# Euroopan unionin L 183/14.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 183 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta14. heinäkuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 183

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta14. heinäkuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 1095/2005, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1524/2000 muuttamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1096/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 37 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1097/2005, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta | 39 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1098/2005, annettu 13 päiväna heinäkuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta | 45 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1099/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 täytäntöönpanosta (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1100/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, jalostamattomien kuivattujen viikunoiden tuottajille maksettavasta vähimmäishinnasta sekä kuivattujen viikunoiden tuotantotuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006 | 63 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1101/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, jalostettaviksi tarkoitettujen päärynöiden tuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006 | 64 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1102/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2658/87 tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi | 65 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1103/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, Egyptistä peräisin olevan riisin tuontitodistushakemuksista vuodeksi 2005 asetuksessa (EY) N:o 955/2005 säädetyssä tariffikiintiössä | 67 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1104/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2375/2002 säädetyssä muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän alatariffikiintiössä III sovellettavasta vähennyskertoimesta | 68 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1105/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, muna-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta | 69 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1106/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, siipikarjanliha-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta | 71 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1107/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti | 73 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1108/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta | 76 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1109/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta | 78 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1110/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta | 79 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 1095/2005, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1524/2000 muuttamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 1096/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

37

*

Komission asetus (EY) N:o 1097/2005, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

39

Komission asetus (EY) N:o 1098/2005, annettu 13 päiväna heinäkuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

45

*

Komission asetus (EY) N:o 1099/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 täytäntöönpanosta (
  1
  )

1

47

*

Komission asetus (EY) N:o 1100/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, jalostamattomien kuivattujen viikunoiden tuottajille maksettavasta vähimmäishinnasta sekä kuivattujen viikunoiden tuotantotuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006

63

*

Komission asetus (EY) N:o 1101/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, jalostettaviksi tarkoitettujen päärynöiden tuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006

64

*

Komission asetus (EY) N:o 1102/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2658/87 tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi

65

Komission asetus (EY) N:o 1103/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, Egyptistä peräisin olevan riisin tuontitodistushakemuksista vuodeksi 2005 asetuksessa (EY) N:o 955/2005 säädetyssä tariffikiintiössä

67

Komission asetus (EY) N:o 1104/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2375/2002 säädetyssä muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän alatariffikiintiössä III sovellettavasta vähennyskertoimesta

68

Komission asetus (EY) N:o 1105/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, muna-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

69

Komission asetus (EY) N:o 1106/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, siipikarjanliha-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

71

Komission asetus (EY) N:o 1107/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

73

Komission asetus (EY) N:o 1108/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

76

Komission asetus (EY) N:o 1109/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

78

Komission asetus (EY) N:o 1110/2005, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

79

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Madagaskarilta peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden erityisistä tuontiedellytyksistä tehdyn komission päätöksen 97/757/EY muuttamisesta toimivaltaisen viranomaisen ja terveystodistuksen mallin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2513)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Bulgarian tasavallasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä tehdyn päätöksen 2002/472/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2454)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Algeriasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2533)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Bahamalta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2518)

   (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Grenadasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2545)

   (
  1
  ) | 104 |
| | * | Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua, tehdyn päätöksen 97/296/EY muuttamisesta Algerian, Bahaman ja Grenadan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2551)

   (
  1
  ) | 109 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Madagaskarilta peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden erityisistä tuontiedellytyksistä tehdyn komission päätöksen 97/757/EY muuttamisesta toimivaltaisen viranomaisen ja terveystodistuksen mallin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2513)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2513)

1

84

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Bulgarian tasavallasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä tehdyn päätöksen 2002/472/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2454)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2454)

1

88

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Algeriasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2533)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2533)

1

92

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Bahamalta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2518)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2518)

1

99

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, Grenadasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2545)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2545)

1

104

*

Komission päätös, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005, sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua, tehdyn päätöksen 97/296/EY muuttamisesta Algerian, Bahaman ja Grenadan osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2551)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2551)

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1095/2005,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1524/2000 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (3) koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyöränosien tuontia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön 30,6 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (3) koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyöränosien tuontia.

| (2) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (4) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(2)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (4) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.

2.   Tämänkertaiset tutkimukset

| (3) | Komissio julkaisi 29 päivänä huhtikuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (5) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(3)

Komissio julkaisi 29 päivänä huhtikuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (5) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön.

| (4) | Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (6) Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(4)

Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (6) Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.

| (5) | Näiden polkumyyntitutkimusten vireillepano oli seurausta valituksesta ja pyynnöstä, jotka Euroopan polkupyörävalmistajia edustava European Bicycles Manufacturers Association, jäljempänä ’EBMA’ tai ’hakija’, esitti 15 päivänä maaliskuuta 2004 edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 35 prosenttia, polkupyörien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi aloittaa Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontia koskeva menettely. Pyynnössä esitetty näyttö puolestaan katsottiin riittäväksi perusteeksi panna vireille Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden välivaiheen tarkastelu. |
| --- | --- |

(5)

Näiden polkumyyntitutkimusten vireillepano oli seurausta valituksesta ja pyynnöstä, jotka Euroopan polkupyörävalmistajia edustava European Bicycles Manufacturers Association, jäljempänä ’EBMA’ tai ’hakija’, esitti 15 päivänä maaliskuuta 2004 edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 35 prosenttia, polkupyörien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi aloittaa Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontia koskeva menettely. Pyynnössä esitetty näyttö puolestaan katsottiin riittäväksi perusteeksi panna vireille Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden välivaiheen tarkastelu.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti tutkimusten vireillepanosta virallisesti hakijalle, valituksessa ja pyynnössä mainituille yhteisön tuottajille, kaikille muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Vietnamin viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tutkimusten vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti tutkimusten vireillepanosta virallisesti hakijalle, valituksessa ja pyynnössä mainituille yhteisön tuottajille, kaikille muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Vietnamin viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tutkimusten vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa.

| (7) | Eräät hakijan edustamat yhteisön tuottajat sekä eräät muut tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajat ja käyttäjiä edustavat järjestöt esittivät kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet. |
| --- | --- |

(7)

Eräät hakijan edustamat yhteisön tuottajat sekä eräät muut tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajat ja käyttäjiä edustavat järjestöt esittivät kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet.

4.   Otanta

| (8) | Koska tutkimuksissa oli osallisina suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuottajia ja tuojia, molemmissa vireillepanoilmoituksissa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Koska tutkimuksissa oli osallisina suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuottajia ja tuojia, molemmissa vireillepanoilmoituksissa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (9) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden edustajia, yhteisön tuottajia ja tuojia ilmoittautumaan ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksissa pyydetyt tiedot. Komissio otti lisäksi yhteyttä tiedossa oleviin vientiä harjoittavien tuottajien järjestöihin sekä Kiinan ja Vietnamin viranomaisiin. Nämä osapuolet eivät vastustaneet otantamenetelmän käyttöä. |
| --- | --- |

(9)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden edustajia, yhteisön tuottajia ja tuojia ilmoittautumaan ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksissa pyydetyt tiedot. Komissio otti lisäksi yhteyttä tiedossa oleviin vientiä harjoittavien tuottajien järjestöihin sekä Kiinan ja Vietnamin viranomaisiin. Nämä osapuolet eivät vastustaneet otantamenetelmän käyttöä.

| (10) | Yhteensä 21 kiinalaista viejää/tuottajaa, 6 vietnamilaista viejää/tuottajaa, 54 yhteisön tuottajaa ja 6 tuojaa vastasi otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen määräajassa ja toimitti siinä pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Yhteensä 21 kiinalaista viejää/tuottajaa, 6 vietnamilaista viejää/tuottajaa, 54 yhteisön tuottajaa ja 6 tuojaa vastasi otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen määräajassa ja toimitti siinä pyydetyt tiedot.

| (11) | Kyselylomakkeeseen vastanneista 21 kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain 17 ilmoitti vieneensä polkupyöriä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Koska yhteistyöhaluisia vietnamilaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli vähän, otantaa ei pidetty tässä tapauksessa tarpeellisena. |
| --- | --- |

(11)

Kyselylomakkeeseen vastanneista 21 kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain 17 ilmoitti vieneensä polkupyöriä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Koska yhteistyöhaluisia vietnamilaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli vähän, otantaa ei pidetty tässä tapauksessa tarpeellisena.

| (12) | Otos valittiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuulleen ja niiden suostumuksella. Vientiä harjoittavia tuottajia koskevan otoksen valinta perustui sellaiseen yhteisöön suuntautuvan viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, sekä siihen, aikoivatko asianomaiset yritykset pyytää markkinatalouskohtelua. Otokseen valittiin vain yrityksiä, jotka aikoivat pyytää markkinatalouskohtelua, sillä siirtymätalouksien tapauksessa muita yrityksiä koskeva normaaliarvo määritetään vertailumaana käytettävän kolmannen maan hintojen tai laskennallisen arvon perusteella. Tämän perusteella valittiin neljän vientiä harjoittavan tuottajan edustava otos. Otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatujen vastausten mukaan otokseen valittujen neljän yrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Kiinasta yhteisöön oli 16 prosenttia ja kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien viennistä 35 prosenttia. |
| --- | --- |

(12)

Otos valittiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuulleen ja niiden suostumuksella. Vientiä harjoittavia tuottajia koskevan otoksen valinta perustui sellaiseen yhteisöön suuntautuvan viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, sekä siihen, aikoivatko asianomaiset yritykset pyytää markkinatalouskohtelua. Otokseen valittiin vain yrityksiä, jotka aikoivat pyytää markkinatalouskohtelua, sillä siirtymätalouksien tapauksessa muita yrityksiä koskeva normaaliarvo määritetään vertailumaana käytettävän kolmannen maan hintojen tai laskennallisen arvon perusteella. Tämän perusteella valittiin neljän vientiä harjoittavan tuottajan edustava otos. Otantaa koskevaan kyselylomakkeeseen saatujen vastausten mukaan otokseen valittujen neljän yrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Kiinasta yhteisöön oli 16 prosenttia ja kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien viennistä 35 prosenttia.

| (13) | Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti alaa edustavaa järjestöä kuullen ja sen suostumuksella käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä. Otokseen valittiin tämän perusteella kahdeksan yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti kyseisille kahdeksalle yritykselle kyselylomakkeen, jonka kukin niistä palautti asianmukaisesti täytettynä. |
| --- | --- |

(13)

Yhteisön tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti alaa edustavaa järjestöä kuullen ja sen suostumuksella käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä. Otokseen valittiin tämän perusteella kahdeksan yhteisön tuottajaa. Komissio lähetti kyseisille kahdeksalle yritykselle kyselylomakkeen, jonka kukin niistä palautti asianmukaisesti täytettynä.

| (14) | Otantaa koskevaan kyselyyn vastanneita, yhteistyöhaluisia tuojia oli niin vähän (kuusi tuojaa), että otantaa ei niiden tapauksessa pidetty tarpeellisena. Yksikään näistä tuojista ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä välivaiheen tarkasteluun liittyvässä tutkimuksessa eikä palauttanut siihen liittyvää kyselylomaketta asianmukaisesti täytettynä. Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa yhteistyössä toimi kolme tuojaa, jotka vastasivat kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. |
| --- | --- |

(14)

Otantaa koskevaan kyselyyn vastanneita, yhteistyöhaluisia tuojia oli niin vähän (kuusi tuojaa), että otantaa ei niiden tapauksessa pidetty tarpeellisena. Yksikään näistä tuojista ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä välivaiheen tarkasteluun liittyvässä tutkimuksessa eikä palauttanut siihen liittyvää kyselylomaketta asianmukaisesti täytettynä. Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa yhteistyössä toimi kolme tuojaa, jotka vastasivat kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin.

| (15) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottajat







  — | Biria AG, Neukirch, Saksa, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottajat

—

Biria AG, Neukirch, Saksa,

| — | Accell Group NV, Heerenveen, Alankomaat, |
| --- | --- |

—

Accell Group NV, Heerenveen, Alankomaat,

| — | Cycleurope Industries SA, Machecoul, Ranska, |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries SA, Machecoul, Ranska,

| — | Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Italia, |
| --- | --- |

—

Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Italia,

| — | Denver srl, Dronero, Italia, |
| --- | --- |

—

Denver srl, Dronero, Italia,

| — | F.lli Masciaghi Spa, Monza, Italia, |
| --- | --- |

—

F.lli Masciaghi Spa, Monza, Italia,

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksa, |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksa,

| — | Promiles, Villeneuve d'Ascq, Ranska. |
| --- | --- |

—

Promiles, Villeneuve d'Ascq, Ranska.

| b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsun maakunta, |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsun maakunta,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, Heshuikou Gongming, Shenzhen, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, Heshuikou Gongming, Shenzhen,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou,

| — | Komda Industrial Co. Ltd, Buji, Shenzhen. |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd, Buji, Shenzhen.

| c) | Vietnamissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Always Co. Ltd, Ho Chi Minh City, |
| --- | --- | --- |

c)

Vietnamissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Always Co. Ltd, Ho Chi Minh City,

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co. Ltd, Di An, |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co. Ltd, Di An,

| — | Dragon Bicycles Co. Ltd, Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co. Ltd, Dong Nai,

| — | High Ride Bicycle Co. Ltd, Di An, |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co. Ltd, Di An,

| — | Liyang Vietnam Industrial Co. Ltd, Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co. Ltd, Dong Nai,

| — | Vietnam Sheng Fa Co. Ltd, Ho Chi Minh City. |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co. Ltd, Ho Chi Minh City.

| d) | Etuyhteydettömät tuojat







  — | ZEG, Köln, Saksa, |
| --- | --- | --- |

d)

Etuyhteydettömät tuojat

—

ZEG, Köln, Saksa,

| — | Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Saksa, |
| --- | --- |

—

Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Saksa,

| — | Halfords Nederland BV, Veenendal, Alankomaat. |
| --- | --- |

—

Halfords Nederland BV, Veenendal, Alankomaat.

| e) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin osallistuvat etuyhteydessä olevat yritykset







  — | Sheng Fa Industries Co. Ltd, Taipei, Taiwan. |
| --- | --- | --- |

e)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin osallistuvat etuyhteydessä olevat yritykset

—

Sheng Fa Industries Co. Ltd, Taipei, Taiwan.

| (16) | Niille Kiinan ja Vietnamin vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:






  — | Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Meksiko, |
| --- | --- | --- |

(16)

Niille Kiinan ja Vietnamin vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:

—

Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Meksiko,

| — | Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Meksiko. |
| --- | --- |

—

Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Meksiko.

| (17) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi molemmissa menettelyissä 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(17)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi molemmissa menettelyissä 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (18) | Eräät asianomaiset osapuolet ottivat esille sen seikan, että tutkimus kohdistui 15 jäsenvaltion EU:hun, jäljempänä ’15 vanhaa jäsenvaltiota’, kun taas käyttöön otettavat toimenpiteet koskisivat 25 jäsenvaltion laajentunutta EU:ta. Vietnamista peräisin olevan tuonnin suhteen on huomattava, että tuonti EU:n 10 uuteen jäsenvaltioon oli tutkimusajanjakson aikana vähäpätöistä. Tästä syystä katsottiin, että myös kyseisen tuonnin mahdollinen vaikutus vahinko- tai polkumyyntitilanteeseen olisi vähäpätöinen. Kiinasta peräisin olevasta tuonnista voidaan todeta, että tuonti 10 uuteen jäsenvaltioon oli tutkimusajanjakson aikana merkittävää ja sen hinnat olivat alempia kuin 15 vanhaan jäsenvaltioon suuntautuneen tuonnin hinnat. Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta 10 uuteen jäsenvaltioon suuntautuneen tuonnin määrä ja hinnat todennäköisesti vain vahvistaisivat tehtyjä päätelmiä polkumyynnistä ja sen todennäköisestä jatkumisesta siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän lisäksi katsottiin, että koska 10 uudessa jäsenvaltiossa tuotetaan merkittäviä määriä polkupyöriä, Kiinasta näihin maihin suuntautuneen tuonnin määrä ja hinnat olisivat omiaan vahvistamaan käsitystä laajemmalle yhteisön tuotannonalalle, joka käsittää myös 10 uuden jäsenvaltion tuottajat, aiheutuneesta vahingosta. Näissä olosuhteissa laajentumista ei pidetä tekijänä, joka automaattisesti muuttaisi ehdotettujen toimenpiteiden perustana olevia polkumyyntiä ja vahinkoa koskevia muuttujia. |
| --- | --- |

(18)

Eräät asianomaiset osapuolet ottivat esille sen seikan, että tutkimus kohdistui 15 jäsenvaltion EU:hun, jäljempänä ’15 vanhaa jäsenvaltiota’, kun taas käyttöön otettavat toimenpiteet koskisivat 25 jäsenvaltion laajentunutta EU:ta. Vietnamista peräisin olevan tuonnin suhteen on huomattava, että tuonti EU:n 10 uuteen jäsenvaltioon oli tutkimusajanjakson aikana vähäpätöistä. Tästä syystä katsottiin, että myös kyseisen tuonnin mahdollinen vaikutus vahinko- tai polkumyyntitilanteeseen olisi vähäpätöinen. Kiinasta peräisin olevasta tuonnista voidaan todeta, että tuonti 10 uuteen jäsenvaltioon oli tutkimusajanjakson aikana merkittävää ja sen hinnat olivat alempia kuin 15 vanhaan jäsenvaltioon suuntautuneen tuonnin hinnat. Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta 10 uuteen jäsenvaltioon suuntautuneen tuonnin määrä ja hinnat todennäköisesti vain vahvistaisivat tehtyjä päätelmiä polkumyynnistä ja sen todennäköisestä jatkumisesta siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän lisäksi katsottiin, että koska 10 uudessa jäsenvaltiossa tuotetaan merkittäviä määriä polkupyöriä, Kiinasta näihin maihin suuntautuneen tuonnin määrä ja hinnat olisivat omiaan vahvistamaan käsitystä laajemmalle yhteisön tuotannonalalle, joka käsittää myös 10 uuden jäsenvaltion tuottajat, aiheutuneesta vahingosta. Näissä olosuhteissa laajentumista ei pidetä tekijänä, joka automaattisesti muuttaisi ehdotettujen toimenpiteiden perustana olevia polkumyyntiä ja vahinkoa koskevia muuttujia.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (19) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisissä tutkimuksissa eli CN-koodeihin 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 luokiteltavat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät). |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisissä tutkimuksissa eli CN-koodeihin 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 luokiteltavat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät).

