selle uus omanik. Samas peab BE ümberkorralduste kava elluviimiseks ja oma elujõulisuse taastamiseks omama juurdepääsu mõnele paindlikumale elektritootmisviisile. Juhul kui BE peaks Eggborough müüma, tuleks tal leida see paindlikkus välistest allikatest.

| (482) | Testi põhjal jõudsid Ühendkuningriigi ametivõimud järeldusele, et BE-l ei oleks ökonoomne Eggborough' pakutud teenuseid teistelt tootjatelt osta. Need teenused hõlmavad kindlustatust tuumareaktorite ootamatute rikete vastu, jõudu lepingute sõlmimisel ja paindlikkust reaktorite kavandatud hooldamiseks. Ühendkuningriigi ametivõimud on viidanud sellele, et BE säästaks Eggborough säilitamisega aastas kokku 11 miljonit Inglise naela. See hinnang põhineb Eggborough' kuludel, mis tähendab, et BE võiks saada samasid teenuseid samade kuludega ka teiste jaamade omamisel. Teenuste turult ostmine oleks palju kulukam, kui see oleks üldse võimalik. |
| --- | --- |

(482)

Testi põhjal jõudsid Ühendkuningriigi ametivõimud järeldusele, et BE-l ei oleks ökonoomne Eggborough' pakutud teenuseid teistelt tootjatelt osta. Need teenused hõlmavad kindlustatust tuumareaktorite ootamatute rikete vastu, jõudu lepingute sõlmimisel ja paindlikkust reaktorite kavandatud hooldamiseks. Ühendkuningriigi ametivõimud on viidanud sellele, et BE säästaks Eggborough säilitamisega aastas kokku 11 miljonit Inglise naela. See hinnang põhineb Eggborough' kuludel, mis tähendab, et BE võiks saada samasid teenuseid samade kuludega ka teiste jaamade omamisel. Teenuste turult ostmine oleks palju kulukam, kui see oleks üldse võimalik.

| (483) | Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et BE-lt Eggborough loovutamise nõudmine ohustaks BE väljavaateid elujõulisuse taastamisele ning oleks ebaproportsionaalne. Komisjoni arvates kehtestavad esimene ja teine kompenseeriv meede samasuguse piirangu, kuid proportsionaalsemal viisil. |
| --- | --- |

(483)

Eespool esitatut silmas pidades leiab komisjon, et BE-lt Eggborough loovutamise nõudmine ohustaks BE väljavaateid elujõulisuse taastamisele ning oleks ebaproportsionaalne. Komisjoni arvates kehtestavad esimene ja teine kompenseeriv meede samasuguse piirangu, kuid proportsionaalsemal viisil.

| (484) | Powergen tegi ettepaneku kehtestada BE otsemüügi turuosale piir. Komisjon leiab, et taolise piiri kehtestamine kahjustaks sellel turul konkurentsi. Kolmas kompenseeriv meede aitab tõhusamalt leevendada abi mõju sellel turul tegutsevatele konkurentidele, piiramata BE võimalust pakkuda seal oma jõududega konkurentsivõimelisi tehinguid. |
| --- | --- |

(484)

Powergen tegi ettepaneku kehtestada BE otsemüügi turuosale piir. Komisjon leiab, et taolise piiri kehtestamine kahjustaks sellel turul konkurentsi. Kolmas kompenseeriv meede aitab tõhusamalt leevendada abi mõju sellel turul tegutsevatele konkurentidele, piiramata BE võimalust pakkuda seal oma jõududega konkurentsivõimelisi tehinguid.

| (485) | Powergen tegi ettepaneku keelata BE-l uutel jaeturgudel osalemine. See pakutud meede mõjutaks kõige enam kodumajapidamistele suunatud turgu, mida varustavad praegu ainult tarnijad. Komisjon leiab, et taoline piirang jätaks tarbijad ilma võimalikust konkurentsiallikast turul, mis on juba praegu Ühendkuningriigi elektrituru kõige nõrgema konkurentsiga turuosa (73). Komisjon leiab, et esimene kompenseeriv meede on selles osas piisav, tagamaks seda, kui BE peaks soovima sellele turule tulla, teeks ta seda oma jõududele tuginedes, ilma põhjendamatu konkurentsimoonutuseta. |
| --- | --- |

(485)

Powergen tegi ettepaneku keelata BE-l uutel jaeturgudel osalemine. See pakutud meede mõjutaks kõige enam kodumajapidamistele suunatud turgu, mida varustavad praegu ainult tarnijad. Komisjon leiab, et taoline piirang jätaks tarbijad ilma võimalikust konkurentsiallikast turul, mis on juba praegu Ühendkuningriigi elektrituru kõige nõrgema konkurentsiga turuosa (73). Komisjon leiab, et esimene kompenseeriv meede on selles osas piisav, tagamaks seda, kui BE peaks soovima sellele turule tulla, teeks ta seda oma jõududele tuginedes, ilma põhjendamatu konkurentsimoonutuseta.

