# Az Európai Unió L 190/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 190 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. július 22. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 190

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. július 22.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1182/2005/EK rendelete (2005. július 18.) a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról | 1 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1182/2005/EK rendelete (2005. július 18.) a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról

1

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | Az EU-Tunézia Társulási Tanács 1/2005 határozata (2005. július 14.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásban megállapított, a származó termék fogalmának meghatározására és a közigazgatási együttműködés módszereire vonatkozó rendelkezésektől való eltérésről | 3 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2003. december 10.) a Wagnisbeteiligungsgesellschaft és a Landesförderinstitut kölcsöne formájában Németország részéről a Neue Harzer Werke GmbH számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2003) 4496. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | A Bizottság határozata (2004. március 9.) a 2002. és 2003. években földgázra és villamos energiára nyújtott energiaadó-visszatérítésre vonatkozóan Ausztria által alkalmazott támogatási programról
  (az értesítés a C(2004) 325. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság határozata (2004. december 9.) az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárással kapcsolatban (C.37.533 számú kolin-klorid – ügy)
  (az értesítés a C(2004) 4717. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 8.) az Uruguayi Keleti Köztársaság által meghozott, a skót whisky kereskedelmét érintő intézkedésekből és azt szintén érintő gyakorlatból álló kereskedelmet gátló akadályok tekintetében megindított felülvizsgálati eljárás felfüggesztéséről | 27 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 11.) a Magyar Köztársaságnak a földgázellátás tekintetében kedvezményes HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről
  (az értesítés a C(2005) 2514. számú dokumentummal történt) | 28 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. július 18.) a 2004. augusztus 1-jétől, szeptember 1-jétől, október 1-jétől, november 1-jétől, december 1-jétől és 2005. január 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kiküldött tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról (a tíz új tagállam csatlakozási szerződése 33. cikkének (4) bekezdése) | 29 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

Az EU-Tunézia Társulási Tanács 1/2005 határozata (2005. július 14.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásban megállapított, a származó termék fogalmának meghatározására és a közigazgatási együttműködés módszereire vonatkozó rendelkezésektől való eltérésről

3

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2003. december 10.) a Wagnisbeteiligungsgesellschaft és a Landesförderinstitut kölcsöne formájában Németország részéről a Neue Harzer Werke GmbH számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2003) 4496. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2003) 4496. számú dokumentummal történt)

1

6

*

A Bizottság határozata (2004. március 9.) a 2002. és 2003. években földgázra és villamos energiára nyújtott energiaadó-visszatérítésre vonatkozóan Ausztria által alkalmazott támogatási programról
  (az értesítés a C(2004) 325. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 325. számú dokumentummal történt)

1

13

*

A Bizottság határozata (2004. december 9.) az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárással kapcsolatban (C.37.533 számú kolin-klorid – ügy)
  (az értesítés a C(2004) 4717. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 4717. számú dokumentummal történt)

1

22

*

A Bizottság határozata (2005. július 8.) az Uruguayi Keleti Köztársaság által meghozott, a skót whisky kereskedelmét érintő intézkedésekből és azt szintén érintő gyakorlatból álló kereskedelmet gátló akadályok tekintetében megindított felülvizsgálati eljárás felfüggesztéséről

27

*

A Bizottság határozata (2005. július 11.) a Magyar Köztársaságnak a földgázellátás tekintetében kedvezményes HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről
  (az értesítés a C(2005) 2514. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 2514. számú dokumentummal történt)

28

*

A Bizottság határozata (2005. július 18.) a 2004. augusztus 1-jétől, szeptember 1-jétől, október 1-jétől, november 1-jétől, december 1-jétől és 2005. január 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kiküldött tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról (a tíz új tagállam csatlakozási szerződése 33. cikkének (4) bekezdése)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/1

---

A TANÁCS 1182/2005/EK RENDELETE

(2005. július 18.)

a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz történt csatlakozását követően az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség a 2004. május 19-i kétoldalú csúcstalálkozón megállapodott arról az elvről, hogy az új tagállamok és Svájc között fennálló kétoldalú megállapodások alapján juttatott korábbi preferenciáknak megfelelő kereskedelmi forgalmat az Európai Unió kibővítése után is fenn kell tartani. A felek ezért megállapodtak a vámengedmények kiigazításában az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: megállapodás) keretében, amely 2002. június 1-jén lépett hatályba. Ezen engedmények kiigazítása, amelyeket a megállapodás 1. és 2. melléklete sorol fel, magában foglalja nevezetesen egy közösségi vámkontingens megnyitását a 160 kg-ot meghaladó tömegű élő szarvasmarhafélék behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz történt csatlakozását követően az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség a 2004. május 19-i kétoldalú csúcstalálkozón megállapodott arról az elvről, hogy az új tagállamok és Svájc között fennálló kétoldalú megállapodások alapján juttatott korábbi preferenciáknak megfelelő kereskedelmi forgalmat az Európai Unió kibővítése után is fenn kell tartani. A felek ezért megállapodtak a vámengedmények kiigazításában az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: megállapodás) keretében, amely 2002. június 1-jén lépett hatályba. Ezen engedmények kiigazítása, amelyeket a megállapodás 1. és 2. melléklete sorol fel, magában foglalja nevezetesen egy közösségi vámkontingens megnyitását a 160 kg-ot meghaladó tömegű élő szarvasmarhafélék behozatalára.

| (2) | A felek az élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan autonóm intézkedéseket léptettek életbe: a Svájci Államszövetségben határozatlan időre, és az Európai Közösségben 2005. június 30-ig. Azonban a megállapodás 1. és 2. mellékletét módosító határozat kétoldalú elfogadására vonatkozó eljárások a Svájci Államszövetségben még nem zárultak le. Annak érdekében, hogy a kontingens nyújtotta előnyök az említett határozat 2005 vége előtti hatálybalépéséig biztosítottak legyenek, helyénvaló 2005. december 31-ig autonóm és átmeneti alapon vámkontingens keretében másik engedményt nyitni a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló, 2004. október 25-i 1922/2004/EK tanácsi rendeletben (2) előírtakkal megegyező feltételek mellett. |
| --- | --- |

(2)

A felek az élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozóan autonóm intézkedéseket léptettek életbe: a Svájci Államszövetségben határozatlan időre, és az Európai Közösségben 2005. június 30-ig. Azonban a megállapodás 1. és 2. mellékletét módosító határozat kétoldalú elfogadására vonatkozó eljárások a Svájci Államszövetségben még nem zárultak le. Annak érdekében, hogy a kontingens nyújtotta előnyök az említett határozat 2005 vége előtti hatálybalépéséig biztosítottak legyenek, helyénvaló 2005. december 31-ig autonóm és átmeneti alapon vámkontingens keretében másik engedményt nyitni a Svájcból származó élő szarvasmarhafélék behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitása céljából autonóm és átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló, 2004. október 25-i 1922/2004/EK tanácsi rendeletben (2) előírtakkal megegyező feltételek mellett.

| (3) | E rendelet végrehajtásának részletes szabályait és különösen a kontingens igazgatásához szükséges rendelkezéseket a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (3) 32. cikkében megállapított rendelkezésekkel összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

E rendelet végrehajtásának részletes szabályait és különösen a kontingens igazgatásához szükséges rendelkezéseket a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (3) 32. cikkében megállapított rendelkezésekkel összhangban kell elfogadni.

| (4) | A megállapodás 4. cikkében említett szabályokkal összhangban a termékeknek Svájcból kell származniuk annak érdekében, hogy részesülhessenek e vámkontingens előnyeiből. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 4. cikkében említett szabályokkal összhangban a termékeknek Svájcból kell származniuk annak érdekében, hogy részesülhessenek e vámkontingens előnyeiből.

| (5) | Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. bekezdésében említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani, |
| --- | --- |

(5)

Az ügy sürgősségére tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv I. cikkének 3. bekezdésében említett hathetes időszak alól mentességet kell biztosítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet hatálybalépésétől 2005. december 31-ig terjedő időszakra autonóm és átmeneti alapon vámmentes közösségi vámkontingens kerül megnyitásra 2 300 darab 160 kg-nál nagyobb tömegű, Svájcból származó, 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 vagy 0102 90 79 KN-kód alá tartozó bármely élő szarvasmarhaféle behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termékekre a megállapodás 4. cikkében előírt származási szabályokat kell alkalmazni.

2. cikk

Az e rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az 1254/1999/EK rendelet 32. cikkében meghatározott rendelkezésekkel összhangban kell elfogadni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BECKETT

---

(1)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

1

(2)  HL L 331., 2004.11.5., 7. o.

2

(3)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/3

---

AZ EU-TUNÉZIA TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2005 HATÁROZATA

(2005. július 14.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásban megállapított, a „származó termék” fogalmának meghatározására és a közigazgatási együttműködés módszereire vonatkozó rendelkezésektől való eltérésről

(2005/563/EK)

AZ EU–TUNÉZIA TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak a származó termékek fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 4. jegyzőkönyvének 39. cikkére,

mivel:

| (1) | Az említett jegyzőkönyv 39. cikkére vonatkozó együttes nyilatkozat kimondja, hogy a Közösség kész arra, hogy a megállapodás aláírása után megvizsgáljon a Tunézia részéről érkező, a származási szabályoktól való eltérésekre vonatkozó minden kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

Az említett jegyzőkönyv 39. cikkére vonatkozó együttes nyilatkozat kimondja, hogy a Közösség kész arra, hogy a megállapodás aláírása után megvizsgáljon a Tunézia részéről érkező, a származási szabályoktól való eltérésekre vonatkozó minden kérelmet.

| (2) | 2005. február 16-án Tunézia kérelmezte a származási szabályoktól való eltérést a harmonizált áruleíró és kódrendszer 61. és 62. árucsoportja alá tartozó 8 040 tonna nadrágot és 1 855 tonna egyéb ruházati cikket illetően. |
| --- | --- |

(2)

2005. február 16-án Tunézia kérelmezte a származási szabályoktól való eltérést a harmonizált áruleíró és kódrendszer 61. és 62. árucsoportja alá tartozó 8 040 tonna nadrágot és 1 855 tonna egyéb ruházati cikket illetően.

| (3) | A 2004. november 25-én aláírt Tunézia–Törökország szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépéséig, valamint az említett jegyzőkönyv egy páneurópai–mediterrán kumuláció céljából történő módosításáig, az eltérés engedélyezné származó ruházati cikkek Törökországból származó szövetből, Tunéziában történő előállítását európai uniós kivitel céljából. |
| --- | --- |

(3)

A 2004. november 25-én aláírt Tunézia–Törökország szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépéséig, valamint az említett jegyzőkönyv egy páneurópai–mediterrán kumuláció céljából történő módosításáig, az eltérés engedélyezné származó ruházati cikkek Törökországból származó szövetből, Tunéziában történő előállítását európai uniós kivitel céljából.

| (4) | Az eltérést a Törökországból származó és a Közösségből Tunéziába exportált szövetekre is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

Az eltérést a Törökországból származó és a Közösségből Tunéziába exportált szövetekre is alkalmazni kell.

| (5) | Ezen eltérés céljából Tunéziának és Törökországnak azonos származási szabályokat kell végrehajtania, beleértve a közigazgatási együttműködésről szóló rendelkezést. |
| --- | --- |

(5)

Ezen eltérés céljából Tunéziának és Törökországnak azonos származási szabályokat kell végrehajtania, beleértve a közigazgatási együttműködésről szóló rendelkezést.

| (6) | Az eltérést a három érintett fél, azaz Tunézia, Törökország és az EU között kötött, a származási szabályokat meghatározó páneurópai–mediterrán jegyzőkönyv hatálybalépéséig, de legfeljebb egy évig biztosítják, |
| --- | --- |

(6)

Az eltérést a három érintett fél, azaz Tunézia, Törökország és az EU között kötött, a származási szabályokat meghatározó páneurópai–mediterrán jegyzőkönyv hatálybalépéséig, de legfeljebb egy évig biztosítják,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. mellékletében közzétett lista különös rendelkezéseitől eltérve, a mellékletben felsorolt és Tunéziában beszerzett, Törökországból származó szövetből készült ruházati cikkek az e határozatban foglaltakkal összhangban tunéziai eredetűnek minősülnek.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés csak akkor alkalmazható, amennyiben az említett jegyzőkönyvben szereplő származási szabályokkal megegyező preferenciális származási szabályok vannak érvényben Törökország és Tunézia között a Törökországból származó szövetek származó helyzetének megállapítása érdekében.

3. cikk

E határozat céljából és az említett jegyzőkönyv 18. cikke (4) és (5) bekezdésének rendelkezéseitől való eltérésként a közösségi tagállamok vámhatóságai EUR.1 szállítási bizonyítványt bocsáthatnak ki a Törökországból származó és Tunéziába exportált szövetekre.

4. cikk

A mellékletben meghatározott mennyiségeket a Bizottság kezeli, amely meghoz minden, a hatékony kezelés érdekében hasznosnak ítélt igazgatási intézkedést. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendeletnek (2) a vámkontingensek kezelésére vonatkozó 308a., 308b. és 308c. cikke értelemszerűen vonatkozik a mellékletben szereplő mennyiségek kezelésére is.

5. cikk

Tunézia vámhatóságai megteszik a szükséges lépéseket az 1. cikkben említett exportált termékek mennyiségi ellenőrzésére. E célból az e határozat alapján általuk kibocsátott minden bizonyítványon szerepel az arra való utalás. A tunéziai illetékes hatóságok háromhavonta kimutatást küldenek a Bizottságnak arról, hogy milyen mennyiségekről állítottak ki EUR.1 szállítási bizonyítványokat e határozat alapján, és közlik a bizonyítványok sorszámát.

6. cikk

Az e határozat értelmében kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványok 7. rovatában az alábbi jelzésnek kell szerepelnie a megállapodás valamelyik nyelvén:

„Eltérés – 1/2005 határozat”.

7. cikk

Tunézia és az Európai Közösség tagállamai a maguk részéről megteszik a határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

8. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba, és azonnal alkalmazni kell, amint a 2. cikk feltételei teljesülnek.

Ezt a határozatot a Tunézia, Törökország és az EU közötti páneurópai–mediterrán származási kumuláció hatálybalépéséig, de legfeljebb egy évig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 14-én.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 97., 1998.3.30., 2. o. A levélváltás formájában az Európai Közösség és a Tunéziai Köztársaság között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK és Tunézia közötti társulási megállapodás mezőgazdasági jegyzőkönyveinek módosításáról szóló megállapodással (HL L 336., 2000.12.30., 93. o.) módosított megállapodás.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKK SZERINTI LISTA

(eltérésben részesülő termékek)

| HR-vámtarifaszám | Leírás | Mennyiség
  (tonna) |
| --- | --- | --- |
| ex ex 620342 és ex ex 620462 | Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág pamutból
  Női hosszúnadrág és bricsesznadrág pamutból | 6 505 |
| ex ex 620343 | Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág szintetikus szálból | 674 |
| ex ex 620341ex ex 620349ex ex 620461ex ex 620463 és ex ex 620469 | Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág gyapjúból vagy finom állati szőrből
  Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág más textilanyagból
  Női hosszúnadrág és bricsesznadrág gyapjúból vagy finom állati szőrből
  Női hosszúnadrág és bricsesznadrág szintetikus szálból
  Női hosszúnadrág és bricsesznadrág más textilanyagból | 861 |
| 6208 és 6212 | Női vagy leányka-atlétaing és más -alsóing, -kombiné, -alsószoknya, -rövidnadrág, -alsónadrág, -hálóing, -pizsama, -hálóköntös, -fürdőköpeny, -háziköntös és hasonló áru
  Melltartó, csípőszorító, fűző, nadrágtartó, harisnyatartó, zoknitartó és hasonló áruk, ezek részei is, kötött vagy hurkolt anyagból is | 646 |
| .6205 és .6206 | Férfi- vagy fiúing
  Női vagy leánykablúz, -ing és -ingblúz | 663 |
| 611231–611239 és 611241–611249 | Férfi- vagy fiúfürdőruha szintetikus szálból
  Férfi- vagy fiúfürdőruha más textilanyagból
  Női vagy leányka-fürdőruha szintetikus szálból
  Női vagy leányka-fürdőruha más textilanyagból | 105 |
| 620451–620459 | Női vagy leánykaszoknya és -nadrágszoknya | 441 |
| | Összesen | 9 895 |

HR-vámtarifaszám

Leírás

Mennyiség

(tonna)

ex ex 620342 és ex ex 620462

Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág pamutból

Női hosszúnadrág és bricsesznadrág pamutból

6 505

ex ex 620343

Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág szintetikus szálból

674

ex ex 620341ex ex 620349ex ex 620461ex ex 620463 és ex ex 620469

Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág gyapjúból vagy finom állati szőrből

Férfi hosszúnadrág és bricsesznadrág más textilanyagból

Női hosszúnadrág és bricsesznadrág gyapjúból vagy finom állati szőrből

Női hosszúnadrág és bricsesznadrág szintetikus szálból

Női hosszúnadrág és bricsesznadrág más textilanyagból

861

6208 és 6212

Női vagy leányka-atlétaing és más -alsóing, -kombiné, -alsószoknya, -rövidnadrág, -alsónadrág, -hálóing, -pizsama, -hálóköntös, -fürdőköpeny, -háziköntös és hasonló áru

Melltartó, csípőszorító, fűző, nadrágtartó, harisnyatartó, zoknitartó és hasonló áruk, ezek részei is, kötött vagy hurkolt anyagból is

646

.6205 és .6206

Férfi- vagy fiúing

Női vagy leánykablúz, -ing és -ingblúz

663

611231–611239 és 611241–611249

Férfi- vagy fiúfürdőruha szintetikus szálból

Férfi- vagy fiúfürdőruha más textilanyagból

Női vagy leányka-fürdőruha szintetikus szálból

Női vagy leányka-fürdőruha más textilanyagból

105

620451–620459

Női vagy leánykaszoknya és -nadrágszoknya

441

Összesen

9 895

---

Bizottság

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/6

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2003. december 10.)

a Wagnisbeteiligungsgesellschaft és a Landesförderinstitut kölcsöne formájában Németország részéről a Neue Harzer Werke GmbH számára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2003) 4496. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/564/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikk (2) bekezdés első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérték az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent idézett rendelkezés (1) alapján, és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Németország az 1999. február 23-én kelt levelében arról értesítette a Bizottságot, hogy támogatást nyújtott a Neue Harzer Werke GmbH (a továbbiakban: NHW) számára. |
| --- | --- |

(1)

Németország az 1999. február 23-én kelt levelében arról értesítette a Bizottságot, hogy támogatást nyújtott a Neue Harzer Werke GmbH (a továbbiakban: NHW) számára.

| (2) | A Bizottság 2000. július 13-án kelt levelében tájékoztatta Németországot azon határozatáról, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2000. július 13-án kelt levelében tájékoztatta Németországot azon határozatáról, hogy a támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárást.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket.

| (4) | 2001. október 17-én a Bizottság a Németország által a Neue Harzer Werke GmbH javára jutatott állami támogatásról szóló 2002/377/EK határozatával (3) a támogatásnak azzal a részével kapcsolatban, amely a társaság 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakítására vonatkozott, elutasító határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

(4)

2001. október 17-én a Bizottság a Németország által a Neue Harzer Werke GmbH javára jutatott állami támogatásról szóló 2002/377/EK határozatával (3) a támogatásnak azzal a részével kapcsolatban, amely a társaság 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakítására vonatkozott, elutasító határozatot fogadott el.

| (5) | A Bizottság 2001. október 17-én kelt levelében tájékoztatta Németországot, hogy a többi intézkedéssel kapcsolatban is határozott az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2001. október 17-én kelt levelében tájékoztatta Németországot, hogy a többi intézkedéssel kapcsolatban is határozott az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárás megindításáról.

| (6) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatot közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket.

II.   A TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

| (7) | A támogatás kedvezményezettje, az NHW, a németországi Sachsen-Anhaltban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott régiónak számít. Az NHW-t 1996 márciusában hozták létre, amikor a tulajdonosai egy eszközügylet (asset deal) útján megszerezték a csődbe jutott Harzer Werke GmbH vagyoneszközeit. Az NHW tevékenysége a vasöntés volt. A vállalkozás eredetileg két – egy homoköntési és egy centrifugális öntési – gyártósorral rendelkezett. |
| --- | --- |

(7)

A támogatás kedvezményezettje, az NHW, a németországi Sachsen-Anhaltban található, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott régiónak számít. Az NHW-t 1996 márciusában hozták létre, amikor a tulajdonosai egy eszközügylet (asset deal) útján megszerezték a csődbe jutott Harzer Werke GmbH vagyoneszközeit. Az NHW tevékenysége a vasöntés volt. A vállalkozás eredetileg két – egy homoköntési és egy centrifugális öntési – gyártósorral rendelkezett.

| (8) | 2000. július 24-én az NHW fizetésképtelenséget jelentett. A fizetésképtelenséget követően a hitelezői tanács hozzájárulásával 2001. január 4-én 1 DEM összegért eladták a társaság részvényeit egy új tulajdonosnak, az ASSET GmbH-nak. |
| --- | --- |

(8)

2000. július 24-én az NHW fizetésképtelenséget jelentett. A fizetésképtelenséget követően a hitelezői tanács hozzájárulásával 2001. január 4-én 1 DEM összegért eladták a társaság részvényeit egy új tulajdonosnak, az ASSET GmbH-nak.

| (9) | Németország továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2001 júliusára sikertelennek bizonyultak az új tulajdonos, az ASSET GmbH erőfeszítései a társaság újjáélesztésére, és ennek következtében folytatni kellett a fizetésképtelenségi eljárást. |
| --- | --- |

(9)

Németország továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 2001 júliusára sikertelennek bizonyultak az új tulajdonos, az ASSET GmbH erőfeszítései a társaság újjáélesztésére, és ennek következtében folytatni kellett a fizetésképtelenségi eljárást.

| (10) | Az NHW hitelezőinek kielégítése érdekében a vagyonértékeket rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében kellene eladni. A homoköntési tevékenységet 2001. december 21-ével beszüntették, és ennek eszközeit felszámolják. A centrifugális öntési tevékenység folytatódott a fizetésképtelenségi eljárás alatt is, és a hitelezői tanács jóváhagyásával eszközügylet útján értékesítik azt egy új befektetőnek. |
| --- | --- |

(10)

Az NHW hitelezőinek kielégítése érdekében a vagyonértékeket rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében kellene eladni. A homoköntési tevékenységet 2001. december 21-ével beszüntették, és ennek eszközeit felszámolják. A centrifugális öntési tevékenység folytatódott a fizetésképtelenségi eljárás alatt is, és a hitelezői tanács jóváhagyásával eszközügylet útján értékesítik azt egy új befektetőnek.

| (11) | E vizsgálati eljárás az NHW 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakításával foglalkozik. |
| --- | --- |

(11)

E vizsgálati eljárás az NHW 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakításával foglalkozik.

| (12) | 1996-ban egy szerkezetátalakítási tervet állítottak össze, amely szerint három éven belül visszaáll az életképesség. A szerkezetátalakítási költségek összege 8 415 864 EUR (16 460 000 DEM) volt. E tervvel kapcsolatban az NHW 4 963 110 EUR (9 707 000 DEM) összegű támogatást kapott a társaság 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakítására. |
| --- | --- |

(12)

1996-ban egy szerkezetátalakítási tervet állítottak össze, amely szerint három éven belül visszaáll az életképesség. A szerkezetátalakítási költségek összege 8 415 864 EUR (16 460 000 DEM) volt. E tervvel kapcsolatban az NHW 4 963 110 EUR (9 707 000 DEM) összegű támogatást kapott a társaság 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakítására.

| (13) | A szerkezetátalakítás finanszírozása az alábbiak szerint történt:
  1. táblázat
  A szerkezetátalakításhoz való állami hozzájárulás







  (DEM) |
| --- | --- |
| 1. | Befektetési juttatás (Gemeinschaftsaufgabe [GA-Mittel]) (5) | 4 402 000 |
| 2. | Befektetési támogatás (Investitionszulage) (6) | 531 000 |
| 3. | WBG (7)-kölcsön (Konsolidierungsprogramm) (8) | 2 000 000 |
| 4. | LFI (9)-kölcsön (Konsolidierungsprogramm) (10) | 744 000 |
| 5. | BvS (11)-juttatás | 2 000 000 |
| Részösszeg DEM | 9 677 000 |
| EUR | 4 947 771 |

(13)

A szerkezetátalakítás finanszírozása az alábbiak szerint történt:

1. táblázat

A szerkezetátalakításhoz való állami hozzájárulás

(DEM)

1.

Befektetési juttatás (Gemeinschaftsaufgabe [GA-Mittel]) (5)

4 402 000

2.

Befektetési támogatás (Investitionszulage) (6)

531 000

3.

WBG (7)-kölcsön (Konsolidierungsprogramm) (8)

2 000 000

4.

LFI (9)-kölcsön (Konsolidierungsprogramm) (10)

744 000

5.