| (20) | Polkupyörät luokiteltiin tämänkertaisissa tutkimuksissa seuraavasti:






  — | A) maastopyörät (24 tai 26 tuuman ATB- ja MTB-pyörät), |
| --- | --- | --- |

(20)

Polkupyörät luokiteltiin tämänkertaisissa tutkimuksissa seuraavasti:

—

A) maastopyörät (24 tai 26 tuuman ATB- ja MTB-pyörät),

| — | B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät, |
| --- | --- |

—

B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät,

| — | C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät, |
| --- | --- |

—

C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät,

| — | D) muut polkupyörät. |
| --- | --- |

—

D) muut polkupyörät.

| (21) | Vastaavanlaista luokittelua käytettiin myös Kiinaa koskeviin alkuperäisiin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa ja edellisessä Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa. Luokittelua oli kuitenkin pakko muuttaa jonkin verran, koska tällä välin on kehitetty uusia pyörätyyppejä. Esimerkiksi luokkaan B kuuluvat tämänkertaisissa tutkimuksissa myös aiempien tyyppien pohjalta kehitetyt hybridi- ja VTC-pyörät (vélo tout chemin). |
| --- | --- |

(21)

Vastaavanlaista luokittelua käytettiin myös Kiinaa koskeviin alkuperäisiin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa ja edellisessä Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa. Luokittelua oli kuitenkin pakko muuttaa jonkin verran, koska tällä välin on kehitetty uusia pyörätyyppejä. Esimerkiksi luokkaan B kuuluvat tämänkertaisissa tutkimuksissa myös aiempien tyyppien pohjalta kehitetyt hybridi- ja VTC-pyörät (vélo tout chemin).

| (22) | Tutkimukset osoittivat, että kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään yhteisön markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimukset osoittivat, että kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään yhteisön markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.

| (23) | Tutkimuksissa todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, meksikolaisten tuottajien Meksikon markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä ja Kiinasta ja Vietnamista yhteisön markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksissa todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, meksikolaisten tuottajien Meksikon markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä ja Kiinasta ja Vietnamista yhteisön markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

| (24) | Eräs asianomainen osapuoli katsoi, että perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena 10 päivänä tammikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 toteutettu tuotekatteen laajentaminen olisi tämän välivaiheen tarkastelun yhteydessä rajattava koskemaan pelkästään niitä osia, joita todennäköisimmin voitaisiin käyttää toimenpiteiden kiertämiseen, kuten rungot ja etuhaarukat. Tältä osin olisi huomattava, että tämän tarkastelun tavoitteena on selvittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet vielä riittäviä vahingollisen polkumyynnin torjumiseksi. Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä pysyy samana eli tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat polkupyörät ja edellä mainitussa asetuksessa määritellyt polkupyörän osat; toimenpiteiden kiertämisen johdosta käyttöön otettuja toimenpiteitä voidaan tarkastella erillisessä tutkimuksessa, jos tätä koskevat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(24)

Eräs asianomainen osapuoli katsoi, että perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena 10 päivänä tammikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 toteutettu tuotekatteen laajentaminen olisi tämän välivaiheen tarkastelun yhteydessä rajattava koskemaan pelkästään niitä osia, joita todennäköisimmin voitaisiin käyttää toimenpiteiden kiertämiseen, kuten rungot ja etuhaarukat. Tältä osin olisi huomattava, että tämän tarkastelun tavoitteena on selvittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet vielä riittäviä vahingollisen polkumyynnin torjumiseksi. Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä pysyy samana eli tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat polkupyörät ja edellä mainitussa asetuksessa määritellyt polkupyörän osat; toimenpiteiden kiertämisen johdosta käyttöön otettuja toimenpiteitä voidaan tarkastella erillisessä tutkimuksessa, jos tätä koskevat edellytykset täyttyvät.

| (25) | Tutkimuksen aikana eräs yhteisössä toimiva tuoja väitti, että yksipyöräiset olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska niillä on erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että fyysisissä ja teknisissä perusominaisuuksissa on selvästi eroja. Muista polkupyöristä poiketen yksipyöräisissä ei ole toista pyörää, ohjaustankoa eikä jarruja. Myös yksipyöräisten ja muiden polkupyörien käyttötarkoitukset ovat selvästi erilaisia. Yksipyöräisiä ei yleensä käytetä kulkuvälineenä tai urheiluun, vaan ne on tarkoitettu akrobatiakäyttöön. Tästä syystä pääteltiin, että väite oli perusteltu ja että tuotteen määritelmää olisi tältä osin tarkistettava. |
| --- | --- |

(25)

Tutkimuksen aikana eräs yhteisössä toimiva tuoja väitti, että yksipyöräiset olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska niillä on erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Komissio tarkasteli tätä väitettä ja totesi, että fyysisissä ja teknisissä perusominaisuuksissa on selvästi eroja. Muista polkupyöristä poiketen yksipyöräisissä ei ole toista pyörää, ohjaustankoa eikä jarruja. Myös yksipyöräisten ja muiden polkupyörien käyttötarkoitukset ovat selvästi erilaisia. Yksipyöräisiä ei yleensä käytetä kulkuvälineenä tai urheiluun, vaan ne on tarkoitettu akrobatiakäyttöön. Tästä syystä pääteltiin, että väite oli perusteltu ja että tuotteen määritelmää olisi tältä osin tarkistettava.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (26) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinasta ja/tai Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset eli sen, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti tapahtuu markkinatalousolosuhteissa. |
| --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan normaaliarvo on Kiinasta ja/tai Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset eli sen, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti tapahtuu markkinatalousolosuhteissa.

| (27) | Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(27)

Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (28) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla esitettyjä markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä saatiin kymmeneltä kiinalaiselta ja seitsemältä vietnamilaiselta yritykseltä: | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Giant China Co. Ltd, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla esitettyjä markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä saatiin kymmeneltä kiinalaiselta ja seitsemältä vietnamilaiselta yritykseltä:

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Giant China Co. Ltd,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited,

| — | Komda Industrial Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd,

| — | Universal Cycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation,

| — | Liyang Machinery (Shenzen) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Liyang Machinery (Shenzen) Co. Ltd,

| — | Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation,

| — | Merida Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Merida Bicycle Co. Ltd,

| — | Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd,

| — | Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; |
| --- | --- |

—

Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd;

| | Vietnamilaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Always Co. Ltd (”Always”), |
| --- | --- | --- |

Vietnamilaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Always Co. Ltd (”Always”),

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co. Ltd (”Asama”), |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co. Ltd (”Asama”),

| — | Dragon Bicycles Co. Ltd (”Dragon”), |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co. Ltd (”Dragon”),

| — | High Ride Bicycle Co. Ltd (”High Ride”), |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co. Ltd (”High Ride”),

| — | Liyang Vietnam Industrial Co. Ltd (”Liyang”), |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co. Ltd (”Liyang”),

| — | Vietnam Sheng Fa Co. Ltd (”Sheng Fa”), |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co. Ltd (”Sheng Fa”),

| — | Olympic Pro Manufacturing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Olympic Pro Manufacturing Co. Ltd.

| (29) | Yksi näistä yrityksistä (Komda Industrial Co. Ltd) perui myöhemmässä vaiheessa tutkimusta markkinatalouskohtelua koskevan pyyntönsä mutta piti voimassa perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tekemänsä yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön. Yhden toisen yrityksen osalta (Olympic Pro Manufacturing Co. Ltd) todettiin, että se ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Tästä syystä sen markkinatalouskohtelua ja yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö menetti merkityksensä. |
| --- | --- |

(29)

Yksi näistä yrityksistä (Komda Industrial Co. Ltd) perui myöhemmässä vaiheessa tutkimusta markkinatalouskohtelua koskevan pyyntönsä mutta piti voimassa perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti tekemänsä yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön. Yhden toisen yrityksen osalta (Olympic Pro Manufacturing Co. Ltd) todettiin, että se ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Tästä syystä sen markkinatalouskohtelua ja yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö menetti merkityksensä.

| (30) | Jäljellä olevien viidentoista yrityksen pyynnöt arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden vaatimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Jäljellä olevien viidentoista yrityksen pyynnöt arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden vaatimuksen perusteella.

1.1   Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta

| (31) | Kaikkien polkupyöriä valmistavien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien todettiin kuuluvan vientikiintiöjärjestelmän alaisuuteen vientilupien hallinnoinnista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun, Kiinan ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön ja tulliviranomaisten hyväksymän asetuksen mukaisesti. Kiintiöiden jaosta päättää ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön, alan kauppakamarin ja ulkomaista rahoitusta käyttävien yritysten yhdistyksen edustajista koostuva komitea ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön vahvistamien perusteiden mukaisesti. Vientilisenssi voidaan järjestelmän sääntöjen mukaan lisäksi myöntää vasta sen jälkeen, kun viranomaiset ovat vahvistaneet vähimmäisvientihinnat tuotetyypeittäin ja tarkastaneet myyntisopimuksessa vahvistetut vientihinnat ja -määrät. |
| --- | --- |

(31)

Kaikkien polkupyöriä valmistavien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien todettiin kuuluvan vientikiintiöjärjestelmän alaisuuteen vientilupien hallinnoinnista 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun, Kiinan ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön ja tulliviranomaisten hyväksymän asetuksen mukaisesti. Kiintiöiden jaosta päättää ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön, alan kauppakamarin ja ulkomaista rahoitusta käyttävien yritysten yhdistyksen edustajista koostuva komitea ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön vahvistamien perusteiden mukaisesti. Vientilisenssi voidaan järjestelmän sääntöjen mukaan lisäksi myöntää vasta sen jälkeen, kun viranomaiset ovat vahvistaneet vähimmäisvientihinnat tuotetyypeittäin ja tarkastaneet myyntisopimuksessa vahvistetut vientihinnat ja -määrät.

| (32) | Edellä esitetty huomioon ottaen markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset eivät pystyneet osoittamaan, että ne tekivät myyntihintoja ja -määriä koskevat päätökset markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään. Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen päätettiin tästä syystä, että yhdellekään markkinatalouskohtelua pyytäneistä yrityksistä ei voitu myöntää tätä kohtelua, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetty huomioon ottaen markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset eivät pystyneet osoittamaan, että ne tekivät myyntihintoja ja -määriä koskevat päätökset markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään. Neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen päätettiin tästä syystä, että yhdellekään markkinatalouskohtelua pyytäneistä yrityksistä ei voitu myöntää tätä kohtelua, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| (33) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products eli CCCME) väittivät, että vientilisenssijärjestelmän ei voida katsoa vaikuttavan vientimääriä ja -hintoja koskeviin viejien päätöksiin siten, että kyse olisi valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että vientilisenssijärjestelmä estää yrityksiä viemästä polkupyöriä suurinta sallittua määrää enempää ja alle valtion vahvistamien vähimmäishintojen. Nämä rajoitukset osoittavat selvästi, että yritykset eivät voi päättää vientitoimistaan vapaasti ja ilman valtion merkittävää asioihin puuttumista. Yritysten on tehtävä tarjous vuotuisesta määrästä, minkä jälkeen edellä mainittu komitea voi hyväksyä sen sellaisenaan, tehdä siihen muutoksia erittelemättä tarkemmin tähän johtaneita syitä tai jopa hylätä tarjouksen kokonaan. Lisäksi jos yritys on vienyt vähemmän kuin 5 000 polkupyörää edellisvuoden aikana, se voidaan sulkea kokonaan näiden tarjousmenettelyjen ulkopuolelle, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen vientitoiminnan jatkuminen on täysin kyseisen komitean harkintavallassa. Valtio myös valvoo ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön ja tulliviranomaisten avulla tarkoin vientimääriä ja -hintoja, sillä kyseisten viranomaisten on vahvistettava tosiasialliset vientimyyntisopimukset, joiden perusteella vientilisenssi voidaan myöntää. Tämän katsotaan kiistatta tarkoittavan sitä, että valtio puuttuu yritysten liiketoimintaa koskeviin päätöksiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(33)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products eli CCCME) väittivät, että vientilisenssijärjestelmän ei voida katsoa vaikuttavan vientimääriä ja -hintoja koskeviin viejien päätöksiin siten, että kyse olisi valtion merkittävästä puuttumisesta asiaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että vientilisenssijärjestelmä estää yrityksiä viemästä polkupyöriä suurinta sallittua määrää enempää ja alle valtion vahvistamien vähimmäishintojen. Nämä rajoitukset osoittavat selvästi, että yritykset eivät voi päättää vientitoimistaan vapaasti ja ilman valtion merkittävää asioihin puuttumista. Yritysten on tehtävä tarjous vuotuisesta määrästä, minkä jälkeen edellä mainittu komitea voi hyväksyä sen sellaisenaan, tehdä siihen muutoksia erittelemättä tarkemmin tähän johtaneita syitä tai jopa hylätä tarjouksen kokonaan. Lisäksi jos yritys on vienyt vähemmän kuin 5 000 polkupyörää edellisvuoden aikana, se voidaan sulkea kokonaan näiden tarjousmenettelyjen ulkopuolelle, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen vientitoiminnan jatkuminen on täysin kyseisen komitean harkintavallassa. Valtio myös valvoo ulkomaankauppa- ja talousyhteistyöministeriön ja tulliviranomaisten avulla tarkoin vientimääriä ja -hintoja, sillä kyseisten viranomaisten on vahvistettava tosiasialliset vientimyyntisopimukset, joiden perusteella vientilisenssi voidaan myöntää. Tämän katsotaan kiistatta tarkoittavan sitä, että valtio puuttuu yritysten liiketoimintaa koskeviin päätöksiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella väite hylättiin.

1.2   Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta

| (34) | Asianomaisista yrityksistä viiden todettiin sijaitsevan nk. teollisuusalueilla (Industrial Zones) ja yhden nk. vientiteollisuuden vapaa-alueella (Export Processing Zone). |
| --- | --- |

(34)

Asianomaisista yrityksistä viiden todettiin sijaitsevan nk. teollisuusalueilla (Industrial Zones) ja yhden nk. vientiteollisuuden vapaa-alueella (Export Processing Zone).

| (35) | Teollisuusalueilla sijaitsevista yrityksistä todettiin, että ulkomaisista sijoituksista annetun lain täytäntöönpanosta 31 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyssä Vietnamin hallituksen päätöksessä 24/2000ND-CP määrätään, että lain soveltamisalaan kuuluvien yritysten on vietävä maasta vähintään 80 prosenttia tuotannostaan (yleinen vientivelvoite) voidakseen saada investointiluvan. Lisäksi todettiin, että tämä vientivelvoite oli kirjattu kaikkien viiden teollisuusalueilla sijaitsevan yrityksen investointilupiin. |
| --- | --- |

(35)

Teollisuusalueilla sijaitsevista yrityksistä todettiin, että ulkomaisista sijoituksista annetun lain täytäntöönpanosta 31 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyssä Vietnamin hallituksen päätöksessä 24/2000ND-CP määrätään, että lain soveltamisalaan kuuluvien yritysten on vietävä maasta vähintään 80 prosenttia tuotannostaan (yleinen vientivelvoite) voidakseen saada investointiluvan. Lisäksi todettiin, että tämä vientivelvoite oli kirjattu kaikkien viiden teollisuusalueilla sijaitsevan yrityksen investointilupiin.

| (36) | Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että vientiteollisuuden vapaa-alueella sijaitsevan yrityksen investointilupa ei sisältänyt kyseistä vientivelvoitetta. |
| --- | --- |

(36)

Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että vientiteollisuuden vapaa-alueella sijaitsevan yrityksen investointilupa ei sisältänyt kyseistä vientivelvoitetta.

| (37) | Ne viisi yritystä, joiden investointilupiin oli kirjattu vientivelvoite, väittivät, että Vietnamin lainsäädäntöön myöhemmin tehdyn ja hallituksen päätöksellä 27/2003ND-CP, jäljempänä ’muutospäätös’, täytäntöönpannun muutoksen myötä vientivelvoitetta lakattiin soveltamasta 7 päivän toukokuuta 2003 jälkeen. |
| --- | --- |

(37)

Ne viisi yritystä, joiden investointilupiin oli kirjattu vientivelvoite, väittivät, että Vietnamin lainsäädäntöön myöhemmin tehdyn ja hallituksen päätöksellä 27/2003ND-CP, jäljempänä ’muutospäätös’, täytäntöönpannun muutoksen myötä vientivelvoitetta lakattiin soveltamasta 7 päivän toukokuuta 2003 jälkeen.

| (38) | Tältä osin olisi huomattava, että muutospäätöksen mukaan vientivelvoite voidaan poistaa vain sillä edellytyksellä, että muutospäätöksessä määrätyt muut ehdottomat vaatimukset täyttyvät. Muutospäätöksellä ei näin ollen poistettu vientivelvoitetta, vaan sillä pikemminkin muutettiin niitä vaatimuksia, jotka yritysten on täytettävä, jotta niiden vientivelvoite voitaisiin kumota. |
| --- | --- |

(38)

Tältä osin olisi huomattava, että muutospäätöksen mukaan vientivelvoite voidaan poistaa vain sillä edellytyksellä, että muutospäätöksessä määrätyt muut ehdottomat vaatimukset täyttyvät. Muutospäätöksellä ei näin ollen poistettu vientivelvoitetta, vaan sillä pikemminkin muutettiin niitä vaatimuksia, jotka yritysten on täytettävä, jotta niiden vientivelvoite voitaisiin kumota.

| (39) | Yritykset väittivät myös, että vientivelvoite olisi voitu poistaa niiden investointiluvista, jos ne olisivat täyttäneet muutospäätöksessä luetellut lisäedellytykset. Asiaa koskevan lainsäädännön mukaan sijoittajan on kuitenkin ensin pyydettävä investointiluvan myöntänyttä viranomaista muuttamaan lupaansa, minkä jälkeen kyseinen viranomainen muuttaa sijoittajan investointilupaa siten, että tämän vientivelvoite voidaan kumota. |
| --- | --- |