| (486) | Kokkuvõttes järeldab komisjon, et kõik ülejäänud selgitusi esitanud kolmandate isikute soovitatud kompenseerivad meetmed sisalduvad komisjoni poolt valitud kolmes kompenseerivas meetmes. |
| --- | --- |

(486)

Kokkuvõttes järeldab komisjon, et kõik ülejäänud selgitusi esitanud kolmandate isikute soovitatud kompenseerivad meetmed sisalduvad komisjoni poolt valitud kolmes kompenseerivas meetmes.

d)   Ümberkorralduste kava täielik rakendamine

| (487) | Äriühingult tuleks nõuda komisjonile esitatud ümberkorralduste kava täielikku rakendamist. Ühendkuningriigi valitsus kohustus tagama ümberkorralduste kava täieliku rakendamise selle heakskiitmisel. |
| --- | --- |

(487)

Äriühingult tuleks nõuda komisjonile esitatud ümberkorralduste kava täielikku rakendamist. Ühendkuningriigi valitsus kohustus tagama ümberkorralduste kava täieliku rakendamise selle heakskiitmisel.

e)   Järelevalve ja aastaaruanne

| (488) | Abipaketi heakskiitmisel on Ühendkuningriigi valitsus kohustatud esitama komisjonile hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle heakskiitmist aruande ning seejärel aastaaruanded, et komisjonil oleks võimalik teostada järelevalvet BE edusammude üle, kuni selle olukord on stabiliseerunud sel määral, et komisjon ei näe enam vajadust edasiste aruannete esitamiseks. |
| --- | --- |

(488)

Abipaketi heakskiitmisel on Ühendkuningriigi valitsus kohustatud esitama komisjonile hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle heakskiitmist aruande ning seejärel aastaaruanded, et komisjonil oleks võimalik teostada järelevalvet BE edusammude üle, kuni selle olukord on stabiliseerunud sel määral, et komisjon ei näe enam vajadust edasiste aruannete esitamiseks.

VII.   JÄRELDUS

| (489) | Komisjon järeldab, et kuni on täidetud suuniste tingimused seoses ümberkorraldamisabiga ning abi vastab Euratomi asutamislepingu eesmärkidele, on kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(489)

Komisjon järeldab, et kuni on täidetud suuniste tingimused seoses ümberkorraldamisabiga ning abi vastab Euratomi asutamislepingu eesmärkidele, on kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abi, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc (edaspidi “British Energy”) ümberkorralduskava meetmega A, millest teavitati komisjoni 7. märtsil 2003, ning mis seisneb Ühendkuningriigi valitsuse kohustuses rahastada:

| a) | enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva British Energy tuumareaktoritesse lisatud kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kohustused, kui nende kohustustega seotud kulud ei ületa 2 185 000 000 Inglise naela 2002. aasta detsembri väärtuses, välja arvatud kulud, mis on seotud täiendavate varasemate kohustustega, mis on määratletud British Energy ja Ühendkuningriigi valitsuse vahel sõlmitud varasemate kohustuste rahastamiskokkuleppes;
  ning |
| --- | --- |

a)

enne ümberkorraldamise jõustumiskuupäeva British Energy tuumareaktoritesse lisatud kasutatud tuumkütuse käitlemisega seotud kohustused, kui nende kohustustega seotud kulud ei ületa 2 185 000 000 Inglise naela 2002. aasta detsembri väärtuses, välja arvatud kulud, mis on seotud täiendavate varasemate kohustustega, mis on määratletud British Energy ja Ühendkuningriigi valitsuse vahel sõlmitud varasemate kohustuste rahastamiskokkuleppes;

ning

| b) | Tuumaenergiakohustuste Fondi mis tahes puudujäägi maksekohustuste täitmise puhul, mis on seotud British Energy tuumaenergia tootmisrajatiste sulgemisega, British Energy lepinguväliste kohustustega või täiendavate varasemate kohustustega, mis on määratletud British Energy ja Ühendkuningriigi valitsuse vahel sõlmitud varasemate kohustuste rahastamiskokkuleppes, |
| --- | --- |

b)

Tuumaenergiakohustuste Fondi mis tahes puudujäägi maksekohustuste täitmise puhul, mis on seotud British Energy tuumaenergia tootmisrajatiste sulgemisega, British Energy lepinguväliste kohustustega või täiendavate varasemate kohustustega, mis on määratletud British Energy ja Ühendkuningriigi valitsuse vahel sõlmitud varasemate kohustuste rahastamiskokkuleppes,

on kokkusobiv ühisturuga ja Euratomi asutamislepingu eesmärkidega tingimusel, et artiklites 2-10 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 2

1.   Ühendkuningriik tagab komisjonile esitatud ümberkorralduste kava täieliku rakendamise.

2.   Ühendkuningriik esitab ümberkorraldamise rakendamise kohta aruande hiljemalt kuue kuu jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmisest ning seejärel igal aastal, kuni komisjon teavitab teda, et rohkem aruandeid ei ole vaja esitada.