BvS (11)-juttatás

2 000 000

Részösszeg DEM

9 677 000

EUR

4 947 771

2. táblázat

A szerkezetátalakításhoz való magánforrású hozzájárulás

| (DEM) |
| --- |
| 6. | Tőkeinjekció | 500 000 |
| 7. | KFW-kölcsön (Kreditanstalt für Wiederaufbau) | 2 750 000 |
| 8. | Norddeutsche Landesbank befektetési kölcsöne | 2 000 000 |
| 9. | Pénzügyi lízingmegállapodás | 1 179 000 |
| 10. | Tőkebeáramlás | 354 000 |
| Részösszeg DEM | 6 783 000 |
| EUR | 3 468 093 |

(DEM)

6.

Tőkeinjekció

500 000

7.

KFW-kölcsön (Kreditanstalt für Wiederaufbau)

2 750 000

8.

Norddeutsche Landesbank befektetési kölcsöne

2 000 000

9.

Pénzügyi lízingmegállapodás

1 179 000

10.

Tőkebeáramlás

354 000

Részösszeg DEM

6 783 000

EUR

3 468 093

| Összesen (1. + 2. táblázat) | 16 460 000 |
| --- | --- |
| EUR | 8 415 864 |

Összesen (1. + 2. táblázat)

16 460 000

EUR

8 415 864

| (14) | Mivel Németország jelezte, hogy a fenti 1. táblázat 1–4. intézkedéseit a Bizottság által korábban engedélyezett támogatási programokkal összhangban nyújtották, ezeket az intézkedéseket eredetileg létező támogatásnak tekintették, és ezért nem értékelték a 2000. július 13-án kezdődött hivatalos vizsgálati eljárásban. Ezért kezdetben csak az 5. intézkedést tekintették a szerkezetátalakítás eseti támogatásának, amit értékelni kellett a közös piaccal való összeegyeztethetőség szempontjából. |
| --- | --- |

(14)

Mivel Németország jelezte, hogy a fenti 1. táblázat 1–4. intézkedéseit a Bizottság által korábban engedélyezett támogatási programokkal összhangban nyújtották, ezeket az intézkedéseket eredetileg létező támogatásnak tekintették, és ezért nem értékelték a 2000. július 13-án kezdődött hivatalos vizsgálati eljárásban. Ezért kezdetben csak az 5. intézkedést tekintették a szerkezetátalakítás eseti támogatásának, amit értékelni kellett a közös piaccal való összeegyeztethetőség szempontjából.

| (15) | 2001. október 17-én a Bizottság elfogadta a 2001/377/EK határozatot az 1 022 584 EUR (2 millió DEM) összegű ad hoc támogatásról, amelyet a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló, 1994. évi közösségi iránymutatások (12) (a továbbiakban: „1994. évi iránymutatások”) alapján értékeltek. Ebben a határozatban a Bizottság arra az eredményre jut, hogy az NHW szerkezetátalakítására biztosított ad hoc támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(15)

2001. október 17-én a Bizottság elfogadta a 2001/377/EK határozatot az 1 022 584 EUR (2 millió DEM) összegű ad hoc támogatásról, amelyet a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló, 1994. évi közösségi iránymutatások (12) (a továbbiakban: „1994. évi iránymutatások”) alapján értékeltek. Ebben a határozatban a Bizottság arra az eredményre jut, hogy az NHW szerkezetátalakítására biztosított ad hoc támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

| (16) | A 2. táblázat 7., 8. és 9. intézkedését az értékelésnél nem magánforrású hozzájárulásként vették figyelembe, mivel Németország – az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 10. cikke szerinti információnyújtási rendelkezés ellenére – nem juttatta el a Bizottsághoz az annak értékeléséhez szükséges információkat, hogy ezen intézkedések piaci alapon biztosítottak-e. |
| --- | --- |

(16)

A 2. táblázat 7., 8. és 9. intézkedését az értékelésnél nem magánforrású hozzájárulásként vették figyelembe, mivel Németország – az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 10. cikke szerinti információnyújtási rendelkezés ellenére – nem juttatta el a Bizottsághoz az annak értékeléséhez szükséges információkat, hogy ezen intézkedések piaci alapon biztosítottak-e.

| (17) | Ugyanazon a napon, amikor az 5. intézkedést illető 2002/377/EK határozatot meghozták, a Bizottság elfogadott egy határozatot, amelyben kiterjesztette az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást az 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM) összegű 1. táblázatban szereplő 3. és 4. intézkedésre is. Ezek az intézkedések ugyanannak a szerkezetátalakítási csomagnak a részei voltak, mint a 2002/377/EK határozatban említett intézkedés, amelyet azonban formális okok miatt nem lehetett belevenni a kezdeti értékelésbe, mivel ezeket feltételezhetően a Bizottság által jóváhagyott olyan támogatási programok alapján nyújtották, amelyeket meglévő támogatásnak kellett tekinteni. Amennyiben egy intézkedés meglévő támogatásnak minősül, nem lehet egyéni értékelés alá vonni a 88. cikk (2) bekezdésével összhangban, mert az intézkedéseket elvileg már jóváhagyottnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(17)

Ugyanazon a napon, amikor az 5. intézkedést illető 2002/377/EK határozatot meghozták, a Bizottság elfogadott egy határozatot, amelyben kiterjesztette az EK-Szerződés 88. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást az 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM) összegű 1. táblázatban szereplő 3. és 4. intézkedésre is. Ezek az intézkedések ugyanannak a szerkezetátalakítási csomagnak a részei voltak, mint a 2002/377/EK határozatban említett intézkedés, amelyet azonban formális okok miatt nem lehetett belevenni a kezdeti értékelésbe, mivel ezeket feltételezhetően a Bizottság által jóváhagyott olyan támogatási programok alapján nyújtották, amelyeket meglévő támogatásnak kellett tekinteni. Amennyiben egy intézkedés meglévő támogatásnak minősül, nem lehet egyéni értékelés alá vonni a 88. cikk (2) bekezdésével összhangban, mert az intézkedéseket elvileg már jóváhagyottnak kell tekinteni.

| (18) | A hivatalos vizsgálat kiterjesztéséről (a továbbiakban: a kiterjesztésről) szóló határozatban a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy az 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM) összegű támogatások nem egyeztethetőek össze az előzőleg engedélyezett támogatási rendszerrel, és ennélfogva ténylegesen a szerkezetátalakításhoz nyújtott ad hoc támogatásnak tekintendőek, amelyeknek – a korábban értékelt ad hoc támogatáshoz hasonlóan – meg kell felelniük a szerkezetátalakítási támogatás biztosításához előírt eltéréseknek. |
| --- | --- |

(18)

A hivatalos vizsgálat kiterjesztéséről (a továbbiakban: a kiterjesztésről) szóló határozatban a Bizottság arra az eredményre jutott, hogy az 1 402 985 EUR (2 744 000 DEM) összegű támogatások nem egyeztethetőek össze az előzőleg engedélyezett támogatási rendszerrel, és ennélfogva ténylegesen a szerkezetátalakításhoz nyújtott ad hoc támogatásnak tekintendőek, amelyeknek – a korábban értékelt ad hoc támogatáshoz hasonlóan – meg kell felelniük a szerkezetátalakítási támogatás biztosításához előírt eltéréseknek.

III.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (19) | A 2003. október 14-én kelt levelében Németország kiegészítő információkat szolgáltatott a szerkezetátalakításhoz való feltehetőleg magánforrású hozzájárulással kapcsolatban (a fenti 2. táblázat 7., 8., és 9. intézkedése). Ezek szerint:






  a) | a 7. intézkedés 2 812 EUR (5 500 DEM) összegű kamattámogatást tartalmazott; |
| --- | --- | --- |

(19)

A 2003. október 14-én kelt levelében Németország kiegészítő információkat szolgáltatott a szerkezetátalakításhoz való feltehetőleg magánforrású hozzájárulással kapcsolatban (a fenti 2. táblázat 7., 8., és 9. intézkedése). Ezek szerint:

a)

a 7. intézkedés 2 812 EUR (5 500 DEM) összegű kamattámogatást tartalmazott;

| b) | a 8. intézkedés 8 684 EUR (16 985 DEM) összegű kamattámogatást tartalmazott; |
| --- | --- |

b)

a 8. intézkedés 8 684 EUR (16 985 DEM) összegű kamattámogatást tartalmazott;

| c) | a 9. intézkedést nem hajtották végre. |
| --- | --- |

c)

a 9. intézkedést nem hajtották végre.

IV.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (20) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kijelenti, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen az állami forrásból bizonyos vállalkozásoknak nyújtott olyan támogatás, amely torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó és meglévő támogatásnak nem minősülő intézkedések általában összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, kivéve, ha vagy az EK-Szerződés 87. cikkének (2), vagy 87. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eltérések hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(20)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése kijelenti, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen az állami forrásból bizonyos vállalkozásoknak nyújtott olyan támogatás, amely torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó és meglévő támogatásnak nem minősülő intézkedések általában összeegyeztethetetlenek a közös piaccal, kivéve, ha vagy az EK-Szerződés 87. cikkének (2), vagy 87. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eltérések hatálya alá tartoznak.

1.   Állami támogatás

| (21) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2. táblázat 7. és 8. intézkedése kamattámogatásának összege 11 496 EUR, és ez az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben (14) előírt minimális küszöb alatt van. Ebből kifolyólag ezen intézkedések e határozatban való további vizsgálata nem szükséges. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2. táblázat 7. és 8. intézkedése kamattámogatásának összege 11 496 EUR, és ez az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletben (14) előírt minimális küszöb alatt van. Ebből kifolyólag ezen intézkedések e határozatban való további vizsgálata nem szükséges.

| (22) | A 3. és 4. intézkedés, az összesen 1 402 985 EUR összegű kölcsön nem tartozik a Németország által említett meglévő támogatási programok alá. Az előző eljárások megindításáról szóló határozatokban már említett okokból ezeket az intézkedéseket az NHW szerkezetátalakításához nyújtott eseti támogatásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

A 3. és 4. intézkedés, az összesen 1 402 985 EUR összegű kölcsön nem tartozik a Németország által említett meglévő támogatási programok alá. Az előző eljárások megindításáról szóló határozatokban már említett okokból ezeket az intézkedéseket az NHW szerkezetátalakításához nyújtott eseti támogatásnak kell tekinteni.

| (23) | Ezeket a kölcsönöket Németország nyújtja az NHW, egy nehézségekkel küzdő vállalat szerkezetátalakításának finanszírozásához. Így ezek olyan gazdasági előnyöket biztosítottak egy bizonyos vállalkozásnak, amelyekhez normális piacgazdasági feltételek mellett nem juthatott volna. Jellegüknél fogva az ilyen intézkedések eltorzíthatják a versenyt. Tekintettel a segítségnyújtás jellegére és az államok közötti, közös piaci ágazatokon belüli kereskedelemre, amelyben a kedvezményezett vállalkozás aktívan részt vesz, a megítélt pénzügyi intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Az intézkedések tehát támogatásnak számítanak. |
| --- | --- |

(23)

Ezeket a kölcsönöket Németország nyújtja az NHW, egy nehézségekkel küzdő vállalat szerkezetátalakításának finanszírozásához. Így ezek olyan gazdasági előnyöket biztosítottak egy bizonyos vállalkozásnak, amelyekhez normális piacgazdasági feltételek mellett nem juthatott volna. Jellegüknél fogva az ilyen intézkedések eltorzíthatják a versenyt. Tekintettel a segítségnyújtás jellegére és az államok közötti, közös piaci ágazatokon belüli kereskedelemre, amelyben a kedvezményezett vállalkozás aktívan részt vesz, a megítélt pénzügyi intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Az intézkedések tehát támogatásnak számítanak.

2.   Az EK-Szerződés 87. cikke szerinti eltérés

| (24) | A 87. cikk (2) és (3) bekezdése megállapítja azokat a feltételeket, amelyek szerint valamely támogatás összeegyeztethetőnek vagy nem összeegyeztethetőnek számít a közös piaccal. |
| --- | --- |

(24)

A 87. cikk (2) és (3) bekezdése megállapítja azokat a feltételeket, amelyek szerint valamely támogatás összeegyeztethetőnek vagy nem összeegyeztethetőnek számít a közös piaccal.

| (25) | A két kölcsönt – a 2001/377/EK határozat tárgyát képező egyéb szerkezetátalakítási intézkedésekhez hasonlóan – az NHW 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakításának finanszírozásához nyújtották. Ezért a korábban értékelt intézkedésekhez hasonlóan a két kölcsönt a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján kell értékelni, amelyben a Bizottság meghatározta az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján megvalósuló kedvező elbírálás részletes feltételeit. Annak ellenére, hogy a vállalat telephelye támogatásra jogosult régióban van, a nehézségekkel küszködő vállalatoknak nyújtott ad hoc támogatásokat ezen iránymutatások alapján kell értékelni, még akkor is, ha a regionális fejlesztés fontosságát figyelembe veszik. A szerkezetátalakítás eredményeként a vállalatnak gazdaságilag jövedelmezővé kell válnia, amely a régió fejlődéséhez folyamatos támogatás nélkül képes hozzájárulni (15). |
| --- | --- |

(25)

A két kölcsönt – a 2001/377/EK határozat tárgyát képező egyéb szerkezetátalakítási intézkedésekhez hasonlóan – az NHW 1996 és 1999 közötti szerkezetátalakításának finanszírozásához nyújtották. Ezért a korábban értékelt intézkedésekhez hasonlóan a két kölcsönt a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján kell értékelni, amelyben a Bizottság meghatározta az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján megvalósuló kedvező elbírálás részletes feltételeit. Annak ellenére, hogy a vállalat telephelye támogatásra jogosult régióban van, a nehézségekkel küszködő vállalatoknak nyújtott ad hoc támogatásokat ezen iránymutatások alapján kell értékelni, még akkor is, ha a regionális fejlesztés fontosságát figyelembe veszik. A szerkezetátalakítás eredményeként a vállalatnak gazdaságilag jövedelmezővé kell válnia, amely a régió fejlődéséhez folyamatos támogatás nélkül képes hozzájárulni (15).

| (26) | Amint korábban már megállapításra került a 2001/377/EK határozatban, a Németország által benyújtott információ arra utal, hogy a kedvezményezett a teljes támogatást a nehézségekkel küzdő vállalatok (16) megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 1999. évi közzétételét (1999. évi iránymutatások) megelőzően kapta. Ezért az 1999. évi iránymutatások 7.5. pontja értelmében a szóban forgó intézkedésekre az 1994. évi iránymutatások alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(26)

Amint korábban már megállapításra került a 2001/377/EK határozatban, a Németország által benyújtott információ arra utal, hogy a kedvezményezett a teljes támogatást a nehézségekkel küzdő vállalatok (16) megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások 1999. évi közzétételét (1999. évi iránymutatások) megelőzően kapta. Ezért az 1999. évi iránymutatások 7.5. pontja értelmében a szóban forgó intézkedésekre az 1994. évi iránymutatások alkalmazandóak.

| (27) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy az intézkedések egy olyan szerkezetátalakítási terv részét képezik, amelyeket a Bizottság már értékelt 2001/377/EK határozatában. |
| --- | --- |

(27)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy az intézkedések egy olyan szerkezetátalakítási terv részét képezik, amelyeket a Bizottság már értékelt 2001/377/EK határozatában.

a)   Az életképesség helyreállítása

| (28) | Az 1994. évi iránymutatás szerint a szerkezetátalakítási tervnek az életképesség ésszerű időn belül történő helyreállításához kell vezetnie, ami után a társaságnak önerőből részt kell vennie a piaci versenyben. |
| --- | --- |

(28)

Az 1994. évi iránymutatás szerint a szerkezetátalakítási tervnek az életképesség ésszerű időn belül történő helyreállításához kell vezetnie, ami után a társaságnak önerőből részt kell vennie a piaci versenyben.

| (29) | A Bizottság 2001/377/EK határozatában e kritérium alapján már értékelte a szerkezetátalakítási támogatást, ennek során arra a következtetésre jutott, hogy az 1994. évi iránymutatások életképességi kritériuma nem teljesült, mivel a szerkezetátalakítási terv nem tekinthető olyannak, mint ami képes volt helyreállítani a vállalat hosszú távú életképességét. A következtetés az alábbi eredményekre alapult:






  a) | a tervben túlbecsülték a tervezett forgalmat; |
| --- | --- | --- |

(29)

A Bizottság 2001/377/EK határozatában e kritérium alapján már értékelte a szerkezetátalakítási támogatást, ennek során arra a következtetésre jutott, hogy az 1994. évi iránymutatások életképességi kritériuma nem teljesült, mivel a szerkezetátalakítási terv nem tekinthető olyannak, mint ami képes volt helyreállítani a vállalat hosszú távú életképességét. A következtetés az alábbi eredményekre alapult:

a)

a tervben túlbecsülték a tervezett forgalmat;

| b) | a terv nem foglalkozott megfelelően a rezsiköltségekkel (ami a kezdeti sikertelenség egyik oka volt); |
| --- | --- |

b)

a terv nem foglalkozott megfelelően a rezsiköltségekkel (ami a kezdeti sikertelenség egyik oka volt);

| c) | a 203-ról 177 főre történő létszámleépítés nem volt elegendő a személyzeti költségek csökkentésére; |
| --- | --- |

c)

a 203-ról 177 főre történő létszámleépítés nem volt elegendő a személyzeti költségek csökkentésére;

| d) | a tervben figyelembe vett más üzemi költségek túlzottak voltak, különösen a magas karbantartási költség. |
| --- | --- |

d)

a tervben figyelembe vett más üzemi költségek túlzottak voltak, különösen a magas karbantartási költség.

| (30) | Mivel a két kölcsönt ugyanahhoz a szerkezetátalakításhoz és ugyanazon szerkezetátalakítási terv alapján biztosították, a Bizottság csak megismételni tudja azt a következtetését, hogy a terv nem biztosította az életképességet. |
| --- | --- |

(30)

Mivel a két kölcsönt ugyanahhoz a szerkezetátalakításhoz és ugyanazon szerkezetátalakítási terv alapján biztosították, a Bizottság csak megismételni tudja azt a következtetését, hogy a terv nem biztosította az életképességet.

b)   Az elfogadhatatlan versenytorzulások elkerülése

| (31) | Az 1994. évi iránymutatás egy másik feltétele a támogatás által a versenyre gyakorolt káros hatás ellensúlyozása, amelynek a társaság kapacitásának csökkentéséhez kell vezetnie, mivel túlzott kapacitással rendelkező piacokon működik. |
| --- | --- |

(31)

Az 1994. évi iránymutatás egy másik feltétele a támogatás által a versenyre gyakorolt káros hatás ellensúlyozása, amelynek a társaság kapacitásának csökkentéséhez kell vezetnie, mivel túlzott kapacitással rendelkező piacokon működik.

| (32) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a támogatás juttatásának idején – amint azt a 2001/377/EK határozat megállapítja – az NHW KKV-nak minősült. Az 1994. évi iránymutatások szerint a kis- és középvállalkozások (KKV-k) támogatása esetében (17) a Bizottság kevésbé szigorú megítélést alkalmaz, különösen a kapacitás csökkentésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(32)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a támogatás juttatásának idején – amint azt a 2001/377/EK határozat megállapítja – az NHW KKV-nak minősült. Az 1994. évi iránymutatások szerint a kis- és középvállalkozások (KKV-k) támogatása esetében (17) a Bizottság kevésbé szigorú megítélést alkalmaz, különösen a kapacitás csökkentésével kapcsolatban.

| (33) | Mivel a támogatást nagyon alacsony piaci részesedésű KKV-nak nyújtották, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az NHW-nak nyújtott támogatás az 1994. évi iránymutatások értelmében nem vezetett a verseny indokolatlan eltorzulásához. |
| --- | --- |

(33)

Mivel a támogatást nagyon alacsony piaci részesedésű KKV-nak nyújtották, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az NHW-nak nyújtott támogatás az 1994. évi iránymutatások értelmében nem vezetett a verseny indokolatlan eltorzulásához.

c)   A szerkezetátalakítási költségek és előnyök arányossága

| (34) | Az 1994. évi iránymutatások előírják, hogy a támogatást a felvállalandó szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(34)

Az 1994. évi iránymutatások előírják, hogy a támogatást a felvállalandó szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra kell korlátozni.

| (35) | A 2001/377/EK határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arányossági kritérium két tekintetben nem teljesült. |
| --- | --- |

(35)

A 2001/377/EK határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az arányossági kritérium két tekintetben nem teljesült.

| (36) | Egyrészről a kedvezményezettnek az arányossági kritérium alapján kötelessége piaci áron saját vagy külső eszközből jelentős hozzájárulást nyújtani a szerkezetátalakítás költségeihez. A rendelkezésre álló információkból az tűnik ki, hogy a befektető ténylegesen 0,5 millió DEM összegű hozzájárulást bocsátott rendelkezésre. Mivel a lízingfeltételekhez (2. táblázat 9. intézkedés) nem nyújtottak be további információkat a vizsgálati eljárás során, a Bizottság nem tudta megítélni, hogy a hozzájárulás megfelelt-e a piaci feltételeknek. Ettől eltekintve a kedvezményezett hozzájárulásának tetemessége értékelésére nézve a lízing felbecsülését jelentéktelennek tekintették. |
| --- | --- |

(36)

Egyrészről a kedvezményezettnek az arányossági kritérium alapján kötelessége piaci áron saját vagy külső eszközből jelentős hozzájárulást nyújtani a szerkezetátalakítás költségeihez. A rendelkezésre álló információkból az tűnik ki, hogy a befektető ténylegesen 0,5 millió DEM összegű hozzájárulást bocsátott rendelkezésre. Mivel a lízingfeltételekhez (2. táblázat 9. intézkedés) nem nyújtottak be további információkat a vizsgálati eljárás során, a Bizottság nem tudta megítélni, hogy a hozzájárulás megfelelt-e a piaci feltételeknek. Ettől eltekintve a kedvezményezett hozzájárulásának tetemessége értékelésére nézve a lízing felbecsülését jelentéktelennek tekintették.

| (37) | Ezen túlmenően a többi hozzájárulást nem tekinthették a kedvezményező részéről nyújtott hozzájárulásnak. Mivel a KFW-kölcsönt (2. táblázat 7. intézkedés) illetően az információnyújtási rendelkezés ellenére nem nyújtottak be kiegészítő információt, a Bizottság nem tudta megítélni, hogy a hozzájárulások megfeleltek-e a piaci feltételeknek. Ugyanezen érvelés vonatkozott a Nord LB által nyújtott kölcsönre (2. táblázat 8. intézkedés). A tőkebeáramlás nem tekinthető a kedvezményezett hozzájárulásának (2. táblázat 10. intézkedés). A tőkebeáramlásra nagyrészt előző állami támogatások útján tettek szert. A tőkebeáramlást ezenkívül 1996-ban, a szerkezetátalakítási terv felállításakor még nem valósították meg, ennélfogva bizonytalan volt. |
| --- | --- |

(37)

Ezen túlmenően a többi hozzájárulást nem tekinthették a kedvezményező részéről nyújtott hozzájárulásnak. Mivel a KFW-kölcsönt (2. táblázat 7. intézkedés) illetően az információnyújtási rendelkezés ellenére nem nyújtottak be kiegészítő információt, a Bizottság nem tudta megítélni, hogy a hozzájárulások megfeleltek-e a piaci feltételeknek. Ugyanezen érvelés vonatkozott a Nord LB által nyújtott kölcsönre (2. táblázat 8. intézkedés). A tőkebeáramlás nem tekinthető a kedvezményezett hozzájárulásának (2. táblázat 10. intézkedés). A tőkebeáramlásra nagyrészt előző állami támogatások útján tettek szert. A tőkebeáramlást ezenkívül 1996-ban, a szerkezetátalakítási terv felállításakor még nem valósították meg, ennélfogva bizonytalan volt.

| (38) | E hozzájárulásokat ennélfogva nem tekinthették a kedvezményezett hozzájárulásainak, ami miatt nem vehették őket figyelembe a támogatás arányosságának értékelésekor. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítási költségek 16,49 millió DEM-et tettek ki, amihez az állami hatóságok hozzájárulása 9,707 millió DEM, illetőleg 58,9 %, a befektetőé pedig 1,679 millió DEM, illetőleg 10,2 % (vagy esetlegesen csak 0,5 millió DEM, illetőleg 3 %) volt. E tényállásra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett hozzájárulása az 1994. évi iránymutatások értelmében nem tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(38)

E hozzájárulásokat ennélfogva nem tekinthették a kedvezményezett hozzájárulásainak, ami miatt nem vehették őket figyelembe a támogatás arányosságának értékelésekor. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítási költségek 16,49 millió DEM-et tettek ki, amihez az állami hatóságok hozzájárulása 9,707 millió DEM, illetőleg 58,9 %, a befektetőé pedig 1,679 millió DEM, illetőleg 10,2 % (vagy esetlegesen csak 0,5 millió DEM, illetőleg 3 %) volt. E tényállásra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett hozzájárulása az 1994. évi iránymutatások értelmében nem tekinthető jelentősnek.

| (39) | A Németország által benyújtott legfrissebb információk szerint a 2 táblázatban szereplő 8. intézkedést soha sem hajtották végre. Ezért a 2001/377/EK határozatban szereplő magyarázatok és észrevételek ellenére a szerkezetátalakításhoz nem nyújtottak ilyen összegű hozzájárulást. |
| --- | --- |

(39)