(39)

Yritykset väittivät myös, että vientivelvoite olisi voitu poistaa niiden investointiluvista, jos ne olisivat täyttäneet muutospäätöksessä luetellut lisäedellytykset. Asiaa koskevan lainsäädännön mukaan sijoittajan on kuitenkin ensin pyydettävä investointiluvan myöntänyttä viranomaista muuttamaan lupaansa, minkä jälkeen kyseinen viranomainen muuttaa sijoittajan investointilupaa siten, että tämän vientivelvoite voidaan kumota.

| (40) | Investointilupia myöntäneet viranomaiset eivät olleet kumonneet kyseisten viiden yrityksen lupiin sisältyvää vientivelvoitetta yhdessäkään tapauksessa tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen yritykset eivät myöskään pystyneet osoittamaan, että ne olisivat täyttäneet kyseessä olevat lisäedellytykset. |
| --- | --- |

(40)

Investointilupia myöntäneet viranomaiset eivät olleet kumonneet kyseisten viiden yrityksen lupiin sisältyvää vientivelvoitetta yhdessäkään tapauksessa tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen yritykset eivät myöskään pystyneet osoittamaan, että ne olisivat täyttäneet kyseessä olevat lisäedellytykset.

| (41) | Samat yritykset väittivät myös, että vaikka vientivelvoitteen katsottaisiin olleen voimassa tutkimusajanjakson aikana, niiden päätökset oli kuitenkin tehty markkinasignaalien perusteella. Tältä osin on kuitenkin todettava, että sen lisäksi, että kyseinen vientivelvoite oli voimassa tutkimusajanjakson aikana, se sisältyi myös kaikkien viiden yrityksen investointilupiin ja yhtiöjärjestykseen koko kyseisen ajanjakson ajan. Tämän perusteella päätellään, että vientivelvoitetta on pidettävä sellaisena valtion merkittävä puuttumisena kyseisten yritysten toimintaan, että se tosiasiassa estää yrityksiä tekemästä päätöksiään markkinasignaalien perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Samat yritykset väittivät myös, että vaikka vientivelvoitteen katsottaisiin olleen voimassa tutkimusajanjakson aikana, niiden päätökset oli kuitenkin tehty markkinasignaalien perusteella. Tältä osin on kuitenkin todettava, että sen lisäksi, että kyseinen vientivelvoite oli voimassa tutkimusajanjakson aikana, se sisältyi myös kaikkien viiden yrityksen investointilupiin ja yhtiöjärjestykseen koko kyseisen ajanjakson ajan. Tämän perusteella päätellään, että vientivelvoitetta on pidettävä sellaisena valtion merkittävä puuttumisena kyseisten yritysten toimintaan, että se tosiasiassa estää yrityksiä tekemästä päätöksiään markkinasignaalien perusteella.

| (42) | Lisäksi pääteltiin, että yritys, jonka investointilupaan ja yhtiöjärjestykseen ei ollut kirjattu kyseistä vientivelvoitetta, oli vapaa myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä koti- että vientimarkkinoilla ilman valtion merkittävää puuttumista sen toimintaan. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi pääteltiin, että yritys, jonka investointilupaan ja yhtiöjärjestykseen ei ollut kirjattu kyseistä vientivelvoitetta, oli vapaa myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä koti- että vientimarkkinoilla ilman valtion merkittävää puuttumista sen toimintaan.

| (43) | Mainittakoon myös, että edellä johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitetusta viidestä vientivelvoitteen alaisesta yrityksestä neljän osalta ei voitu päätellä, että niillä olisi yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin. Yritysten todettiin soveltavan vaikeaselkoista laskutusjärjestelmää tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä yhteisöön. Järjestelmään kuului veroparatiiseissa ja muualla Vietnamin ulkopuolella sijaitsevia välittäjäyrityksiä, eikä kirjausketjua ollut mahdollista jäljittää. Tämän seurauksena näiden vietnamilaisten yritysten kirjanpito ei vastannut totuudenmukaisesti sen pohjana olevia vientitoimia. |
| --- | --- |

(43)

Mainittakoon myös, että edellä johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitetusta viidestä vientivelvoitteen alaisesta yrityksestä neljän osalta ei voitu päätellä, että niillä olisi yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin. Yritysten todettiin soveltavan vaikeaselkoista laskutusjärjestelmää tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä yhteisöön. Järjestelmään kuului veroparatiiseissa ja muualla Vietnamin ulkopuolella sijaitsevia välittäjäyrityksiä, eikä kirjausketjua ollut mahdollista jäljittää. Tämän seurauksena näiden vietnamilaisten yritysten kirjanpito ei vastannut totuudenmukaisesti sen pohjana olevia vientitoimia.

| (44) | Edellä esitetyn perusteella ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen päätettiin, että markkinatalouskohtelu myönnetään Always-yritykselle, joka täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset, ja että Asama-, Dragon-, High Ride-, Liyang- ja Sheng Fa -yritysten pyynnöt hylätään, koska ne eivät täyttäneet kaikkia edellä mainittuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen päätettiin, että markkinatalouskohtelu myönnetään Always-yritykselle, joka täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset, ja että Asama-, Dragon-, High Ride-, Liyang- ja Sheng Fa -yritysten pyynnöt hylätään, koska ne eivät täyttäneet kaikkia edellä mainittuja vaatimuksia.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (45) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllisen kohtelun edellytykset. |
| --- | --- |

(45)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohdan a alakohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllisen kohtelun edellytykset.

| (46) | Samat kiinalaiset ja vietnamilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä, sekä edellä johdanto-osan 29 kappaleessa mainittu yritys, pyysivät vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio tutki, olivatko kyseiset yritykset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti riittävän riippumattomia valtiosta määrätäkseen itse asianomaisen tuotteen vientihintansa ja -määränsä. |
| --- | --- |

(46)

Samat kiinalaiset ja vietnamilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä, sekä edellä johdanto-osan 29 kappaleessa mainittu yritys, pyysivät vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio tutki, olivatko kyseiset yritykset perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti tosiasiallisesti ja oikeudellisesti riittävän riippumattomia valtiosta määrätäkseen itse asianomaisen tuotteen vientihintansa ja -määränsä.

| (47) | Tältä osin todettiin, että valtio pystyi edellä johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyn mukaisesti vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten kyseessä olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat määrittivät tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat ja -määrät. Tästä syystä pääteltiin, etteivät kyseiset yksilöllistä kohtelua pyytäneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat täyttäneet yksilölliselle kohtelulle perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(47)

Tältä osin todettiin, että valtio pystyi edellä johdanto-osan 31 kappaleessa esitetyn mukaisesti vaikuttamaan merkittävästi siihen, miten kyseessä olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat määrittivät tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat ja -määrät. Tästä syystä pääteltiin, etteivät kyseiset yksilöllistä kohtelua pyytäneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat täyttäneet yksilölliselle kohtelulle perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä.

| (48) | Vietnamilaisten yritysten osalta voitiin todeta, että kaikki kyseiset viisi yritystä olivat huomattavassa määrin valtion vaikutusvallassa tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärien vahvistamisen suhteen, kuten edellä johdanto-osan 34–41 kappaleessa selostetaan. Näin ollen pääteltiin, ettei yksikään näistä viidestä yrityksestä täyttänyt yksilöllisen kohtelun myöntämisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(48)

Vietnamilaisten yritysten osalta voitiin todeta, että kaikki kyseiset viisi yritystä olivat huomattavassa määrin valtion vaikutusvallassa tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärien vahvistamisen suhteen, kuten edellä johdanto-osan 34–41 kappaleessa selostetaan. Näin ollen pääteltiin, ettei yksikään näistä viidestä yrityksestä täyttänyt yksilöllisen kohtelun myöntämisedellytyksiä.

3.   Normaaliarvo

3.1   Vertailumaa

| (49) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille kiinalaisille ja vietnamilaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille kiinalaisille ja vietnamilaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (50) | Tutkimusten vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa komissio ehdotti vertailumaaksi Meksikoa, jota käytettiin tähän tarkoitukseen myös aiemmassa Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(50)

Tutkimusten vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa komissio ehdotti vertailumaaksi Meksikoa, jota käytettiin tähän tarkoitukseen myös aiemmassa Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa.

| (51) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia vertailumaata koskevasta ehdotuksesta. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ehdottivat tässä yhteydessä, että vertailumaaksi valittaisiin Meksikon sijasta Taiwan tai Intia. |
| --- | --- |

(51)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia vertailumaata koskevasta ehdotuksesta. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ehdottivat tässä yhteydessä, että vertailumaaksi valittaisiin Meksikon sijasta Taiwan tai Intia.

| (52) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että koska Taiwania oli käytetty vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa, se olisi sopivin vertailumaa tässäkin tapauksessa. Lisäksi ne totesivat, että Taiwan on yksi suurimmista polkupyörien tuottajista maailmassa ja että sen kehittyneillä kotimarkkinoilla on paljon keskenään aktiivisesti kilpailevia tuottajia. Polkupyörien ja niiden osien tuontia Taiwaniin ei myöskään ole rajoitettu. Monet kiinalaiset ja vietnamilaiset valmistajat ovat lisäksi taiwanilaisten yritysten omistuksessa, mistä syystä sekä tuotantoprosessit että lopputuotteet muistuttavat suuresti kiinalaisten ja vietnamilaisten tuottajien vastaavia prosesseja ja tuotteita. Useiden taiwanilaisten yritysten mainittiin myös olevan valmiita yhteistyöhön komission kanssa tässä asiassa. |
| --- | --- |

(52)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että koska Taiwania oli käytetty vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa, se olisi sopivin vertailumaa tässäkin tapauksessa. Lisäksi ne totesivat, että Taiwan on yksi suurimmista polkupyörien tuottajista maailmassa ja että sen kehittyneillä kotimarkkinoilla on paljon keskenään aktiivisesti kilpailevia tuottajia. Polkupyörien ja niiden osien tuontia Taiwaniin ei myöskään ole rajoitettu. Monet kiinalaiset ja vietnamilaiset valmistajat ovat lisäksi taiwanilaisten yritysten omistuksessa, mistä syystä sekä tuotantoprosessit että lopputuotteet muistuttavat suuresti kiinalaisten ja vietnamilaisten tuottajien vastaavia prosesseja ja tuotteita. Useiden taiwanilaisten yritysten mainittiin myös olevan valmiita yhteistyöhön komission kanssa tässä asiassa.

| (53) | Edellä esitetyistä väitteistä olisi ensinnäkin todettava, että Taiwan on todellakin kolmanneksi suurin polkupyörien tuottaja maailmassa, mutta sen yritykset ovat erittäin vientihakuisia, sillä vientituotteiden osuus tuotannosta on yleensä noin 90 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyistä väitteistä olisi ensinnäkin todettava, että Taiwan on todellakin kolmanneksi suurin polkupyörien tuottaja maailmassa, mutta sen yritykset ovat erittäin vientihakuisia, sillä vientituotteiden osuus tuotannosta on yleensä noin 90 prosenttia.

| (54) | Toisaalta maan kotimarkkinat ovat suhteellisen pienet ja vakaat, arviolta noin 700 000–800 000 yksikköä, kun taas Meksikon kotimarkkinoiden kooksi arvioidaan noin 2,3 miljoonaa yksikköä eli kolminkertaisesti Taiwanin markkinoiden koko. Lisäksi Taiwanin markkinat ovat suurelta osin kiinalaisten viejien hallussa. Taiwaniin tuotiin vuonna 2003 noin 470 000 polkupyörää Kiinasta, mikä vastaa yli puolta sen markkinoiden kysynnästä. Tältä osin olisi huomattava, että ennen vuotta 2001 Taiwaniin ei tuotu polkupyöriä juuri lainkaan. Ennen vuotta 2001 Taiwanin markkinoiden kysynnän tyydyttivät siis lähes yksinomaan paikalliset tuottajat, mutta nykyään kiinalaiset polkupyörät valtaavat yhä enemmän alaa paikallisilta tuottajilta, joiden markkinaosuus laskee voimakkaasti. Näin ollen tämän tutkimuksen kohteena olevien kiinalaisten polkupyörien tuontihinnoilla on huomattava vaikutus Taiwanin kotimarkkinoiden hintatasoon. |
| --- | --- |

(54)

Toisaalta maan kotimarkkinat ovat suhteellisen pienet ja vakaat, arviolta noin 700 000–800 000 yksikköä, kun taas Meksikon kotimarkkinoiden kooksi arvioidaan noin 2,3 miljoonaa yksikköä eli kolminkertaisesti Taiwanin markkinoiden koko. Lisäksi Taiwanin markkinat ovat suurelta osin kiinalaisten viejien hallussa. Taiwaniin tuotiin vuonna 2003 noin 470 000 polkupyörää Kiinasta, mikä vastaa yli puolta sen markkinoiden kysynnästä. Tältä osin olisi huomattava, että ennen vuotta 2001 Taiwaniin ei tuotu polkupyöriä juuri lainkaan. Ennen vuotta 2001 Taiwanin markkinoiden kysynnän tyydyttivät siis lähes yksinomaan paikalliset tuottajat, mutta nykyään kiinalaiset polkupyörät valtaavat yhä enemmän alaa paikallisilta tuottajilta, joiden markkinaosuus laskee voimakkaasti. Näin ollen tämän tutkimuksen kohteena olevien kiinalaisten polkupyörien tuontihinnoilla on huomattava vaikutus Taiwanin kotimarkkinoiden hintatasoon.

| (55) | Edellä selostetusta huolimatta kaikille tiedossa oleville taiwanilaisille tuottajille lähetettiin kyselylomake. Eräät yritykset vastasivat, että ne olisivat kyllä valmiita toimimaan yhteistyössä, mutta niillä ei ollut lainkaan myyntiä kotimarkkinoilla, sillä ne veivät maasta koko tuotantonsa. Kaksi yritystä vastasi kyselylomakkeeseen. Niistä toisen vastaus ei kuitenkaan ollut käyttökelpoinen tutkimuksen tarkoituksiin, joten kyseisen yrityksen katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. Toinen yritys toimi kaikilta osin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta sen kotimarkkinamyynti oli niin vähäistä, että oli kyseenalaista, voitaisiinko sitä pitää riittävän edustavana suhteessa Taiwanin markkinoihin ja suhteessa Kiinan ja Vietnamin kokonaisvientiin yhteisön markkinoille. Ottaen lisäksi huomioon Taiwanin markkinoilla vallitsevat olosuhteet, joita selostettiin johdanto-osan 54 kappaleessa, on todettava, että kyseisen yhden yrityksen myyntiä ei voida pitää sopivana perustana normaaliarvon määrittämiselle. |
| --- | --- |

(55)

Edellä selostetusta huolimatta kaikille tiedossa oleville taiwanilaisille tuottajille lähetettiin kyselylomake. Eräät yritykset vastasivat, että ne olisivat kyllä valmiita toimimaan yhteistyössä, mutta niillä ei ollut lainkaan myyntiä kotimarkkinoilla, sillä ne veivät maasta koko tuotantonsa. Kaksi yritystä vastasi kyselylomakkeeseen. Niistä toisen vastaus ei kuitenkaan ollut käyttökelpoinen tutkimuksen tarkoituksiin, joten kyseisen yrityksen katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä. Toinen yritys toimi kaikilta osin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta sen kotimarkkinamyynti oli niin vähäistä, että oli kyseenalaista, voitaisiinko sitä pitää riittävän edustavana suhteessa Taiwanin markkinoihin ja suhteessa Kiinan ja Vietnamin kokonaisvientiin yhteisön markkinoille. Ottaen lisäksi huomioon Taiwanin markkinoilla vallitsevat olosuhteet, joita selostettiin johdanto-osan 54 kappaleessa, on todettava, että kyseisen yhden yrityksen myyntiä ei voida pitää sopivana perustana normaaliarvon määrittämiselle.

| (56) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti Intiaa vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Se väitti, että työvoimakustannukset ovat Intiassa samankaltaiset kuin Kiinassa. Intiaa ei kuitenkaan pidetty sopivana vertailumaana, koska Intiassa myytävien polkupyörien (vähittäiskauppiaille koottavina sarjoina myytävät yksinkertaiset polkupyörät) vertaaminen kiinalaisten valmistajien yhteisöön viemiin polkupyöriin olisi erittäin vaikeaa ja edellyttäisi joka tapauksessa monenlaisia oikaisuja. Tästä syystä ja koska tarjolla oli sopivampikin vertailumaa eli Meksiko, Intiaa ei pidetty sopivana vertailumaana tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(56)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti Intiaa vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Se väitti, että työvoimakustannukset ovat Intiassa samankaltaiset kuin Kiinassa. Intiaa ei kuitenkaan pidetty sopivana vertailumaana, koska Intiassa myytävien polkupyörien (vähittäiskauppiaille koottavina sarjoina myytävät yksinkertaiset polkupyörät) vertaaminen kiinalaisten valmistajien yhteisöön viemiin polkupyöriin olisi erittäin vaikeaa ja edellyttäisi joka tapauksessa monenlaisia oikaisuja. Tästä syystä ja koska tarjolla oli sopivampikin vertailumaa eli Meksiko, Intiaa ei pidetty sopivana vertailumaana tässä tutkimuksessa.

| (57) | Kun tästä päätelmästä oli ilmoitettu asianomaisille osapuolille, eräs vietnamilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti näkemyksenään, että komissio ei ollut esittänyt mitään näyttöön perustuvaa hyväksyttävää perustetta sille, miksi Intiaa ei voitu käyttää vertailumaana. Sen mukaan komissio ei ollut lähettänyt intialaisille tuottajille kyselylomaketta, vaikka Intia vie yhteisöön suuria määriä laadukkaita polkupyöriä, jotka ovat samankaltaisia tuotteita huolimatta siitä, että ne komission mukaan ovat ”vähittäiskauppiaille koottavina sarjoina myytäviä yksinkertaisia polkupyöriä”. |
| --- | --- |