Artikkel 3

Niipea kui artikli 1 punktis b viidatud kohustustega seotud kulud ületavad 1 629 000 000 Inglise naela 2002. aasta detsembri väärtuses, esitab Ühendkuningriik komisjonile täiendavad aruanded, näidates, et valitsuse tehtavad maksed piirnevad vaid selles punktis osutatud kohustuste täitmisega ning et on võetud vajalikud abinõud, et kõnealuste kohustuste täitmiseks vajatavad kulud oleks minimaalsed. Need aruanded tuleb esitada iga-aastaselt ning lisatakse artiklis 2 osutatud aastaaruannetele.

Artikkel 4

Artiklis 1 ja artiklis 3 osutatud summade 2002. aasta detsembri väärtuse arvestamiseks kasutab Ühendkuningriik komisjoni poolt Ühendkuningriigi kohta avaldatud viite- ja diskontomäära, mida ajakohastatakse iga viie aasta järel.

Artikkel 5

1.   Ühendkuningriik nõuab, et British Energy kohustuks hiljemalt 1. aprilliks 2005:

| a) | eraldama elektrimüügi äriühingust British Energy Generation Limited ning ühendama see äriühinguga British Energy plc (või selle õigusjärglase emaettevõttega) eraldiseisva tütarettevõttena; |
| --- | --- |

a)

eraldama elektrimüügi äriühingust British Energy Generation Limited ning ühendama see äriühinguga British Energy plc (või selle õigusjärglase emaettevõttega) eraldiseisva tütarettevõttena;

| b) | ühendama kõik olemasolevad tuumaenergia tootmistegevused ühte äriühingusse;
  ning |
| --- | --- |

b)

ühendama kõik olemasolevad tuumaenergia tootmistegevused ühte äriühingusse;

ning

| c) | kasutama kõiki sobivaid viise, muutmaks oma lubasid vastavalt 1989. aasta elektriseadusele, või kui lubasid ei ole võimalik muuta, võtma Ühendkuningriigi valitsuse ees ajaliselt piiramata siduvaid kohustusi, mille kohaselt: i) British Energy käsitab enda olemasolevat tuumaenergia tootmist ja muu energia tootmist loa saamise eesmärkidel (või Ühendkuningriigi valitsuse ees olevate kohustuste täitmise eesmärgil) eraldi äriüksustena; ning ii) olemasoleva tuumaenergia tootmisega ei ristsubsideerita ühtegi muud äriüksust British Energy grupis. |
| --- | --- |

c)

kasutama kõiki sobivaid viise, muutmaks oma lubasid vastavalt 1989. aasta elektriseadusele, või kui lubasid ei ole võimalik muuta, võtma Ühendkuningriigi valitsuse ees ajaliselt piiramata siduvaid kohustusi, mille kohaselt: i) British Energy käsitab enda olemasolevat tuumaenergia tootmist ja muu energia tootmist loa saamise eesmärkidel (või Ühendkuningriigi valitsuse ees olevate kohustuste täitmise eesmärgil) eraldi äriüksustena; ning ii) olemasoleva tuumaenergia tootmisega ei ristsubsideerita ühtegi muud äriüksust British Energy grupis.

2.   Juhul, kui lõikes c esitatud kohustuse täitmine ei kuulu loa tingimuste hulka, esitab Ühendkuningriik komisjonile iga-aastaselt aruande, tõendades, et olemasoleva tuumaenergia tootmise ja teiste British Energy grupi äriüksuste ettevõtete vahel ei ole toimunud ristsubsideerimist. See aruanne põhineb sõltumatute raamatupidamisekspertide poolt läbi viidud analüüsil. Selle võib lisada artiklis 2 osutatud aruandele. See ei tohiks piirata selle kohustuse muutmist üheks loa andmise tingimustest, kui see osutub hiljem võimalikuks.

3.   Ühendkuningriik teavitab komisjoni koheselt lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuste täitmisest.

Artikkel 6

Ühendkuningriik nõuab, et British Energy kohustuks, kuue aasta jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, mitte omama ega kontrollima:

| — | fossiilkütusel põhinevat kinnitatud ja toimivat tootmisvõimsust (74) Euroopa Majanduspiirkonnas,
  või |
| --- | --- |

—

fossiilkütusel põhinevat kinnitatud ja toimivat tootmisvõimsust (74) Euroopa Majanduspiirkonnas,

või

| — | suuremahulist hüdroenergial põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust, nagu on määratletud taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse 2002. aasta korralduses, Ühendkuningriigis, |
| --- | --- |

—

suuremahulist hüdroenergial põhinevat kinnitatud tootmisvõimsust, nagu on määratletud taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse 2002. aasta korralduses, Ühendkuningriigis,