A Németország által benyújtott legfrissebb információk szerint a 2 táblázatban szereplő 8. intézkedést soha sem hajtották végre. Ezért a 2001/377/EK határozatban szereplő magyarázatok és észrevételek ellenére a szerkezetátalakításhoz nem nyújtottak ilyen összegű hozzájárulást.

| (40) | A legfrissebb információk szerint a 2 428 636 EUR (4,75 millió DEM) összegű, a 2. táblázatban szereplő 7. és 8. intézkedést államilag refinanszírozták 11 496 EUR összegű kamattámogatással. Az ilyen, állami támogatásokhoz kapcsolt intézkedések nem tekinthetők magánforrású hozzájárulásoknak. |
| --- | --- |

(40)

A legfrissebb információk szerint a 2 428 636 EUR (4,75 millió DEM) összegű, a 2. táblázatban szereplő 7. és 8. intézkedést államilag refinanszírozták 11 496 EUR összegű kamattámogatással. Az ilyen, állami támogatásokhoz kapcsolt intézkedések nem tekinthetők magánforrású hozzájárulásoknak.

| (41) | Ennek eredményeképpen, a legújabb információk figyelembevételével nyomós okok állnak fenn arra vonatkozólag, hogy a kedvezményezett hozzájárulásai az 1994. évi iránymutatások értelmében nem tekinthetők jelentősnek. |
| --- | --- |

(41)

Ennek eredményeképpen, a legújabb információk figyelembevételével nyomós okok állnak fenn arra vonatkozólag, hogy a kedvezményezett hozzájárulásai az 1994. évi iránymutatások értelmében nem tekinthetők jelentősnek.

| (42) | Másrészről az 1994. évi iránymutatások szerint az következik az arányossági kritériumból, hogy csak a szerkezetátalakításhoz szükséges befektetések részesülhetnek támogatásban. Egyéb esetben a támogatás nem korlátozódik a szükséges minimumra. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségét fejezte ki arra vonatkozólag, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e, mivel a vállalat a szerkezetátalakítás ideje alatt 20 %-os részesedést szerzett a Torgelow GmbH vasöntödében. Mivel az információnyújtási kérelem ellenére nem érkezett be információ a részesedésszerzésről, a Bizottság nem tudja megítélni, hogy e vétel szükséges volt-e az 1996. évi szerkezetátalakításhoz. A Bizottság ennélfogva 2001/377/EK határozatában megállapította, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra. Ezen értékelést e jelen határozattal összefüggésben kell jóváhagyni. |
| --- | --- |

(42)

Másrészről az 1994. évi iránymutatások szerint az következik az arányossági kritériumból, hogy csak a szerkezetátalakításhoz szükséges befektetések részesülhetnek támogatásban. Egyéb esetben a támogatás nem korlátozódik a szükséges minimumra. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségét fejezte ki arra vonatkozólag, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódott-e, mivel a vállalat a szerkezetátalakítás ideje alatt 20 %-os részesedést szerzett a Torgelow GmbH vasöntödében. Mivel az információnyújtási kérelem ellenére nem érkezett be információ a részesedésszerzésről, a Bizottság nem tudja megítélni, hogy e vétel szükséges volt-e az 1996. évi szerkezetátalakításhoz. A Bizottság ennélfogva 2001/377/EK határozatában megállapította, hogy a támogatás nem korlátozódott a szükséges minimumra. Ezen értékelést e jelen határozattal összefüggésben kell jóváhagyni.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (43) | A fent kifejtettekre tekintettel megállapítható, hogy az NHW-nek nyújtott támogatások egyrészről nem felelnek meg az arányossági kritériumnak, és másrészről nem képezték egy olyan fenntartható szerkezetátalakítási terv részét, amelynek következtében a vállalat a szerkezetátalakítást követően saját eszközeivel versenyképessé vált volna. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem felel meg az 1994. évi iránymutatásokban előírt feltételeknek és ennélfogva a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(43)

A fent kifejtettekre tekintettel megállapítható, hogy az NHW-nek nyújtott támogatások egyrészről nem felelnek meg az arányossági kritériumnak, és másrészről nem képezték egy olyan fenntartható szerkezetátalakítási terv részét, amelynek következtében a vállalat a szerkezetátalakítást követően saját eszközeivel versenyképessé vált volna. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás nem felel meg az 1994. évi iránymutatásokban előírt feltételeknek és ennélfogva a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Wagnisbeteiligungsgesellschaft és a Landesförderinstitut kölcsöne formájában Németország részéről a Neue Harzer Werke GmbH számára nyújtott 1 402 985 EUR összegű állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2. cikk

(1)   Németország megteszi az 1. cikkben említett és a kedvezményezett számára jogellenesen nyújtott támogatás kedvezményezettől való behajtásához szükséges intézkedéseket.

(2)   A behajtást haladéktalanul és a nemzeti jog eljárásaival összhangban végrehajtják, feltéve hogy azok lehetővé teszik e határozat azonnali és eredményes végrehajtását. A behajtandó támogatás tartalmazza a kamatokat is attól az időponttól kezdődően, hogy az a kedvezményezett rendelkezésére állt, a behajtás napjáig bezárólag. A kamat számításának alapja a regionális segély támogatástartalmának kiszámítására használt referencia-kamatláb.

3. cikk

Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Németország tájékoztatja a Bizottságot az annak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

4. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2003. december 10-én.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 301., 2000.10.21., 16. o. és HL C 32., 2002.2.5., 9. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  HL L 134., 2002.5.22., 51. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  Gemeinschaftsaufgabe, Förderung der regionalen Wirtschaftsaufgabe, 26. Rahmenplan.

5

(6)  Investitionszulagengesetz.

6

(7)  Wagnisbeteiligungsgesellschaft.

7

(8)  Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt).

8

(9)  Landesförderinstitut.

9

(10)  Konsolidierungsfond des Landes Sachsen-Anhalt.

10

(11)  Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben.

11

(12)  HL C 368., 1994.12.23., 12. o.

12

(13)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

13

(14)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

14

(15)  Az 1994. évi iránymutatás 3.2.3. pontja.

15

(16)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

16

(17)  Az iránymutatások 3.2.4. pontja.

17

---

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/13

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. március 9.)

a 2002. és 2003. években földgázra és villamos energiára nyújtott energiaadó-visszatérítésre vonatkozóan Ausztria által alkalmazott támogatási programról

(az értesítés a C(2004) 325. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/565/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az érintetteket az említett cikkek (1) szerint véleménynyilvánításra kérték fel, és e véleményekre tekintettel,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2002. október 8-án az Osztrák Köztársaság Szövetségi Törvénytárában közzétették a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvényt, melynek 6. cikke az 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvény módosítását irányozza elő. |
| --- | --- |

(1)

2002. október 8-án az Osztrák Köztársaság Szövetségi Törvénytárában közzétették a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvényt, melynek 6. cikke az 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvény módosítását irányozza elő.

| (2) | A Bizottság 2003. április 30-i levelével Ausztria tudomására hozta határozatát, hogy az ezekben a törvényekben foglalt támogatás miatt megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2003. április 30-i levelével Ausztria tudomására hozta határozatát, hogy az ezekben a törvényekben foglalt támogatás miatt megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (3) | 2003. augusztus 20-án az Osztrák Köztársaság Szövetségi Törvénytárában közzétették a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvényt, melynek 54. cikkének 6. pontja a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel módosított 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvény hatályát 2003. december 31-ig meghosszabbítja. |
| --- | --- |

(3)

2003. augusztus 20-án az Osztrák Köztársaság Szövetségi Törvénytárában közzétették a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvényt, melynek 54. cikkének 6. pontja a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel módosított 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvény hatályát 2003. december 31-ig meghosszabbítja.

| (4) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (2). A Bizottság a szóban forgó támogatással kapcsolatban minden más érdekeltet nyilatkozattételre szólított fel. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (2). A Bizottság a szóban forgó támogatással kapcsolatban minden más érdekeltet nyilatkozattételre szólított fel.

| (5) | 2003. július 4-i levelével, melyet a Bizottság ugyanezen a napon iktatott (A/34759), Ausztria nyilatkozott az eljárás megindításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(5)

2003. július 4-i levelével, melyet a Bizottság ugyanezen a napon iktatott (A/34759), Ausztria nyilatkozott az eljárás megindításával kapcsolatban.

| (6) | A Bizottsághoz 2003. augusztus 12-én beérkezett az osztrák Iparszövetség véleménye, 2003. augusztus 18-án a Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H véleménye és 2003. augusztus 14-én a Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleménye. Az Osztrák Szövetségi Munkáskamara 2003. november 21-i levelével visszavonta véleményét. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottsághoz 2003. augusztus 12-én beérkezett az osztrák Iparszövetség véleménye, 2003. augusztus 18-án a Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H véleménye és 2003. augusztus 14-én a Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleménye. Az Osztrák Szövetségi Munkáskamara 2003. november 21-i levelével visszavonta véleményét.

| (7) | Az összes vélemény határidőben érkezett be (3). A Bizottság a véleményeket továbbította Ausztriának, aki azonban ezekkel kapcsolatban még nem foglalt állást. |
| --- | --- |

(7)

Az összes vélemény határidőben érkezett be (3). A Bizottság a véleményeket továbbította Ausztriának, aki azonban ezekkel kapcsolatban még nem foglalt állást.

| (8) | 2003. december 5-i levelével, melyet a Bizottság 2003. december 8-án iktatott (A/38575), Ausztria további információkat közölt az energiaadó-visszatérítés 2002. és 2003. években történt végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(8)

2003. december 5-i levelével, melyet a Bizottság 2003. december 8-án iktatott (A/38575), Ausztria további információkat közölt az energiaadó-visszatérítés 2002. és 2003. években történt végrehajtásáról.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (9) | A villamosenergia-adóról szóló törvény és a földgázadóról szóló törvény szerint, melyek mindegyikét 1996. június 1-jén bocsátották ki, a villamosenergia- ill. földgázadót a villamosenergia- és fölgázszállításra, kivéve a villamosenergia- ill. földgázszolgáltató vállalatoknak és egyéb viszonteladóknak történő szállítást, továbbá a villamosenergia- ill. földgázszolgáltatók általi villamosenergia- és földgázfogyasztásra, valamint a saját előállítású vagy az adóterületre bevitt villamos energia, ill. földgáz fogyasztására vetik ki. |
| --- | --- |

(9)

A villamosenergia-adóról szóló törvény és a földgázadóról szóló törvény szerint, melyek mindegyikét 1996. június 1-jén bocsátották ki, a villamosenergia- ill. földgázadót a villamosenergia- és fölgázszállításra, kivéve a villamosenergia- ill. földgázszolgáltató vállalatoknak és egyéb viszonteladóknak történő szállítást, továbbá a villamosenergia- ill. földgázszolgáltatók általi villamosenergia- és földgázfogyasztásra, valamint a saját előállítású vagy az adóterületre bevitt villamos energia, ill. földgáz fogyasztására vetik ki.

| (10) | Adóalany általában a villamos energia vagy földgáz szállítója. Az energiaszolgáltatásban részesülőnek az adóalany részére meg kell fizetnie a továbbszámlázott energiaadót. A szolgáltató vállalatnak az energiaadók összegét, mely a szolgáltatás mindenkori átvevőjére jut, legkésőbb az éves elszámolásban világosan ki kell mutatnia az átvevő részére. |
| --- | --- |

(10)

Adóalany általában a villamos energia vagy földgáz szállítója. Az energiaszolgáltatásban részesülőnek az adóalany részére meg kell fizetnie a továbbszámlázott energiaadót. A szolgáltató vállalatnak az energiaadók összegét, mely a szolgáltatás mindenkori átvevőjére jut, legkésőbb az éves elszámolásban világosan ki kell mutatnia az átvevő részére.

| (11) | A villamos energia adója a vizsgált időszakban 0,015 EUR/kWh. A földgázra eső adó 0,0436 EUR/m3. |
| --- | --- |

(11)

A villamos energia adója a vizsgált időszakban 0,015 EUR/kWh. A földgázra eső adó 0,0436 EUR/m3.

| (12) | A Európai Közösségek Bíróságának a C-143/99 sz. ügyben hozott ítéletéhez (a továbbiakban: „Adria–Bécs ügyben hozott ítélet”) kapcsolódva, egy előzetes döntéshozatali eljárás (4) keretében Ausztria az 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt a 2002. évi 158. szövetségi törvénnyel módosította, mely a 6. cikkében előirányozza, hogy 2002. január 1-jétől minden vállalatnak joga van a földgázra és villamos energiára fizetett energiaadók visszatérítésére, ha ezek az adók összesen a nettó termelési érték 0,35 %-át meghaladják. A nettó termelési értéket az 1994. évi forgalmi adóról szóló törvény 1. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. pontja szerinti forgalmak és az 1. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. pontja szerinti azon forgalmak közötti különbözet összegeként határozzák meg, melyek a vállalat felé teljesítésre kerülnek. Az 1994. évi, forgalmi adóról szóló törvényben azok a forgalmak minősülnek szállításoknak és egyéb szolgáltatásoknak, melyeket egy vállalat belföldön fizetség ellenében bonyolít le. A törvény ide beleérti a saját fogyasztást, az importokat azonban nem. Az első 363 EUR nem kerül visszatérítésre. |
| --- | --- |

(12)

A Európai Közösségek Bíróságának a C-143/99 sz. ügyben hozott ítéletéhez (a továbbiakban: „Adria–Bécs ügyben hozott ítélet”) kapcsolódva, egy előzetes döntéshozatali eljárás (4) keretében Ausztria az 1996. évi, energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt a 2002. évi 158. szövetségi törvénnyel módosította, mely a 6. cikkében előirányozza, hogy 2002. január 1-jétől minden vállalatnak joga van a földgázra és villamos energiára fizetett energiaadók visszatérítésére, ha ezek az adók összesen a nettó termelési érték 0,35 %-át meghaladják. A nettó termelési értéket az 1994. évi forgalmi adóról szóló törvény 1. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. pontja szerinti forgalmak és az 1. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. pontja szerinti azon forgalmak közötti különbözet összegeként határozzák meg, melyek a vállalat felé teljesítésre kerülnek. Az 1994. évi, forgalmi adóról szóló törvényben azok a forgalmak minősülnek szállításoknak és egyéb szolgáltatásoknak, melyeket egy vállalat belföldön fizetség ellenében bonyolít le. A törvény ide beleérti a saját fogyasztást, az importokat azonban nem. Az első 363 EUR nem kerül visszatérítésre.

| (13) | Az adó-visszatérítés a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig terjedő időszakra érvényes. |
| --- | --- |

(13)

Az adó-visszatérítés a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig terjedő időszakra érvényes.

| (14) | A kifizetett visszatérítések kb. évi 330 millió EUR-t tesznek ki. |
| --- | --- |

(14)

A kifizetett visszatérítések kb. évi 330 millió EUR-t tesznek ki.

| (15) | A Bizottság azért indította meg az eljárást, mert kétségei voltak az intézkedés támogatási jellegére és a vélt támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozóan. A Bizottság megítélése szerint az adó-visszatérítési rendszer de facto az energiaigényes vállalatoknak kedvezett, és ennek folytán szelektív volt. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a vélt támogatás az állami környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi kerettel (5) összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság azért indította meg az eljárást, mert kétségei voltak az intézkedés támogatási jellegére és a vélt támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozóan. A Bizottság megítélése szerint az adó-visszatérítési rendszer de facto az energiaigényes vállalatoknak kedvezett, és ennek folytán szelektív volt. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a vélt támogatás az állami környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi kerettel (5) összeegyeztethető.

III.   AZ ÉRINTETTEK VÉLEMÉNYEI

| (16) | Az osztrák Iparszövetség véleménye szerint az intézkedés nem szelektív, és ezáltal nem valósít meg állami támogatást. Ausztria a Bíróság Adria–Bécs ügyben hozott ítéletét foganatosította, mely szerint azok a nemzeti intézkedések, melyek földgázra és villamos energiára kivetett energiaadók visszatérítését irányozzák elő, nem minősülnek állami támogatásnak, ha azokat minden belföldi vállalatnak biztosítják, függetlenül tevékenységük tárgyától. Az osztrák Alkotmánybíróság az Európai Bírósághoz intézett második kérdéshez az indoklás szövegét úgy fogalmazta meg, hogy Ausztria az energiaadó-visszatérítést minden vállalatra ki tudná terjeszteni. A Bíróság tehát a visszatérítés-szabályozás funkciójának teljes tudatában volt, és bizonyosan figyelembe vette a lehetséges ausztriai jogkövetkezményeket. Ezért csak az a kérdés a lényeges, hogy „a kedvezményben részesítés tekintetében sor kerül-e különbségtételre.” |
| --- | --- |

(16)

Az osztrák Iparszövetség véleménye szerint az intézkedés nem szelektív, és ezáltal nem valósít meg állami támogatást. Ausztria a Bíróság Adria–Bécs ügyben hozott ítéletét foganatosította, mely szerint azok a nemzeti intézkedések, melyek földgázra és villamos energiára kivetett energiaadók visszatérítését irányozzák elő, nem minősülnek állami támogatásnak, ha azokat minden belföldi vállalatnak biztosítják, függetlenül tevékenységük tárgyától. Az osztrák Alkotmánybíróság az Európai Bírósághoz intézett második kérdéshez az indoklás szövegét úgy fogalmazta meg, hogy Ausztria az energiaadó-visszatérítést minden vállalatra ki tudná terjeszteni. A Bíróság tehát a visszatérítés-szabályozás funkciójának teljes tudatában volt, és bizonyosan figyelembe vette a lehetséges ausztriai jogkövetkezményeket. Ezért csak az a kérdés a lényeges, hogy „a kedvezményben részesítés tekintetében sor kerül-e különbségtételre.”

| (17) | Az osztrák Iparszövetség azon a véleményen van, hogy az intézkedés de facto nem szelektív. A kedvezményezett vállalatok száma – minden gazdasági ágazatot és vállalatnagyságot átfogóan – 2 500–3 000 körül lehet. |
| --- | --- |

(17)

Az osztrák Iparszövetség azon a véleményen van, hogy az intézkedés de facto nem szelektív. A kedvezményezett vállalatok száma – minden gazdasági ágazatot és vállalatnagyságot átfogóan – 2 500–3 000 körül lehet.

| (18) | Ezenkívül az intézkedés nem csak a nagy energiafogyasztású vállalatokra irányul. Az adó-visszatérítést a nettó termelési érték alapján számítják ki. Ez az érték egy vállalat gazdasági helyzetétől függ. Veszteségek vagy nagy beruházások alacsonyabb nettó termelési értéket eredményeznek. Ilyen esetekben alacsonyabb energiafogyasztású vállalatok is fognak energiaadó-visszatérítést kapni. Hosszabb időszakra nézve nem mindig ugyanarról a kedvezményezetti körről van szó. |
| --- | --- |

(18)

Ezenkívül az intézkedés nem csak a nagy energiafogyasztású vállalatokra irányul. Az adó-visszatérítést a nettó termelési érték alapján számítják ki. Ez az érték egy vállalat gazdasági helyzetétől függ. Veszteségek vagy nagy beruházások alacsonyabb nettó termelési értéket eredményeznek. Ilyen esetekben alacsonyabb energiafogyasztású vállalatok is fognak energiaadó-visszatérítést kapni. Hosszabb időszakra nézve nem mindig ugyanarról a kedvezményezetti körről van szó.

| (19) | Az osztrák Iparszövetség nem tartja helyesnek a Bizottság által olyan egyéb esetekkel végzett összehasonlításokat, melyekben egy intézkedés a jogi szöveg szerint ugyan nem szelektív, azonban de facto szelektív volt. A leírt esetekben a támogatási célt tekintve nagy ipari vállalatokról, sőt részben egy konkrét vállalatról volt szó. Az osztrák intézkedés ellenben nem korlátozza a kedvezményezettek körét sem vállalatnagyság, sem pedig ágazat, tevékenység vagy beruházási összeg szerint. |
| --- | --- |

(19)

Az osztrák Iparszövetség nem tartja helyesnek a Bizottság által olyan egyéb esetekkel végzett összehasonlításokat, melyekben egy intézkedés a jogi szöveg szerint ugyan nem szelektív, azonban de facto szelektív volt. A leírt esetekben a támogatási célt tekintve nagy ipari vállalatokról, sőt részben egy konkrét vállalatról volt szó. Az osztrák intézkedés ellenben nem korlátozza a kedvezményezettek körét sem vállalatnagyság, sem pedig ágazat, tevékenység vagy beruházási összeg szerint.

| (20) | Az összeegyeztethetőséghez az osztrák Iparszövetség megállapítja, hogy a minimális kulcsok betartása – ahogy az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvben (6) (a továbbiakban: „energiaadóztatási irányelv”) áll – az adó lényeges részének tekintendő. |
| --- | --- |

(20)

Az összeegyeztethetőséghez az osztrák Iparszövetség megállapítja, hogy a minimális kulcsok betartása – ahogy az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvben (6) (a továbbiakban: „energiaadóztatási irányelv”) áll – az adó lényeges részének tekintendő.

| (21) | A Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H az energiamegadóztatás gazdasági összefüggését írja le, különösen az acélra vonatkozólag, és kifejti, hogy a normál osztrák energia-adókulcsok energiaigényes vállalatokra történő alkalmazásának az ausztriai termelés azonnali megszűntetése lenne a következménye. |
| --- | --- |

(21)

A Stahl- und Walzwerk Marienhütte Ges.m.b.H az energiamegadóztatás gazdasági összefüggését írja le, különösen az acélra vonatkozólag, és kifejti, hogy a normál osztrák energia-adókulcsok energiaigényes vállalatokra történő alkalmazásának az ausztriai termelés azonnali megszűntetése lenne a következménye.

| (22) | Az energiaigényes vállalatokra alkalmazott korrekciós mechanizmusnak nincsenek negatív hatásai az energiaadó-rendszer szabályozó hatására. Az energiaköltségek maguk is elég ösztönzőleg hatnak, hogy megtegyék a lehetséges helyettesítő intézkedéseket, és az energiaadó nem jár pótlólagos hatásokkal. Ezt figyelembe kell venni, amikor azt vizsgálják, hogy az intézkedés az adórendszer természete miatt indokolt-e. |
| --- | --- |

(22)

Az energiaigényes vállalatokra alkalmazott korrekciós mechanizmusnak nincsenek negatív hatásai az energiaadó-rendszer szabályozó hatására. Az energiaköltségek maguk is elég ösztönzőleg hatnak, hogy megtegyék a lehetséges helyettesítő intézkedéseket, és az energiaadó nem jár pótlólagos hatásokkal. Ezt figyelembe kell venni, amikor azt vizsgálják, hogy az intézkedés az adórendszer természete miatt indokolt-e.

| (23) | Az Európai Közösségek Bírósága a C-143/99 sz. ügyben nyilvánvalóan az energiaigényes vállalatok és egyéb vállalatok közti különbségtételhez is akart nyilatkozni. Egyébként nem válaszolta volna meg az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését, mert ez a kérdés az osztrák Bíróság előtt folyamatban lévő ügyben a döntéshozatalhoz nem lényeges. |
| --- | --- |

(23)

Az Európai Közösségek Bírósága a C-143/99 sz. ügyben nyilvánvalóan az energiaigényes vállalatok és egyéb vállalatok közti különbségtételhez is akart nyilatkozni. Egyébként nem válaszolta volna meg az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését, mert ez a kérdés az osztrák Bíróság előtt folyamatban lévő ügyben a döntéshozatalhoz nem lényeges.

| (24) | Még akkor is, ha az intézkedést állami támogatásként sorolnák be, a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az érintett vállalatok jogos elvárásait. Ezek a vállalatok egy olyan törvényre támaszkodhatnak, melyet Ausztriában kifejezetten meghoztak az Adria–Bécs ítélet foganatosítása céljából. Egy vállalattól nem lehet azt követelni, hogy az európai jog kérdéseivel behatóbban foglalkozzon, mint egy bona fide törvényhozó. Ezenkívül a Bíróság maga, mint európai szerv jogos elvárásokat élesztett azzal, hogy megválaszolta az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését. |
| --- | --- |

(24)

Még akkor is, ha az intézkedést állami támogatásként sorolnák be, a Bizottságnak tiszteletben kell tartania az érintett vállalatok jogos elvárásait. Ezek a vállalatok egy olyan törvényre támaszkodhatnak, melyet Ausztriában kifejezetten meghoztak az Adria–Bécs ítélet foganatosítása céljából. Egy vállalattól nem lehet azt követelni, hogy az európai jog kérdéseivel behatóbban foglalkozzon, mint egy bona fide törvényhozó. Ezenkívül a Bíróság maga, mint európai szerv jogos elvárásokat élesztett azzal, hogy megválaszolta az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését.

| (25) | A Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleményében előadja, hogy az energiaadó-visszatérítés nem támogatás abban az értelemben, hogy az nem az állam közvetlen pénzkifizetése. Az energiaadóztatással járó gazdasági terhet az energia végső fogyasztójának kell viselnie. Ennek elérése céljából a törvényhozó több lehetőséggel rendelkezik. Az adminisztrációs költségek egyszerűsítése végett, az adó az energiaszállítónál kerül beszedésre. A vállalatok az adót az energiaszállítóknak az energiaárral együtt fizetik meg, és ezután az állam megtéríti nekik a túlfizetést. E szerkezet alapján az energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt visszatérítés formájában gondolták ki. A törvényhozó dönthetett volna úgy is, hogy az energiaadó közvetlenül a végfelhasználónál kerüljön beszedésre. Ebben az esetben megtakarított volna magának egy visszatérítést. |
| --- | --- |