(57)

Kun tästä päätelmästä oli ilmoitettu asianomaisille osapuolille, eräs vietnamilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti näkemyksenään, että komissio ei ollut esittänyt mitään näyttöön perustuvaa hyväksyttävää perustetta sille, miksi Intiaa ei voitu käyttää vertailumaana. Sen mukaan komissio ei ollut lähettänyt intialaisille tuottajille kyselylomaketta, vaikka Intia vie yhteisöön suuria määriä laadukkaita polkupyöriä, jotka ovat samankaltaisia tuotteita huolimatta siitä, että ne komission mukaan ovat ”vähittäiskauppiaille koottavina sarjoina myytäviä yksinkertaisia polkupyöriä”.

| (58) | Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että heti menettelyn aloittamisen jälkeen Intiaa ehdotti vertailumaaksi vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka ei kuitenkaan perustellut ehdotustaan riittävästi, sillä sen ainoana perusteluna olivat Kiinan ja Intian samankaltaiset työvoimakustannukset. Intian polkupyörävientiä yhteisöön ei voida myöskään pitää oleellisena tekijänä ratkaistaessa, onko Intia sopiva vertailumaa. On totta, että Intian kotimarkkinoilla myytyjä polkupyöriä ja asianomaisten maiden yhteisöön viemiä polkupyöriä voidaan pitää samankaltaisina tuotteina. Käytettävissä olevat tiedot kuitenkin viittasivat siihen, että Intian kotimarkkinoilla myytyjen polkupyörätyyppien osalta olisi jouduttu tekemään monenlaisia oikaisuja, mikä olisi vähentänyt vertailun luotettavuutta. Tämän perusteella ja muiden paremmin perusteltujen tietojen puutteessa Intian sopivuutta vertailumaaksi ei tutkittu tarkemmin, koska käytettävissä oli sopivampaa vertailumaata eli Meksikoa koskevat tiedot. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(58)

Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että heti menettelyn aloittamisen jälkeen Intiaa ehdotti vertailumaaksi vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka ei kuitenkaan perustellut ehdotustaan riittävästi, sillä sen ainoana perusteluna olivat Kiinan ja Intian samankaltaiset työvoimakustannukset. Intian polkupyörävientiä yhteisöön ei voida myöskään pitää oleellisena tekijänä ratkaistaessa, onko Intia sopiva vertailumaa. On totta, että Intian kotimarkkinoilla myytyjä polkupyöriä ja asianomaisten maiden yhteisöön viemiä polkupyöriä voidaan pitää samankaltaisina tuotteina. Käytettävissä olevat tiedot kuitenkin viittasivat siihen, että Intian kotimarkkinoilla myytyjen polkupyörätyyppien osalta olisi jouduttu tekemään monenlaisia oikaisuja, mikä olisi vähentänyt vertailun luotettavuutta. Tämän perusteella ja muiden paremmin perusteltujen tietojen puutteessa Intian sopivuutta vertailumaaksi ei tutkittu tarkemmin, koska käytettävissä oli sopivampaa vertailumaata eli Meksikoa koskevat tiedot. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

| (59) | Kaikille tiedossa oleville meksikolaisille tuottajille lähetettiin kyselylomake. Kaksi yritystä toimi tutkimuksessa kaikilta osin yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen ja hyväksymällä vastaustensa tarkistamisen toimitiloissaan. Näiden kahden tuottajan kotimarkkinamyynti edusti noin kolmannesta Meksikon markkinoista, joiden koko on arviolta 2,3 miljoonaa yksikköä. Tutkimuksen mukaan markkinoilla kilpailee suuri määrä tuottajia ja noin 20 merkittävää tuojaa. Polkupyöriä tuotiin Meksikoon vuonna 2003 pääasiassa Taiwanista (yli 50 prosenttia), Uruguaysta (20 prosenttia), Yhdysvalloista ja Etelä-Koreasta. Tuonnin osuus kotimarkkinoista oli noin 5 prosenttia. Tuontiin olisi tämän lisäksi laskettava mukaan myös polkupyöriä osista kokoavien tuojien kotimarkkinamyynti. |
| --- | --- |

(59)

Kaikille tiedossa oleville meksikolaisille tuottajille lähetettiin kyselylomake. Kaksi yritystä toimi tutkimuksessa kaikilta osin yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen ja hyväksymällä vastaustensa tarkistamisen toimitiloissaan. Näiden kahden tuottajan kotimarkkinamyynti edusti noin kolmannesta Meksikon markkinoista, joiden koko on arviolta 2,3 miljoonaa yksikköä. Tutkimuksen mukaan markkinoilla kilpailee suuri määrä tuottajia ja noin 20 merkittävää tuojaa. Polkupyöriä tuotiin Meksikoon vuonna 2003 pääasiassa Taiwanista (yli 50 prosenttia), Uruguaysta (20 prosenttia), Yhdysvalloista ja Etelä-Koreasta. Tuonnin osuus kotimarkkinoista oli noin 5 prosenttia. Tuontiin olisi tämän lisäksi laskettava mukaan myös polkupyöriä osista kokoavien tuojien kotimarkkinamyynti.

| (60) | Tältä osin olisi huomattava, että vuonna 2003 Meksikoon tuotiin noin 465 000 polkupyöränosaa, arvoltaan yhteensä 79 miljoonaa euroa, josta summasta kolmasosa oli peräisin kahdentoista suurimman tuojan/kokoonpanijan tuonnista (lähde: Meksikon polkupyöränvalmistajien järjestön ANAFABIn vuosikertomus). Toisaalta Meksikosta vietiin vuonna 2003 polkupyöriä määrä, joka vastasi arvoltaan noin 60:tä prosenttia Meksikoon suuntautuvan tuonnin arvosta (lähde: Meksikon viralliset tilastot), eli arviolta 50–70 tuhatta yksikköä. Näin ollen näyttää siltä, että suuri osa tuoduista polkupyöränosista on käytetty joko kaupan jälkeisillä markkinoilla (huolto- ja korjauspalvelut) tai polkupyörien kokoonpanoon ja myyntiin kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(60)

Tältä osin olisi huomattava, että vuonna 2003 Meksikoon tuotiin noin 465 000 polkupyöränosaa, arvoltaan yhteensä 79 miljoonaa euroa, josta summasta kolmasosa oli peräisin kahdentoista suurimman tuojan/kokoonpanijan tuonnista (lähde: Meksikon polkupyöränvalmistajien järjestön ANAFABIn vuosikertomus). Toisaalta Meksikosta vietiin vuonna 2003 polkupyöriä määrä, joka vastasi arvoltaan noin 60:tä prosenttia Meksikoon suuntautuvan tuonnin arvosta (lähde: Meksikon viralliset tilastot), eli arviolta 50–70 tuhatta yksikköä. Näin ollen näyttää siltä, että suuri osa tuoduista polkupyöränosista on käytetty joko kaupan jälkeisillä markkinoilla (huolto- ja korjauspalvelut) tai polkupyörien kokoonpanoon ja myyntiin kotimarkkinoilla.

| (61) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että Meksikossa sovelletaan monimutkaisia tuontirekisteröintimenettelyjä, jotka nostavat maahantuotujen tavaroiden kustannuksia. Ne väittivät myös, että kyseinen rekisteröintijärjestelmä vääristää Meksikon polkupyörämarkkinoita. Ne totesivat lisäksi, että kilpailu Meksikon kotimarkkinoilla on vähäistä, koska kahdeksalla suurella tuottajalla, jotka ovat ANAFABIn jäseniä, on yli 75 prosentin osuus kotimaisesta tuotannosta, mikä antaa niille huomattavan vaikutusvallan kotimarkkinahintojen määräämisessä. Lisäksi väitettiin, että meksikolaiset polkupyörien tuottajat voivat myydä kotimarkkinoilla vain tietyn määrän tuotannostaan, koska nk. Maquiladora-ohjelmaa koskeva Meksikon lainsäädäntö edellyttää kotimaisilta tuottajilta tiettyjen suoritusvaatimusten täyttämistä. Tämän ohjelman mukaan yritys voi saada luvan raaka-aineiden tullittomaan tuontiin myöhempää vientiä varten vain, jos se vie maasta vähintään 30 prosenttia kokonaisvuosituotannostaan. |
| --- | --- |

(61)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että Meksikossa sovelletaan monimutkaisia tuontirekisteröintimenettelyjä, jotka nostavat maahantuotujen tavaroiden kustannuksia. Ne väittivät myös, että kyseinen rekisteröintijärjestelmä vääristää Meksikon polkupyörämarkkinoita. Ne totesivat lisäksi, että kilpailu Meksikon kotimarkkinoilla on vähäistä, koska kahdeksalla suurella tuottajalla, jotka ovat ANAFABIn jäseniä, on yli 75 prosentin osuus kotimaisesta tuotannosta, mikä antaa niille huomattavan vaikutusvallan kotimarkkinahintojen määräämisessä. Lisäksi väitettiin, että meksikolaiset polkupyörien tuottajat voivat myydä kotimarkkinoilla vain tietyn määrän tuotannostaan, koska nk. Maquiladora-ohjelmaa koskeva Meksikon lainsäädäntö edellyttää kotimaisilta tuottajilta tiettyjen suoritusvaatimusten täyttämistä. Tämän ohjelman mukaan yritys voi saada luvan raaka-aineiden tullittomaan tuontiin myöhempää vientiä varten vain, jos se vie maasta vähintään 30 prosenttia kokonaisvuosituotannostaan.

| (62) | Tuontirekisteröintimenettelyistä voidaan ensinnäkin todeta, että vaikka ne jossain määrin saattavatkin vaikeuttaa ja hidastaa tuontia, tutkimus osoitti, että Meksikon markkinoille tuodaan joka tapauksessa merkittäviä määriä polkupyöriä ja niiden osia, mikä varmistaa kilpailun näillä markkinoilla. Näiden menettelyjen mahdollisia markkinavaikutuksia, joita ei sitä paitsi voida suoraan mitata, ei tästä syystä voida pitää merkityksellisinä tässä suhteessa. Kotimarkkinoiden kilpailutilanteesta voidaan päinvastoin todeta, että markkinoilla toimii noin kaksitoista polkupyörien ja niiden osien suurta tuottajaa, suuri määrä pienempiä tuottajia ja/tai kokoonpanijoita ja lukuisia tuojia/kokoonpanijoita. Kaikki nämä toimijat kilpailevat keskenään varmistaen näin, että Meksikon markkinoilla vallitsee kireä kilpailutilanne. ANAFABIin kuuluvien suurten tuottajien vaikutusvallasta kotimarkkinahintojen määräämisessä ei puolestaan esitetty näyttöä eikä tutkimus tuonut esiin mitään tätä väitettä tukevia tekijöitä. Sitä seikkaa, että tietyt suuret tuottajat pitävät hallussaan suurta osaa kotimarkkinoista, ei sinänsä voida pitää näyttönä hinnanmuodostukseen liittyvästä vaikutusvallasta. Tässä yhteydessä olisi lisäksi huomattava, että tutkitut kaksi meksikolaista tuottajaa, joiden osuus polkupyörien kokonaistuotannosta Meksikossa oli noin kolmannes, saivat polkupyöriin liittyvästä toiminnastaan keskimäärin vain vähän voittoa (vähemmän kuin mitä hakija pitää tavanomaisena voittona yhteisön markkinoilla tilanteessa, jossa asianomaisista maista peräisin olevien tuontituotteiden vahingollista polkumyyntiä ei esiinny), toisin kuin olisi voitu odottaa siinä tapauksessa, että Meksikon markkinat olisivat niiden hallinnassa. |
| --- | --- |

(62)

Tuontirekisteröintimenettelyistä voidaan ensinnäkin todeta, että vaikka ne jossain määrin saattavatkin vaikeuttaa ja hidastaa tuontia, tutkimus osoitti, että Meksikon markkinoille tuodaan joka tapauksessa merkittäviä määriä polkupyöriä ja niiden osia, mikä varmistaa kilpailun näillä markkinoilla. Näiden menettelyjen mahdollisia markkinavaikutuksia, joita ei sitä paitsi voida suoraan mitata, ei tästä syystä voida pitää merkityksellisinä tässä suhteessa. Kotimarkkinoiden kilpailutilanteesta voidaan päinvastoin todeta, että markkinoilla toimii noin kaksitoista polkupyörien ja niiden osien suurta tuottajaa, suuri määrä pienempiä tuottajia ja/tai kokoonpanijoita ja lukuisia tuojia/kokoonpanijoita. Kaikki nämä toimijat kilpailevat keskenään varmistaen näin, että Meksikon markkinoilla vallitsee kireä kilpailutilanne. ANAFABIin kuuluvien suurten tuottajien vaikutusvallasta kotimarkkinahintojen määräämisessä ei puolestaan esitetty näyttöä eikä tutkimus tuonut esiin mitään tätä väitettä tukevia tekijöitä. Sitä seikkaa, että tietyt suuret tuottajat pitävät hallussaan suurta osaa kotimarkkinoista, ei sinänsä voida pitää näyttönä hinnanmuodostukseen liittyvästä vaikutusvallasta. Tässä yhteydessä olisi lisäksi huomattava, että tutkitut kaksi meksikolaista tuottajaa, joiden osuus polkupyörien kokonaistuotannosta Meksikossa oli noin kolmannes, saivat polkupyöriin liittyvästä toiminnastaan keskimäärin vain vähän voittoa (vähemmän kuin mitä hakija pitää tavanomaisena voittona yhteisön markkinoilla tilanteessa, jossa asianomaisista maista peräisin olevien tuontituotteiden vahingollista polkumyyntiä ei esiinny), toisin kuin olisi voitu odottaa siinä tapauksessa, että Meksikon markkinat olisivat niiden hallinnassa.

| (63) | Maquiladora-ohjelmaa koskevan väitteen osalta olisi huomattava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kaksi meksikolaista tuottajaa eivät tutkimuksen mukaan maksaneet lainkaan polkumyyntitullia tuomistaan polkupyöränosista, jotka muodostivat jopa 60 prosenttia niiden polkupyörätuotannon raaka-ainetarpeista ja jotka olivat pääosin peräisin Kiinasta ja Taiwanista. Molemmat niistä myivät kuitenkin pääosan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Vain toinen näistä meksikolaisista tuottajista harjoitti myös vientiä, jonka osuus oli kuitenkin enintään 10 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Polkupyöräala on itse asiassa vuodesta 2000 kuulunut nk. Meksikon alakohtaisten edistämisohjelmien (Mexican Sectorial Promotion Programs eli PROSEC) soveltamisalaan, jotka perustettiin 30 päivänä lokakuuta 2000 julkaistulla hallituksen päätöksellä. PROSEC-sääntöjä sovelletaan yrityksiin, jotka tuottavat tietyn alakohtaisen edistämisohjelman soveltamisalaan kuuluvia valmiita tuotteita ja tuovat kyseisessä ohjelmassa lueteltuja tuotantopanoksia. Hallituksen päätöksessä tullista vapauttamista / tullin alennusta ei suoraan yhdistetä vientivelvoitteeseen. Kaikki valtuutetut tuottajat voivat tuoda maahan päätöksessä lueteltuja raaka-aineita ja koneita sillä edellytyksellä, että ne käytetään tiettyjen erikseen mainittujen tuotteiden valmistukseen. Tuontitavaroiden lopullisella määränpäällä (koti- vai vientimarkkinat) ei ole merkitystä. Tältä osin olisi huomattava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuottajan ei todettu maksaneen tuontitullin lisäksi muita tullimaksuja kotimarkkinoille tarkoitettuihin lopputuotteisiin sisältyneiden raaka-aineiden tuonnista. |
| --- | --- |

(63)

Maquiladora-ohjelmaa koskevan väitteen osalta olisi huomattava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kaksi meksikolaista tuottajaa eivät tutkimuksen mukaan maksaneet lainkaan polkumyyntitullia tuomistaan polkupyöränosista, jotka muodostivat jopa 60 prosenttia niiden polkupyörätuotannon raaka-ainetarpeista ja jotka olivat pääosin peräisin Kiinasta ja Taiwanista. Molemmat niistä myivät kuitenkin pääosan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Vain toinen näistä meksikolaisista tuottajista harjoitti myös vientiä, jonka osuus oli kuitenkin enintään 10 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Polkupyöräala on itse asiassa vuodesta 2000 kuulunut nk. Meksikon alakohtaisten edistämisohjelmien (Mexican Sectorial Promotion Programs eli PROSEC) soveltamisalaan, jotka perustettiin 30 päivänä lokakuuta 2000 julkaistulla hallituksen päätöksellä. PROSEC-sääntöjä sovelletaan yrityksiin, jotka tuottavat tietyn alakohtaisen edistämisohjelman soveltamisalaan kuuluvia valmiita tuotteita ja tuovat kyseisessä ohjelmassa lueteltuja tuotantopanoksia. Hallituksen päätöksessä tullista vapauttamista / tullin alennusta ei suoraan yhdistetä vientivelvoitteeseen. Kaikki valtuutetut tuottajat voivat tuoda maahan päätöksessä lueteltuja raaka-aineita ja koneita sillä edellytyksellä, että ne käytetään tiettyjen erikseen mainittujen tuotteiden valmistukseen. Tuontitavaroiden lopullisella määränpäällä (koti- vai vientimarkkinat) ei ole merkitystä. Tältä osin olisi huomattava, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuottajan ei todettu maksaneen tuontitullin lisäksi muita tullimaksuja kotimarkkinoille tarkoitettuihin lopputuotteisiin sisältyneiden raaka-aineiden tuonnista.

| (64) | Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut tuoja väitti, että Meksikon työvoimakustannukset ovat kolminkertaiset Vietnamin työvoimakustannuksiin verrattuna. Tämän seurauksena tuotantokustannukset ja lopputuotteen myyntihinnat ovat Meksikossa korkeammat kuin Vietnamissa. Näin ollen Meksiko ei ole sopiva vertailumaa. Tältä osin olisi huomattava, että Vietnamia pidetään siirtymätalousmaana. Markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätettyjen vietnamilaisten tuottajien työvoimakustannukset eivät ole tulosta markkinavoimien vapaasta toiminnasta. Vertailumaamenetelmää käytetään juuri sen vuoksi, että näin pystytään eliminoimaan tällaisten muiden kuin markkinaperusteisten hintojen vaikutukset yritysten kustannuksiin. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(64)

Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut tuoja väitti, että Meksikon työvoimakustannukset ovat kolminkertaiset Vietnamin työvoimakustannuksiin verrattuna. Tämän seurauksena tuotantokustannukset ja lopputuotteen myyntihinnat ovat Meksikossa korkeammat kuin Vietnamissa. Näin ollen Meksiko ei ole sopiva vertailumaa. Tältä osin olisi huomattava, että Vietnamia pidetään siirtymätalousmaana. Markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätettyjen vietnamilaisten tuottajien työvoimakustannukset eivät ole tulosta markkinavoimien vapaasta toiminnasta. Vertailumaamenetelmää käytetään juuri sen vuoksi, että näin pystytään eliminoimaan tällaisten muiden kuin markkinaperusteisten hintojen vaikutukset yritysten kustannuksiin. Tämän perusteella väite hylättiin.

| (65) | Lopuksi väitettiin vielä, että Meksikon polkupyörätuotanto eroaa merkittävästi Kiinan vastaavasta tuotannonalasta ja että nämä erot johtuvat lähinnä käytetyistä raaka-aineista ja niiden saantiedellytyksistä. Käytettyjen raaka-aineiden osalta väitettiin, että meksikolaiset valmistajat tuottavat vain jäykkiä runkoja, kun taas kiinalaiset valmistajat tuottavat myös jousitettuja runkoja. Raaka-aineiden saantiedellytyksiä ei pidetty vertailukelpoisina Kiinan tilanteen kanssa, koska kotimarkkinoilta saatavat polkupyöränosat valmistetaan vanhanaikaisella tekniikalla. Kiinasta tuotavista osista puolestaan kannetaan 144 prosentin polkumyyntitulli, mikä johtaa ylisuuriin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(65)

Lopuksi väitettiin vielä, että Meksikon polkupyörätuotanto eroaa merkittävästi Kiinan vastaavasta tuotannonalasta ja että nämä erot johtuvat lähinnä käytetyistä raaka-aineista ja niiden saantiedellytyksistä. Käytettyjen raaka-aineiden osalta väitettiin, että meksikolaiset valmistajat tuottavat vain jäykkiä runkoja, kun taas kiinalaiset valmistajat tuottavat myös jousitettuja runkoja. Raaka-aineiden saantiedellytyksiä ei pidetty vertailukelpoisina Kiinan tilanteen kanssa, koska kotimarkkinoilta saatavat polkupyöränosat valmistetaan vanhanaikaisella tekniikalla. Kiinasta tuotavista osista puolestaan kannetaan 144 prosentin polkumyyntitulli, mikä johtaa ylisuuriin kustannuksiin.

| (66) | Käytettyjen raaka-aineiden ja niiden saantiedellytysten väitettyjen erojen osalta olisi huomattava, että meksikolaisten, kiinalaisten ja vietnamilaisten valmistajien tuottamien polkupyörien välillä ei tutkimuksen mukaan ollut eroja. Myös Meksikossa tuotetaan jousitetulla rungolla varustettuja polkupyöriä ja polkupyöränosat tuodaan pääasiassa Kiinasta ja Taiwanista. Kuten lisäksi edellä johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, polkupyöränosien tuonnista ei kanneta polkumyyntitullia. Tästä syystä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(66)

Käytettyjen raaka-aineiden ja niiden saantiedellytysten väitettyjen erojen osalta olisi huomattava, että meksikolaisten, kiinalaisten ja vietnamilaisten valmistajien tuottamien polkupyörien välillä ei tutkimuksen mukaan ollut eroja. Myös Meksikossa tuotetaan jousitetulla rungolla varustettuja polkupyöriä ja polkupyöränosat tuodaan pääasiassa Kiinasta ja Taiwanista. Kuten lisäksi edellä johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, polkupyöränosien tuonnista ei kanneta polkumyyntitullia. Tästä syystä väite hylättiin.

| (67) | Edellä esitetyn perusteella Meksikon markkinoita voidaan pitää edustavina ja kilpailulle avoimina. Tämän vuoksi päätellään, että Meksiko on sopiva vertailumaa. |
| --- | --- |

(67)

Edellä esitetyn perusteella Meksikon markkinoita voidaan pitää edustavina ja kilpailulle avoimina. Tämän vuoksi päätellään, että Meksiko on sopiva vertailumaa.

3.2   Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen

| (68) | Meksikon tultua valituksi vertailumaaksi normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden meksikolaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo määritettiin niille kiinalaisille ja vietnamilaisille tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajilta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Meksikon kotimarkkinoilla vastaavista tuotetyypeistä maksettujen tai maksettavien hintojen tai vastaaville tuotetyypeille Meksikossa määritetyn laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Meksikon tultua valituksi vertailumaaksi normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden meksikolaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo määritettiin niille kiinalaisille ja vietnamilaisille tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajilta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli Meksikon kotimarkkinoilla vastaavista tuotetyypeistä maksettujen tai maksettavien hintojen tai vastaaville tuotetyypeille Meksikossa määritetyn laskennallisen arvon perusteella.

| (69) | Samankaltaista tuotetta valmistavien kahden meksikolaisen tuottajan myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin edustavana, sillä se oli prosenttiosuutena tarkasteltuna merkittävää suhteessa kiinalaisten ja vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuvan viennin määrään. |
| --- | --- |

(69)

Samankaltaista tuotetta valmistavien kahden meksikolaisen tuottajan myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin edustavana, sillä se oli prosenttiosuutena tarkasteltuna merkittävää suhteessa kiinalaisten ja vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuvan viennin määrään.

| (70) | Lisäksi selvitettiin, voitiinko kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tyypin myynnistä riippumattomille asiakkaille oli ollut kannattavaa. Kun vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi selvitettiin, voitiinko kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tyypin myynnistä riippumattomille asiakkaille oli ollut kannattavaa. Kun vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (71) | Kun tietyn tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kyseisen tyypin kokonaismyyntimäärästä tai kun tällaisen myynnin painotettu keskihinta oli alle yksikkökustannusten, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisten tyyppien kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(71)

Kun tietyn tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kyseisen tyypin kokonaismyyntimäärästä tai kun tällaisen myynnin painotettu keskihinta oli alle yksikkökustannusten, normaaliarvon perustana käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisten tyyppien kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.

| (72) | Kun tietyn tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärästä, kyseistä tuotetyyppiä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, minkä vuoksi normaaliarvon perustana ei voitu käyttää Meksikon kotimarkkinahintoja. |
| --- | --- |

(72)

Kun tietyn tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärästä, kyseistä tuotetyyppiä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, minkä vuoksi normaaliarvon perustana ei voitu käyttää Meksikon kotimarkkinahintoja.

| (73) | Jos tiettyjä vientituotteiden tyyppejä ei myyty Meksikossa tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos meksikolaiset tuottajat eivät myyneet niitä kotimarkkinoillaan, normaaliarvo muodostettiin niiden tapauksessa laskennallisesti. |
| --- | --- |

(73)

Jos tiettyjä vientituotteiden tyyppejä ei myyty Meksikossa tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos meksikolaiset tuottajat eivät myyneet niitä kotimarkkinoillaan, normaaliarvo muodostettiin niiden tapauksessa laskennallisesti.

| (74) | Jos Meksikon kotimarkkinoilla ei myyty tiettyjä vientituotteiden tyyppejä vastaavia tuotetyyppejä tavanomaisessa kaupankäynnissä, niiden normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin tuottajan omien tuotantokustannusten painotetun keskiarvon perusteella lisäämällä siihen kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton määrittämisessä käytettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden meksikolaisten tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja siinä saavutettujen voittojen painotettua keskiarvoa. Jos Meksikon kotimarkkinoilla ei myyty tiettyjä vientituotteiden tyyppejä, niitä koskevien normaaliarvojen muodostamisessa käytettiin niitä muistuttavien tuotetyyppien tuotantokustannuksia, joita oikaistiin tarvittaessa kyseisten tuotetyyppien ja vietyjen tuotetyyppien fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(74)

Jos Meksikon kotimarkkinoilla ei myyty tiettyjä vientituotteiden tyyppejä vastaavia tuotetyyppejä tavanomaisessa kaupankäynnissä, niiden normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti kunkin tuottajan omien tuotantokustannusten painotetun keskiarvon perusteella lisäämällä siihen kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton määrittämisessä käytettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden meksikolaisten tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja siinä saavutettujen voittojen painotettua keskiarvoa. Jos Meksikon kotimarkkinoilla ei myyty tiettyjä vientituotteiden tyyppejä, niitä koskevien normaaliarvojen muodostamisessa käytettiin niitä muistuttavien tuotetyyppien tuotantokustannuksia, joita oikaistiin tarvittaessa kyseisten tuotetyyppien ja vietyjen tuotetyyppien fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi.

3.3   Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (75) | Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Always-yritys myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön. |
| --- | --- |

(75)

Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Always-yritys myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä yhteisöön.

| (76) | Tutkimus osoitti, että Always ei myynyt samankaltaista tuotetta lainkaan Vietnamin kotimarkkinoilla. Koska kotimarkkinamyyntiä ei ollut, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti alkuperämaan tuotantokustannusten perusteella siten, että niihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. |
| --- | --- |

(76)

Tutkimus osoitti, että Always ei myynyt samankaltaista tuotetta lainkaan Vietnamin kotimarkkinoilla. Koska kotimarkkinamyyntiä ei ollut, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti alkuperämaan tuotantokustannusten perusteella siten, että niihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

| (77) | Koska Always ei myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tai samaan tuoteluokkaan kuuluvia tuotteita Vietnamin kotimarkkinoilla, yrityksen tuotantokustannuksiin lisättävä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrä laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Niiden perustana käytettiin siten Meksikon tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja siinä saavutettujen voittojen painotettua keskiarvoa. Tätä menetelmää pidettiin hyväksyttävänä tässä tilanteessa, koska Meksikon markkinoita pidettiin edustavina ja kilpailulle avoimina. |
| --- | --- |

(77)

Koska Always ei myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tai samaan tuoteluokkaan kuuluvia tuotteita Vietnamin kotimarkkinoilla, yrityksen tuotantokustannuksiin lisättävä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrä laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Niiden perustana käytettiin siten Meksikon tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin liittyvien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja siinä saavutettujen voittojen painotettua keskiarvoa. Tätä menetelmää pidettiin hyväksyttävänä tässä tilanteessa, koska Meksikon markkinoita pidettiin edustavina ja kilpailulle avoimina.

| (78) | Always katsoi, että kotimarkkinamyynnin puuttuessa normaaliarvot olisi määritettävä kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä koskevien tietojen perusteella. Tältä osin olisi huomattava, että normaaliarvon muodostaminen laskennallisesti alkuperämaan tuotantokustannusten perusteella on perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan ensimmäinen vaihtoehto siinä tapauksessa, että kotimarkkinamyyntiä ei ole. Laskennallisen normaaliarvon käyttö kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin perustuvan normaaliarvon sijasta on lisäksi yhteisön toimielinten vakiintunut käytäntö edustavan kotimarkkinamyynnin puuttuessa. Vienti kolmansiin maihin voi sitä paitsi myös tapahtua polkumyynnillä. Yritys ei myöskään missään vaiheessa tutkimusta toimittanut kattavia tietoja kolmansiin maihin suuntautuvasta myynnistään, minkä vuoksi käytettävissä ei ollut tietoja, joita tarvitaan normaaliarvojen määrittämiseen tältä pohjalta. Tämän vuoksi yrityksen väitteet hylättiin ja normaaliarvot muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn ensimmäisen vaihtoehdon mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Always katsoi, että kotimarkkinamyynnin puuttuessa normaaliarvot olisi määritettävä kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä koskevien tietojen perusteella. Tältä osin olisi huomattava, että normaaliarvon muodostaminen laskennallisesti alkuperämaan tuotantokustannusten perusteella on perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan ensimmäinen vaihtoehto siinä tapauksessa, että kotimarkkinamyyntiä ei ole. Laskennallisen normaaliarvon käyttö kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin perustuvan normaaliarvon sijasta on lisäksi yhteisön toimielinten vakiintunut käytäntö edustavan kotimarkkinamyynnin puuttuessa. Vienti kolmansiin maihin voi sitä paitsi myös tapahtua polkumyynnillä. Yritys ei myöskään missään vaiheessa tutkimusta toimittanut kattavia tietoja kolmansiin maihin suuntautuvasta myynnistään, minkä vuoksi käytettävissä ei ollut tietoja, joita tarvitaan normaaliarvojen määrittämiseen tältä pohjalta. Tämän vuoksi yrityksen väitteet hylättiin ja normaaliarvot muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn ensimmäisen vaihtoehdon mukaisesti.

| (79) | Always katsoi lisäksi, että vertailumaassa muussa kuin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta myyntiä ei olisi pitänyt jättää huomioimatta vahvistettaessa kohtuullista voiton määrää sen normaaliarvon määrittämistä varten. Tätä näkemystä ei kuitenkaan voitu hyväksyä, koska kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleessa säädetään, jos yrityksellä olisi ollut myyntiä kotimarkkinoilla, normaaliarvon muodostamisessa käytettävä voiton määrä olisi määritetty sen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta tuotantoa ja myyntiä koskevien tietojen perusteella. Tästä syystä toimielimet toimivat asianmukaisesti käyttäessään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan soveltamisen perustana meksikolaisten tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin voittomääriä. |
| --- | --- |

(79)

Always katsoi lisäksi, että vertailumaassa muussa kuin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta myyntiä ei olisi pitänyt jättää huomioimatta vahvistettaessa kohtuullista voiton määrää sen normaaliarvon määrittämistä varten. Tätä näkemystä ei kuitenkaan voitu hyväksyä, koska kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleessa säädetään, jos yrityksellä olisi ollut myyntiä kotimarkkinoilla, normaaliarvon muodostamisessa käytettävä voiton määrä olisi määritetty sen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta tuotantoa ja myyntiä koskevien tietojen perusteella. Tästä syystä toimielimet toimivat asianmukaisesti käyttäessään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan soveltamisen perustana meksikolaisten tuottajien tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin voittomääriä.

3.4   Kiina

| (80) | Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät asianomaista tuotetta sekä etuyhteydettömille että etuyhteydessä oleville asiakkaille yhteisössä. |
| --- | --- |

(80)

Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluneet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät asianomaista tuotetta sekä etuyhteydettömille että etuyhteydessä oleville asiakkaille yhteisössä.

| (81) | Kun otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(81)

Kun otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti suuntautui suoraan yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (82) | Kun myynti tapahtui tuottajiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuojien kautta, vientihinta muodostettiin ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja kyseisille tuojille aiheutuneiden, tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, tullien sekä kohtuullisen voittomarginaalin, huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Kohtuullisena voittomarginaalina tämäntyyppisillä markkinoilla pidettiin 5 prosenttia, jonka todettiin myös vastaavan etuyhteydettömien tuojien voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(82)

Kun myynti tapahtui tuottajiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuojien kautta, vientihinta muodostettiin ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja kyseisille tuojille aiheutuneiden, tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, tullien sekä kohtuullisen voittomarginaalin, huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Kohtuullisena voittomarginaalina tämäntyyppisillä markkinoilla pidettiin 5 prosenttia, jonka todettiin myös vastaavan etuyhteydettömien tuojien voittomarginaalia.

| (83) | Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja katsoi perusasetuksen 11 artiklan 10 kohtaan viitaten, että voimassa olevaa polkumyyntitullia ei pitäisi vähentää tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä kustannuksena sen vientihintaa muodostettaessa. Se väitti, että kun sen jälleenmyyntihinnoista oli vähennetty kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin väliset kustannukset polkumyyntitullia lukuun ottamatta, näin muodostetut vientihinnat olivat huomattavasti normaaliarvoa korkeampia, joten polkumyyntitulli oli siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintaan. Jälleenmyyntihinnat perustuvat lisäksi suositeltuihin vähittäismyyntihintoihin, joista on vähennetty sovellettava kaupan kate, mikä osoittaa, että polkumyyntitulli on asianmukaisesti siirretty myöhempiin myyntihintoihin. |
| --- | --- |

(83)

Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja katsoi perusasetuksen 11 artiklan 10 kohtaan viitaten, että voimassa olevaa polkumyyntitullia ei pitäisi vähentää tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä kustannuksena sen vientihintaa muodostettaessa. Se väitti, että kun sen jälleenmyyntihinnoista oli vähennetty kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin väliset kustannukset polkumyyntitullia lukuun ottamatta, näin muodostetut vientihinnat olivat huomattavasti normaaliarvoa korkeampia, joten polkumyyntitulli oli siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintaan. Jälleenmyyntihinnat perustuvat lisäksi suositeltuihin vähittäismyyntihintoihin, joista on vähennetty sovellettava kaupan kate, mikä osoittaa, että polkumyyntitulli on asianmukaisesti siirretty myöhempiin myyntihintoihin.

| (84) | Tältä osin olisi huomattava, että yrityksen väitettä polkumyyntitullin vaikutuksesta sen jälleenmyyntihintoihin suhteessa normaaliarvoon ei voida pitää oleellisena tässä yhteydessä, koska perusasetuksen 11 artiklan 10 kohtaa sovellettaessa merkitystä ei ole sillä, miten vientihinnat ovat muuttuneet suhteessa normaaliarvoon, vaan sillä, missä määrin jälleenmyyntihinnat ja myöhemmät myyntihinnat yhteisössä ovat nousseet tullin vaikutuksesta. Koska yritys ei esittänyt näyttöä jälleenmyyntihintojensa tai myöhempien myyntihintojensa muuttumisesta suhteessa sen edellisissä tutkimuksissa vahvistettuihin vientihintoihin, mikä osoittaisi vakuuttavasti, että maksettujen polkumyyntitullien määrä on todella siirretty jälleenmyyntihintoihin, sen väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(84)

Tältä osin olisi huomattava, että yrityksen väitettä polkumyyntitullin vaikutuksesta sen jälleenmyyntihintoihin suhteessa normaaliarvoon ei voida pitää oleellisena tässä yhteydessä, koska perusasetuksen 11 artiklan 10 kohtaa sovellettaessa merkitystä ei ole sillä, miten vientihinnat ovat muuttuneet suhteessa normaaliarvoon, vaan sillä, missä määrin jälleenmyyntihinnat ja myöhemmät myyntihinnat yhteisössä ovat nousseet tullin vaikutuksesta. Koska yritys ei esittänyt näyttöä jälleenmyyntihintojensa tai myöhempien myyntihintojensa muuttumisesta suhteessa sen edellisissä tutkimuksissa vahvistettuihin vientihintoihin, mikä osoittaisi vakuuttavasti, että maksettujen polkumyyntitullien määrä on todella siirretty jälleenmyyntihintoihin, sen väite oli hylättävä.