(mõlemat liiki võimsusele on edaspidi viidatud mõistega “piiratud võimsus”), mis ületab kokku 2 020 MW tingimusel, et:

| a) | müügieelse perioodi (nagu määratletud allpool) jooksul on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida piiratud võimsust, mis ületab 2 020 MW, tingimusel, et ta ei rakenda seda ülemäärast piiratud võimsust või et ta loovutab kogu ülemäärase piiratud võimsuse kontrollimise ja omandiõiguse või ülemäärase piiratud võimsusega toodetud energia. Sel otstarbel on “müügieelne periood” ajavahemik, mis:






  i) | algab kuupäevast, mil Eggborough Power Limited või Eggborough Power Holdings Limited saab teatise, et 1) tuleb rakendada Eggborough Power Limited aktsiate või Eggborough elektrijaama ostuoptsiooni; või 2) tuleb rakendada Eggborough Power Limited aktsiate või Eggborough elektrijaama näol antud tagatist;
  ning lõpeb |
| --- | --- | --- |

a)

müügieelse perioodi (nagu määratletud allpool) jooksul on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida piiratud võimsust, mis ületab 2 020 MW, tingimusel, et ta ei rakenda seda ülemäärast piiratud võimsust või et ta loovutab kogu ülemäärase piiratud võimsuse kontrollimise ja omandiõiguse või ülemäärase piiratud võimsusega toodetud energia. Sel otstarbel on “müügieelne periood” ajavahemik, mis:

i)

algab kuupäevast, mil Eggborough Power Limited või Eggborough Power Holdings Limited saab teatise, et 1) tuleb rakendada Eggborough Power Limited aktsiate või Eggborough elektrijaama ostuoptsiooni; või 2) tuleb rakendada Eggborough Power Limited aktsiate või Eggborough elektrijaama näol antud tagatist;

ning lõpeb

| ii) | kuupäeval, mil Eggborough jaama kinnitatud tootmisvõimsus ei ole British Energy grupi jaoks enam kasutatav; |
| --- | --- |

ii)

kuupäeval, mil Eggborough jaama kinnitatud tootmisvõimsus ei ole British Energy grupi jaoks enam kasutatav;

| b) | kui äriühingu Eggborough Power Limited või Eggborough elektrijaama aktsiate müük on ühel kõnealustest viisidest lõpule viidud, on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et ta esitab riiklikule võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW;
  või |
| --- | --- |

b)

kui äriühingu Eggborough Power Limited või Eggborough elektrijaama aktsiate müük on ühel kõnealustest viisidest lõpule viidud, on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et ta esitab riiklikule võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW;

või

| c) | kui British Energy grupil ei ole võimalik kasutada Eggborough jaamade võimsust parandamatu rikke või vääramatu jõu tõttu, on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et ta esitab riiklikule võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW. |
| --- | --- |

c)

kui British Energy grupil ei ole võimalik kasutada Eggborough jaamade võimsust parandamatu rikke või vääramatu jõu tõttu, on äriühingul British Energy õigus omada või kontrollida kuni 2 222 MW piiratud võimsust tingimusel, et ta esitab riiklikule võrguoperaatorile enda piiratud võimsusena 2 020 MW ning ei kasuta sellest võimsusest rohkem kui 2 020 MW.

Artikkel 7

Ühendkuningriik nõuab, et British Energy kohustuks kuue aasta jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmisest mitte omama ega kontrollima Euroopa Majanduspiirkonnas muud kinnitatud tuumaenergia tootmisvõimsust kui talle praegu kuuluvad tuumaenergia tootmisrajatised või tootmis- ja hoolduslepingud, mille eesmärk ei ole elektri tootmine, enne, kui ta on saanud komisjonilt selleks kirjaliku nõusoleku.

Artikkel 8

Ühendkuningriik määrab nelja kuu jooksul käesoleva otsuse vastuvõtmisest avaliku ja läbipaistva menetluse teel sõltumatu eksperdi, kelle ülesandeks on kontrollida BE vastavust artiklis 9 sätestatud tingimustele (edaspidi “sõltumatu ekspert”). Ühendkuningriik teavitab komisjoni koheselt määratud eksperdist.

Artikkel 9

1.   Ühendkuningriik nõuab, et äriühing British Energy kohustuks:

| a) | kuue aasta jooksul sõltumatu eksperdi määramisest mitte pakkuma elektrit müügiks äritarbijatele, kes ostavad elektrit otse äriühingult British Energy, valitsevast hulgihinnast madalama lepingujärgse energiamüügi hinnaga; samas on äriühingul British Energy tingimusel, et sõltumatu ekspert kinnitab artiklis 10 kirjeldatud testi sooritamise järel erandlike turutingimuste olemasolu (edaspidi “erandlikud turutingimused”), õigus küsida nende erandlike turutingimuste jooksul heas usus lepingus valitsevast hulgihinnast madalamat energiamüügi hinda, kui see on äriühingule British Energy vajalik konkurentsitingimustele vastamiseks vastavalt artiklis 10 sätestatud tingimustele;
  ning |
| --- | --- |

a)