(25)

A Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleményében előadja, hogy az energiaadó-visszatérítés nem támogatás abban az értelemben, hogy az nem az állam közvetlen pénzkifizetése. Az energiaadóztatással járó gazdasági terhet az energia végső fogyasztójának kell viselnie. Ennek elérése céljából a törvényhozó több lehetőséggel rendelkezik. Az adminisztrációs költségek egyszerűsítése végett, az adó az energiaszállítónál kerül beszedésre. A vállalatok az adót az energiaszállítóknak az energiaárral együtt fizetik meg, és ezután az állam megtéríti nekik a túlfizetést. E szerkezet alapján az energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt visszatérítés formájában gondolták ki. A törvényhozó dönthetett volna úgy is, hogy az energiaadó közvetlenül a végfelhasználónál kerüljön beszedésre. Ebben az esetben megtakarított volna magának egy visszatérítést.

| (26) | A nemzeti törvényhozónak jogában áll az adóterhet korlátozni. A nettó termelési érték 0,35 %-os kritériumával megszabott felső határ támogatásjogi szempontokból nézve nem jelentős, ugyanis az energiaadó-teher ipari felhasználásnál a nettó termelési érték 0,35 %-ára kerül megállapításra. Ez az előírt, 363 EUR összegű minimális teherre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(26)

A nemzeti törvényhozónak jogában áll az adóterhet korlátozni. A nettó termelési érték 0,35 %-os kritériumával megszabott felső határ támogatásjogi szempontokból nézve nem jelentős, ugyanis az energiaadó-teher ipari felhasználásnál a nettó termelési érték 0,35 %-ára kerül megállapításra. Ez az előírt, 363 EUR összegű minimális teherre is vonatkozik.

| (27) | Az Európai Bíróság Adria–Bécs ítéletében az osztrák intézkedésről annak teljességében határozott. Ha ez nem lett volna szándékos, a Bíróság először megkérdezte volna, hogy az energiaadó-visszatérítés önmagában nézve szelektív-e, és ezután azzal foglalkozott volna, hogy a szolgáltató vállalatok kizárása az energia-visszatérítés keretén belül szelektivitást eredményez-e. Továbbá az Ítélet 36. pontjában leszögezi, hogy az osztrák intézkedés, mely a Bíróság számára teljes terjedelmében ismert volt, nem jelent állami támogatást. |
| --- | --- |

(27)

Az Európai Bíróság Adria–Bécs ítéletében az osztrák intézkedésről annak teljességében határozott. Ha ez nem lett volna szándékos, a Bíróság először megkérdezte volna, hogy az energiaadó-visszatérítés önmagában nézve szelektív-e, és ezután azzal foglalkozott volna, hogy a szolgáltató vállalatok kizárása az energia-visszatérítés keretén belül szelektivitást eredményez-e. Továbbá az Ítélet 36. pontjában leszögezi, hogy az osztrák intézkedés, mely a Bíróság számára teljes terjedelmében ismert volt, nem jelent állami támogatást.

| (28) | Az intézkedés nem szelektív, hanem egy általános gazdasági intézkedésről van szó. Ezt a véleményt a C-143/99. sz. ügyben a főügyész is osztotta. |
| --- | --- |

(28)

Az intézkedés nem szelektív, hanem egy általános gazdasági intézkedésről van szó. Ezt a véleményt a C-143/99. sz. ügyben a főügyész is osztotta.

| (29) | Az intézkedés nem torzítja a versenyt és nem korlátozza a kereskedelmet. |
| --- | --- |

(29)

Az intézkedés nem torzítja a versenyt és nem korlátozza a kereskedelmet.

| (30) | Hasonló intézkedések vannak más tagállamokban is. Ezenkívül az energiatermékek megadóztatásáról szóló irányelv szintén elő fog irányozni vállalatok számára adókedvezményeket és – visszatérítéseket, a beruházások és munkahelyek védelme érdekében. |
| --- | --- |

(30)

Hasonló intézkedések vannak más tagállamokban is. Ezenkívül az energiatermékek megadóztatásáról szóló irányelv szintén elő fog irányozni vállalatok számára adókedvezményeket és – visszatérítéseket, a beruházások és munkahelyek védelme érdekében.

IV.   AUSZTRIA VÉLEMÉNYE

| (31) | 2003. július 4-i levelével, mely a Bizottsághoz 2003. július 4-én érkezett be, Ausztria megerősítette véleményét, hogy az energiaadó-visszatérítés egy általános intézkedés. A második előterjesztett kérdésével az osztrák Alkotmánybíróság indoklását is előadta, azaz, ha az eredeti intézkedés állami támogatást testesítene meg, az Alkotmánybíróság a korlátozást feloldhatná azokra a vállalatokra, melyek súlypontja anyagi gazdasági javak előállításán van. Az osztrák Alkotmánybíróság azt akarta tudni, hogy a korlátozás feloldásával keletkezne-e vagy bővülne-e jogellenes állami támogatás. Az Európai Bíróság ennek tudatában volt, mint ez Wathelet előadó beszámolójából is kitűnik, hogy az „Alkotmánybíróság abból indul ki, hogy a korlátozás feloldása esetén ... az összes vállalatra való kiterjesztés csak akkor megengedhető, ha ez nem jelent új támogatást, melyet előre közölni kell”. Egyébként a második előterjesztett kérdés tisztán elméleti lett volna, és azt az Európai Bíróságnak vissza kellett volna utasítania. |
| --- | --- |

(31)

2003. július 4-i levelével, mely a Bizottsághoz 2003. július 4-én érkezett be, Ausztria megerősítette véleményét, hogy az energiaadó-visszatérítés egy általános intézkedés. A második előterjesztett kérdésével az osztrák Alkotmánybíróság indoklását is előadta, azaz, ha az eredeti intézkedés állami támogatást testesítene meg, az Alkotmánybíróság a korlátozást feloldhatná azokra a vállalatokra, melyek súlypontja anyagi gazdasági javak előállításán van. Az osztrák Alkotmánybíróság azt akarta tudni, hogy a korlátozás feloldásával keletkezne-e vagy bővülne-e jogellenes állami támogatás. Az Európai Bíróság ennek tudatában volt, mint ez Wathelet előadó beszámolójából is kitűnik, hogy az „Alkotmánybíróság abból indul ki, hogy a korlátozás feloldása esetén ... az összes vállalatra való kiterjesztés csak akkor megengedhető, ha ez nem jelent új támogatást, melyet előre közölni kell”. Egyébként a második előterjesztett kérdés tisztán elméleti lett volna, és azt az Európai Bíróságnak vissza kellett volna utasítania.

| (32) | Következésképpen az osztrák Alkotmánybíróság csak a visszatérítésre jogosultak eredeti körére érvényes korlátozást oldotta fel, és nem az egész energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt. |
| --- | --- |

(32)

Következésképpen az osztrák Alkotmánybíróság csak a visszatérítésre jogosultak eredeti körére érvényes korlátozást oldotta fel, és nem az egész energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt.

| (33) | E háttérrel nem lehet azzal érvelni, hogy az Európai Bíróságot az osztrák intézkedés szerkezetéről nem vagy helytelenül tájékoztatták. A Bíróság az ítélet 7. pontjában az osztrák rendszert inkább helyesen írta le, és a 36. pontban úgy válaszolt a második kérdésre, hogy „olyan nemzeti intézkedések, mint a kiindulási eljárásban lévők, nem testesítenek meg állami támogatásokat”. |
| --- | --- |

(33)

E háttérrel nem lehet azzal érvelni, hogy az Európai Bíróságot az osztrák intézkedés szerkezetéről nem vagy helytelenül tájékoztatták. A Bíróság az ítélet 7. pontjában az osztrák rendszert inkább helyesen írta le, és a 36. pontban úgy válaszolt a második kérdésre, hogy „olyan nemzeti intézkedések, mint a kiindulási eljárásban lévők, nem testesítenek meg állami támogatásokat”.

| (34) | 2003. december 5-i levelével Ausztria közölte a Bizottsággal, hogy a Pénzügyminisztérium az osztrák Parlamentnek javasolni fogja, hogy a villamos energiára és földgázra vonatkozó energiaadó-visszatérítést a jogosultak mindkét csoportjára visszamenő hatállyal módosítsa. |
| --- | --- |

(34)

2003. december 5-i levelével Ausztria közölte a Bizottsággal, hogy a Pénzügyminisztérium az osztrák Parlamentnek javasolni fogja, hogy a villamos energiára és földgázra vonatkozó energiaadó-visszatérítést a jogosultak mindkét csoportjára visszamenő hatállyal módosítsa.

| (35) | Azok a vállalatok, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt alkalmazható, a 2002. évi nettó termelési értékük 0,35 %-át meghaladó adókhoz 100 %-os adó-visszatérítésre válnak jogosulttá. A 2003. évben ezek a vállalatok a földgázra és villamos áramra érvényes nemzeti adótételek 20 %-át fogják fizetni. A minimális adóteher tiszteletben tartja a 2004. január 1-jén hatályba lépő „energiamegadózatási irányelv” minimum-adómértékeit. Az irányelv szerint a nemzeti adóhoz viszonyított minimum-adómérték a villamos áramra kb. 3,3 %, a földgázra pedig kb. 14 %. |
| --- | --- |

(35)

Azok a vállalatok, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt alkalmazható, a 2002. évi nettó termelési értékük 0,35 %-át meghaladó adókhoz 100 %-os adó-visszatérítésre válnak jogosulttá. A 2003. évben ezek a vállalatok a földgázra és villamos áramra érvényes nemzeti adótételek 20 %-át fogják fizetni. A minimális adóteher tiszteletben tartja a 2004. január 1-jén hatályba lépő „energiamegadózatási irányelv” minimum-adómértékeit. Az irányelv szerint a nemzeti adóhoz viszonyított minimum-adómérték a villamos áramra kb. 3,3 %, a földgázra pedig kb. 14 %.

| (36) | Azok a vállalatok, akikre a 2001. december 31. előtti energiaadó-visszatérítésről szóló törvény alkalmazható volt, 2002. és 2003. években a földgázra és villamos áramra megállapított minimum-adómértékek 120 %-át fizetik, amint azt az energiamegadóztatási irányelv 1. függelékének „C” táblázata rögzíti („120 %-ról szóló rendelkezés”). A földgázra és villamos energiára vonatkozó minimum-adómértékek 120 %-os terhelése az energiamegadóztatási irányelv szerint statisztikailag a vállalatok átlagos adóterhének felel meg, beleértve a villamos áramra, földgázra és szénre fizetett adót. A 120 %-ról szóló rendelkezés a jelenlegi nettó adójövedelem kb. 10–15 %-os pótlólagos adóterhéhez fog vezetni. A pótlólagos terhelés nem olyan magas, mivel az érintett vállalatok többsége az érvényben lévő szabályozások szerint már jelentősen többet fizet mint 120 %. Azok a vállalatok azonban, akik számára a 120 %-ról szóló rendelkezés az adóteher növekedéséhez vezet, átlagban kb. 50 %-val fognak többet fizetni, mint eddig, néhányan még jóval többet is. |
| --- | --- |

(36)

Azok a vállalatok, akikre a 2001. december 31. előtti energiaadó-visszatérítésről szóló törvény alkalmazható volt, 2002. és 2003. években a földgázra és villamos áramra megállapított minimum-adómértékek 120 %-át fizetik, amint azt az energiamegadóztatási irányelv 1. függelékének „C” táblázata rögzíti („120 %-ról szóló rendelkezés”). A földgázra és villamos energiára vonatkozó minimum-adómértékek 120 %-os terhelése az energiamegadóztatási irányelv szerint statisztikailag a vállalatok átlagos adóterhének felel meg, beleértve a villamos áramra, földgázra és szénre fizetett adót. A 120 %-ról szóló rendelkezés a jelenlegi nettó adójövedelem kb. 10–15 %-os pótlólagos adóterhéhez fog vezetni. A pótlólagos terhelés nem olyan magas, mivel az érintett vállalatok többsége az érvényben lévő szabályozások szerint már jelentősen többet fizet mint 120 %. Azok a vállalatok azonban, akik számára a 120 %-ról szóló rendelkezés az adóteher növekedéséhez vezet, átlagban kb. 50 %-val fognak többet fizetni, mint eddig, néhányan még jóval többet is.

| (37) | Ausztria közölte a Bizottsággal, hogy a formális vizsgálati eljárás megindítása után közvetlenül az összes folyamatban lévő fizetés leállításra kerül. Mindenesetre Ausztria nem tudott adatot mondani azon vállalatok számára vonatkozóan, melyeknek a már kifizetett visszatérítés egy részét vissza kell fizetniük, és az adott összegekről sem. Ausztria megerősítette, hogy minden visszafizetésre alkalmazni fogják az EU-ban érvényben lévő referencia-kamatlábakat. |
| --- | --- |

(37)

Ausztria közölte a Bizottsággal, hogy a formális vizsgálati eljárás megindítása után közvetlenül az összes folyamatban lévő fizetés leállításra kerül. Mindenesetre Ausztria nem tudott adatot mondani azon vállalatok számára vonatkozóan, melyeknek a már kifizetett visszatérítés egy részét vissza kell fizetniük, és az adott összegekről sem. Ausztria megerősítette, hogy minden visszafizetésre alkalmazni fogják az EU-ban érvényben lévő referencia-kamatlábakat.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (38) | Jóllehet a megindított eljárás a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény 2002-ben alkalmazható rendelkezéseire vonatkozik, a Bizottság indokoltnak tartja, a 2003. év megvizsgálását is, anélkül, hogy a formális vizsgálati eljárás erre az időszakra való kiterjesztéséről külön határozatot kellene hozni. A Bizottság megállapítja, hogy a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel bevezetett rendelkezéseket teljes egészében változatlanul hagyja. Így a 2002. és 2003. évben érvényben lévő rendelkezések megegyeznek. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy az érintetteknek meg volt a lehetőségük, hogy a szabályozás értékeléséhez lényeges összes szemponthoz véleményt nyilvánítsanak. |
| --- | --- |

(38)

Jóllehet a megindított eljárás a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény 2002-ben alkalmazható rendelkezéseire vonatkozik, a Bizottság indokoltnak tartja, a 2003. év megvizsgálását is, anélkül, hogy a formális vizsgálati eljárás erre az időszakra való kiterjesztéséről külön határozatot kellene hozni. A Bizottság megállapítja, hogy a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel bevezetett rendelkezéseket teljes egészében változatlanul hagyja. Így a 2002. és 2003. évben érvényben lévő rendelkezések megegyeznek. A Bizottság ezért azon a véleményen van, hogy az érintetteknek meg volt a lehetőségük, hogy a szabályozás értékeléséhez lényeges összes szemponthoz véleményt nyilvánítsanak.

| (39) | Az időbeli hosszabbítást Ausztria a Bizottságnak a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata után léptette hatályba. Ez ahhoz a helyzethez hasonlítható, amikor egy tagállam olyan jogi rendelkezéseket változtat meg, melyek szerződésszegés miatt indított eljárás tárgyát képezik, de ezzel a módosítással nem hárítja el az összes feltehető végséget, és, ahogy az indokokat tartalmazó véleményben leírásra került, e vélemény közlése után tények maradnak érvényben. Ilyen esetekben a Bíróság engedélyezi a Bizottságnak, hogy az eljárást folytassa, és annak következményeit a megváltozott körülményekhez igazítsa (7). |
| --- | --- |

(39)

Az időbeli hosszabbítást Ausztria a Bizottságnak a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata után léptette hatályba. Ez ahhoz a helyzethez hasonlítható, amikor egy tagállam olyan jogi rendelkezéseket változtat meg, melyek szerződésszegés miatt indított eljárás tárgyát képezik, de ezzel a módosítással nem hárítja el az összes feltehető végséget, és, ahogy az indokokat tartalmazó véleményben leírásra került, e vélemény közlése után tények maradnak érvényben. Ilyen esetekben a Bíróság engedélyezi a Bizottságnak, hogy az eljárást folytassa, és annak következményeit a megváltozott körülményekhez igazítsa (7).

| (40) | 2003. december 5-i levelében Ausztria kifejezetten hivatkozik a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig terjedő időszakra, és ezzel a védelmére szolgáló jogait a teljes időszakra vonatkozóan gyakorolja. |
| --- | --- |

(40)

2003. december 5-i levelében Ausztria kifejezetten hivatkozik a 2002. január 1-jétől 2003. december 31-ig terjedő időszakra, és ezzel a védelmére szolgáló jogait a teljes időszakra vonatkozóan gyakorolja.

| (41) | Gyakorlatilag harmadik személyek is nyilváníthattak véleményt mind a 2002. évi, mind a 2003. évi szabályozás alkalmazásához. Az osztrák Iparszövetség a 2002. évi energiaadó-visszatérítésről szóló írásbeli véleményét augusztus 12-én, azaz az energiaadó-visszatérítés meghosszabbításáról szóló 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény közzététele előtt, elő is terjesztette. Ezt követően a szövetség több, a Bizottság és az osztrák Kormány között folyó tárgyaláson képviseltette magát, és ezek alkalmával a 2003. évhez is nyilatkozatot tett. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

(41)

Gyakorlatilag harmadik személyek is nyilváníthattak véleményt mind a 2002. évi, mind a 2003. évi szabályozás alkalmazásához. Az osztrák Iparszövetség a 2002. évi energiaadó-visszatérítésről szóló írásbeli véleményét augusztus 12-én, azaz az energiaadó-visszatérítés meghosszabbításáról szóló 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény közzététele előtt, elő is terjesztette. Ezt követően a szövetség több, a Bizottság és az osztrák Kormány között folyó tárgyaláson képviseltette magát, és ezek alkalmával a 2003. évhez is nyilatkozatot tett. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották.

| (42) | A Jungbunzlauer Ges.m.b.H 2003. augusztus 14-i véleményében ismertetik, a vállalatot és megállapítják, hogy a tényadatok „különösen a 2002. évre (is)” helytállóak. A vállalat egy támogatás meglétére vonatkozóan nyilatkozott, és érveket hozott fel, melyek lényegében függetlenek az alkalmazás évétől. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

(42)

A Jungbunzlauer Ges.m.b.H 2003. augusztus 14-i véleményében ismertetik, a vállalatot és megállapítják, hogy a tényadatok „különösen a 2002. évre (is)” helytállóak. A vállalat egy támogatás meglétére vonatkozóan nyilatkozott, és érveket hozott fel, melyek lényegében függetlenek az alkalmazás évétől. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották.

| (43) | A Marienhütte Ges.m.b.H az eljárás megindításával kapcsolatban augusztus 18-án mondott véleményt, azaz szintén a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény közzététele előtt. A megjegyzések lényegében szintén függetlenek az energiaadó-visszatérítési rendelkezések alkalmazásának évétől. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották. |
| --- | --- |

(43)

A Marienhütte Ges.m.b.H az eljárás megindításával kapcsolatban augusztus 18-án mondott véleményt, azaz szintén a 2003. évi 71. sz. szövetségi törvény közzététele előtt. A megjegyzések lényegében szintén függetlenek az energiaadó-visszatérítési rendelkezések alkalmazásának évétől. Ezzel véleménynyilvánítási jogát tiszteletben tartották.

| (44) | A Bizottsághoz nem érkezett be késve vélemény, és az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapított határidő lejárta után nem került sor véleménybenyújtás indítványozására sem. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottsághoz nem érkezett be késve vélemény, és az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapított határidő lejárta után nem került sor véleménybenyújtás indítványozására sem.

| (45) | Beható vizsgálat után a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást testesít meg. |
| --- | --- |

(45)

Beható vizsgálat után a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást testesít meg.

| (46) | A Bizottság véleménye szerint az adó-visszatérítés, még akkor is, ha az elméletileg minden vállalatra érvényes, mely a nettó termelési érték 0,35 %-os küszöbértékét eléri, de facto azoknak a vállalatoknak kedvez, melyek a nettó termelési értékhez képest nagy energiafogyasztással rendelkeznek, és ezzel az szelektív. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság véleménye szerint az adó-visszatérítés, még akkor is, ha az elméletileg minden vállalatra érvényes, mely a nettó termelési érték 0,35 %-os küszöbértékét eléri, de facto azoknak a vállalatoknak kedvez, melyek a nettó termelési értékhez képest nagy energiafogyasztással rendelkeznek, és ezzel az szelektív.

| (47) | A Bizottság Véleménye szerint a Bíróság a C-143/99 sz. ügyben az eredeti adóvisszatérítés-szabályozásnak nem minden szempontjához tett nyilatkozatot, hanem csupán azokra a vállalatokra vonatkozó korlátozáshoz, melyek súlypontja anyagi gazdasági javak gyártásában van. Az osztrák Alkotmánybíróság két előterjesztett kérdésének megválaszolásához nem volt arra szükség, hogy a Bíróság az intézkedés további aspektusait értékelje. A kérdések nem az osztrák rendszer egészére vonatkoztak, hanem súlypontilag a korlátozott alkalmazási területre. Nem lehet abból kiindulni, hogy a Bíróság csak azért, mert széles körű információk álltak rendezésre, implicit foglalt állást egy olyan kérdésben, mellyel nem foglalkozott. A Bíróság ítéletében általánosságban hivatkozott „általános intézkedésekre, melyek energiaadók visszatérítését irányozzák elő”. Ha a Bíróságnak az lett volna a szándéka, hogy az osztrák intézkedés minden aspektusához véleményt nyilvánítson, abból lehet kiindulni, hogy azt jobban kifejtette volna. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság Véleménye szerint a Bíróság a C-143/99 sz. ügyben az eredeti adóvisszatérítés-szabályozásnak nem minden szempontjához tett nyilatkozatot, hanem csupán azokra a vállalatokra vonatkozó korlátozáshoz, melyek súlypontja anyagi gazdasági javak gyártásában van. Az osztrák Alkotmánybíróság két előterjesztett kérdésének megválaszolásához nem volt arra szükség, hogy a Bíróság az intézkedés további aspektusait értékelje. A kérdések nem az osztrák rendszer egészére vonatkoztak, hanem súlypontilag a korlátozott alkalmazási területre. Nem lehet abból kiindulni, hogy a Bíróság csak azért, mert széles körű információk álltak rendezésre, implicit foglalt állást egy olyan kérdésben, mellyel nem foglalkozott. A Bíróság ítéletében általánosságban hivatkozott „általános intézkedésekre, melyek energiaadók visszatérítését irányozzák elő”. Ha a Bíróságnak az lett volna a szándéka, hogy az osztrák intézkedés minden aspektusához véleményt nyilvánítson, abból lehet kiindulni, hogy azt jobban kifejtette volna.

| (48) | A Bizottság nem osztja azt a véleményt, hogy a Bíróság az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését nem válaszolta volna meg, ha nem állt volna szándékában, hogy az energiaadó-visszatérítés minden aspektusához véleményt nyilvánítson. A Bíróság az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését elsőnek válaszolta meg. Ez a kérdés nem a folyamatban lévő eljárásra vonatkozott. Ezért a Bíróság válaszát a konkrét tényálláshoz feltett első kérdésre nyilvánvalóan egy inkább általános szövegösszefüggésben adta meg, és az állandó bírói gyakorlatra hivatkozva azt válaszolta, hogy egy állami intézkedés, mely a nemzeti felségterületen lévő összes vállalkozásnak kivétel nélkül javára szolgál, nem testesít meg állami támogatást. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság nem osztja azt a véleményt, hogy a Bíróság az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését nem válaszolta volna meg, ha nem állt volna szándékában, hogy az energiaadó-visszatérítés minden aspektusához véleményt nyilvánítson. A Bíróság az osztrák Alkotmánybíróság második előterjesztett kérdését elsőnek válaszolta meg. Ez a kérdés nem a folyamatban lévő eljárásra vonatkozott. Ezért a Bíróság válaszát a konkrét tényálláshoz feltett első kérdésre nyilvánvalóan egy inkább általános szövegösszefüggésben adta meg, és az állandó bírói gyakorlatra hivatkozva azt válaszolta, hogy egy állami intézkedés, mely a nemzeti felségterületen lévő összes vállalkozásnak kivétel nélkül javára szolgál, nem testesít meg állami támogatást.