3.5   Vietnam

| (85) | Markkinatalousaseman saaneen yrityksen koko vientimyynti suuntautui yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille kolmansissa maissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppiaiden välityksellä. Tästä syystä vientihinta määritettiin yhteisössä toimivilta riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(85)

Markkinatalousaseman saaneen yrityksen koko vientimyynti suuntautui yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille kolmansissa maissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppiaiden välityksellä. Tästä syystä vientihinta määritettiin yhteisössä toimivilta riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella.

| (86) | Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vientihinta oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska eräiden tuottajien vientihintoja ei pidetty luotettavina. Niinpä edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei otettu huomioon vientihintaa määritettäessä vaan tarkoitukseen käytettiin vain sen tuottajan hintatietoja, jonka vientihintoja pidettiin luotettavina. |
| --- | --- |

(86)

Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vientihinta oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska eräiden tuottajien vientihintoja ei pidetty luotettavina. Niinpä edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei otettu huomioon vientihintaa määritettäessä vaan tarkoitukseen käytettiin vain sen tuottajan hintatietoja, jonka vientihintoja pidettiin luotettavina.

4.   Vertailu

| (87) | Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, alennusten, kaupan portaan, kuljetuskustannusten (mukaan lukien käsittelykustannukset), merirahti- ja vakuutuskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten osalta. Viejämaan sisällä tapahtuvaan kuljetukseen liittyvien kustannusten ja luottokustannusten osalta vientihintaa oikaistiin markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätettyjen yritysten tapauksessa vertailumaassa määritettyjen kustannusten perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti oikaisuja tehtiin myös silloin, kun vientimyynti tapahtui sellaisen etuyhteydessä olevan yrityksen välityksellä, jonka sijaintipaikka oli muualla kuin kyseisessä maassa tai yhteisössä. |
| --- | --- |

(87)

Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, alennusten, kaupan portaan, kuljetuskustannusten (mukaan lukien käsittelykustannukset), merirahti- ja vakuutuskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten osalta. Viejämaan sisällä tapahtuvaan kuljetukseen liittyvien kustannusten ja luottokustannusten osalta vientihintaa oikaistiin markkinatalouskohtelun ulkopuolelle jätettyjen yritysten tapauksessa vertailumaassa määritettyjen kustannusten perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti oikaisuja tehtiin myös silloin, kun vientimyynti tapahtui sellaisen etuyhteydessä olevan yrityksen välityksellä, jonka sijaintipaikka oli muualla kuin kyseisessä maassa tai yhteisössä.

| (88) | CCCME ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat, että vertailumaan kustannusten perusteella tehdyt oikaisut, jotka koskivat maan sisällä tapahtuvaan kuljetukseen liittyviä kustannuksia ja luottokustannuksiin liittyvää korkoa, eivät olleet oikeutettuja, koska tutkimuksessa ei ollut osoitettu, että nämä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kustannukset eivät olisi määräytyneet markkinatalousolosuhteiden mukaisesti. Tältä osin olisi huomattava, että kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämät markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt hylättiin, koska todettiin, että nämä yritykset eivät toimi markkinatalousolosuhteissa. Näin ollen näiden yritysten omia kustannuksia ei voitu käyttää, koska ne eivät perustuneet toimintaan markkinatalousolosuhteissa. Tämän perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(88)

CCCME ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat katsoivat, että vertailumaan kustannusten perusteella tehdyt oikaisut, jotka koskivat maan sisällä tapahtuvaan kuljetukseen liittyviä kustannuksia ja luottokustannuksiin liittyvää korkoa, eivät olleet oikeutettuja, koska tutkimuksessa ei ollut osoitettu, että nämä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kustannukset eivät olisi määräytyneet markkinatalousolosuhteiden mukaisesti. Tältä osin olisi huomattava, että kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämät markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt hylättiin, koska todettiin, että nämä yritykset eivät toimi markkinatalousolosuhteissa. Näin ollen näiden yritysten omia kustannuksia ei voitu käyttää, koska ne eivät perustuneet toimintaan markkinatalousolosuhteissa. Tämän perusteella väite hylättiin.

| (89) | Vietnamilaiset yritykset väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti tehty palkkioita koskeva oikaisu ei ollut perusteltu. Yritykset selittivät, että niihin etuyhteydessä olevat, kolmansissa maissa sijaitsevat kauppiaat olivat pelkkiä ”postilaatikkoyhtiöitä” (ts. yrityksiä, joilla ei ole henkilöstöä ja joilla ei ole mitään tehtäviä tai toimintaa), joten niiden olisi katsottava muodostavan yhden ainoan liiketoimintayksikön Vietnamissa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Tältä osin olisi huomattava, että kyseiset kauppiaat laativat laskuja yhteisössä oleville asiakkaille ja vastaanottivat niiltä maksuja. Lisäksi niiden myyntiin sisältyi voittomarginaali. Tapauksissa, joissa näiden etuyhteydessä olevien kauppiaiden tilit oli tarkastettu, voitiin todeta, että kyseinen marginaali oli jopa oikaisun määrää suurempi. Tästä syystä väite hylättiin ja oikaisun määräksi vahvistettiin 5 prosenttia, koska tätä tasoa pidettiin kohtuullisena suhteessa niihin palkkioihin, joita maksettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan osallistuville riippumattomille välittäjille. |
| --- | --- |

(89)

Vietnamilaiset yritykset väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti tehty palkkioita koskeva oikaisu ei ollut perusteltu. Yritykset selittivät, että niihin etuyhteydessä olevat, kolmansissa maissa sijaitsevat kauppiaat olivat pelkkiä ”postilaatikkoyhtiöitä” (ts. yrityksiä, joilla ei ole henkilöstöä ja joilla ei ole mitään tehtäviä tai toimintaa), joten niiden olisi katsottava muodostavan yhden ainoan liiketoimintayksikön Vietnamissa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Tältä osin olisi huomattava, että kyseiset kauppiaat laativat laskuja yhteisössä oleville asiakkaille ja vastaanottivat niiltä maksuja. Lisäksi niiden myyntiin sisältyi voittomarginaali. Tapauksissa, joissa näiden etuyhteydessä olevien kauppiaiden tilit oli tarkastettu, voitiin todeta, että kyseinen marginaali oli jopa oikaisun määrää suurempi. Tästä syystä väite hylättiin ja oikaisun määräksi vahvistettiin 5 prosenttia, koska tätä tasoa pidettiin kohtuullisena suhteessa niihin palkkioihin, joita maksettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan osallistuville riippumattomille välittäjille.

5.   Polkumyyntimarginaali

5.1   Kiina

| (90) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa toisiinsa tuotetyypeittäin. Otokseen kuuluneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 36,8 prosenttia. Tämä polkumyyntimarginaali koskee kaikkia tutkimuksessa yhteistyössä toimineita yrityksiä riippumatta siitä, kuuluivatko ne otokseen vai eivät. |
| --- | --- |

(90)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa toisiinsa tuotetyypeittäin. Otokseen kuuluneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 36,8 prosenttia. Tämä polkumyyntimarginaali koskee kaikkia tutkimuksessa yhteistyössä toimineita yrityksiä riippumatta siitä, kuuluivatko ne otokseen vai eivät.

| (91) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien (sekä otokseen kuuluneiden että muiden) toimittamien yhteisöön vientiä koskevien tietojen ja Eurostatin tuontitilastoihin perustuvien tuonnin kokonaismäärää koskevien tietojen välinen vertailu osoitti, että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, sillä kyseisen viennin osuus Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tapahtuneesta tuonnista oli 54 prosenttia. Tämän vuoksi polkumyynnin taso määritettiin yhteistyöhön osallistumattomien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimäärien osalta niiden kahden tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteluokan (ks. johdanto-osan 20 kappale) perusteella, joille vahvistettiin korkeimmat marginaalit otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarkoituksenmukaisena, koska ei löydetty viitteitä siitä, että yksikään yhteistyöhön osallistumaton tuottaja olisi harjoittanut asianomaisen tuotteen polkumyyntiä vähäisemmässä määrin kuin otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat. |
| --- | --- |

(91)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien (sekä otokseen kuuluneiden että muiden) toimittamien yhteisöön vientiä koskevien tietojen ja Eurostatin tuontitilastoihin perustuvien tuonnin kokonaismäärää koskevien tietojen välinen vertailu osoitti, että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, sillä kyseisen viennin osuus Kiinasta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tapahtuneesta tuonnista oli 54 prosenttia. Tämän vuoksi polkumyynnin taso määritettiin yhteistyöhön osallistumattomien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimäärien osalta niiden kahden tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteluokan (ks. johdanto-osan 20 kappale) perusteella, joille vahvistettiin korkeimmat marginaalit otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarkoituksenmukaisena, koska ei löydetty viitteitä siitä, että yksikään yhteistyöhön osallistumaton tuottaja olisi harjoittanut asianomaisen tuotteen polkumyyntiä vähäisemmässä määrin kuin otokseen kuuluneet vientiä harjoittavat tuottajat.

| (92) | Lopuksi laskettiin koko maata koskeva keskimääräinen polkumyyntimarginaali käyttämällä painotuskertoimena kunkin viejäryhmän eli yhteistyössä toimineiden ja yhteistyöhön osallistumattomien viejien CIF-arvoa. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 48,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Lopuksi laskettiin koko maata koskeva keskimääräinen polkumyyntimarginaali käyttämällä painotuskertoimena kunkin viejäryhmän eli yhteistyössä toimineiden ja yhteistyöhön osallistumattomien viejien CIF-arvoa. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 48,5 prosenttia.

| (93) | CCCME väitti, että menetelmä, jonka avulla määritettiin yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali, poikkesi komission edellisessä tutkimuksessa (eli Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettujen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneessa tarkastelussa) käyttämästä menetelmästä, mikä saattaisi johtaa kohtuuttoman keinotekoisiin tuloksiin tilanteessa, jossa kyse oli samasta menettelystä. Edellisessä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali laskettiin Eurostatin tietojen perusteella määrittämällä kaikkien vientitapahtumien keskihinta sen jälkeen, kun laskelmasta oli vähennetty yhteistyössä toimineiden tuottajien vienti. CCCME väitti lisäksi, että määrittäessään yleisen polkumyyntitason sen olettamuksen perusteella, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat eivät harjoittaneet asianomaisen tuotteen polkumyyntiä vähäisemmässä määrin kuin yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, komissio ei ollut ottanut huomioon yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien viemien tuotetyyppien erityispiirteitä, vaikka perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 8 kohdan sekä WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen liitteessä II olevan 7 kohdan mukaan viranomaisten on käytettävissä olevia tietoja käyttäessään oltava erityisen huolellisia. |
| --- | --- |

(93)

CCCME väitti, että menetelmä, jonka avulla määritettiin yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali, poikkesi komission edellisessä tutkimuksessa (eli Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettujen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneessa tarkastelussa) käyttämästä menetelmästä, mikä saattaisi johtaa kohtuuttoman keinotekoisiin tuloksiin tilanteessa, jossa kyse oli samasta menettelystä. Edellisessä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali laskettiin Eurostatin tietojen perusteella määrittämällä kaikkien vientitapahtumien keskihinta sen jälkeen, kun laskelmasta oli vähennetty yhteistyössä toimineiden tuottajien vienti. CCCME väitti lisäksi, että määrittäessään yleisen polkumyyntitason sen olettamuksen perusteella, että yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat eivät harjoittaneet asianomaisen tuotteen polkumyyntiä vähäisemmässä määrin kuin yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, komissio ei ollut ottanut huomioon yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien viemien tuotetyyppien erityispiirteitä, vaikka perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 8 kohdan sekä WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen liitteessä II olevan 7 kohdan mukaan viranomaisten on käytettävissä olevia tietoja käyttäessään oltava erityisen huolellisia.

| (94) | Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että edellisessä, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneessa tarkastelussa käytettyä menetelmää pidettiin sopivana tilanteessa, jossa tarkoituksena oli selvittää, oliko polkumyynnin toistuminen todennäköistä. Toimielimet katsoivat, että polkumyyntimarginaali voitiin siinä tilanteessa määrittää vähemmän tarkalla menetelmällä, koska sitä ei sovellettaisi käytännössä. Tämänkertaisessa tutkimuksessa polkumyyntimarginaali oli välttämätöntä määrittää tarkemmin. Tämän vuoksi yhteistyöhön osallistumattomien kiinalaisten tuottajien vientimäärät määritettiin Eurostatin lukujen perusteella. Vientihintaa koskevia Eurostatin tietoja ei kuitenkaan pidetty sopivana tietolähteenä, koska yhteistyöhön osallistumattomien yritysten viemistä tuotetyypeistä ei ollut käytettävissä tietoja, mistä syystä vertailu vertailumaan tietojen perusteella määritettyyn painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon ei välttämättä olisi riittävässä määrin kuvastanut kyseisten viejien polkumyyntimarginaalia. CCCME:n ehdottaman menetelmän käyttö olisi sitä paitsi antanut tulokseksi huomattavasti eli yli kaksi kertaa korkeamman koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin. Tämän vuoksi katsottiin perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 8 kohdan sekä WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen liitteessä II olevan 7 kohdan mukaisesti tarkoituksenmukaisemmaksi käyttää niitä kahta tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteluokkaa, joille vahvistettiin korkeimmat marginaalit otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(94)

Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että edellisessä, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneessa tarkastelussa käytettyä menetelmää pidettiin sopivana tilanteessa, jossa tarkoituksena oli selvittää, oliko polkumyynnin toistuminen todennäköistä. Toimielimet katsoivat, että polkumyyntimarginaali voitiin siinä tilanteessa määrittää vähemmän tarkalla menetelmällä, koska sitä ei sovellettaisi käytännössä. Tämänkertaisessa tutkimuksessa polkumyyntimarginaali oli välttämätöntä määrittää tarkemmin. Tämän vuoksi yhteistyöhön osallistumattomien kiinalaisten tuottajien vientimäärät määritettiin Eurostatin lukujen perusteella. Vientihintaa koskevia Eurostatin tietoja ei kuitenkaan pidetty sopivana tietolähteenä, koska yhteistyöhön osallistumattomien yritysten viemistä tuotetyypeistä ei ollut käytettävissä tietoja, mistä syystä vertailu vertailumaan tietojen perusteella määritettyyn painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon ei välttämättä olisi riittävässä määrin kuvastanut kyseisten viejien polkumyyntimarginaalia. CCCME:n ehdottaman menetelmän käyttö olisi sitä paitsi antanut tulokseksi huomattavasti eli yli kaksi kertaa korkeamman koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin. Tämän vuoksi katsottiin perusasetuksen 18 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 8 kohdan sekä WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen liitteessä II olevan 7 kohdan mukaisesti tarkoituksenmukaisemmaksi käyttää niitä kahta tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteluokkaa, joille vahvistettiin korkeimmat marginaalit otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin.

5.2   Vietnam

| (95) | Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa toisiinsa tuotetyypeittäin. Markkinatalouskohtelun saaneen vietnamilaisen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 15,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa toisiinsa tuotetyypeittäin. Markkinatalouskohtelun saaneen vietnamilaisen vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 15,8 prosenttia.

| (96) | Vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien yhteisöön vientiä koskevien tietojen ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärää koskevien tietojen välinen vertailu osoitti, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, sillä kyseisen viennin osuus Vietnamista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tapahtuneesta tuonnista oli yli 95 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

Vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien yhteisöön vientiä koskevien tietojen ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärää koskevien tietojen välinen vertailu osoitti, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, sillä kyseisen viennin osuus Vietnamista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana tapahtuneesta tuonnista oli yli 95 prosenttia.

| (97) | Koska yhteistyössä toimimisen aste siis oli korkea, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa todetaan, koko maata koskeva keskimääräinen polkumyyntimarginaali määritettiin niiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua ja joiden antamia vientihintatietoja voitiin pitää luotettavina (vrt. johdanto-osan 85 kappale). Tämän vuoksi kaikkiin muihin vietnamilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 34,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(97)

Koska yhteistyössä toimimisen aste siis oli korkea, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa todetaan, koko maata koskeva keskimääräinen polkumyyntimarginaali määritettiin niiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua ja joiden antamia vientihintatietoja voitiin pitää luotettavina (vrt. johdanto-osan 85 kappale). Tämän vuoksi kaikkiin muihin vietnamilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 34,5 prosenttia.