kuue aasta jooksul sõltumatu eksperdi määramisest mitte pakkuma elektrit müügiks äritarbijatele, kes ostavad elektrit otse äriühingult British Energy, valitsevast hulgihinnast madalama lepingujärgse energiamüügi hinnaga; samas on äriühingul British Energy tingimusel, et sõltumatu ekspert kinnitab artiklis 10 kirjeldatud testi sooritamise järel erandlike turutingimuste olemasolu (edaspidi “erandlikud turutingimused”), õigus küsida nende erandlike turutingimuste jooksul heas usus lepingus valitsevast hulgihinnast madalamat energiamüügi hinda, kui see on äriühingule British Energy vajalik konkurentsitingimustele vastamiseks vastavalt artiklis 10 sätestatud tingimustele;

ning

| b) | tegema sõltumatu eksperdiga heas usus koostööd ning täitma kõik sõltumatu eksperdi põhjendatud taotlused õigeaegselt, sealhulgas taotlused teabe ja dokumentide saamiseks ning personali või tegevjuhtkonnaga suhtlemiseks. |
| --- | --- |

b)

tegema sõltumatu eksperdiga heas usus koostööd ning täitma kõik sõltumatu eksperdi põhjendatud taotlused õigeaegselt, sealhulgas taotlused teabe ja dokumentide saamiseks ning personali või tegevjuhtkonnaga suhtlemiseks.

2.   Sõltumatu ekspert esitab iga-aastaselt Ühendkuningriigile aruande selle kohta, kuidas British Energy on pidanud kinni kõnealustest tingimustest. Ühendkuningriik teeb need aruanded komisjonile kättesaadavaks.

Artikkel 10

1.   Testid erandlike turutingimuste olemasolu tuvastamiseks on järgmised:

| a) | mis tahes ajavahemikul [...] (mis lõpeb hiljemalt [...] enne kollase tule teate kuupäeva, nagu on määratletud allpool), on [...] neist olemasolevatest British Energy äritarbijatest, kellele British Energy on teinud müügipakkumised tingimustel, mille puhul energiamüügi hind ületab valitseva hulgihinna [...], lükanud tema pakkumise tagasi; |
| --- | --- |

a)

mis tahes ajavahemikul [...] (mis lõpeb hiljemalt [...] enne kollase tule teate kuupäeva, nagu on määratletud allpool), on [...] neist olemasolevatest British Energy äritarbijatest, kellele British Energy on teinud müügipakkumised tingimustel, mille puhul energiamüügi hind ületab valitseva hulgihinna [...], lükanud tema pakkumise tagasi;

| b) | elektri hulgiturul kaubeldavad kogused on [...] ajavahemiku jooksul langenud madalamale kui [...] neist keskmistest kogustest, millega kaubeldi sama ajavahemiku jooksul viimasel [...] mille kohta andmed on kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

elektri hulgiturul kaubeldavad kogused on [...] ajavahemiku jooksul langenud madalamale kui [...] neist keskmistest kogustest, millega kaubeldi sama ajavahemiku jooksul viimasel [...] mille kohta andmed on kättesaadavad;

| c) | British Energy pakub müüa minimaalselt [...] elektrienergiast hulgiturul [...] ning seda kogust ei müüda ajavahemikus [...]; |
| --- | --- |

c)

British Energy pakub müüa minimaalselt [...] elektrienergiast hulgiturul [...] ning seda kogust ei müüda ajavahemikus [...];

2.   kui British Energy on silmitsi selliste tingimuste tekkimisega ning leiab, et erandlike turutingimuste sätte kohaldamine võib osutuda vajalikuks, teavitab British Energy sellest esmalt sõltumatut eksperti, esitades oma analüüsi olukorra kohta ja oma arvamuse seoses objektiivsete testidega (“kollase tule teade”);

3.   kui kollase tule teate järel tingimused ei parane ning eespool kirjeldatud testi a ning testi b või c tingimused on täidetud, teavitab British Energy sõltumatut eksperti oma kavatsusest vastata konkurentsile hulgihinnast madalama hinnakujundusega ning esitab talle kõige uuemad kättesaadavad tõendusmaterjalid. Seejärel on sõltumatul eksperdil kõige enam 24 tundi, mille jooksul kinnitada või mitte, et eespool kirjeldatud testi a ning testi b või c tingimused on täidetud ning vastavalt sellele kinnitada või lükata ümber erandlike turutingimuste olemasolu;

4.   kui sõltumatu ekspert kinnitab erandlike turutingimuste olemasolu, on äriühingul British Energy [...] aja jooksul sõltumatu eksperdi otsusest õigus teha otsemüügiturul heas usus pakkumisi äritarbijatele suunatud otsemüügituru konkurentsitingimustele vastavate hindadega;

5.   sõltumatu ekspert võib seda [...] ajavahemikku pikendada, kuni on täidetud eespool sätestatud testi c tingimus;

6.   selle ajavahemiku lõppedes kohaldatakse British Energy suhtes taas artiklis 9 sätestatud hinnapiirangut;

7.   pärast seda ajavahemikku esitab British Energy sõltumatule eksperdile aruande, mis võtab kokku müügitegevuse sellel ajavahemikul. Sõltumatu ekspert kontrollib seda teavet oma iga-aastases aruandes;

8.   pärast erandlikes turutingimustes sõlmitud lepingu lõppemist teeb sõltumatu ekspert avalduse, et ta tuvastas taoliste tingimuste esinemise, ning esitab nende tingimuste kestuse.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 22. september 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 180, 31.7.2003, lk 5.