| (49) | Precedensek mutatják, hogy egy intézkedés hatásában szelektív lehet, még akkor is, ha a törvény szerint az összes gazdasági területre alkalmazható. Ezek csak példák arra, hogyan tud fellépni egy de facto – szelektivitás. Az helytálló, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem irányoz elő vállalatnagyság, ágazat, tevékenység vagy beruházási összeg szerinti korlátozásokat. Mindazonáltal a küszöbértéknek az a következménye, hogy az intézkedés de facto a nagy energiaigényű vállalatokra van szabva. Bár az osztrák Iparszövetség megemlítette, hogy az alacsonyabb energiafogyasztású vállalatok is profitálhatnak az adó-visszatérítésből, ha nagy beruházásokat eszközölnek vagy nagy veszteségeket könyvelnek el, de ez az érvelés pontosabban nem került kifejtésre. A formális vizsgálati eljárás során az energiaigényes ágazatokban működő vállalatok példáján inkább a különböző megoldások hatása került feltárásra. Ezt a Marienhütte véleménye is megerősíti, mely az intézkedést kifejezetten az energiaigényes vállalatok számára alkalmazott korrekciós mechanizmusként jellemzi. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy Ausztria az osztrák Iparszövetség érvelésére nem nyilatkozott. Pontosabban Ausztria nem szolgáltatott adatokat a ténylegesen kedvezményezettekről, és arról sem, hogy a ténylegesen kedvezményezettek köre a törvény kiegészítése után jelentős mértékben megváltozott-e. Ezért a Bizottság nem rendelkezik olyan adatokkal, melyek arra engednék következtetni, hogy az intézkedés hatása lényegesen különbözik a 2002. január 1. előtt érvényben lévő intézkedéstől, mely az anyagi gazdasági javak előállításában súlyponttal rendelkező vállalatokra korlátozódott. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy Ausztria a 120 %-ról szóló rendelkezést szintén egy kb. 240 energiaigényes vállalatból választott minta alapján számolta ki és juttatta érvényre, és nem állnak rendelkezésre adatok az összes visszatérítésre jogosult vállalatról. Mindez természetesen arra mutat rá, hogy az intézkedés valóban energiaigényes vállalatokra irányul. |
| --- | --- |

(49)

Precedensek mutatják, hogy egy intézkedés hatásában szelektív lehet, még akkor is, ha a törvény szerint az összes gazdasági területre alkalmazható. Ezek csak példák arra, hogyan tud fellépni egy de facto – szelektivitás. Az helytálló, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem irányoz elő vállalatnagyság, ágazat, tevékenység vagy beruházási összeg szerinti korlátozásokat. Mindazonáltal a küszöbértéknek az a következménye, hogy az intézkedés de facto a nagy energiaigényű vállalatokra van szabva. Bár az osztrák Iparszövetség megemlítette, hogy az alacsonyabb energiafogyasztású vállalatok is profitálhatnak az adó-visszatérítésből, ha nagy beruházásokat eszközölnek vagy nagy veszteségeket könyvelnek el, de ez az érvelés pontosabban nem került kifejtésre. A formális vizsgálati eljárás során az energiaigényes ágazatokban működő vállalatok példáján inkább a különböző megoldások hatása került feltárásra. Ezt a Marienhütte véleménye is megerősíti, mely az intézkedést kifejezetten az energiaigényes vállalatok számára alkalmazott korrekciós mechanizmusként jellemzi. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy Ausztria az osztrák Iparszövetség érvelésére nem nyilatkozott. Pontosabban Ausztria nem szolgáltatott adatokat a ténylegesen kedvezményezettekről, és arról sem, hogy a ténylegesen kedvezményezettek köre a törvény kiegészítése után jelentős mértékben megváltozott-e. Ezért a Bizottság nem rendelkezik olyan adatokkal, melyek arra engednék következtetni, hogy az intézkedés hatása lényegesen különbözik a 2002. január 1. előtt érvényben lévő intézkedéstől, mely az anyagi gazdasági javak előállításában súlyponttal rendelkező vállalatokra korlátozódott. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy Ausztria a 120 %-ról szóló rendelkezést szintén egy kb. 240 energiaigényes vállalatból választott minta alapján számolta ki és juttatta érvényre, és nem állnak rendelkezésre adatok az összes visszatérítésre jogosult vállalatról. Mindez természetesen arra mutat rá, hogy az intézkedés valóban energiaigényes vállalatokra irányul.

| (50) | A Bizottság a Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleményét sem osztja, miszerint a nettó termelési érték 0,35 %-os kritériuma egy maximális adótehernek felel meg, és egy ilyen felső határ támogatási szempontból nem bír jelentőséggel. Anélkül, hogy az utóbbi érvelést általánosságban meg kellene vizsgálni, ebben az esetben a kritérium nem határoz meg általános maximális adóterhet különbség nélkül az összes vállalat számára. Általában a vállalatoknak a teljes adómértékeket kell megfizetniük, kivéve azokat, akik egy olyan küszöbértéket érnek el, mely de facto úgy került kialakításra, hogy az csak energiaigényes vállalatokra alkalmazható. Objektív kritériumok, mégpedig bizonyos vállalatok – a jelen esetben különösen energiaigényes vállalatok – számára egy adófelsőhatár meghatározásával az intézkedés megkülönböztető elbánást eredményez. Ebben különbözik az a 363 EUR összegű minimális adótehertől, melyre a Jungbunzlauer Ges.m.b.H utal, és mely valójában különbség nélkül az összes vállalatra érvényes. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság a Jungbunzlauer Ges.m.b.H véleményét sem osztja, miszerint a nettó termelési érték 0,35 %-os kritériuma egy maximális adótehernek felel meg, és egy ilyen felső határ támogatási szempontból nem bír jelentőséggel. Anélkül, hogy az utóbbi érvelést általánosságban meg kellene vizsgálni, ebben az esetben a kritérium nem határoz meg általános maximális adóterhet különbség nélkül az összes vállalat számára. Általában a vállalatoknak a teljes adómértékeket kell megfizetniük, kivéve azokat, akik egy olyan küszöbértéket érnek el, mely de facto úgy került kialakításra, hogy az csak energiaigényes vállalatokra alkalmazható. Objektív kritériumok, mégpedig bizonyos vállalatok – a jelen esetben különösen energiaigényes vállalatok – számára egy adófelsőhatár meghatározásával az intézkedés megkülönböztető elbánást eredményez. Ebben különbözik az a 363 EUR összegű minimális adótehertől, melyre a Jungbunzlauer Ges.m.b.H utal, és mely valójában különbség nélkül az összes vállalatra érvényes.

| (51) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségét fejezte ki aziránt, hogy az alkalmazási terület kibővítése az intézkedés hatásait ténylegesen megváltoztatná-e. A Bizottság megállapítja, hogy sem Ausztria, sem pedig a felszólaló felek nem szolgáltattak olyan adatokat, melyek ezeket a kételyeket el tudták volna oszlatni. Különösen Ausztria nem terjesztett elő olyan számokat, melyek bizonyítják, hogy a kibővített alkalmazási területből minden gazdasági ágazatban jelentősen több vállalat profitál. Mindenesetre egy intézkedés kezvezményezettjeinek nagy száma önmagában a Bíróság joggyakorlata szerint nem bizonyíték arra, hogy az intézkedés általános intézkedésként kerüljön besorolásra. |
| --- | --- |

(51)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségét fejezte ki aziránt, hogy az alkalmazási terület kibővítése az intézkedés hatásait ténylegesen megváltoztatná-e. A Bizottság megállapítja, hogy sem Ausztria, sem pedig a felszólaló felek nem szolgáltattak olyan adatokat, melyek ezeket a kételyeket el tudták volna oszlatni. Különösen Ausztria nem terjesztett elő olyan számokat, melyek bizonyítják, hogy a kibővített alkalmazási területből minden gazdasági ágazatban jelentősen több vállalat profitál. Mindenesetre egy intézkedés kezvezményezettjeinek nagy száma önmagában a Bíróság joggyakorlata szerint nem bizonyíték arra, hogy az intézkedés általános intézkedésként kerüljön besorolásra.

| (52) | A Bizottság azt is figyelembe veszi, hogy több tagállamban vannak érvényben ugyanilyen hatású intézkedések, melyekre az állami támogatásként való engedélyezést indítványozták, vagy melyeket a Bizottság hivatalból vizsgál (8). |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság azt is figyelembe veszi, hogy több tagállamban vannak érvényben ugyanilyen hatású intézkedések, melyekre az állami támogatásként való engedélyezést indítványozták, vagy melyeket a Bizottság hivatalból vizsgál (8).

| (53) | A Bizottságnak az a véleménye, hogy az intézkedés szelektivitása nem csak a rendszer természete és logikája által indokolható, mivel ez nem felel meg a rendszerben rejlő adólogikának. A visszatérítés sokkal inkább egy, az adórendszer általános szerkezetétől és működésmódjától való világos eltérést testesít meg. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy egy energiaadónak kétszeres célja van: először a vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy energiatakarékossági intézkedéseket tegyenek. Még akkor is, ha az érintett vállalatok már nagymértékben hajtanak végre ilyen intézkedéseket az energiaköltségek csökkentése érdekében, nem lehet azt mondani, hogy az energiamegadóztatásnak nem lenne pótlólagos szabályozó hatása. Ez energiafogyasztás általában technológiafüggő és ezért azt csak rövid határidőre állapítják meg. Hosszútávon a műszaki haladás és innováció következtében további hatékonyságjavítások várhatók. A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a Marienhütte Ges.m.b.H a szabályozó hatás állítólagos hiányát közelebbről nem indokolta. Másodszor, még akkor is, ha az energiafogyasztás rövid határidőn belül tovább nem csökkenthető, az adót azért növelik, hogy általános célokhoz állami pénzeszközöket lehessen megteremteni, tekintetbe véve azt is, hogy az energiafogyasztás költségeket okoz a társadalomnak, melyen az államnak segítenie kell. Ezért a rendszer természetéből és logikájából nem következhet, hogy az energiaigényes vállalatok, a definiáltan szennyezést okozók, mentesüljenek az energiaadók alól. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottságnak az a véleménye, hogy az intézkedés szelektivitása nem csak a rendszer természete és logikája által indokolható, mivel ez nem felel meg a rendszerben rejlő adólogikának. A visszatérítés sokkal inkább egy, az adórendszer általános szerkezetétől és működésmódjától való világos eltérést testesít meg. Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy egy energiaadónak kétszeres célja van: először a vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy energiatakarékossági intézkedéseket tegyenek. Még akkor is, ha az érintett vállalatok már nagymértékben hajtanak végre ilyen intézkedéseket az energiaköltségek csökkentése érdekében, nem lehet azt mondani, hogy az energiamegadóztatásnak nem lenne pótlólagos szabályozó hatása. Ez energiafogyasztás általában technológiafüggő és ezért azt csak rövid határidőre állapítják meg. Hosszútávon a műszaki haladás és innováció következtében további hatékonyságjavítások várhatók. A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a Marienhütte Ges.m.b.H a szabályozó hatás állítólagos hiányát közelebbről nem indokolta. Másodszor, még akkor is, ha az energiafogyasztás rövid határidőn belül tovább nem csökkenthető, az adót azért növelik, hogy általános célokhoz állami pénzeszközöket lehessen megteremteni, tekintetbe véve azt is, hogy az energiafogyasztás költségeket okoz a társadalomnak, melyen az államnak segítenie kell. Ezért a rendszer természetéből és logikájából nem következhet, hogy az energiaigényes vállalatok, a definiáltan szennyezést okozók, mentesüljenek az energiaadók alól.

| (54) | A Bizottság nem osztja a Jungbunzlauer Ges.m.b.H azon véleményét, hogy az intézkedés nem jelentene állami támogatást, ha a törvényhozó az adót a végfelhasználótól szedné be. Az intézkedés adminisztrációs szerkezete ebben az esetben nincs hatással a támogatásjellegre. Még akkor is, ha a törvényhozó az adót közvetlenül a végfelhasználótól szedné be és feltehetőleg a különféle felhasználók eltérő bánásmódban való részesítését vezetné be, ez a különbségtétel is állami támogatást testesítene meg. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság nem osztja a Jungbunzlauer Ges.m.b.H azon véleményét, hogy az intézkedés nem jelentene állami támogatást, ha a törvényhozó az adót a végfelhasználótól szedné be. Az intézkedés adminisztrációs szerkezete ebben az esetben nincs hatással a támogatásjellegre. Még akkor is, ha a törvényhozó az adót közvetlenül a végfelhasználótól szedné be és feltehetőleg a különféle felhasználók eltérő bánásmódban való részesítését vezetné be, ez a különbségtétel is állami támogatást testesítene meg.

| (55) | Az EK-szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében egy állami támogatás minden egyéb kritériuma teljesül. Az intézkedés mentesíti a vállalatokat olyan költségektől, melyeket egyébként viselniük kellene, és ezzel előnyben részesíti őket. Az intézkedés az államnak tulajdonítható és állami pénzeszközökből finanszírozzák, mivel az állam az adóbevételek csökkenését szenvedi el. Mivel az adó-visszatérítést csak bizonyos vállalatoknak biztosítják, az intézkedés ezekeket más vállalatokhoz képest kedvezményben részesíti, mely a versenyt torzíthatja. Legalábbis néhány kedvezményezett olyan ágazatokban fejti ki tevékenységét, melyekben a tagállamok közt kereskedelem folyik. Ezért az intézkedés a kereskedelmet akadályozhatja. Végül megállapítható, hogy az intézkedés állami támogatást testesít meg és új támogatásként kell besorolni, mivel azt Ausztriának az Európai Unióhoz való csatlakozása után vezették be, és a Bizottság semmilyen időpontban nem engedélyezte. |
| --- | --- |

(55)

Az EK-szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében egy állami támogatás minden egyéb kritériuma teljesül. Az intézkedés mentesíti a vállalatokat olyan költségektől, melyeket egyébként viselniük kellene, és ezzel előnyben részesíti őket. Az intézkedés az államnak tulajdonítható és állami pénzeszközökből finanszírozzák, mivel az állam az adóbevételek csökkenését szenvedi el. Mivel az adó-visszatérítést csak bizonyos vállalatoknak biztosítják, az intézkedés ezekeket más vállalatokhoz képest kedvezményben részesíti, mely a versenyt torzíthatja. Legalábbis néhány kedvezményezett olyan ágazatokban fejti ki tevékenységét, melyekben a tagállamok közt kereskedelem folyik. Ezért az intézkedés a kereskedelmet akadályozhatja. Végül megállapítható, hogy az intézkedés állami támogatást testesít meg és új támogatásként kell besorolni, mivel azt Ausztriának az Európai Unióhoz való csatlakozása után vezették be, és a Bizottság semmilyen időpontban nem engedélyezte.

| (56) | A Bizottság a támogatás összeegyeztethetőségét az állami környezetvédelmi támogatásokhoz meghatározott közösségi keretrendszer (a továbbiakban „közösségi keretrendszer”) segítségével vizsgálta. Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azon a véleményen volt, hogy az akkori helyzetben az EK-szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdéseinek nyilvánvalóan semelyik egyéb kivételes rendelkezése nem kerülhetett alkalmazásra. A formális vizsgálati eljárás során nem derültek ki új támpontok, melyek a Bizottságnak a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló döntésben felmerült kételyeit eloszlathatták volna. Ezért a bizottság a következő következtetésre jut: |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a támogatás összeegyeztethetőségét az állami környezetvédelmi támogatásokhoz meghatározott közösségi keretrendszer (a továbbiakban „közösségi keretrendszer”) segítségével vizsgálta. Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azon a véleményen volt, hogy az akkori helyzetben az EK-szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdéseinek nyilvánvalóan semelyik egyéb kivételes rendelkezése nem kerülhetett alkalmazásra. A formális vizsgálati eljárás során nem derültek ki új támpontok, melyek a Bizottságnak a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló döntésben felmerült kételyeit eloszlathatták volna. Ezért a bizottság a következő következtetésre jut:

| (57) | Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt alkalmazható, a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény általi kiegészítés egy meglévő adó alóli új kivételezést vezetett be. A közösségi keretrendszer 51.2. pontja szerint az 51.1. pont alatt álló előírások akkor alkalmazhatók, ha az adónak különösen pozitív hatása van a környezetvédelemre, és a gazdasági feltételek jelentős megváltozása miatt, mely a vállalatoknak különösen nehéz versenyhelyzetet teremt, kivételezések válnak szükségessé. Ausztria nem szolgáltatott adatokat arra vonatkozóan, hogy erről volt-e szó. Ausztria az adót sem emelte meg lényegesen, így a közösségi keretrendszer 52. pontja nem kerül alkalmazásra. Ezen körülmények közt egy tagállam adómentességeket csak az 53. pont 2. albekezdésével összhangban nyújthat, mely a közösségi keretrendszer 45. és 46. pontjára utal. Eszerint vállalati támogatásokat öt évig lehet nyújtani, ha azok mértéke a többletköltségek 50 %-ára korlátozódik, vagy azok egy ötéves időtartamon keresztül fokozatosan csökkentésre kerülnek. Az osztrák törvény az adó-visszatérítést sem korlátozza a többletköltségek 50 %-ára, és egy progresszív csökkentést sem ír elő. |
| --- | --- |

(57)

Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt alkalmazható, a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény általi kiegészítés egy meglévő adó alóli új kivételezést vezetett be. A közösségi keretrendszer 51.2. pontja szerint az 51.1. pont alatt álló előírások akkor alkalmazhatók, ha az adónak különösen pozitív hatása van a környezetvédelemre, és a gazdasági feltételek jelentős megváltozása miatt, mely a vállalatoknak különösen nehéz versenyhelyzetet teremt, kivételezések válnak szükségessé. Ausztria nem szolgáltatott adatokat arra vonatkozóan, hogy erről volt-e szó. Ausztria az adót sem emelte meg lényegesen, így a közösségi keretrendszer 52. pontja nem kerül alkalmazásra. Ezen körülmények közt egy tagállam adómentességeket csak az 53. pont 2. albekezdésével összhangban nyújthat, mely a közösségi keretrendszer 45. és 46. pontjára utal. Eszerint vállalati támogatásokat öt évig lehet nyújtani, ha azok mértéke a többletköltségek 50 %-ára korlátozódik, vagy azok egy ötéves időtartamon keresztül fokozatosan csökkentésre kerülnek. Az osztrák törvény az adó-visszatérítést sem korlátozza a többletköltségek 50 %-ára, és egy progresszív csökkentést sem ír elő.

| (58) | Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény már 2001. december 31. előtt érvényes volt, az adó-visszatérítési rendszer változatlan marad. Itt az intézkedés egy meglévő adó alóli mentességet irányoz elő, melyről annak bevezetésekor határoztak. Ezért ez a Közösségi Keretszerződés 51.2. pontja alá esik, mely az 51.1. pont alatti összeegyeztethetőségi kritériumokra utal. Ez utóbbi rendelkezésből csak az 51.1. pont b) alpontja alatti második francia bekezdés látszik alkalmazhatónak. Eszerint a vállalatoknak a nemzeti adó jelentős részét meg kell fizetniük. Ausztria a vizsgálat tárgyát képező időszakra nem terjesztett elő olyan adatokat, melyek lehetővé tennék az adó azon tényleges részének meghatározását, melyet az érintett vállalatoknak fizetniük kell. Ezért a Bizottság nem juthat arra a következtetésre, hogy a vállalatok a nemzeti adó lényeges részét fizetik. |
| --- | --- |

(58)

Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény már 2001. december 31. előtt érvényes volt, az adó-visszatérítési rendszer változatlan marad. Itt az intézkedés egy meglévő adó alóli mentességet irányoz elő, melyről annak bevezetésekor határoztak. Ezért ez a Közösségi Keretszerződés 51.2. pontja alá esik, mely az 51.1. pont alatti összeegyeztethetőségi kritériumokra utal. Ez utóbbi rendelkezésből csak az 51.1. pont b) alpontja alatti második francia bekezdés látszik alkalmazhatónak. Eszerint a vállalatoknak a nemzeti adó jelentős részét meg kell fizetniük. Ausztria a vizsgálat tárgyát képező időszakra nem terjesztett elő olyan adatokat, melyek lehetővé tennék az adó azon tényleges részének meghatározását, melyet az érintett vállalatoknak fizetniük kell. Ezért a Bizottság nem juthat arra a következtetésre, hogy a vállalatok a nemzeti adó lényeges részét fizetik.

| (59) | Az előbbi fejtegetések figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az 1996. évi energiaadó-visszatérítésről szóló törvény, melyet a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény 6. cikkével további módosítások nélkül 2003. december 31-ig meghosszabbítottak, a közösségi keretrendszer követelményeinek nem felel meg, és a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(59)

Az előbbi fejtegetések figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az 1996. évi energiaadó-visszatérítésről szóló törvény, melyet a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvény 6. cikkével további módosítások nélkül 2003. december 31-ig meghosszabbítottak, a közösségi keretrendszer követelményeinek nem felel meg, és a Közös Piaccal összeegyeztethetetlen.

| (60) | Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt érvényes, az intézkedés az Ausztria által megígért módosításban a közösségi keretrendszer 53. és 45. pontjával összeegyeztethető. A támogatás első évben a többletköltségek 100 %-át teszi ki, a második évben pedig 80 %-ra csökken. Tehát a vizsgálat tárgyát képező időszakban lineárisan csökken. Ezenkívül a Bizottság azon a véleményen van, hogy a kedvezmény a második évben a kedvezményezetteknek egy olyan adóösszeget enged át, mely még mindig az energiamegadóztatási irányelvben 2004-től előírt küszöbérték felett van. |
| --- | --- |

(60)

Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt érvényes, az intézkedés az Ausztria által megígért módosításban a közösségi keretrendszer 53. és 45. pontjával összeegyeztethető. A támogatás első évben a többletköltségek 100 %-át teszi ki, a második évben pedig 80 %-ra csökken. Tehát a vizsgálat tárgyát képező időszakban lineárisan csökken. Ezenkívül a Bizottság azon a véleményen van, hogy a kedvezmény a második évben a kedvezményezetteknek egy olyan adóösszeget enged át, mely még mindig az energiamegadóztatási irányelvben 2004-től előírt küszöbérték felett van.

| (61) | Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig érvényes volt, a támogatás a Bizottság véleménye szerint a közösségi keretrendszer 51.1. pontja b) alpontjának második francia bekezdésével összeegyeztethető. Az 51.1. pont b) alpontjának második francia bekezdése szerint a kedvezményezetteknek a nemzeti adó jelentős részét meg kell fizetniük. Ennek oka az, hogy a vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy a környezetvédelem érdekében végzett teljesítményükön javítsanak. Ez az 51.1. pont b) alpontja első francia bekezdésének szövegéből következik, mely szerint egy összehangolt adó akkor csökkenthető, ha a kedvezményezett által fizetett összeg a közösségi minimumösszeg felett van, „hogy a vállalatok ösztönözve érezzék magukat, hogy tegyenek valamint a környezetvédelem javítása érdekében”. A vizsgálat tárgyát képező időszak alatt az osztrák energiaadó egy nemzeti adó volt; 2004. január 1-jétől az energiamegadóztatási irányelvvel egy összehangolt adókivetést vezetnek be, mely minimum-adómértékeket határoz meg az energiatermékek felhasználásához, melyek az osztrák energiaadó-törvények szerint kerülnek megadóztatásra és visszatérítésre. Az energiamegadóztatási irányelv kifejezetten a környezetvédelmi célokat tartja szem előtt (lásd főként a (3), (6), (7) és (12) preambulumbekezdéseket). Ezért a Bizottság azon a véleményen van, hogy az energiamegadóztatási irányelv minimális mértékeinek betartása a vállalatokat arra ösztönzi, hogy javítsanak a környezetvédelmen. A minimális mértékek betartása ezért a nemzeti adó lényeges részének is tekinthető, ahogy azt a közösségi keretrendszer 51.1 pontja b) alpontjának második francia bekezdése előírja. Ausztria a vállalatok minimális adóterhét úgy határozza meg, hogy a minimum-adómértékek betartását nem csak a földgázra és villamos áramra, hanem a szénre is előírja, melyre eddig Ausztriában nem vetettek ki energiaadót. Ezzel Ausztria biztosítja, hogy 2002. és 2003. években a minimális adóteher megfelel az adószintnek, és az irányelv által összességében célul kitűzött minimális környezetvédelmi hatás is teljesül. |
| --- | --- |

(61)

Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig érvényes volt, a támogatás a Bizottság véleménye szerint a közösségi keretrendszer 51.1. pontja b) alpontjának második francia bekezdésével összeegyeztethető. Az 51.1. pont b) alpontjának második francia bekezdése szerint a kedvezményezetteknek a nemzeti adó jelentős részét meg kell fizetniük. Ennek oka az, hogy a vállalatokat arra kell ösztönözni, hogy a környezetvédelem érdekében végzett teljesítményükön javítsanak. Ez az 51.1. pont b) alpontja első francia bekezdésének szövegéből következik, mely szerint egy összehangolt adó akkor csökkenthető, ha a kedvezményezett által fizetett összeg a közösségi minimumösszeg felett van, „hogy a vállalatok ösztönözve érezzék magukat, hogy tegyenek valamint a környezetvédelem javítása érdekében”. A vizsgálat tárgyát képező időszak alatt az osztrák energiaadó egy nemzeti adó volt; 2004. január 1-jétől az energiamegadóztatási irányelvvel egy összehangolt adókivetést vezetnek be, mely minimum-adómértékeket határoz meg az energiatermékek felhasználásához, melyek az osztrák energiaadó-törvények szerint kerülnek megadóztatásra és visszatérítésre. Az energiamegadóztatási irányelv kifejezetten a környezetvédelmi célokat tartja szem előtt (lásd főként a (3), (6), (7) és (12) preambulumbekezdéseket). Ezért a Bizottság azon a véleményen van, hogy az energiamegadóztatási irányelv minimális mértékeinek betartása a vállalatokat arra ösztönzi, hogy javítsanak a környezetvédelmen. A minimális mértékek betartása ezért a nemzeti adó lényeges részének is tekinthető, ahogy azt a közösségi keretrendszer 51.1 pontja b) alpontjának második francia bekezdése előírja. Ausztria a vállalatok minimális adóterhét úgy határozza meg, hogy a minimum-adómértékek betartását nem csak a földgázra és villamos áramra, hanem a szénre is előírja, melyre eddig Ausztriában nem vetettek ki energiaadót. Ezzel Ausztria biztosítja, hogy 2002. és 2003. években a minimális adóteher megfelel az adószintnek, és az irányelv által összességében célul kitűzött minimális környezetvédelmi hatás is teljesül.