D.   VAHINKO

1.   Kilpailua rajoittavan toiminnan vaikutus

| (98) | Tutkimuksen yhteydessä todettiin, että Alankomaiden kilpailuviranomaiset olivat määränneet yhden otokseen kuuluneen yhteisön tuottajan, Accell Group NV:n, kahdelle tytäryhtiölle (Batavus NV ja Koga NV) sakot osallisuudesta kilpailua rajoittavaan toimintaan (7). Kyse oli kyseisten tytäryhtiöiden kahden muun yhteisön tuottajan (eivät kuuluneet otokseen) ja kiinalaiseen viejään Giant China Co. Ltd:iin etuyhteydessä olevan yrityksen Giant Europe BV:n kanssa tekemästä sopimuksesta, jossa määriteltiin polkupyörien yhteiset vähimmäishinnat (hintakartelli) ja jota sovellettiin Alankomaiden polkupyörämarkkinoilla vähittäismyyntikanavien tasolla. Olisi huomattava, että Accell Group NV on tehnyt Alankomaiden kilpailuviranomaisille valituksen näiden hintakartellia koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimuksen yhteydessä todettiin, että Alankomaiden kilpailuviranomaiset olivat määränneet yhden otokseen kuuluneen yhteisön tuottajan, Accell Group NV:n, kahdelle tytäryhtiölle (Batavus NV ja Koga NV) sakot osallisuudesta kilpailua rajoittavaan toimintaan (7). Kyse oli kyseisten tytäryhtiöiden kahden muun yhteisön tuottajan (eivät kuuluneet otokseen) ja kiinalaiseen viejään Giant China Co. Ltd:iin etuyhteydessä olevan yrityksen Giant Europe BV:n kanssa tekemästä sopimuksesta, jossa määriteltiin polkupyörien yhteiset vähimmäishinnat (hintakartelli) ja jota sovellettiin Alankomaiden polkupyörämarkkinoilla vähittäismyyntikanavien tasolla. Olisi huomattava, että Accell Group NV on tehnyt Alankomaiden kilpailuviranomaisille valituksen näiden hintakartellia koskevasta päätöksestä.

| (99) | Hintakartelli toimi pyöräilykaudella 2001 (1 päivästä syyskuuta 200031 päivään elokuuta 2001). Tämänkertaiset polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat tutkimukset koskevat 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa, mutta vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattaa tammikuun 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan. Näin ollen kilpailua rajoittavan toiminnan ajankohta ja tarkastelujakso menevät osittain päällekkäin. |
| --- | --- |

(99)

Hintakartelli toimi pyöräilykaudella 2001 (1 päivästä syyskuuta 200031 päivään elokuuta 2001). Tämänkertaiset polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat tutkimukset koskevat 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välistä ajanjaksoa, mutta vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattaa tammikuun 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan. Näin ollen kilpailua rajoittavan toiminnan ajankohta ja tarkastelujakso menevät osittain päällekkäin.

| (100) | Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois sitä vaihtoehtoa, että kyseinen kilpailua rajoittava toiminta on vaikuttanut jossain määrin osaan yhteisön markkinoista eli Alankomaiden markkinoihin tietyssä vaiheessa tarkastelujaksoa ja siten myös vahingon osoittimiin kartelliin osallistuneiden yhteisön tuottajien osalta. Tapauksissa, joissa julkiset viranomaiset ovat tehneet hintakartelleja koskevia päätöksiä, on yleensä toimittu erityisen varovasti myös silloin, kun kyseisistä päätöksistä on valitettu ja käsittely on edelleen kesken. Jotta ei jäisi epäilyjä siitä, että kyseisen otokseen kuuluneen yhteisön tuottajan eli Accell Group NV:n eräiden tytäryhtiöiden harjoittama kilpailua rajoittava toiminta olisi voinut vaikuttaa sen kokonaistulokseen, kyseinen tuottaja päätettiin jättää vahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle, vaikka tutkimuksen mukaan vain osa kyseisen ryhmän yrityksistä osallistui kilpailua rajoittavaan toimintaan. Kaksi muuta kartelliin ja siten kilpailua rajoittavaan toimintaan osallistunutta yhteisön tuottajaa eivät kuuluneet yhteisön tuottajista valittuun otokseen. Koska kartelli perustui yhteisesti sovittuihin vähimmäishintaluetteloihin, sen vaikutukset näiden kahden tuottajan toimintaan näkyisivät todennäköisesti hinnoissa ja voittotasoissa. Otokseen kuulumattomien yhteisön tuottajien hintojen ja kannattavuuden kehitystä ei kuitenkaan tarkasteltu tässä tutkimuksessa, joten näiden yritysten osallistumisella kartelliin ei ole vaikutusta vahinkoa koskevaan tarkasteluun. Tutkimuksessa arvioitiin myös, onko kyseisellä yhteisön markkinoiden tietyssä osassa tapahtuneella kilpailua rajoittavalla toiminnalla voinut olla vaikutusta myös muiden otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien toimintaan. Tältä osin todettiin kuitenkin, että kyseisillä tuottajilla on ollut erittäin vähän toimintaa Alankomaiden markkinoilla tarkastelujakson aikana (alle yksi prosentti kaikista myydyistä yksiköistä). Lisäksi Alankomaiden markkinoiden osuus on vain 7 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta, ja kartelli toimi erittäin lyhyen ajan. Tästä syystä vahinkoa koskevia päätelmiä ei katsota aiheelliseksi tarkistaa siltä osin kuin on kyse näiden muiden tuottajien toiminnasta. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois sitä vaihtoehtoa, että kyseinen kilpailua rajoittava toiminta on vaikuttanut jossain määrin osaan yhteisön markkinoista eli Alankomaiden markkinoihin tietyssä vaiheessa tarkastelujaksoa ja siten myös vahingon osoittimiin kartelliin osallistuneiden yhteisön tuottajien osalta. Tapauksissa, joissa julkiset viranomaiset ovat tehneet hintakartelleja koskevia päätöksiä, on yleensä toimittu erityisen varovasti myös silloin, kun kyseisistä päätöksistä on valitettu ja käsittely on edelleen kesken. Jotta ei jäisi epäilyjä siitä, että kyseisen otokseen kuuluneen yhteisön tuottajan eli Accell Group NV:n eräiden tytäryhtiöiden harjoittama kilpailua rajoittava toiminta olisi voinut vaikuttaa sen kokonaistulokseen, kyseinen tuottaja päätettiin jättää vahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle, vaikka tutkimuksen mukaan vain osa kyseisen ryhmän yrityksistä osallistui kilpailua rajoittavaan toimintaan. Kaksi muuta kartelliin ja siten kilpailua rajoittavaan toimintaan osallistunutta yhteisön tuottajaa eivät kuuluneet yhteisön tuottajista valittuun otokseen. Koska kartelli perustui yhteisesti sovittuihin vähimmäishintaluetteloihin, sen vaikutukset näiden kahden tuottajan toimintaan näkyisivät todennäköisesti hinnoissa ja voittotasoissa. Otokseen kuulumattomien yhteisön tuottajien hintojen ja kannattavuuden kehitystä ei kuitenkaan tarkasteltu tässä tutkimuksessa, joten näiden yritysten osallistumisella kartelliin ei ole vaikutusta vahinkoa koskevaan tarkasteluun. Tutkimuksessa arvioitiin myös, onko kyseisellä yhteisön markkinoiden tietyssä osassa tapahtuneella kilpailua rajoittavalla toiminnalla voinut olla vaikutusta myös muiden otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien toimintaan. Tältä osin todettiin kuitenkin, että kyseisillä tuottajilla on ollut erittäin vähän toimintaa Alankomaiden markkinoilla tarkastelujakson aikana (alle yksi prosentti kaikista myydyistä yksiköistä). Lisäksi Alankomaiden markkinoiden osuus on vain 7 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta, ja kartelli toimi erittäin lyhyen ajan. Tästä syystä vahinkoa koskevia päätelmiä ei katsota aiheelliseksi tarkistaa siltä osin kuin on kyse näiden muiden tuottajien toiminnasta.

| (101) | Tutkimuksessa tarkasteltiin myös sitä, olisiko tilanne vahingon suhteen ollut merkittävästi erilainen, jos Accell Group NV:tä koskevat tiedot olisi otettu huomioon vahinkoa koskevassa tarkastelussa. Tältä osin todettiin kuitenkin, että vahingon osoittimien kehitys olisi kokonaisuutena katsoen ollut sama kuin jäljempänä esitetään, vaikka kyseiset tiedot olisi otettu huomioon. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksessa tarkasteltiin myös sitä, olisiko tilanne vahingon suhteen ollut merkittävästi erilainen, jos Accell Group NV:tä koskevat tiedot olisi otettu huomioon vahinkoa koskevassa tarkastelussa. Tältä osin todettiin kuitenkin, että vahingon osoittimien kehitys olisi kokonaisuutena katsoen ollut sama kuin jäljempänä esitetään, vaikka kyseiset tiedot olisi otettu huomioon.

| (102) | Koska kartelli toimi pyöräilykaudella 2001, Giant Europe BV:n osallistuminen siihen ei vaikuttanut siihen etuyhteydessä olevaa viejää koskeviin päätelmiin tämän polkumyyntimenettelyn tutkimusajanjakson osalta. |
| --- | --- |

(102)

Koska kartelli toimi pyöräilykaudella 2001, Giant Europe BV:n osallistuminen siihen ei vaikuttanut siihen etuyhteydessä olevaa viejää koskeviin päätelmiin tämän polkumyyntimenettelyn tutkimusajanjakson osalta.

2.   Yhteisön tuotanto

| (103) | Tässä tutkimuksessa todettiin, että polkupyöriä ovat valmistaneet seuraavat tuottajat:






  — | otokseen kuuluneet 8 tuottajaa, |
| --- | --- | --- |

(103)

Tässä tutkimuksessa todettiin, että polkupyöriä ovat valmistaneet seuraavat tuottajat:

—

otokseen kuuluneet 8 tuottajaa,

| — | 12 muuta valitukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa, |
| --- | --- |

—

12 muuta valitukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa,

| — | 39 valitusta tukenutta muuta yhteisön tuottajaa. |
| --- | --- |

—

39 valitusta tukenutta muuta yhteisön tuottajaa.

3.   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (104) | Valitukseen osallistuneilla ja muilla valitusta tukeneilla yhteisön tuottajilla (sekä otokseen kuuluneet että muut), jotka vastasivat otantaa koskevaan kyselyyn ja ilmoittivat olevansa valmiita toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, oli yli 80 prosentin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä. Niiden katsottiin tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäljellä olevat, valitukseen osallistumattomat yhteisön tuottajat eivät vastustaneet tutkimusta. Tämänkertaisissa tutkimuksissa otokseen valittujen yhteisön tuottajien, jäljempänä ’otokseen kuuluneet tuottajat’, osuus polkupyörien kokonaistuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana oli noin 37 prosenttia sen jälkeen, kun yksi tuottajista oli jätetty tutkimusten ulkopuolelle (kuten edellä johdanto-osan 98–101 kappaleessa selitetään). |
| --- | --- |

(104)

Valitukseen osallistuneilla ja muilla valitusta tukeneilla yhteisön tuottajilla (sekä otokseen kuuluneet että muut), jotka vastasivat otantaa koskevaan kyselyyn ja ilmoittivat olevansa valmiita toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, oli yli 80 prosentin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä. Niiden katsottiin tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäljellä olevat, valitukseen osallistumattomat yhteisön tuottajat eivät vastustaneet tutkimusta. Tämänkertaisissa tutkimuksissa otokseen valittujen yhteisön tuottajien, jäljempänä ’otokseen kuuluneet tuottajat’, osuus polkupyörien kokonaistuotannosta yhteisössä tutkimusajanjakson aikana oli noin 37 prosenttia sen jälkeen, kun yksi tuottajista oli jätetty tutkimusten ulkopuolelle (kuten edellä johdanto-osan 98–101 kappaleessa selitetään).

4.   Yhteisön kulutus

| (105) | Yhteisön tuottajien myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja hakijan esittämässä valituksessa ilmoitettujen tietojen pohjalta. Valitukseen sisältyneet tiedot oli kerätty yhteisön polkupyörävalmistajia edustavilta järjestöiltä. |
| --- | --- |

(105)

Yhteisön tuottajien myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja hakijan esittämässä valituksessa ilmoitettujen tietojen pohjalta. Valitukseen sisältyneet tiedot oli kerätty yhteisön polkupyörävalmistajia edustavilta järjestöiltä.

| (106) | Yhteisön todettavissa olevaa kulutusta laskettaessa huomioon otettiin edellä esitetyllä tavalla arvioitu kaikkien yhteisön tuottajien myynti yhteisön markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista. |
| --- | --- |

(106)

Yhteisön todettavissa olevaa kulutusta laskettaessa huomioon otettiin edellä esitetyllä tavalla arvioitu kaikkien yhteisön tuottajien myynti yhteisön markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista.

| (107) | Yhteisön kulutus laski 10 prosenttia tarkastelujakson alussa eli 17 348 000 yksiköstä vuonna 2000 15 695 000 yksikköön vuonna 2002. Tämän jälkeen kulutus vähitellen kasvoi päätyen 18 037 000 yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Kulutus kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 4 prosenttia. Yksikkömäärinä ilmaistuna kehitys oli tarkkaan ottaen seuraava:










  Kulutus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkömäärä | 17 348 000 | 15 236 000 | 15 695 000 | 17 336 000 | 18 037 000 |
| Indeksi | 100 | 87 | 90 | 100 | 104 |

(107)

Yhteisön kulutus laski 10 prosenttia tarkastelujakson alussa eli 17 348 000 yksiköstä vuonna 2000 15 695 000 yksikköön vuonna 2002. Tämän jälkeen kulutus vähitellen kasvoi päätyen 18 037 000 yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Kulutus kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 4 prosenttia. Yksikkömäärinä ilmaistuna kehitys oli tarkkaan ottaen seuraava:

Kulutus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yksikkömäärä

17 348 000

15 236 000

15 695 000

17 336 000

18 037 000

Indeksi

100

87

90

100

104

5.   Polkupyörien tuonti Kiinasta ja Vietnamista

5.1   Kumulaatio

| (108) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta ja Vietnamista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien polkupyörien tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(108)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta ja Vietnamista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien polkupyörien tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti.

| (109) | Kyseisessä perusasetuksen kohdassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan samassa tutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia on tarkasteltava kumulatiivisesti, jos i) kustakin maasta tulevan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi; ii) yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen; ja iii) tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset huomioon ottaen kyseinen arviointi on asianmukaista. |
| --- | --- |

(109)

Kyseisessä perusasetuksen kohdassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan samassa tutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia on tarkasteltava kumulatiivisesti, jos i) kustakin maasta tulevan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi; ii) yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen; ja iii) tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset huomioon ottaen kyseinen arviointi on asianmukaista.

| (110) | Kuten edellä mainittiin, nyt tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että Kiinalle ja Vietnamille vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat selvästi vähimmäistasoa suuremmat ja ettei kyseisistä maista tulevan tuonnin määrä ole perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla vähäpätöinen (tutkimusajanjakson aikana näiden maiden markkinaosuudet olivat 4,07 prosenttia ja 8,70 prosenttia). |
| --- | --- |

(110)

Kuten edellä mainittiin, nyt tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että Kiinalle ja Vietnamille vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat selvästi vähimmäistasoa suuremmat ja ettei kyseisistä maista tulevan tuonnin määrä ole perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla vähäpätöinen (tutkimusajanjakson aikana näiden maiden markkinaosuudet olivat 4,07 prosenttia ja 8,70 prosenttia).

| (111) | Pystyäkseen päättämään, oliko kumulatiivinen arviointi asianmukaista tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset huomioon ottaen, komissio tutki Eurostatin tietojen pohjalta viejien markkinakäyttäytymistä vientihintojen ja -määrien osalta. |
| --- | --- |

(111)

Pystyäkseen päättämään, oliko kumulatiivinen arviointi asianmukaista tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset huomioon ottaen, komissio tutki Eurostatin tietojen pohjalta viejien markkinakäyttäytymistä vientihintojen ja -määrien osalta.

| (112) | Kiinalaisten ja vietnamilaisten tuottajien markkinakäyttäytymisen todettiin olevan samankaltaista vientihintojen osalta. Polkupyörien yksikkökohtaiset keskimyyntihinnat ovat tarkastelujakson aikana laskeneet Kiinan tapauksessa 22 prosenttia ja Vietnamin tapauksessa 52 prosenttia. |
| --- | --- |

(112)

Kiinalaisten ja vietnamilaisten tuottajien markkinakäyttäytymisen todettiin olevan samankaltaista vientihintojen osalta. Polkupyörien yksikkökohtaiset keskimyyntihinnat ovat tarkastelujakson aikana laskeneet Kiinan tapauksessa 22 prosenttia ja Vietnamin tapauksessa 52 prosenttia.

| (113) | Kuten johdanto-osan 110 kappaleessa todettiin, molempien maiden osuus yhteisön markkinoista on merkittävä. |
| --- | --- |

(113)

Kuten johdanto-osan 110 kappaleessa todettiin, molempien maiden osuus yhteisön markkinoista on merkittävä.

| (114) | Kuten lisäksi edellä selostettiin (ks. johdanto-osan 19 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), Kiinasta ja Vietnamista tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman tuotteen todettiin olevan samankaltaisia tuotteita ja siten keskenään vaihtokelpoisia ja toisillaan korvattavissa, mikä tarkoittaa sitä, että ne kilpailevat toistensa kanssa tuotetyyppikohtaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Kuten lisäksi edellä selostettiin (ks. johdanto-osan 19 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), Kiinasta ja Vietnamista tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman tuotteen todettiin olevan samankaltaisia tuotteita ja siten keskenään vaihtokelpoisia ja toisillaan korvattavissa, mikä tarkoittaa sitä, että ne kilpailevat toistensa kanssa tuotetyyppikohtaisesti.

| (115) | Tämän vuoksi todettiin, että asianomaisten maiden viemä tarkasteltavana oleva tuote kilpailee yhteisön tuotannonalan valmistavien polkupyörien kanssa. |
| --- | --- |

(115)

Tämän vuoksi todettiin, että asianomaisten maiden viemä tarkasteltavana oleva tuote kilpailee yhteisön tuotannonalan valmistavien polkupyörien kanssa.

| (116) | Kun asiaa koskevista lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että kumulatiivinen tarkastelu ei ollut perusteltua, koska Kiinasta ja Vietnamista tuodut polkupyörät ovat malleiltaan erilaisia. Tuontituotteiden mallikohtainen vertailu kuitenkin osoitti toisaalta sen, että Kiinasta ja Vietnamista tuodut polkupyörät ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien valmistamat polkupyörät ovat merkittävässä määrin samanlaisia, ja toisaalta sen, että myös Kiinasta ja Vietnamista tuodut mallit ovat keskenään huomattavan samanlaisia. Lisäksi väitettiin, että ne markkinasegmentit, joissa vietnamilaiset viejät myyvät polkupyöriään, olivat erilaisia kuin kiinalaisten viejien ja yhteisön tuottajien tuotteiden markkinasegmentit, mikä selitti hintaerot. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vietnamilaisia polkupyöriä myydään eri markkinasegmenteissä tietyissä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa vietnamilaisten tuotteiden markkinaosuus on merkittävä. Tämän vuoksi molemmat väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(116)

Kun asiaa koskevista lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että kumulatiivinen tarkastelu ei ollut perusteltua, koska Kiinasta ja Vietnamista tuodut polkupyörät ovat malleiltaan erilaisia. Tuontituotteiden mallikohtainen vertailu kuitenkin osoitti toisaalta sen, että Kiinasta ja Vietnamista tuodut polkupyörät ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien valmistamat polkupyörät ovat merkittävässä määrin samanlaisia, ja toisaalta sen, että myös Kiinasta ja Vietnamista tuodut mallit ovat keskenään huomattavan samanlaisia. Lisäksi väitettiin, että ne markkinasegmentit, joissa vietnamilaiset viejät myyvät polkupyöriään, olivat erilaisia kuin kiinalaisten viejien ja yhteisön tuottajien tuotteiden markkinasegmentit, mikä selitti hintaerot. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vietnamilaisia polkupyöriä myydään eri markkinasegmenteissä tietyissä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa vietnamilaisten tuotteiden markkinaosuus on merkittävä. Tämän vuoksi molemmat väitteet hylättiin.

| (117) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikki Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnin kumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(117)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikki Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnin kumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyvät.