1

(2)  ELT C 39, 18.2.2003, lk 15.

2

(3)  Vt joonealust märkust 1.

3

(4)  St need kulud, mida ei ole võimalik vältida tootmise lõpetamisega või jaamade sulgemisega.

4

(5)  St need kulud, mida on tootmise lõpetamise või tuumajaamade sulgemisega võimalik vältida.

5

(6)  Esialgsed prognoosid: eeldatav rahakäive 2003. aasta märtsis, 2002. aasta detsembris kehtinud hindades. Praegused prognoosid: eeldatav rahakäive 2004. aasta märtsis, 2004. märtsis kehtinud hindades.

6

(7)  Diskontomääraks on 5,4 % nominaalmäär, mis on alates 1. jaanuarist 2003 soovitatav baasmäär vastavalt komisjoni teatisele võrdlus- ja diskontomäärade kehtestamismeetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

7

Esialgsed andmed: eeldatav rahakäive 2003. aasta märtsis, 2002. aasta detsembris kehtinud hindadega.

Praegused prognoosid: eeldatav rahakäive 2004. aasta märtsis, 2004. aasta märtsis kehtinud hindadega.

(8)  BE ostab oma ainukesele surveveereaktorile kütust kolmandalt osapoolelt, ning surveveereaktoris kasutatud tuumkütuse kohta tal leping puudub kuna BE ladustab selle isa tootmiskohas.

8

(9)  See protsendimäär vastab avaliku sektori diskontomäärale.

9

(10)  Nende kolme stsenaariumi mõistet on selgitatud põhjenduses (111) allpool.

10

(11)  See põhineb eeldusel, et ümberkorralduste jõustumiskuupäev on 1. aprill 2004. Netonüüdisväärtus seisuga märts 2003.

11

(12)  Juurdehindluse brutomarginaal põhineb kogutulul, enne intressi ja maksude mahaarvamist, lahutades sellest otsesed tarnekulud (sealhulgas elekter ja tarnekulud). Allikas – BE.

12

(13)  Riskivaldkonnad on valdkonnad, mille puhul BE ja tema nõustajad tajuvad peamiste oletuste mittetäitumise suuremat riski. Tundlikeks valdkondadeks on erinevatel juhtudel toodangumahud, väljendamaks jaamade tegevuse varasemat kehva tulemuslikkust.

13

(14)  Ärisaladus

14

(15)  EÜT C 368, 23.12.1994, lk 12.

15

(16)  EKL 1982, lk 2545.

16

(17)  ELT C 37, 3.2.2001, lk 3.

17

(18)  TUSNE (Trade Unionists for Safe Nuclear Energy) on enda kirjelduse kohaselt “mitteametlik organisatsioon, kuhu kuuluvad ametiühinguliikmed, kes toetavad tuumaenergia kontrollitud kasutamist energiatootmisel tasakaalustatud energiapoliitika raames ning turvalist ja puhast keskkonda”.

18

(19)  Robert Freer on konsultant.

19

(20)  CIA on kutseühing, kuhu kuulub 180 tootmisettevõtet, kelle seas on mõned suurimad Ühendkuningriigi elektritarbijad.

20

(21)  JHA on oluline Briti energiaturu analüütik.

21

(22)  EIUG on organisatsioon, mis esindab Ühendkuningriigi energiamahukate sektorite tarbijaid.

22

(23)  Terra Nitrogen on lämmastikutootja, kes kuulub Terra gruppi, mis toodab ka metanooli. See on Ühendkuningriigi peamisi energiatarbijaid.

23

(24)  Energywatch on mittestruktuuriline riigiorgan, mis esindab kogu Suurbritannia kütuse- ja elektritarbijate huve.

24

(25)  TVO on Soome elektritootja ja tuumaelektrijaama operaator.

25

(26)  National Grid Transco on Inglismaa ja Walesi ülekandesüsteemi omanik ja operaator. See on erasektorisse kuuluv äriühing, mis on sõltumatu ärilistest tootmis- ja tarnehuvidest.

26

(27)  Royal Chartered Academy rajati 1976. aastal, eesmärgiga edendada tehnikateaduste tipptaset.

27

(28)  EECL käitab Londoni põhjaosas CCGT jaama võimsusega 396 MW. See kuulub Ameerika äriühingule Indeck Energy Services Inc.

28

(29)  EIC on sõltumatu organisatsioon, mille eesmärk on toetada Ühendkuningriigi elektrienergia äritarbijaid ning edastada neile turgu puudutavad teavet.

29

(30)  Organisatsioon, mis esindab ligikaudu 200 suure tööstus– ja äritarbija ja avaliku sektori ettevõtte huve, kelle jaoks on elektri ja kütuse hind oluline tegur.

30

(31)  Kohtuasi C-256/97 [1999] I – EKL 3913.