| (62) | Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek ítélnek meg, azt a támogatásban részesülttől vissza kell követelni. E támogatás visszakövetelése után az annak nyújtása előtt fennálló versenyhelyzetet, amennyire lehet, helyre kell állítani. Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó előírásokról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének (1) bekezdésében ez a következőképp hangzik: „A Bizottság nem írja elő a támogatás visszakövetelését, ha ez a közösségi jog egy általános alapelvét sértené”. Az Európai Bíróság joggyakorlata és a Bizottság döntési gyakorlata szerint egy visszakövetelésről hozott döntés a közösségi jog egy általános alapelvét akkor sérti, ha a Bizottság intézkedéseinek következtében a támogatásban részesülő jogosan bízhatott abban, hogy a támogatást a közösségi joggal összhangban nyújtották. |
| --- | --- |

(62)

Ha egy jogellenesen nyújtott állami támogatást a közös piaccal összeegyeztethetetlennek ítélnek meg, azt a támogatásban részesülttől vissza kell követelni. E támogatás visszakövetelése után az annak nyújtása előtt fennálló versenyhelyzetet, amennyire lehet, helyre kell állítani. Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó előírásokról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 14. cikkének (1) bekezdésében ez a következőképp hangzik: „A Bizottság nem írja elő a támogatás visszakövetelését, ha ez a közösségi jog egy általános alapelvét sértené”. Az Európai Bíróság joggyakorlata és a Bizottság döntési gyakorlata szerint egy visszakövetelésről hozott döntés a közösségi jog egy általános alapelvét akkor sérti, ha a Bizottság intézkedéseinek következtében a támogatásban részesülő jogosan bízhatott abban, hogy a támogatást a közösségi joggal összhangban nyújtották.

| (63) | Egy tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a nemzeti intézkedések a verseny torzulásának elkerülése végett a Közösség versenyszabályaival összhangban álljanak, és hogy a támogatási intézkedéseket a Bizottságnak az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentse, és csak megvizsgálásuk után hajtsa végre. Alapvetően vállalkozások nem támaszthatnak jogos elvárásokat jogellenes támogatások tekintetében. Ha vállalatok eredményesen egy olyan nemzeti, önmagában véve jóhiszeműen kibocsátott törvényre támaszkodhatnának, melyek azonban a támogatásokra vonatkozó előírásoknak nem felel meg, és ezért a versenyt torzítja, egy közösségi támogatásvizsgálat célja nem lehetne célravezető. |
| --- | --- |

(63)

Egy tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a nemzeti intézkedések a verseny torzulásának elkerülése végett a Közösség versenyszabályaival összhangban álljanak, és hogy a támogatási intézkedéseket a Bizottságnak az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentse, és csak megvizsgálásuk után hajtsa végre. Alapvetően vállalkozások nem támaszthatnak jogos elvárásokat jogellenes támogatások tekintetében. Ha vállalatok eredményesen egy olyan nemzeti, önmagában véve jóhiszeműen kibocsátott törvényre támaszkodhatnának, melyek azonban a támogatásokra vonatkozó előírásoknak nem felel meg, és ezért a versenyt torzítja, egy közösségi támogatásvizsgálat célja nem lehetne célravezető.

| (64) | Van den Bergh en Jurgens
   (11) ítéletében a Bíróság jogosnak ismerte el:
  „A Bíróság állandó bírói gyakorlata szerint a gazdaság minden egyes szereplője, akinél egy közösségi szerv jogos elvárásokat ébresztett, hivatkozhat a bizalomvédelem alapelvére. Ha a gazdaság egy körültekintő és megfontolt szereplőjének módjában áll egy, az érdekeit érintő közösségi intézkedés elrendelését előre látni, úgy annak elrendelése esetén erre az alapelvre nem hivatkozhat.” |
| --- | --- |

(64)

Van den Bergh en Jurgens
   (11) ítéletében a Bíróság jogosnak ismerte el:

„A Bíróság állandó bírói gyakorlata szerint a gazdaság minden egyes szereplője, akinél egy közösségi szerv jogos elvárásokat ébresztett, hivatkozhat a bizalomvédelem alapelvére. Ha a gazdaság egy körültekintő és megfontolt szereplőjének módjában áll egy, az érdekeit érintő közösségi intézkedés elrendelését előre látni, úgy annak elrendelése esetén erre az alapelvre nem hivatkozhat.”

| (65) | Ausztria a Bizottságnak nem terjesztett elő érvet arra vonatkozólag, hogy a szabályozás kedvezményezettjei a jogos bizalommal éltek volna. A Bíróság joggyakorlatából mégis az következik, hogy a Bizottság köteles azon rendkívüli körülményeket automatikusan figyelembe venni, melyek alapján a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a jogellenes támogatások visszaköveteléséről való lemondás helyénvalónak bizonyul, ha ez a visszakövetelés a közösségi jog egy általános alapelvét, mint a bizalomvédelem alapelvét, sértené. |
| --- | --- |

(65)

Ausztria a Bizottságnak nem terjesztett elő érvet arra vonatkozólag, hogy a szabályozás kedvezményezettjei a jogos bizalommal éltek volna. A Bíróság joggyakorlatából mégis az következik, hogy a Bizottság köteles azon rendkívüli körülményeket automatikusan figyelembe venni, melyek alapján a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a jogellenes támogatások visszaköveteléséről való lemondás helyénvalónak bizonyul, ha ez a visszakövetelés a közösségi jog egy általános alapelvét, mint a bizalomvédelem alapelvét, sértené.

| (66) | Jelen esetben a Bizottság egyrészt tudomásul veszi, hogy a szóban forgó, államon belüli intézkedés a környezetvédelem érdekében az osztrák vállalatokat jelentős teherrel sújtaná. Egy ilyen teher a jelen határozatban vizsgált adó-visszatérítés nélkül különösen az energiaigényes vállalatok számára súlyos megterhelés lett volna. Amikor az államon belüli intézkedést eltervezték, nem volt megszilárdult gyakorlat az olyan adók alóli kivételek vagy csökkentések jogszerű megítéléséhez, melyek formálisan különböző gazdasági ágazatokra alkalmazhatók, de ennek ellenére szelektívek, mivel valójában egy tényleges és sajátos előnyt nyújtanak bizonyos ágazatok javára. Másrészt elképzelhető, hogy ebben az esetben a Bíróság válaszának szövegéből, melyet Adria–Bécs ítéletben a második kérdésre adott, az következhetett, hogy néhány támogatásban részesülő jóhiszeműen abból indult ki, hogy az egy nemzeti bíró előtt tárgyalt vitás belföldi intézkedések megszűnnek szelektívnek lenni, ezért többé nem testesítenek meg állami támogatást, amennyiben kedvezményük az anyagi gazdasági javakat előállítón kívül egyéb ágazatokra is ki lenne terjesztve. Mindezen megfontolások figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a jelen esetben egy visszakövetelés sértené a bizalomvédelem elvét. A 659/1999/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság ezért úgy dönt, hogy nem kell visszakövetelést elrendelni. |
| --- | --- |

(66)

Jelen esetben a Bizottság egyrészt tudomásul veszi, hogy a szóban forgó, államon belüli intézkedés a környezetvédelem érdekében az osztrák vállalatokat jelentős teherrel sújtaná. Egy ilyen teher a jelen határozatban vizsgált adó-visszatérítés nélkül különösen az energiaigényes vállalatok számára súlyos megterhelés lett volna. Amikor az államon belüli intézkedést eltervezték, nem volt megszilárdult gyakorlat az olyan adók alóli kivételek vagy csökkentések jogszerű megítéléséhez, melyek formálisan különböző gazdasági ágazatokra alkalmazhatók, de ennek ellenére szelektívek, mivel valójában egy tényleges és sajátos előnyt nyújtanak bizonyos ágazatok javára. Másrészt elképzelhető, hogy ebben az esetben a Bíróság válaszának szövegéből, melyet Adria–Bécs ítéletben a második kérdésre adott, az következhetett, hogy néhány támogatásban részesülő jóhiszeműen abból indult ki, hogy az egy nemzeti bíró előtt tárgyalt vitás belföldi intézkedések megszűnnek szelektívnek lenni, ezért többé nem testesítenek meg állami támogatást, amennyiben kedvezményük az anyagi gazdasági javakat előállítón kívül egyéb ágazatokra is ki lenne terjesztve. Mindezen megfontolások figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a jelen esetben egy visszakövetelés sértené a bizalomvédelem elvét. A 659/1999/EK rendelet 14. cikkével összhangban a Bizottság ezért úgy dönt, hogy nem kell visszakövetelést elrendelni.

| (67) | Az adó-visszatérítésről szóló szabályozás a mező- és erdőgazdálkodásra ugyanolyan feltételekkel érvényesül, mint a többi kedvezményezett ágazatra. Az állami környezetvédelmi támogatásokhoz létrehozott közösségi keretrendszer nem alkalmazható a mezőgazdaságra. Az energiaadók (12) keretén belüli, ágazatokon túlnyúló támogatások értékelésénél a Bizottság azonban a mezőgazdaságnak és erdőgazdaságnak a többi gazdasági ágazattal egyenlő elbánásban részesítését mérlegelte a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó általános iránymutatások fenntartásával. A fenti fejtegetések ezért a mezőgazdaság számára juttatott támogatások megítélésére is érvényesek. |
| --- | --- |

(67)

Az adó-visszatérítésről szóló szabályozás a mező- és erdőgazdálkodásra ugyanolyan feltételekkel érvényesül, mint a többi kedvezményezett ágazatra. Az állami környezetvédelmi támogatásokhoz létrehozott közösségi keretrendszer nem alkalmazható a mezőgazdaságra. Az energiaadók (12) keretén belüli, ágazatokon túlnyúló támogatások értékelésénél a Bizottság azonban a mezőgazdaságnak és erdőgazdaságnak a többi gazdasági ágazattal egyenlő elbánásban részesítését mérlegelte a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó általános iránymutatások fenntartásával. A fenti fejtegetések ezért a mezőgazdaság számára juttatott támogatások megítélésére is érvényesek.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (68) | A Bizottság megállapítja, hogy Ausztria a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel módosított 1996. évi energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt, melyet 2003. december 31-ig változatlanul meghosszabbított, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen hajtotta végre. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megállapítja, hogy Ausztria a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel módosított 1996. évi energiaadó-visszatérítésről szóló törvényt, melyet 2003. december 31-ig változatlanul meghosszabbított, az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen hajtotta végre.

| (69) | Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt érvényes, a támogatásszabályozás a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi keretrendszerrel, különösen az 52. és 45. pontokkal, valamint az EK-szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdéseinek egyéb kivételes rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(69)

Azokra a vállalatokra vonatkozóan, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény 2001. december 31-ig nem volt érvényes, a támogatásszabályozás a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi keretrendszerrel, különösen az 52. és 45. pontokkal, valamint az EK-szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdéseinek egyéb kivételes rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen.

| (70) | Azokra a vállalatokra, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény már 2001. december 31. előtt érvényes volt, a támogatásszabályozás a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó Közösségi Keretszerződéssel, különösen az 51.1. pont b) alpontja alatti második franciabekezdéssel és az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdéseinek egyéb kivételező rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen. Mivel a szabályozáshoz egyéb összeegyeztethetőségre utaló indokokat nem lehet felhozni, az a közös piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(70)

Azokra a vállalatokra, akikre az energiaadó-visszatérítésről szóló törvény már 2001. december 31. előtt érvényes volt, a támogatásszabályozás a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó Közösségi Keretszerződéssel, különösen az 51.1. pont b) alpontja alatti második franciabekezdéssel és az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdéseinek egyéb kivételező rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen. Mivel a szabályozáshoz egyéb összeegyeztethetőségre utaló indokokat nem lehet felhozni, az a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

| (71) | Mindazonáltal, a jelen eset különleges körülményeit figyelembe véve és a 659/1999/EK rendelet 14. cikkével összhangban visszakövetelés elrendelésére nem fog sor kerülni. |
| --- | --- |

(71)

Mindazonáltal, a jelen eset különleges körülményeit figyelembe véve és a 659/1999/EK rendelet 14. cikkével összhangban visszakövetelés elrendelésére nem fog sor kerülni.

| (72) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy az osztrák kormány ígéretet tett arra, hogy az energiaadó-visszatérítést visszamenőleges hatállyal módosítja. A Bizottság a fent leírt módosításokat a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi keretrendszerrel, különösen az 52. ponttal, a 45. ponttal összefüggésben, és az 51.1 pont b) alpontja alatti (2) albekezdéssel, összeegyeztethetőnek tartja. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy az osztrák kormány ígéretet tett arra, hogy az energiaadó-visszatérítést visszamenőleges hatállyal módosítja. A Bizottság a fent leírt módosításokat a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó közösségi keretrendszerrel, különösen az 52. ponttal, a 45. ponttal összefüggésben, és az 51.1 pont b) alpontja alatti (2) albekezdéssel, összeegyeztethetőnek tartja.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az adó-visszatérítés, melyet Ausztria 2002-ben a 2002. évi 158. sz. szövetségi törvénnyel módosított 1996. évi energiaadó-visszatérítésről szóló törvény szerint nyújtott, és melyet 2003. december 31-ig változatlanul meghosszabbított, jogellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást testesít meg.

2. cikk

Ausztria az 1. cikkben említett támogatásszabályozást – amennyiben az továbbra is érvényes – hatályon kívül helyezi.

3. cikk

Ausztria megtesz minden szükséges lépést, hogy az intézkedést visszamenőleges hatállyal, ahogy az osztrák hatóságok 2003. december 5-i levelükben megígérték, ehhez igazítsa.

4. cikk

Ausztria a jelen határozat ismertetését követő két hónapon belül közli a Bizottsággal azokat az intézkedéseket, melyet a határozat teljesítése érdekében véghezvitt.

5. cikk

Ennek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. március 9-én.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 164., 2003.7.15., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.) és különösen annak 3. cikkével összhangban a vélemények benyújtási határideje 2003. augusztus 18-án járt le.

3

(4)  2001. November 8-i ítélet, Adria-Wien Pipeline, Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke Ges.m.b.H (EBHT, 2001, I-8365. o.)

4

Az Osztrák Alkotmánybíróság a Bírósághoz két kérdést terjesztett elő előzetes döntéshozatalra:

| 1. | Egy tagállam törvényes intézkedései, melyek a földgázra és villamos energiára vonatkozó energiaadó részbeni visszatérítését irányozzák elő, ezt a visszatérítést azonban csak olyan vállalatoknak biztosítják, melyek elsősorban bizonyítottan materiális gazdasági javakat állítanak elő, az EK-Szerződés 92. cikkének értelmében állami támogatásnak tekintendők-e? |
| --- | --- |

1.

Egy tagállam törvényes intézkedései, melyek a földgázra és villamos energiára vonatkozó energiaadó részbeni visszatérítését irányozzák elő, ezt a visszatérítést azonban csak olyan vállalatoknak biztosítják, melyek elsősorban bizonyítottan materiális gazdasági javakat állítanak elő, az EK-Szerződés 92. cikkének értelmében állami támogatásnak tekintendők-e?

| 2. | Az első kérdésre adott igen válasz esetén: egy ilyen jellegű törvényes intézkedés az EK-Szerződés 92. cikke szerint akkor is támogatásnak tekintendő-e, ha azt minden vállalatnak nyújtják, tekintet nélkül arra, hogy elsősorban materiális gazdasági javakat állítanak elő? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adott igen válasz esetén: egy ilyen jellegű törvényes intézkedés az EK-Szerződés 92. cikke szerint akkor is támogatásnak tekintendő-e, ha azt minden vállalatnak nyújtják, tekintet nélkül arra, hogy elsősorban materiális gazdasági javakat állítanak elő?

(5)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

5

(6)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

6

(7)  Lásd az Európai Közösségek Bíróságának C-105/91 sz. Bizottság kontra Görögország ügyben 1992. november 17-én hozott ítéletét (EBHT, 1992, I-5871. o.); C-11/95 sz. Bizottság kontra Belgium ügyben 1996. szeptember 10-én hozott ítéletét (EBHT, 1996, I-4115. o.); C-365/97 sz. Bizottság kontra Olaszország ügyben 1999. január 9-én hozott ítéletét (EBHT, 1999, I-7773. o.) és 113/86 sz. Bizottság kontra Olaszország ügyben 1988. február 4-én hozott ítéletét (EBHT, 1988, 607. o.).

7

(8)  Lásd N449/2001 – Németország, N123/2000 – Egyesült Királyság, C42/2003 – Svédország.

8

(9)  A Bizottság megállapítja, hogy ezek a módosítások még nem léptek érvénybe.

9

(10)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

10

(11)  A Bíróság C-265/85 sz. Van den Bergh und Jurgens BV kontra Bizottság ügyben 1987. március 11-én hozott ítélete, EBHT 1987, 1155. o., (44) bekezdés.

11

Van den Bergh und Jurgens BV

Bizottság

(12)  Lásd különösen a Bizottságnak a német ökoadóról szóló határozatait, NN 47/99 (HL C 166., 1999.6.12.) és a támogatás kérdésében hozott határozatait N 575/A/99 (HL C 322., 2000.11.11.).

12

---

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. december 9.)

az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárással kapcsolatban (C.37.533 számú kolin-klorid – ügy)

(az értesítés a C(2004) 4717. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a francia és a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/566/EK)

2004. december 9-én a Bizottság az EK-Szerződés 81. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárással kapcsolatban határozatot fogadott el. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 30. cikkének (1) rendelkezései alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://europa.eu.int/comm/competition

I.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

1.   Bevezetés

| (1) | E határozat címzettje az Akzo Nobel N.V., az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., egyetemlegesen (a továbbiakban: Akzo Nobel), a BASF A.G. (a továbbiakban: BASF), a Bioproducts Incorporated (a továbbiakban: Bioproducts), a Chinook Group Limited Partnership és a Chinook Group Limited, egyetemlegesen, (a továbbiakban: Chinook), a DuCoa L.P. (a továbbiakban: DuCoa) és a UCB S.A. (a továbbiakban: UCB). |
| --- | --- |

(1)

E határozat címzettje az Akzo Nobel N.V., az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., egyetemlegesen (a továbbiakban: Akzo Nobel), a BASF A.G. (a továbbiakban: BASF), a Bioproducts Incorporated (a továbbiakban: Bioproducts), a Chinook Group Limited Partnership és a Chinook Group Limited, egyetemlegesen, (a továbbiakban: Chinook), a DuCoa L.P. (a továbbiakban: DuCoa) és a UCB S.A. (a továbbiakban: UCB).

| (2) | A címzettek az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés vagy a Szerződés) 81. cikke (1) bekezdésének, valamint 1994. január 1-től az egész Európai Gazdasági Térségre kiterjedő, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 53. cikke (1) bekezdésének egyszeri, folyamatosan fennálló megsértésében vettek részt. |
| --- | --- |

(2)

A címzettek az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés vagy a Szerződés) 81. cikke (1) bekezdésének, valamint 1994. január 1-től az egész Európai Gazdasági Térségre kiterjedő, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 53. cikke (1) bekezdésének egyszeri, folyamatosan fennálló megsértésében vettek részt.

| (3) | A Bizottság vizsgálatot kezdeményezett a teljes kolin-klorid ipar területén, miután 1999 áprilisában beérkezett hozzá a bírság kiszabásának mellőzésére vagy a bírság összegének csökkentésére irányuló kérelem az amerikai szállítótól, a Bioproducts-tól. A vizsgálat az 1992-ben kezdődő és 1998 végéig tartő időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság vizsgálatot kezdeményezett a teljes kolin-klorid ipar területén, miután 1999 áprilisában beérkezett hozzá a bírság kiszabásának mellőzésére vagy a bírság összegének csökkentésére irányuló kérelem az amerikai szállítótól, a Bioproducts-tól. A vizsgálat az 1992-ben kezdődő és 1998 végéig tartő időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel.

2.   Akolin-klorid piaca

| (4) | A kolin-klorid a vízben oldódó vitaminok B-komplex csoportjába tartozik (B4 vitamin). Főként az állati takarmányt előállító iparban használatos hagyományos takarmányadalékként, különösen a baromfi- és sertéstenyésztésben a növekedés serkentése, a halálozási arány csökkentése, a takarmányozási hatékonyság növelése, a tojástermelés növelése és a húsminőség javítása céljából. |
| --- | --- |

(4)

A kolin-klorid a vízben oldódó vitaminok B-komplex csoportjába tartozik (B4 vitamin). Főként az állati takarmányt előállító iparban használatos hagyományos takarmányadalékként, különösen a baromfi- és sertéstenyésztésben a növekedés serkentése, a halálozási arány csökkentése, a takarmányozási hatékonyság növelése, a tojástermelés növelése és a húsminőség javítása céljából.

| (5) | A vizsgálati időszak kezdetén a kolin-kloridot elsősorban Európában és Észak-Amerikában (Egyesült Államok és Kanada) gyártották, holott Kínában, Indiában, Japánban, Koreában és Taiwanon is lett volna kapacitás kolin-klorid gyártására. Az észak-amerikai gyártók Közép- és Dél-Amerikába, Európába, a Távol-Keletre és Dél-kelet Ázsiába exportáltak. Az európai gyártók Közép- és Dél-Amerikába, Afrikába, Dél-kelet Ázsiába és a Távol-Keletre kezdték meg az exportálást. Az európai és az észak-amerikai gyártók a világ más részein is rendelkeztek termelőegységekkel, valamint bővítették a helyi gyártást a szállítási és raktározási költségek csökkentése és a helyi piacok hatékonyabb meghódítása céljából. Nevezetesen a BASF Mexikóban, Brazíliában és Thaiföldön, az Akzo Nobel és az UCB Kínában, a Ducoa Mexikóban és a Chinook Szingapurban épített termelőegységeket. |
| --- | --- |

(5)

A vizsgálati időszak kezdetén a kolin-kloridot elsősorban Európában és Észak-Amerikában (Egyesült Államok és Kanada) gyártották, holott Kínában, Indiában, Japánban, Koreában és Taiwanon is lett volna kapacitás kolin-klorid gyártására. Az észak-amerikai gyártók Közép- és Dél-Amerikába, Európába, a Távol-Keletre és Dél-kelet Ázsiába exportáltak. Az európai gyártók Közép- és Dél-Amerikába, Afrikába, Dél-kelet Ázsiába és a Távol-Keletre kezdték meg az exportálást. Az európai és az észak-amerikai gyártók a világ más részein is rendelkeztek termelőegységekkel, valamint bővítették a helyi gyártást a szállítási és raktározási költségek csökkentése és a helyi piacok hatékonyabb meghódítása céljából. Nevezetesen a BASF Mexikóban, Brazíliában és Thaiföldön, az Akzo Nobel és az UCB Kínában, a Ducoa Mexikóban és a Chinook Szingapurban épített termelőegységeket.

| (6) | A kolin-klorid világpiacának becsült mérete 1997-ben, a jogsértés utolsó teljes évében, 183,7 millió euró volt, amelyből az Európai Gazdasági Térség részesedése 52,6 millió eurót tett ki. A vizsgálati időszak alatt a jogsértésben részt vevő gyártók a világpiac 80 %-át ellenőrizték. Az érintett európai gyártók az EGT területének közel 80 %-át ellenőrizték. |
| --- | --- |

(6)

A kolin-klorid világpiacának becsült mérete 1997-ben, a jogsértés utolsó teljes évében, 183,7 millió euró volt, amelyből az Európai Gazdasági Térség részesedése 52,6 millió eurót tett ki. A vizsgálati időszak alatt a jogsértésben részt vevő gyártók a világpiac 80 %-át ellenőrizték. Az érintett európai gyártók az EGT területének közel 80 %-át ellenőrizték.