31

(32)  EÜ asutamislepingu artikli 305 lõige 2 sätestab, et “käesoleva lepingu sätetega ei kalduta kõrvale Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetest”.

32

(33)  Euroopa Kohtu otsus, 10. detsember 2002, kohtuasi C-29/99.

33

(34)  EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20.

34

(35)  Vt 29. aprilli 1999. aasta otsust kohtuasjas C-342/96: Hispaania Kuningriik vs Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1999, I-2459.

35

(36)  Sealhulgas kõik kohustused, mis on seotud taolise varasemalt kasutatud tuumkütuse lõpliku kõrvaldamisega.

36

(37)  Määratud selle põhjal, et BE tootlus on GBP [...]/MWh, mis on võrdväärne GBP [...]/kgU.

37

(38)  Elektri tootmishind peegeldab baaskoormuselektrienergia väärtust, millega NETAs kaubeldakse.

38

(39)  BE ei ole praeguseks oma kasutatud tuumkütust kasutusest kõrvaldanud seoses asjaoluga, et Ühendkuningriik ei ole veel määranud kindlaks, kuidas kasutatud tuumkütus tuleb lõplikult kõrvaldada.

39

(40)  Aruanne on kättesaadav Greenpeace’i Ühendkuningriigi veebilehel järgmisel aadressil: http://www.greenpeace.org.uk/MultimediaFiles/Live/FullReport/6273.pdf.

40

(41)  Kasutades sama vahetuskurssi – 1 GBP =1,82 USD nagu ka aruandes.

41

(42)  M. Bunn et al. The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel. Final Report December 2003.

42

The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel

(43)  2003. aasta juulis teatas Argus 2003/2004 talviseks baaskoormuselektrienergia lepingute hinnaks 20,96 Inglise naela/MWh. 7. augustil 2003, teatas UKPX sama perioodi baaskoormuselektrienergia tulevase lepingu hinnaks 22,55 Inglise naela/MWh. Samal päeval teatas UKPX 2006. aasta suve baaskoormuselektrienergia tulevase lepingu hinnaks 20,50 Inglise naela/MWh ning 2006. aasta talve lõpphinnaks 27,15 Inglise naela/MWh. Allikas: Argus ja UKPX, tsiteeritud ettevõtte Frontier Economics aruandes “Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain”, august 2003, lisatud BE selgitusele.

43

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(44)  Vt 16. mai 2002. aasta otsust kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 2002, I-04397, lõige 24.

44

(45)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiiv, mida on viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

45

(46)  Kohtujurist Jacobsi arvamus kohtuasjas C-482/99, Prantsuse Vabariik vs komisjon, EKL 2002, I-04397.

46

(47)  Kasutades vahetuskurssi 1 GBP = 1,5 EUR.

47

(48)  Allikas: Posiva Oy veebileht: www.posiva.fi. See hinnang põhineb kuludel ühe kg kasutatud tuumkütuse kohta. Selle väärtuse teisaldamine tonnidesse uraani kohta (mis on lisatud enne kasutamist) võib tegelikke kulusid mõnevõrra vähendada, kuna kasutatud tuumkütuse elemendid sisaldavad tugipostides ja torudes samuti vähesel määral muid aineid peale uraani.

48

Posiva

(49)  Vt samuti peatüki VI lõige 1 eespool.

49

(50)  Hulgituru baaskoormuselektrienergia hind mõjutab BE jaama kulustruktuuri, kuna sellel põhineb hind, mida BE maksab BNFLile oma kasutatud tuumkütuse käitlemise eest.

50

(51)  Netonüüdisväärtus 2002. aasta detsembris, diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 %.

51

(52)  Vastavalt Rahvusvahelisele Tuumaenergiaagentuurile oli 2003. aastal täielikult likvideeritud vaid 6 tuumaelektrijaama üle kogu maailma. Allikas: IAEA - Nuclear Technology Review 2003.

52

(53)  Vt “Euroopa väljavaade tuumkütuse likvideerimise ja tuumkütusetsükli lõppfaasiga seotud tegevuste rahastamisele”. José A. Hoyos Pérez. NEA rahvusvaheline seminar teemal “Tuumarajatiste likvideerimise strateegia valik”; Tarragona, Hispaania; 1.–5. september 2003.

53

(54)  “Radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja kasutuselt kõrvaldamine laienenud Euroopa Liidus”. Derek M. Taylor. 19. suvekool likvideerimise ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kohta; Cambridge, Ühendkuningriik; 30. juuni – 4. juuli 2003.

54

(55)  Netonüüdisväärtus 2002. aasta detsembris, diskonteeritud nominaalmääraga 5,4 %.

55

(56)  Vt komisjoni teatist viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3) koos komisjoni teatisega intressi baas- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi tehnilise kohandamise kohta (EÜT C 241, 26.8.1999, lk 9) ja komisjoni 21. aprilli 2004 määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklit 9.

56

(57)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 11.

57

(58)  See kokkuvõte on kooskõlas ka komisjoni kokkuvõttega ühinemiste kohta, kus geograafilist turgu käsitleti riigi turuna.