3.   A kartell leírása

| (7) | Az EGT tudomása szerint a kolin-klorid-kartell két különböző, ám szorosan kapcsolódó szinten, azaz világpiaci és európai szinten működött. Globális szinten a jelenlegi eljárás alatt álló gyártók mindegyike részt vett az EGT-t érintő versenyellenes tevékenységekben 1992 júniusa és 1994 áprilisa között. Tevékenységeik között szerepelt a világpiaci árak megállapítása és emelése, a világpiac felosztása, a terjesztők és konverterek ellenőrzése és az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje. |
| --- | --- |

(7)

Az EGT tudomása szerint a kolin-klorid-kartell két különböző, ám szorosan kapcsolódó szinten, azaz világpiaci és európai szinten működött. Globális szinten a jelenlegi eljárás alatt álló gyártók mindegyike részt vett az EGT-t érintő versenyellenes tevékenységekben 1992 júniusa és 1994 áprilisa között. Tevékenységeik között szerepelt a világpiaci árak megállapítása és emelése, a világpiac felosztása, a terjesztők és konverterek ellenőrzése és az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje.

| (8) | Az észak-amerikai termelők nem vettek részt a további – szigorúan az európai termelők között zajló – versenyellenes megbeszélések sorozatában, melyek célja a résztvevők tevékenységének összehangolása volt az európai piacon. Ezekre a megbeszélésekre 1994 márciusa és 1998 októbere között került sor. A tevékenységek közé tartozott az árak megállapítása és emelése (az egész EGT, az egyes nemzeti piacok és az egyéni ügyfelek számára), az egyéni ügyfelek elosztása a részt vevő vállalkozások között, az egész EGT piacból származó piaci részesedés elosztása az egyes vállalkozások között, a terjesztők és konverterek ellenőrzése, és az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje. |
| --- | --- |

(8)

Az észak-amerikai termelők nem vettek részt a további – szigorúan az európai termelők között zajló – versenyellenes megbeszélések sorozatában, melyek célja a résztvevők tevékenységének összehangolása volt az európai piacon. Ezekre a megbeszélésekre 1994 márciusa és 1998 októbere között került sor. A tevékenységek közé tartozott az árak megállapítása és emelése (az egész EGT, az egyes nemzeti piacok és az egyéni ügyfelek számára), az egyéni ügyfelek elosztása a részt vevő vállalkozások között, az egész EGT piacból származó piaci részesedés elosztása az egyes vállalkozások között, a terjesztők és konverterek ellenőrzése, és az üzleti szempontból érzékeny információk cseréje.

| (9) | A Bizottság úgy találta, a globális és európai szintű megállapodások együttesen egy olyan tervnek voltak részei, amely meghatározta a kartell tagjainak cselekvési irányait az EGT-ben, és korlátozta a tagok önálló üzleti magatartását egyetlen versenyellenes gazdasági cél, az EGT-n belül a kolin-kloridra vonatkozó szokásos versenykörülmények eltorzítása érdekében. Ebben a tervben az észak-amerikai gyártók egy bizonyos ideig (1992 októbere és 1994 áprilisa között, egy év és hat hónapig tartó időszak alatt), az európai gyártók a teljes időszakban (1992 októbere és 1998 szeptembere között, öt év és tizenegy hónapig tartó időszak alatt) vettek részt. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság úgy találta, a globális és európai szintű megállapodások együttesen egy olyan tervnek voltak részei, amely meghatározta a kartell tagjainak cselekvési irányait az EGT-ben, és korlátozta a tagok önálló üzleti magatartását egyetlen versenyellenes gazdasági cél, az EGT-n belül a kolin-kloridra vonatkozó szokásos versenykörülmények eltorzítása érdekében. Ebben a tervben az észak-amerikai gyártók egy bizonyos ideig (1992 októbere és 1994 áprilisa között, egy év és hat hónapig tartó időszak alatt), az európai gyártók a teljes időszakban (1992 októbere és 1998 szeptembere között, öt év és tizenegy hónapig tartó időszak alatt) vettek részt.

II.   BÍRSÁGOK

1.   Elévülési idő

| (10) | Az észak-amerikai termelők az 1994. április 14. és 20. között lezajlott globális tárgyalások befejezése után már nem vettek részt a jogsértésben. A Bizottság először 1999. május 26-án tett intézkedést a jogsértés kivizsgálása ügyében. Mivel ez az intézkedés több mint öt évvel azután történt, hogy az észak-amerikai termelők befejezték részvételüket a jogsértésben (2), az észak-amerikai termelőkre, a Bioproducts, a Chinook és a DuCoa vállalatokra nem lehet bírságot kiszabni. |
| --- | --- |

(10)

Az észak-amerikai termelők az 1994. április 14. és 20. között lezajlott globális tárgyalások befejezése után már nem vettek részt a jogsértésben. A Bizottság először 1999. május 26-án tett intézkedést a jogsértés kivizsgálása ügyében. Mivel ez az intézkedés több mint öt évvel azután történt, hogy az észak-amerikai termelők befejezték részvételüket a jogsértésben (2), az észak-amerikai termelőkre, a Bioproducts, a Chinook és a DuCoa vállalatokra nem lehet bírságot kiszabni.

2.   Alapösszeg

Súlyosság

| (11) | Ebben az esetben a jogsértés elsősorban abból állt, hogy a kartell tagjai titkos együttműködés során rögzítették az árakat az EGT területén, amit a piac megosztása és a megállapodás szerinti, a versenytársak ellen irányuló tevékenységek támogattak. Ezek a horizontális korlátozások természetüknél fogva a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdése megszegésének legsúlyosabb formái közé tartoznak. Figyelembe véve az elkövetett jogsértés természetét és azt a tényt, hogy lefedte a teljes közös piacot, majd az EGT kialakítása után annak teljes egészét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Akzo Nobel, a BASF és a UCB a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését súlyosan megsértették. A Bizottság véleménye szerint a jogsértés az említett tényezők természete miatt nagyon súlyosnak minősül még akkor is, ha tényleges hatása nem mérhető. |
| --- | --- |

(11)

Ebben az esetben a jogsértés elsősorban abból állt, hogy a kartell tagjai titkos együttműködés során rögzítették az árakat az EGT területén, amit a piac megosztása és a megállapodás szerinti, a versenytársak ellen irányuló tevékenységek támogattak. Ezek a horizontális korlátozások természetüknél fogva a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdése megszegésének legsúlyosabb formái közé tartoznak. Figyelembe véve az elkövetett jogsértés természetét és azt a tényt, hogy lefedte a teljes közös piacot, majd az EGT kialakítása után annak teljes egészét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Akzo Nobel, a BASF és a UCB a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését súlyosan megsértették. A Bizottság véleménye szerint a jogsértés az említett tényezők természete miatt nagyon súlyosnak minősül még akkor is, ha tényleges hatása nem mérhető.

Megkülönböztetett bánásmód

| (12) | A nagyon súlyos jogsértések kategóriájában a kiszabható bírságok skálája lehetővé teszi, hogy a vállalkozások megkülönböztetett bánásmódban részesüljenek, figyelembe véve a jogsértőknek azt a tényleges gazdasági képességét, amellyel a versenynek jelentős károkat okozhatnak. Figyelembe véve, hogy a jogsértés világméretű szinten kezdődött az észak-amerikai cégek részvételével, amelyek többek között megegyeztek, hogy kivonulnak az európai piacról, a Bizottság ebben az esetben helyénvalónak ítéli azt, hogy a jogsértésben részt vevő vállalkozások jelentőségének meghatározásakor azok világpiaci részesedését vegyék alapul. A legnagyobb gazdasági szereplő a Chinook volt, 19,3 %-os piaci részesedéssel. Ezért az első kategóriába sorolódik. A 16,3 %-os piaci részesedéssel rendelkező DuCoa a második kategóriába sorolódik. A UCB, a Bioproducts és az Akzo Nobel vállalatok, amelyek piaci részesedése külön-külön 13,4 %, 12,2 % és 12 %, a harmadik kategóriába kerülnek. A 9,1 %-os piaci részesedéssel rendelkező BASF vállalat a negyedik kategóriába sorolódik. |
| --- | --- |

(12)

A nagyon súlyos jogsértések kategóriájában a kiszabható bírságok skálája lehetővé teszi, hogy a vállalkozások megkülönböztetett bánásmódban részesüljenek, figyelembe véve a jogsértőknek azt a tényleges gazdasági képességét, amellyel a versenynek jelentős károkat okozhatnak. Figyelembe véve, hogy a jogsértés világméretű szinten kezdődött az észak-amerikai cégek részvételével, amelyek többek között megegyeztek, hogy kivonulnak az európai piacról, a Bizottság ebben az esetben helyénvalónak ítéli azt, hogy a jogsértésben részt vevő vállalkozások jelentőségének meghatározásakor azok világpiaci részesedését vegyék alapul. A legnagyobb gazdasági szereplő a Chinook volt, 19,3 %-os piaci részesedéssel. Ezért az első kategóriába sorolódik. A 16,3 %-os piaci részesedéssel rendelkező DuCoa a második kategóriába sorolódik. A UCB, a Bioproducts és az Akzo Nobel vállalatok, amelyek piaci részesedése külön-külön 13,4 %, 12,2 % és 12 %, a harmadik kategóriába kerülnek. A 9,1 %-os piaci részesedéssel rendelkező BASF vállalat a negyedik kategóriába sorolódik.

Kellő elrettentés

| (13) | A nagyon súlyos jogsértések kategóriájában a kiszabható bírságok skálája szintén lehetővé teszi, hogy az egyes vállalkozásokra – figyelembe véve azok méretét – olyan bírságokat szabjanak ki, amelyek mértéke kellőképpen elrettentő hatású. Ebben a vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy 2003-ban, az ezt a határozatot megelőző legutolsó pénzügyi évben, az UCB forgalma 3 milliárd euró, az Akzo Nobel vállalaté 13 milliárd euró, a BASF vállalaté pedig 33,4 milliárd euró volt. Ennek megfelelően a Bizottság helyénvalónak ítéli, hogy a kiszabott bírságot az Akzo Nobel esetében 1,5-esére, a BASF-re esetében pedig a kétszeresére növeljék. |
| --- | --- |

(13)

A nagyon súlyos jogsértések kategóriájában a kiszabható bírságok skálája szintén lehetővé teszi, hogy az egyes vállalkozásokra – figyelembe véve azok méretét – olyan bírságokat szabjanak ki, amelyek mértéke kellőképpen elrettentő hatású. Ebben a vonatkozásban a Bizottság megjegyzi, hogy 2003-ban, az ezt a határozatot megelőző legutolsó pénzügyi évben, az UCB forgalma 3 milliárd euró, az Akzo Nobel vállalaté 13 milliárd euró, a BASF vállalaté pedig 33,4 milliárd euró volt. Ennek megfelelően a Bizottság helyénvalónak ítéli, hogy a kiszabott bírságot az Akzo Nobel esetében 1,5-esére, a BASF-re esetében pedig a kétszeresére növeljék.

Időtartam

| (14) | Az Akzo Nobel N.V a jogsértésben az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., valamint a BASF A.G és a UCB S.A. vállalatokkal együtt 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig, öt év és tizenegy hónapig tartó időszakban vett részt. |
| --- | --- |

(14)

Az Akzo Nobel N.V a jogsértésben az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., valamint a BASF A.G és a UCB S.A. vállalatokkal együtt 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig, öt év és tizenegy hónapig tartó időszakban vett részt.

3.   Súlyosbító körülmények

Visszaesés

| (15) | A jogsértés időtartama alatt a BASF már korábbi, kartelltevékenységet tiltó 69/243/EK (3) és 94/599/EK (4) bizottsági határozatok tárgyát képezte. Az a tény, hogy a BASF ismételten ugyanolyan magatartást tanúsított – jóllehet nem ugyanabban a szektorban, amelyben már korábban megbírságolták – azt mutatja, hogy a korábban kiszabott bírságok nem sarkallták a BASF-et tevékenységével kapcsolatos magatartása megváltoztatására. Ez a Bizottság számára súlyosbító körülménynek minősül. Ez a súlyosbító körülmény indokolja a BASF-re kiszabott bírság alapösszegének 50 %-kal való növelését. Az 50 %-os érték a Bizottság által alkalmazott szokásos díjtétel visszaeséssel kapcsolatos esetekben. |
| --- | --- |

(15)

A jogsértés időtartama alatt a BASF már korábbi, kartelltevékenységet tiltó 69/243/EK (3) és 94/599/EK (4) bizottsági határozatok tárgyát képezte. Az a tény, hogy a BASF ismételten ugyanolyan magatartást tanúsított – jóllehet nem ugyanabban a szektorban, amelyben már korábban megbírságolták – azt mutatja, hogy a korábban kiszabott bírságok nem sarkallták a BASF-et tevékenységével kapcsolatos magatartása megváltoztatására. Ez a Bizottság számára súlyosbító körülménynek minősül. Ez a súlyosbító körülmény indokolja a BASF-re kiszabott bírság alapösszegének 50 %-kal való növelését. Az 50 %-os érték a Bizottság által alkalmazott szokásos díjtétel visszaeséssel kapcsolatos esetekben.

4.   Enyhítő körülmények

A jogsértés korai megszüntetése

| (16) | A BASF és a UCB a bírság csökkentését igénylik a jogsértés korai megszüntetéséből adódóan. A kartelltilalom megsértése természeténél fogva a versenyjogi szabályok legsúlyosabb megsértését jelenti. Az ilyen jogsértések résztvevői rendszerint teljességgel tudatában vannak a törvénysértés elkövetésének. A Bizottság véleménye szerint, az ilyen, szándékosan törvénysértő magatartás esetében az a tény, hogy egy vállalat felhagy ezzel a magatartással a Bizottság beavatkozása előtt, nem érdemel semmilyen elismerést azon kívül, hogy az érintett vállalkozás által elkövetett jogsértés időtartama rövidebb lesz, mint egyébként lenne. |
| --- | --- |

(16)

A BASF és a UCB a bírság csökkentését igénylik a jogsértés korai megszüntetéséből adódóan. A kartelltilalom megsértése természeténél fogva a versenyjogi szabályok legsúlyosabb megsértését jelenti. Az ilyen jogsértések résztvevői rendszerint teljességgel tudatában vannak a törvénysértés elkövetésének. A Bizottság véleménye szerint, az ilyen, szándékosan törvénysértő magatartás esetében az a tény, hogy egy vállalat felhagy ezzel a magatartással a Bizottság beavatkozása előtt, nem érdemel semmilyen elismerést azon kívül, hogy az érintett vállalkozás által elkövetett jogsértés időtartama rövidebb lesz, mint egyébként lenne.

A megvalósulás hiánya

| (17) | Az Akzo Nobel, a BASF és a UCB azt állítják, a jogsértés, vagy annak részei nem, nem teljesen, illetve nem eredményesen valósultak meg. A Bizottság véleménye szerint a megállapodások, amennyiben az EGT piacra vonatkoztak, megvalósultak, legalábbis az európai gyártók esetében. A kérdéses megállapodások elsősorban az árképzés legfőbb elemeit és az európai ügyfelek felosztását, valamint a konverterek ellenőrzését illetően valósultak meg, még akkor is, ha a megvalósítás nem volt teljes mértékben sikeres abban, hogy tényleges hatást fejtsen ki a piacon fennmaradt konkurencia miatt. A három érintett termelő egyike sem adta tanújelét annak, hogy szándékában állt volna tartózkodni, illetve lépéseket tett volna annak érdekében, hogy tartózkodjon az EGT-t illetően kötött megállapodások megvalósításától abban az időszakban, amikor ezekhez a megállapodásokhoz csatlakoztak. |
| --- | --- |

(17)

Az Akzo Nobel, a BASF és a UCB azt állítják, a jogsértés, vagy annak részei nem, nem teljesen, illetve nem eredményesen valósultak meg. A Bizottság véleménye szerint a megállapodások, amennyiben az EGT piacra vonatkoztak, megvalósultak, legalábbis az európai gyártók esetében. A kérdéses megállapodások elsősorban az árképzés legfőbb elemeit és az európai ügyfelek felosztását, valamint a konverterek ellenőrzését illetően valósultak meg, még akkor is, ha a megvalósítás nem volt teljes mértékben sikeres abban, hogy tényleges hatást fejtsen ki a piacon fennmaradt konkurencia miatt. A három érintett termelő egyike sem adta tanújelét annak, hogy szándékában állt volna tartózkodni, illetve lépéseket tett volna annak érdekében, hogy tartózkodjon az EGT-t illetően kötött megállapodások megvalósításától abban az időszakban, amikor ezekhez a megállapodásokhoz csatlakoztak.

A vizsgálat időtartama

| (18) | A BASF érvei szerint a bírság csökkentését jóvá kell hagyni a vizsgálat hosszú időtartama miatt. A Bizottság megjegyzi, hogy általában a vizsgálat hossza miatti csökkentés igényével nem fordulnak a Bizottsághoz. Az 1/2003/EK rendelet 25. cikkében pontosan meghatározott szokásos elévülési idő kerül alkalmazásra. Az említett cikk (5) bekezdése határozza meg pontosan, hogy az elévülési időszak legkésőbb azon a napon jár le, amelyen az elévülési időszak kétszeresének megfelelő időszak eltelt anélkül, hogy a Bizottság bírságot vagy kényszerítő bírságot szabott volna ki. Ezen eljárás esetében ez az időszak még távolról sem járt le. |
| --- | --- |

(18)

A BASF érvei szerint a bírság csökkentését jóvá kell hagyni a vizsgálat hosszú időtartama miatt. A Bizottság megjegyzi, hogy általában a vizsgálat hossza miatti csökkentés igényével nem fordulnak a Bizottsághoz. Az 1/2003/EK rendelet 25. cikkében pontosan meghatározott szokásos elévülési idő kerül alkalmazásra. Az említett cikk (5) bekezdése határozza meg pontosan, hogy az elévülési időszak legkésőbb azon a napon jár le, amelyen az elévülési időszak kétszeresének megfelelő időszak eltelt anélkül, hogy a Bizottság bírságot vagy kényszerítő bírságot szabott volna ki. Ezen eljárás esetében ez az időszak még távolról sem járt le.

Válsághelyzet

| (19) | A BASF érvei szerint bírság csökkentését jóvá kell hagyni a kolin-klorid ipar akkori állítólagos válsághelyzete miatt. A Bizottság megjegyzi, az a tény, hogy egy vállalkozás egy bizonyos üzleti tevékenysége nem nyereséges, még nem hatalmazza fel őt arra, hogy titokban összejátsszon versenytársaival azért, hogy csalást kövessenek el az ügyfelek és más versenytársak kárára. A kartellek általában nem akkor kockáztatják meg a piaci beavatkozást, amikor a vállalkozások nyereségessége kiemelkedő, hanem éppen olyankor, amikor a szektorban gondok merülnek fel. |
| --- | --- |

(19)

A BASF érvei szerint bírság csökkentését jóvá kell hagyni a kolin-klorid ipar akkori állítólagos válsághelyzete miatt. A Bizottság megjegyzi, az a tény, hogy egy vállalkozás egy bizonyos üzleti tevékenysége nem nyereséges, még nem hatalmazza fel őt arra, hogy titokban összejátsszon versenytársaival azért, hogy csalást kövessenek el az ügyfelek és más versenytársak kárára. A kartellek általában nem akkor kockáztatják meg a piaci beavatkozást, amikor a vállalkozások nyereségessége kiemelkedő, hanem éppen olyankor, amikor a szektorban gondok merülnek fel.

Fegyelmi intézkedések és megfelelési program

| (20) | A BASF az állítja, enyhébb pénzbírságban kellene részesülnie, mivel fegyelmi intézkedéseket foganatosított a jogsértésben résztvevő alkalmazottakkal szemben, továbbá egy megfelelési programot vezetett be. Jóllehet a Bizottság örömmel fogadja azokat az intézkedéseket, amelyeket a vállalatok foganatosítanak a kartelltilalom megsértésének jövőbeni megelőzése érdekében, az ilyen intézkedések nem változtatnak a jogsértés meglétén, sem azon, hogy azt ebben a határozatban a megfelelő módon büntessék. |
| --- | --- |

(20)

A BASF az állítja, enyhébb pénzbírságban kellene részesülnie, mivel fegyelmi intézkedéseket foganatosított a jogsértésben résztvevő alkalmazottakkal szemben, továbbá egy megfelelési programot vezetett be. Jóllehet a Bizottság örömmel fogadja azokat az intézkedéseket, amelyeket a vállalatok foganatosítanak a kartelltilalom megsértésének jövőbeni megelőzése érdekében, az ilyen intézkedések nem változtatnak a jogsértés meglétén, sem azon, hogy azt ebben a határozatban a megfelelő módon büntessék.

Hatékony együttműködés a kartellek esetében a bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság összegének csökkentéséről szóló, 1996. évi bizottsági közlemény keretein kívül

| (21) | A UCB volt az első vállalkozás, amely önként tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a világpiaci szinten lezajlott tárgyalások mellett az európai gyártók számos tárgyalást folytattak egymással európai szinten. Az ezekre a tárgyalásokra vonatkozó, a UCB által önként benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság a jogsértés időtartamát öt év és tizenegy hónapban határozta meg. Amennyiben a Bizottságnak csak a világpiaci szinten történt egyezségekről lett volna tudomása, akkor a jogsértés időtartama egy év és hat hónap lett volna. Tekintettel az enyhítő körülményekre, az időtartam meghosszabbításának méltányolása céljából a Bizottság indokoltnak tartja a UCB számára az alapösszeg 25,8 %-ának megfelelő csökkentés engedélyezését. Ez a csökkentés a jogsértés egy év és hat hónap helyett öt év és tizenegy hónapig tartó időtartamából adódó alapösszeg 40 %-os emelésének felel meg. |
| --- | --- |

(21)

A UCB volt az első vállalkozás, amely önként tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a világpiaci szinten lezajlott tárgyalások mellett az európai gyártók számos tárgyalást folytattak egymással európai szinten. Az ezekre a tárgyalásokra vonatkozó, a UCB által önként benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság a jogsértés időtartamát öt év és tizenegy hónapban határozta meg. Amennyiben a Bizottságnak csak a világpiaci szinten történt egyezségekről lett volna tudomása, akkor a jogsértés időtartama egy év és hat hónap lett volna. Tekintettel az enyhítő körülményekre, az időtartam meghosszabbításának méltányolása céljából a Bizottság indokoltnak tartja a UCB számára az alapösszeg 25,8 %-ának megfelelő csökkentés engedélyezését. Ez a csökkentés a jogsértés egy év és hat hónap helyett öt év és tizenegy hónapig tartó időtartamából adódó alapösszeg 40 %-os emelésének felel meg.

5.   Az 1996. évi közlemény alkalmazása

A pénzbírság jelentős csökkentése (D szakasz: 10 %-től 50 %-ig történő csökkentés)

| (22) | Az Akzo Nobel, a BASF és a UCB a vizsgálat különböző szakaszaiban együttműködtek a Bizottsággal azzal a szándékkal, hogy az ebben az eljárásban alkalmazott 1996. évi közleményben (5) megállapított kedvező elbánásban részesüljenek. |
| --- | --- |

(22)

Az Akzo Nobel, a BASF és a UCB a vizsgálat különböző szakaszaiban együttműködtek a Bizottsággal azzal a szándékkal, hogy az ebben az eljárásban alkalmazott 1996. évi közleményben (5) megállapított kedvező elbánásban részesüljenek.

BASF

| (23) | A harmadik vállalkozás, amely önként szolgált bizonyítékokkal a világpiaci szintű megállapodásokkal kapcsolatban, a BASF volt. Amikor a BASF benyújtotta bizonyítékait, a Bizottságnak már rendelkezésére álltak a Chinook és a Bioproducts által az említett megállapodásokra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok. Függetlenül a Chinook által benyújtott bizonyítékok jelentőségétől, a Bioproducts bizonyítéka önmagában elegendő volt ahhoz, hogy döntő bizonyítékként szolgáljon a kartell létezéséről az 1996. évi közlemény B szakasza értelmében. Bizonyítékai benyújtásakor tehát nem a BASF volt az első vállalkozás, amely a Bizottság részére döntő bizonyítékkal szolgált a kartell létezéséről. Ennek következtében az 1996. évi közlemény B és C szakaszai nem vonatkoznak sem a BASF-re, sem pedig a másik két európai gyártóra. |
| --- | --- |

(23)

A harmadik vállalkozás, amely önként szolgált bizonyítékokkal a világpiaci szintű megállapodásokkal kapcsolatban, a BASF volt. Amikor a BASF benyújtotta bizonyítékait, a Bizottságnak már rendelkezésére álltak a Chinook és a Bioproducts által az említett megállapodásokra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok. Függetlenül a Chinook által benyújtott bizonyítékok jelentőségétől, a Bioproducts bizonyítéka önmagában elegendő volt ahhoz, hogy döntő bizonyítékként szolgáljon a kartell létezéséről az 1996. évi közlemény B szakasza értelmében. Bizonyítékai benyújtásakor tehát nem a BASF volt az első vállalkozás, amely a Bizottság részére döntő bizonyítékkal szolgált a kartell létezéséről. Ennek következtében az 1996. évi közlemény B és C szakaszai nem vonatkoznak sem a BASF-re, sem pedig a másik két európai gyártóra.

| (24) | Lényegét tekintve a BASF által benyújtott, a világpiaci szintű megállapodásokra korlátozódó bizonyítékok jelentősen hozzájárultak a jogsértés létezésének megerősítéséhez az 1996. évi közlemény D szakasza értelmében, ami 10 %-tól 50 %-ig terjedő lehetséges csökkentést enged meg. Azonban a bizonyítékok jelentősége meglehetősen korlátozott maradt, figyelembe véve, hogy a világpiaci szintű megállapodásokkal kapcsolatban a Bizottság birtokában már átfogó bizonyítékok voltak. |
| --- | --- |

(24)

Lényegét tekintve a BASF által benyújtott, a világpiaci szintű megállapodásokra korlátozódó bizonyítékok jelentősen hozzájárultak a jogsértés létezésének megerősítéséhez az 1996. évi közlemény D szakasza értelmében, ami 10 %-tól 50 %-ig terjedő lehetséges csökkentést enged meg. Azonban a bizonyítékok jelentősége meglehetősen korlátozott maradt, figyelembe véve, hogy a világpiaci szintű megállapodásokkal kapcsolatban a Bizottság birtokában már átfogó bizonyítékok voltak.

| (25) | A kifogási nyilatkozat kézhez vétele után a BASF tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy alapjában véve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket. |
| --- | --- |

(25)

A kifogási nyilatkozat kézhez vétele után a BASF tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy alapjában véve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket.

| (26) | Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, a BASF jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 20 %-os csökkentésére. |
| --- | --- |

(26)

Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, a BASF jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 20 %-os csökkentésére.