58

(59)  2003. aasta juulis teatas Argus 2003/2004 talviseks baaskoormuselektrienergia lepingute hinnaks 20,96 Inglise naela/MWh. 7. augustil 2003, teatas UKPX sama perioodi baaskoormuselektrienergia tulevase lepingu hinnaks 22,55 Inglise naela/MWh. Samal päeval teatas UKPX 2006. aasta suve baaskoormuselektrienergia tulevase lepingu hinnaks 20,50 Inglise naela/MWh ning 2006. aasta talve lõpphinnaks 27,15 Inglise naela/MWh. Allikas: Argus ja UKPX, tsiteeritud ettevõtte Frontier Economics aruandes “Tootmisvõimsuse varu BE Suurbritannia turgudel”, august 2003, lisatud BE esildisele.

59

Tootmisvõimsuse varu BE Suurbritannia turgudel

(60)  PowerInk’i aruanne “British Energy turgude ülevaade”, märts 2003, mis on lisatud Ühendkuningriigi ametivõimude teatisele, esitab uue osaleja puhul parimaks hinnaks 20–25 Inglise naela/MWh. Varasemad komisjoni otsused selles sektoris on võtnud uue osaleja parimate kulude aluseks hinnangulise väärtuse 35,5 eurot/MWh (ligikaudu 23,7 Inglise naela/MWh). Vt näiteks komisjoni otsust asjas N133/01 – Luhtunud kulud Kreekas.
  EÜT C 9, 15.1.2003, lk 6
  .

60

British Energy turgude ülevaade

EÜT C 9, 15.1.2003, lk 6

(61)  Keskmine talvine tippnõudlus on selline talvise tippnõudluse stsenaarium, mille korral esineb 50 % tõenäosus nõudluse ületamiseks ainult ilmaolude tõttu. Seda mõistet kasutab Inglismaa ja Walesi võrguoperaator National Grid Transco.

61

(62)  20 % aruandes “British Energy Ühendkuningriigi tuumaelektrijaamade sulgemine”, mille on koostanud John H Large ühingust Large & Associates, aprill 2003, mis on lisatud Greenpeace’i esildisele. 20 % aruandes “British Energy Ühendkuningriigi tuumaelektrijaamade sulgemine”, mille on koostanud ILEX Energy Consulting, september 2002, mis on lisatud Greenpeace’i selgitusele.

62

British Energy Ühendkuningriigi tuumaelektrijaamade sulgemine

British Energy Ühendkuningriigi tuumaelektrijaamade sulgemine

(63)  Aruanne on avaldatud internetis järgmisel veebiaadressil:

63

http://www.nationalgrid.com/uk/library/documents/sys_04/default.asp?action=&sNode=SYS&Exp=Y.

(64)  57 000 MW on vaatlusaluse kolme aasta prognoosi keskmine talvine tippnõudlus.

64

(65)  Kättesaadav veebiaadressil: http://www.scottish-southern.co.uk/popups/7yearstatement.asp.

65

(66)  Kättesaadav veebiaadressil: http://www.scottishpower.com/applications/publish/downloadPublicDocument.jsp?guid=2e0a12_fa5719a547_-7ff60a026463&folderPath=/root/ScottishPower Media Library/Documents and Reports/&downloadParameter=Attachment.

66

(67)  Iga piirkonna keskmine talvine tippnõudlus võib mõningal määral erineda prognoositavast maksimaalsest tippnõudlusest, sõltuvalt prognoositud ilmaolude raskusest võrreldes keskmise talvise tippnõudluse ilmaoludega. Tegelik keskmine talvine tippnõudlus Suurbritannias võib samuti mõningal määral erineda nende kolme geograafilise piirkonna väärtuste täpsest summast. Selle täpne arvutamine nõuaks nendes kolmes piirkonnas esineva nõudluse korrelatsiooni analüüsi, mille kohta andmed puuduvad. Samas võib põhjendatult arvata, et tippnõudlused on tõepoolest korrelatsioonis, kuna nende geograafiliste piirkondade vahel ei esine olulist ajalist mahajäämust ning kuna nende kolme piirkonna ilmastikutingimused on samad.

67

(68)  76 469 ületab 61 853 23,6 % protsendi ulatuses.

68

(69)  See võib olla tarbijale siiski kasulikum kuna tootja ja tarbija vahel ei ole vahendajat.

69

(70)  Peale BNFLi ei ole kasuta tuumareaktoreid ükski BE konkurent Suurbritannias.

70

(71)  Taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuseks antud 2002. aasta korralduse tähenduses.

71

(72)  Vt eespool märgitud põhjendust (186).

72

(73)  Vt selle kohta Energywatch’i aastaaruannet aprill 2002 – märts 2003, kättesaadav veebiaadressil://www.energywatch.org.uk/uploads/20022003_Annual_Report.pdf.

73

(74)  Välja arvatud täiendav fossiilkütustel põhinev võimsus selle tuumajaamades.

74

---