UCB

| (27) | A UCB önként tájékoztatta a Bizottságot az 1994 márciusától 1998 októberéig megtartott kilenc európai szintű kartelltanácskozásról. Megemlítette a résztvevőket és tömör leírással szolgált a tanácskozások tartalmát illetően. Csatolta továbbá az 1994-ben lezajlott első két kartelltanácskozásról szóló korabeli jelentéseket is. Amikor a UCB benyújtotta bizonyítékait, a Bizottságnak nem volt tudomása semmilyen európai szinten zajló tanácskozásról. Ezek a bizonyítékok jelentősen hozzájárultak a jogsértés megállapításához, még akkor is, ha az 1995 és 1998 közötti időszakból származó és arra vonatkozó írásos bizonyítékkal nem szolgáltak. |
| --- | --- |

(27)

A UCB önként tájékoztatta a Bizottságot az 1994 márciusától 1998 októberéig megtartott kilenc európai szintű kartelltanácskozásról. Megemlítette a résztvevőket és tömör leírással szolgált a tanácskozások tartalmát illetően. Csatolta továbbá az 1994-ben lezajlott első két kartelltanácskozásról szóló korabeli jelentéseket is. Amikor a UCB benyújtotta bizonyítékait, a Bizottságnak nem volt tudomása semmilyen európai szinten zajló tanácskozásról. Ezek a bizonyítékok jelentősen hozzájárultak a jogsértés megállapításához, még akkor is, ha az 1995 és 1998 közötti időszakból származó és arra vonatkozó írásos bizonyítékkal nem szolgáltak.

| (28) | A kifogási nyilatkozat kézhezvétele után a UCB tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy alapjában véve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket. Azonban a UCB ugyanebben a bejelentésében azt állította, nem volt részese semmilyen világpiaci szintű megállapodásnak, bár részt vett számos ilyen szintű tárgyaláson. A határozatban a Bizottság ezt az állítást megalapozatlannak találta és elutasította. Mivel a kifogási nyilatkozat kézhezvétele után a UCB valóban megtámadta azoknak a tényeknek az alapvető elemeit, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, a UCB nem részesül a Bizottság által a tényállítás megalapozásához használt tények nem megtámadásáért járó bírságcsökkentésben. |
| --- | --- |

(28)

A kifogási nyilatkozat kézhezvétele után a UCB tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy alapjában véve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket. Azonban a UCB ugyanebben a bejelentésében azt állította, nem volt részese semmilyen világpiaci szintű megállapodásnak, bár részt vett számos ilyen szintű tárgyaláson. A határozatban a Bizottság ezt az állítást megalapozatlannak találta és elutasította. Mivel a kifogási nyilatkozat kézhezvétele után a UCB valóban megtámadta azoknak a tényeknek az alapvető elemeit, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, a UCB nem részesül a Bizottság által a tényállítás megalapozásához használt tények nem megtámadásáért járó bírságcsökkentésben.

| (29) | Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, a UCB jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 30 %-os csökkentésére. |
| --- | --- |

(29)

Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, a UCB jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 30 %-os csökkentésére.

Akzo Nobel

| (30) | 2002 januárjában az Akzo Nobel önként nyújtott be jelentést az európai megállapodásokról. Ez a jelentés tartalmazta az európai szintű megállapodások részletes leírását, beleértve olyan számottevő információt is, amellyel a UCB nem szolgált. A bírság csökkentésének megállapításakor azonban figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az Akzo Nobel ezt a jelentést két és fél évvel azután nyújtotta be, hogy a UCB a szóban forgó megállapodásokat bejelentette. |
| --- | --- |

(30)

2002 januárjában az Akzo Nobel önként nyújtott be jelentést az európai megállapodásokról. Ez a jelentés tartalmazta az európai szintű megállapodások részletes leírását, beleértve olyan számottevő információt is, amellyel a UCB nem szolgált. A bírság csökkentésének megállapításakor azonban figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az Akzo Nobel ezt a jelentést két és fél évvel azután nyújtotta be, hogy a UCB a szóban forgó megállapodásokat bejelentette.

| (31) | A kifogási nyilatkozat kézhezvétele után az Akzo Nobel tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy lényegét tekintve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket. |
| --- | --- |

(31)

A kifogási nyilatkozat kézhezvétele után az Akzo Nobel tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy lényegét tekintve nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta, kivéve a Bizottság által elfogadott bizonyos tényszerű helyesbítéseket.

| (32) | Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, az Akzo Nobel jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 30 %-os csökkentésére. Ez az értékelés figyelembe veszi egyrészt azt, hogy az Akzo Nobel jelentése az európai megállapodásokról ugyanolyan értékes volt a Bizottság számára, mint a UBC által korábban benyújtott, a szóban forgó megállapodásokkal kapcsolatos információk és bizonyítékok, ám két és fél évvel később érkezett be; másrészt azt, hogy az Akzo Nobel a UCB-vel ellentétben nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta. Ennek eredményeként mindkét vállalkozás azonos mértékű csökkentést érdemel. |
| --- | --- |

(32)

Figyelembe véve az említett együttműködés különböző elemeit, a Bizottság úgy gondolja, az Akzo Nobel jogosult az egyébként kiszabandó pénzbírság 30 %-os csökkentésére. Ez az értékelés figyelembe veszi egyrészt azt, hogy az Akzo Nobel jelentése az európai megállapodásokról ugyanolyan értékes volt a Bizottság számára, mint a UBC által korábban benyújtott, a szóban forgó megállapodásokkal kapcsolatos információk és bizonyítékok, ám két és fél évvel később érkezett be; másrészt azt, hogy az Akzo Nobel a UCB-vel ellentétben nem vonta kétségbe azokat a tényeket, amelyekre a Bizottság a tényállítást alapozta. Ennek eredményeként mindkét vállalkozás azonos mértékű csökkentést érdemel.

6.   Határozat

| (33) | A következő vállalkozások megsértették a Szerződés 81. cikke (1) bekezdését, és 1994. január 1-től, az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdését azzal, hogy a jelzett időszakban az árak rögzítéséből, a piac felosztásából, és az EGT területén a kolin-klorid szektorban működő versenytársak ellen irányuló megállapodás szerinti tevékenységből álló megegyezés szerinti cselekvésekben és megállapodásokban vettek részt.






  a) | Az Akzo Nobel N.V. az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V. vállalatokkal együtt 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig; |
| --- | --- | --- |

(33)

A következő vállalkozások megsértették a Szerződés 81. cikke (1) bekezdését, és 1994. január 1-től, az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdését azzal, hogy a jelzett időszakban az árak rögzítéséből, a piac felosztásából, és az EGT területén a kolin-klorid szektorban működő versenytársak ellen irányuló megállapodás szerinti tevékenységből álló megegyezés szerinti cselekvésekben és megállapodásokban vettek részt.

a)

Az Akzo Nobel N.V. az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V. vállalatokkal együtt 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig;

| b) | A BASF A.G. 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig; |
| --- | --- |

b)

A BASF A.G. 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig;

| c) | A Bioproducts Incorporated 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig; |
| --- | --- |

c)

A Bioproducts Incorporated 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig;

| d) | A Chinook Group Limited Partnership a Chinook Group Limited vállalattal együtt 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig; |
| --- | --- |

d)

A Chinook Group Limited Partnership a Chinook Group Limited vállalattal együtt 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig;

| e) | A DuCoa L.P. 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig; |
| --- | --- |

e)

A DuCoa L.P. 1992. október 13-tól 1994. április 14-ig;

| f) | A UCB S.A. 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig; |
| --- | --- |

f)

A UCB S.A. 1992. október 13-tól 1998. szeptember 30-ig;

| (34) | Ezekért a jogsértésekért a következő bírságokat szabták ki:












  a) | Az Akzo Nobel N.V., az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., egyetemlegesen |
| --- | --- | --- |

(34)

Ezekért a jogsértésekért a következő bírságokat szabták ki:

a)

Az Akzo Nobel N.V., az Akzo Nobel Nederland B.V., az Akzo Nobel Chemicals International B.V., az Akzo Nobel Chemicals B.V. és az Akzo Nobel Functional Chemicals B.V., egyetemlegesen

20,99 millió euró;

| b) | BASF A.G. |
| --- | --- |

b)

BASF A.G.

34,97 millió euró;

| c) | UCB S.A. |
| --- | --- |

c)

UCB S.A.

10,38 millió euró.

| (35) | Az első pontban felsorolt vállalkozások, amennyiben ezt még nem tették meg, kötelesek azonnal beszüntetni a jogsértést. Tartózkodniuk kell a feltárt jogsértéssel azonos bármilyen cselekedet vagy magatartás megismétlésétől, továbbá az olyan cselekedetektől és magatartástól, amelyeknek azonos vagy hasonló célja vagy hatása van. |
| --- | --- |

(35)

Az első pontban felsorolt vállalkozások, amennyiben ezt még nem tették meg, kötelesek azonnal beszüntetni a jogsértést. Tartózkodniuk kell a feltárt jogsértéssel azonos bármilyen cselekedet vagy magatartás megismétlésétől, továbbá az olyan cselekedetektől és magatartástól, amelyeknek azonos vagy hasonló célja vagy hatása van.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. A legutóbb a 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  Lásd a 2988/74/EGK tanácsi rendelet 1. cikkét (HL L 319., 1974.11.29., 1. o.) és a 1/2003/EK tanácsi rendelet 25. cikkét.

(3)  HL L 195., 1969.8.7., 11. o.

(4)  HL L 239., 1994.9.14., 14. o.

(5)  A 2002. évi közlemény 28. pontja szerint a kartellek esetében a bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság összegének csökkentéséről szóló, 2002. évi közlemény 2002. február 14-től az 1996. évi közlemény helyébe lép minden olyan esetben, amikor egyetlen vállalkozás sem fordult a Bizottsághoz azzal a szándékkal, hogy éljen a közleményben megállapított kedvező elbánás lehetőségével. Mivel ebben az ügyben több vállalkozás folyamodott a Bizottsághoz a bírság csökkentése ügyében 2002. február 14. előtt, az 1996. évi közlemény kerül alkalmazásra.

---

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 8.)

az Uruguayi Keleti Köztársaság által meghozott, a skót whisky kereskedelmét érintő intézkedésekből és azt szintén érintő gyakorlatból álló kereskedelmet gátló akadályok tekintetében megindított felülvizsgálati eljárás felfüggesztéséről

(2005/567/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2004. szeptember 2-án a Skót Whisky Társaság (a továbbiakban: SWA [Scotch Whisky Association]) panaszt nyújtott be a 3286/94/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 4. cikke alapján. |
| --- | --- |

(1)

2004. szeptember 2-án a Skót Whisky Társaság (a továbbiakban: SWA [Scotch Whisky Association]) panaszt nyújtott be a 3286/94/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 4. cikke alapján.

| (2) | Az SWA szerint a whisky Uruguayi Keleti Köztársaságba irányuló közösségi exportját számos, a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kereskedelmet gátló akadály nehezíti. |
| --- | --- |

(2)

Az SWA szerint a whisky Uruguayi Keleti Köztársaságba irányuló közösségi exportját számos, a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kereskedelmet gátló akadály nehezíti.

| (3) | Az állítólagos kereskedelmet gátló akadályok mindegyike az uruguayi jövedéki adórendszer előírásaival van összefüggésben. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos kereskedelmet gátló akadályok mindegyike az uruguayi jövedéki adórendszer előírásaival van összefüggésben.

| (4) | A Bizottság a rendelet által létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy döntött, hogy a panasz a felülvizsgálati eljárás kezdeményezéséhez elegendő mértékű bizonyítékot tartalmaz. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 2004. október 23-án került közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a rendelet által létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy döntött, hogy a panasz a felülvizsgálati eljárás kezdeményezéséhez elegendő mértékű bizonyítékot tartalmaz. Az eljárás megindításáról szóló értesítés 2004. október 23-án került közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2).

| (5) | A vizsgálat során Uruguay kormánya készségét fejezte ki, hogy tárgyalásos úton kísérelje meg a panaszban felvetett kérdések rendezését, és az alábbi javaslatokat terjesztette elő:






  a) | A legalacsonyabb adókategóriába tartozó whiskykre vonatkozó három évnél rövidebb érlelési időt előíró követelmény visszavonása. Az intézkedés 2005. július 1-jén lép hatályba. |
| --- | --- | --- |

(5)

A vizsgálat során Uruguay kormánya készségét fejezte ki, hogy tárgyalásos úton kísérelje meg a panaszban felvetett kérdések rendezését, és az alábbi javaslatokat terjesztette elő:

a)

A legalacsonyabb adókategóriába tartozó whiskykre vonatkozó három évnél rövidebb érlelési időt előíró követelmény visszavonása. Az intézkedés 2005. július 1-jén lép hatályba.

| b) | A zárjegyek alkalmazása tekintetében a hazai és importált whiskyk egyenlő elbánásban való részesítése. Az Uruguayi Keleti Köztársaság 2005. június 30-ig módosítja rendelkezéseit, és az intézkedés 90 napos átmeneti időszakot követően lép hatályba. |
| --- | --- |

b)

A zárjegyek alkalmazása tekintetében a hazai és importált whiskyk egyenlő elbánásban való részesítése. Az Uruguayi Keleti Köztársaság 2005. június 30-ig módosítja rendelkezéseit, és az intézkedés 90 napos átmeneti időszakot követően lép hatályba.

| c) | Az IMESI adó szerkezetének megváltoztatása oly módon, hogy az összhangba kerüljön a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott adórendszerek előírásaival. Ez a változtatás kezelni igyekszik az átláthatóság és előreláthatatlanság állítólagos hiányának kérdését. A reformfolyamat várhatóan 2006 végéig tart. |
| --- | --- |

c)

Az IMESI adó szerkezetének megváltoztatása oly módon, hogy az összhangba kerüljön a nemzetközileg leggyakrabban alkalmazott adórendszerek előírásaival. Ez a változtatás kezelni igyekszik az átláthatóság és előreláthatatlanság állítólagos hiányának kérdését. A reformfolyamat várhatóan 2006 végéig tart.

| (6) | Mindezekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eljárás felfüggesztése helyénvaló. |
| --- | --- |

(6)

Mindezekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eljárás felfüggesztése helyénvaló.

| (7) | A Közösség figyelemmel kíséri a tárgyalásos megoldás végrehajtását, és amikor Uruguay kormánya teljesíti kötelezettségeit, az eljárást megszünteti. |
| --- | --- |

(7)

A Közösség figyelemmel kíséri a tárgyalásos megoldás végrehajtását, és amikor Uruguay kormánya teljesíti kötelezettségeit, az eljárást megszünteti.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az Uruguayi Keleti Köztársaság által meghozott, a skót whisky kereskedelmét érintő intézkedésekből és azt szintén érintő gyakorlatból álló kereskedelmet gátló akadályok tekintetében megindított felülvizsgálati eljárást felfüggeszti.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 8-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o. A 356/95/EK rendelettel (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 261., 2004.10.23., 3. o.

2

---

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/28

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 11.)

a Magyar Köztársaságnak a földgázellátás tekintetében kedvezményes HÉA-kulcs alkalmazása iránti kérelméről

(az értesítés a C(2005) 2514. számú dokumentummal történt)

(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)

(2005/568/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A Magyar Köztársaság a Bizottságnál 2005. április 12-én nyilvántartásba vett levele útján tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, miszerint a földgázellátás tekintetében csökkentett HÉA-kulcsot kíván alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A Magyar Köztársaság a Bizottságnál 2005. április 12-én nyilvántartásba vett levele útján tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, miszerint a földgázellátás tekintetében csökkentett HÉA-kulcsot kíván alkalmazni.

| (2) | A csatlakozási szerződés X. mellékletének értelmében az Európai Unióhoz való csatlakozást követő első évben Magyarország fenntarthatja a kedvezményes hozzáadottértékadó-kulcsot a földgáz- és villamosenergia-szolgáltatásra. 2004. január 1-től a villamosenergia-szolgáltatás tekintetében Magyarország egységes HÉA-kulcsot alkalmaz. |
| --- | --- |

(2)

A csatlakozási szerződés X. mellékletének értelmében az Európai Unióhoz való csatlakozást követő első évben Magyarország fenntarthatja a kedvezményes hozzáadottértékadó-kulcsot a földgáz- és villamosenergia-szolgáltatásra. 2004. január 1-től a villamosenergia-szolgáltatás tekintetében Magyarország egységes HÉA-kulcsot alkalmaz.

| (3) | Magyarország a földgázellátás tekintetében továbbra is 15 %-os kedvezményes kulcsot, a villamos energia tekintetében 25 %-os, egységes kulcsot kíván alkalmazni. Az adókulcsok e megkülönböztetése sem a verseny torzulásához, sem a villamosenergia-fogyasztásról a gázfogyasztásra való átálláshoz nem vezet. Ennek elsődleges okai az árak megállapítására vonatkozó nemzeti jogszabályok, amelyek a földgáz és a villamos energia esetében meglehetősen különbözőek, valamint az, hogy műszaki-technológiai szempontból a két termék kizárólag fűtés céljából tekinthető helyettesítő terméknek. A magyar hatóságok által szolgáltatott információk szerint a villamos energia ára a földgáz árának közel háromszorosa. |
| --- | --- |

(3)

Magyarország a földgázellátás tekintetében továbbra is 15 %-os kedvezményes kulcsot, a villamos energia tekintetében 25 %-os, egységes kulcsot kíván alkalmazni. Az adókulcsok e megkülönböztetése sem a verseny torzulásához, sem a villamosenergia-fogyasztásról a gázfogyasztásra való átálláshoz nem vezet. Ennek elsődleges okai az árak megállapítására vonatkozó nemzeti jogszabályok, amelyek a földgáz és a villamos energia esetében meglehetősen különbözőek, valamint az, hogy műszaki-technológiai szempontból a két termék kizárólag fűtés céljából tekinthető helyettesítő terméknek. A magyar hatóságok által szolgáltatott információk szerint a villamos energia ára a földgáz árának közel háromszorosa.

| (4) | Ezenkívül a földgázellátás helyére vonatkozó, a hatodik HÉA-irányelvben rögzített HÉA-szabályokat a 2003/92/EK irányelv (2) módosította. Annak érdekében, hogy az adóztatás abban az országban történjen, ahol a tényleges fogyasztásra sor kerül, a földgázellátás utolsó, a kereskedők és forgalmazók, illetve a végfelhasználó közötti szakaszában az adót azon a helyen vetik ki, ahol az áru fogyasztó általi tényleges felhasználására és fogyasztására sor kerül. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a földgázellátás helyére vonatkozó, a hatodik HÉA-irányelvben rögzített HÉA-szabályokat a 2003/92/EK irányelv (2) módosította. Annak érdekében, hogy az adóztatás abban az országban történjen, ahol a tényleges fogyasztásra sor kerül, a földgázellátás utolsó, a kereskedők és forgalmazók, illetve a végfelhasználó közötti szakaszában az adót azon a helyen vetik ki, ahol az áru fogyasztó általi tényleges felhasználására és fogyasztására sor kerül.

| (5) | A tervezett intézkedés a földgázellátás tekintetében a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében csökkentett HÉA-kulcs alkalmazására vonatkozó általános intézkedés. |
| --- | --- |

(5)

A tervezett intézkedés a földgázellátás tekintetében a hatodik HÉA-irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében csökkentett HÉA-kulcs alkalmazására vonatkozó általános intézkedés.

| (6) | Miután olyan általános intézkedésről van szó, amely nem rendelkezik kivételekről, a versenytorzulást illető kockázat nem létezőnek tekintendő. Miután a hatodik irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített feltétel teljesül, Magyarországnak biztosítani kell a jogot az intézkedés alkalmazására az e határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően, |
| --- | --- |

(6)

Miután olyan általános intézkedésről van szó, amely nem rendelkezik kivételekről, a versenytorzulást illető kockázat nem létezőnek tekintendő. Miután a hatodik irányelv 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített feltétel teljesül, Magyarországnak biztosítani kell a jogot az intézkedés alkalmazására az e határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Magyarországnak jogában áll a 2005. április 12-i levelében közölteknek megfelelően a termelés és szolgáltatás feltételeitől függetlenül a földgázellátás tekintetében csökkentett HÉA-kulcsot alkalmazni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 11-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 260., 2003.10.11., 8. o.

2

---

| 22.7.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 190/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 190/29

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 18.)

a 2004. augusztus 1-jétől, szeptember 1-jétől, október 1-jétől, november 1-jétől, december 1-jétől és 2005. január 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kiküldött tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról (a tíz új tagállam csatlakozási szerződése 33. cikkének (4) bekezdése)

(2005/569/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak X. melléklete 13. cikkének második albekezdésére,

tekintettel a tíz tagállam csatlakozási szerződésére és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke első albekezdésének végrehajtásához a 257/2005/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) rögzíti az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselői egy részének az alkalmazási ország pénznemében fizetett díjazására alkalmazandó súlyozást. |
| --- | --- |

(1)

A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke első albekezdésének végrehajtásához a 257/2005/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) rögzíti az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselői egy részének az alkalmazási ország pénznemében fizetett díjazására alkalmazandó súlyozást.

| (2) | A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második albekezdésének megfelelően 2004. augusztus 1-jétől, 2004. szeptember 1-jétől, 2004. október 1-jétől, 2004. november 1-jétől, 2004. december 1-jétől és 2005. január 1-jétől az említett súlyozást ki kell igazítani, amennyiben egy adott harmadik ország tekintetében – tekintettel a Bizottság birtokában levő statisztikai adatokra – a megélhetési költségeknek a súlyozás és a megfelelő átváltási árfolyam alapján mért változása a legutóbbi kiigazítás óta meghaladta az 5 %-ot, |
| --- | --- |

(2)

A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második albekezdésének megfelelően 2004. augusztus 1-jétől, 2004. szeptember 1-jétől, 2004. október 1-jétől, 2004. november 1-jétől, 2004. december 1-jétől és 2005. január 1-jétől az említett súlyozást ki kell igazítani, amennyiben egy adott harmadik ország tekintetében – tekintettel a Bizottság birtokában levő statisztikai adatokra – a megélhetési költségeknek a súlyozás és a megfelelő átváltási árfolyam alapján mért változása a legutóbbi kiigazítás óta meghaladta az 5 %-ot,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

2004. augusztus 1-jétől, szeptember 1-jétől, október 1-jétől, november 1-jétől, december 1-jétől és 2005. január 1-jétől kezdődő hatállyal az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének az alkalmazási ország pénznemében fizetett díjazására a mellékletben megjelölt kiigazított súlyozást kell alkalmazni.

Az ilyen díjazás kiszámítását a pénzügyi szabályzat végrehajtási rendelkezéseinek megfelelően megállapított és az első albekezdésben szereplő időpontban érvényes átváltási árfolyamok alapján kell elvégezni.

Kelt Brüsszelben, 2005. július 18-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 31/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 8., 2005.1.12., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 46., 2005.2.17., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. augusztus |
| --- | --- |
| Semmis |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. augusztus

Semmis

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. szeptember |
| --- | --- |
| Eritrea | 45,5 |
| Zimbabwe | 55,0 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. szeptember

Eritrea

45,5

Zimbabwe

55,0

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. október |
| --- | --- |
| Gambia | 39,4 |
| Madagaszkár | 61,0 |
| Zimbabwe | 57,0 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. október

Gambia

39,4

Madagaszkár

61,0

Zimbabwe

57,0

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. november |
| --- | --- |
| Mauritánia | 59,0 |
| Sierra Leone | 68,7 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. november

Mauritánia

59,0

Sierra Leone

68,7

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. december |
| --- | --- |
| Algéria | 79,9 |
| Costa Rica | 64,0 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. december

Algéria

79,9

Costa Rica

64,0

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2005. január |
| --- | --- |
| Botswana | 72,0 |
| Csád | 122,4 |
| Dzsibuti | 89,5 |
| Eritrea | 47,0 |
| Gambia | 41,2 |
| Ghána | 64,9 |
| Grúzia | 91,3 |
| Guatemala | 68,9 |
| Guinea | 58,1 |
| Jamaica | 78,6 |
| Kambodzsa | 61,6 |
| Kazahsztán | 100,8 |
| Laosz | 66,4 |
| Libanon | 94,1 |
| Madagaszkár | 65,3 |
| Mali | 95,4 |
| Mauritánia | 60,8 |
| Mauritius | 69,6 |
| Nigéria | 69,3 |
| Oroszország | 104,4 |
| Tanzánia | 58,4 |
| Ukrajna | 91,3 |
| Venezuela | 63,3 |
| Zimbabwe | 56,4 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2005. január

Botswana

72,0

Csád

122,4

Dzsibuti

89,5

Eritrea

47,0

Gambia

41,2

Ghána

64,9

Grúzia

91,3

Guatemala

68,9

Guinea

58,1

Jamaica

78,6

Kambodzsa

61,6

Kazahsztán

100,8

Laosz

66,4

Libanon

94,1

Madagaszkár

65,3

Mali

95,4

Mauritánia

60,8

Mauritius

69,6

Nigéria

69,3

Oroszország

104,4

Tanzánia

58,4

Ukrajna

91,3

Venezuela

63,3

Zimbabwe

56,4

---