5.2   Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (118) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta peräisin olevien ja sieltä tuotujen polkupyörien määrä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 472 prosenttia. Polkupyöriä tuotiin Kiinasta tutkimusajanjakson aikana 55 kertaa enemmän kuin edellisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona (1 päivän syyskuuta 1997 ja 31 päivän elokuuta 1998 välinen aika), jolloin niitä tuotiin 13 651 kappaletta. Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonti kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 413 prosenttia. Kumulatiivisesti tarkasteltuna tuonti asianomaisesta kahdesta maasta kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 431 prosenttia eli 435 373 yksiköstä 2 311 638 yksikköön. |
| --- | --- |

(118)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta peräisin olevien ja sieltä tuotujen polkupyörien määrä kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 472 prosenttia. Polkupyöriä tuotiin Kiinasta tutkimusajanjakson aikana 55 kertaa enemmän kuin edellisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona (1 päivän syyskuuta 1997 ja 31 päivän elokuuta 1998 välinen aika), jolloin niitä tuotiin 13 651 kappaletta. Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonti kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 413 prosenttia. Kumulatiivisesti tarkasteltuna tuonti asianomaisesta kahdesta maasta kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 431 prosenttia eli 435 373 yksiköstä 2 311 638 yksikköön.

| (119) | Koska kulutus kasvoi tarkastelujaksolla vain 4 prosenttia, Kiinasta tuotujen polkupyörien markkinaosuus kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 0,73 prosentista 4,07 prosenttiin ja Vietnamin markkinaosuus puolestaan 1,77 prosentista 8,70 prosenttiin. Näin ollen asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi kumulatiivisesti tarkasteltuna 2,50 prosentista 12,77 prosenttiin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(119)

Koska kulutus kasvoi tarkastelujaksolla vain 4 prosenttia, Kiinasta tuotujen polkupyörien markkinaosuus kasvoi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 0,73 prosentista 4,07 prosenttiin ja Vietnamin markkinaosuus puolestaan 1,77 prosentista 8,70 prosenttiin. Näin ollen asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi kumulatiivisesti tarkasteltuna 2,50 prosentista 12,77 prosenttiin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (120) | Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnin ja markkinaosuuden kehitys tarkastelujaksolla käy ilmi seuraavista taulukoista:










  Tuonti Kiina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (yksikköä) | 128 091 | 257 728 | 561 706 | 707 351 | 733 901 |
| Indeksi | 100 | 201 | 438 | 552 | 572 |
| Markkinaosuus (%) | 0,73 | 1,68 | 3,58 | 4,08 | 4,07 |
| Tuonti Vietnam | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| Määrä (yksikköä) | 307 282 | 586 051 | 766 680 | 1 457 245 | 1 577 737 |
| Indeksi | 100 | 191 | 250 | 474 | 513 |
| Markkinaosuus (%) | 1,77 | 3,84 | 4,88 | 8,40 | 8,70 |

(120)

Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnin ja markkinaosuuden kehitys tarkastelujaksolla käy ilmi seuraavista taulukoista:

Tuonti Kiina

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Määrä (yksikköä)

128 091

257 728

561 706

707 351

733 901

Indeksi

100

201

438

552

572

Markkinaosuus (%)

0,73

1,68

3,58

4,08

4,07

Tuonti Vietnam

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Määrä (yksikköä)

307 282

586 051

766 680

1 457 245

1 577 737

Indeksi

100

191

250

474

513

Markkinaosuus (%)

1,77

3,84

4,88

8,40

8,70

| Tuonti kumuloituna | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (yksikköä) | 435 373 | 843 779 | 1 328 386 | 2 164 596 | 2 311 638 |
| Indeksi | 100 | 194 | 305 | 497 | 531 |
| Markkinaosuus (%) | 2,50 | 5,52 | 8,46 | 12,48 | 12,77 |
| Indeksi | 100 | 220 | 338 | 499 | 510 |

Tuonti kumuloituna

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Määrä (yksikköä)

435 373

843 779

1 328 386

2 164 596

2 311 638

Indeksi

100

194

305

497

531

Markkinaosuus (%)

2,50

5,52

8,46

12,48

12,77

Indeksi

100

220

338

499

510

6.   Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat

a)   Hintojen kehitys

| (121) | Eurostatin tietoja voitiin käyttää vain rajoitetusti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehityksen selvittämiseen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mikä johtui seuraavista seikoista:
  Eurostatin tietoihin perustuvissa tuontihinnoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppejä ja niiden välisiä merkittäviä hintaeroja. Kunkin maan tuotevalikoima vaikuttaa tuntuvasti maakohtaisiin keskihintoihin. Kun tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta viejiltä peräisin olevia yhteisöön tuotuja malleja verrattiin toisiinsa, kävi ilmi, että jopa samojen tuotetyyppien ja mallien hinnat eroavat merkittävästi toisistaan riippuen niissä käytetyistä osista. Lisäksi todettiin, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viejien valmistamien tuotetyyppien perusteella määritetyt tuontihinnat kuvastavat aidosti Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien ja yhteisön tuotannonalan valmistamien polkupyörien välisiä hintaeroja. Näin ollen Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät ole riittävän luotettavia tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin hinnoista voivat toimia osoituksena hintakehityksestä maatasolla, mutta niistä ei ole hyötyä kyseisten maiden ja yhteisön myyntihintojen välisessä vertailussa. |
| --- | --- |

(121)

Eurostatin tietoja voitiin käyttää vain rajoitetusti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehityksen selvittämiseen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mikä johtui seuraavista seikoista:

Eurostatin tietoihin perustuvissa tuontihinnoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppejä ja niiden välisiä merkittäviä hintaeroja. Kunkin maan tuotevalikoima vaikuttaa tuntuvasti maakohtaisiin keskihintoihin. Kun tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta viejiltä peräisin olevia yhteisöön tuotuja malleja verrattiin toisiinsa, kävi ilmi, että jopa samojen tuotetyyppien ja mallien hinnat eroavat merkittävästi toisistaan riippuen niissä käytetyistä osista. Lisäksi todettiin, että tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden viejien valmistamien tuotetyyppien perusteella määritetyt tuontihinnat kuvastavat aidosti Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien ja yhteisön tuotannonalan valmistamien polkupyörien välisiä hintaeroja. Näin ollen Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät ole riittävän luotettavia tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin hinnoista voivat toimia osoituksena hintakehityksestä maatasolla, mutta niistä ei ole hyötyä kyseisten maiden ja yhteisön myyntihintojen välisessä vertailussa.

| (122) | Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, laskivat Kiinan tapauksessa 22 prosenttia ja Vietnamin tapauksessa 52 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Kumulatiivisesti tarkasteltuna keskimääräiset myyntihinnat laskivat 50 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Tuontihinnat | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Kiina) | | | | | |
| Indeksi | 100 | 83 | 70 | 75 | 78 |
| (Vietnam) | | | | | |
| Indeksi | 100 | 82 | 71 | 49 | 48 |
| (kumuloituna) | | | | | |
| Indeksi | 100 | 81 | 62 | 50 | 50 |

(122)

Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, laskivat Kiinan tapauksessa 22 prosenttia ja Vietnamin tapauksessa 52 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Kumulatiivisesti tarkasteltuna keskimääräiset myyntihinnat laskivat 50 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Tuontihinnat

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

(Kiina)

Indeksi

100

83

70

75

78

(Vietnam)

Indeksi

100

82

71

49

48

(kumuloituna)

Indeksi

100

81

62

50

50

b)   Hinnan alittavuus

| (123) | Määrittäessään Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien hintojen alittavuutta komissio käytti tarkastelunsa pohjana otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tutkimuksen aikana toimittamia tietoja. Tarkastelussa otettiin huomioon vientiä harjoittavien tuottajien tosiasialliset vientihinnat (CIF-hinnat yhteisön rajalla) ja Kiinan tapauksessa sekä polkumyyntitullin sisältävät hinnat että hinnat ilman polkumyyntitullia. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskeva hinnan alittavuuden marginaali, joka laskettiin kyselylomakkeessa yksilöityjen tuotetyyppien perusteella, oli tutkimusajanjakson aikana 53 prosenttia ilman polkumyyntitullia ja 39 prosenttia, jos polkumyyntitulli otettiin huomioon. Vietnamin osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 25–60 prosenttia. Tältä osin olisi huomattava, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuotteiden painotetut keskimääräiset myyntihinnat ovat tuotetyypeittäin tarkasteltuina huomattavasti korkeampia kuin Eurostatin tietoihin perustuvat tuontihinnat. Tämä tukee johdanto-osan 121 kappaleessa esitettyä päätelmää siitä, että tuotevalikoima vaikuttaa selvästi kunkin maan myyntihintoihin. |
| --- | --- |

(123)

Määrittäessään Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien hintojen alittavuutta komissio käytti tarkastelunsa pohjana otokseen kuuluneiden vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tutkimuksen aikana toimittamia tietoja. Tarkastelussa otettiin huomioon vientiä harjoittavien tuottajien tosiasialliset vientihinnat (CIF-hinnat yhteisön rajalla) ja Kiinan tapauksessa sekä polkumyyntitullin sisältävät hinnat että hinnat ilman polkumyyntitullia. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskeva hinnan alittavuuden marginaali, joka laskettiin kyselylomakkeessa yksilöityjen tuotetyyppien perusteella, oli tutkimusajanjakson aikana 53 prosenttia ilman polkumyyntitullia ja 39 prosenttia, jos polkumyyntitulli otettiin huomioon. Vietnamin osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 25–60 prosenttia. Tältä osin olisi huomattava, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuotteiden painotetut keskimääräiset myyntihinnat ovat tuotetyypeittäin tarkasteltuina huomattavasti korkeampia kuin Eurostatin tietoihin perustuvat tuontihinnat. Tämä tukee johdanto-osan 121 kappaleessa esitettyä päätelmää siitä, että tuotevalikoima vaikuttaa selvästi kunkin maan myyntihintoihin.

7.   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (124) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tämän analyysin kohteena olivat edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitut yritykset lukuun ottamatta johdanto-osan 100 kappaleessa mainittua yritystä. Jotta yhteisön tuotannonalan tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, jäljempänä esitetään kuitenkin myös koko yhteisön tuotannonalaa koskevia tietoja niiden tilannetta kuvaavien osoittimien osalta, joista tällaisia tietoja oli saatavilla. Niinpä tuotannonalan toimintaa ja tuloksia mitattiin otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen perusteella, kun kyse oli seuraavista tekijöistä: hinnat, palkat, investoinnit, voitot, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti. Markkinaosuuden, myyntimäärän ja tuotannon kaltaiset vahinkoa kuvaavat tekijät on määritetty koko yhteisön tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(124)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tämän analyysin kohteena olivat edellä johdanto-osan 15 kappaleessa mainitut yritykset lukuun ottamatta johdanto-osan 100 kappaleessa mainittua yritystä. Jotta yhteisön tuotannonalan tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, jäljempänä esitetään kuitenkin myös koko yhteisön tuotannonalaa koskevia tietoja niiden tilannetta kuvaavien osoittimien osalta, joista tällaisia tietoja oli saatavilla. Niinpä tuotannonalan toimintaa ja tuloksia mitattiin otokseen kuuluneita yrityksiä koskevien tietojen perusteella, kun kyse oli seuraavista tekijöistä: hinnat, palkat, investoinnit, voitot, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti. Markkinaosuuden, myyntimäärän ja tuotannon kaltaiset vahinkoa kuvaavat tekijät on määritetty koko yhteisön tuotannonalan osalta.

| (125) | Eräät asianomaiset osapuolet katsoivat, että vahingon osoittimien tarkastelussa pitäisi huomioon ottaa vain otokseen kuuluneiden yritysten tilanne. Polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on vakiintuneena käytäntönä tarkastella vahinkoa kuvaavia tekijöitä koko yhteisön tuotannonalan osalta. Jos tuotannonala koostuu suuresta määrästä tuottajia, on kuitenkin turvauduttava otantamenetelmään. Otannan tarkoituksena on varmistaa, että käytettävissä olevassa ajassa saadaan kerättyä yksityiskohtaisia, todennettuja tietoja rajoitetulta määrältä tuottajia. Tietoja kerätään sellaisista tekijöistä kuin hinnat, palkat, investoinnit, voitto, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti, joiden tapauksessa saatuja tietoja olisi mahdotonta tarkistaa käytettävissä olevassa ajassa koko tuotannonalan osalta. Tiettyjä muita tekijöitä kuten markkinaosuutta, myyntimäärää ja tuotantoa koskevat tiedot ovat tavallisesti helposti saatavilla koko tuotannonalasta. Jos vahinkoa koskeva tarkastelu tehtäisiin pelkästään otokseen kuuluneita tuottajia koskevien tietojen pohjalta, muista tuottajista käytettävissä olevat tiedot jäisivät huomioon ottamatta, minkä seurauksena arviointi olisi puutteellinen. Niinpä jotta käytettävissä olevassa ajassa saataisiin suoritettua mahdollisimman kattava arviointi, otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuja todennettuja tietoja kaikkien vahingon osoittimien kehityksestä täydennettiin koko tuotannonalaa koskevilla tiedoilla. |
| --- | --- |

(125)

Eräät asianomaiset osapuolet katsoivat, että vahingon osoittimien tarkastelussa pitäisi huomioon ottaa vain otokseen kuuluneiden yritysten tilanne. Polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on vakiintuneena käytäntönä tarkastella vahinkoa kuvaavia tekijöitä koko yhteisön tuotannonalan osalta. Jos tuotannonala koostuu suuresta määrästä tuottajia, on kuitenkin turvauduttava otantamenetelmään. Otannan tarkoituksena on varmistaa, että käytettävissä olevassa ajassa saadaan kerättyä yksityiskohtaisia, todennettuja tietoja rajoitetulta määrältä tuottajia. Tietoja kerätään sellaisista tekijöistä kuin hinnat, palkat, investoinnit, voitto, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti, joiden tapauksessa saatuja tietoja olisi mahdotonta tarkistaa käytettävissä olevassa ajassa koko tuotannonalan osalta. Tiettyjä muita tekijöitä kuten markkinaosuutta, myyntimäärää ja tuotantoa koskevat tiedot ovat tavallisesti helposti saatavilla koko tuotannonalasta. Jos vahinkoa koskeva tarkastelu tehtäisiin pelkästään otokseen kuuluneita tuottajia koskevien tietojen pohjalta, muista tuottajista käytettävissä olevat tiedot jäisivät huomioon ottamatta, minkä seurauksena arviointi olisi puutteellinen. Niinpä jotta käytettävissä olevassa ajassa saataisiin suoritettua mahdollisimman kattava arviointi, otokseen kuuluneilta tuottajilta saatuja todennettuja tietoja kaikkien vahingon osoittimien kehityksestä täydennettiin koko tuotannonalaa koskevilla tiedoilla.

a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (126) | Otokseen kuuluneiden tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotanto lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 17 prosenttia. Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 18 prosenttia. |
| --- | --- |

(126)

Otokseen kuuluneiden tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotanto lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 17 prosenttia. Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 18 prosenttia.

| (127) | Kapasiteetin käyttöaste pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Tuotanto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 3 231 842 | 3 193 497 | 3 222 858 | 3 718 918 | 3 788 660 |
| Indeksi | 100 | 99 | 100 | 115 | 117 |
| Tuotantokapasiteetti | 4 033 737 | 4 125 649 | 4 339 273 | 4 613 939 | 4 779 632 |
| Indeksi | 100 | 102 | 108 | 114 | 118 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 80,1 % | 77,4 % | 74,3 % | 80,6 % | 79,3 % |
| Indeksi | 100 | 97 | 93 | 101 | 99 |

(127)

Kapasiteetin käyttöaste pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Tuotanto

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotanto

3 231 842

3 193 497

3 222 858

3 718 918

3 788 660

Indeksi

100

99

100

115

117

Tuotantokapasiteetti

4 033 737

4 125 649

4 339 273

4 613 939

4 779 632

Indeksi

100

102

108

114

118

Kapasiteetin käyttöaste

80,1 %

77,4 %

74,3 %

80,6 %

79,3 %

Indeksi

100

97

93

101

99

| (128) | Tutkimus osoitti, että tuotantokapasiteetin yleinen kasvu johtui uusiin tuotantolinjoihin tehdyistä investoinneista ja yritysryhmissä suoritetuista uudelleenjärjestelyistä. Se, että otokseen kuuluneet tuottajat ovat yleensä ottaen lisänneet tuotantoaan, on seurausta myös siitä, että useat muut yhteisön tuottajat ovat lopettaneet toimintansa tai vähentäneet kapasiteettiaan. Otokseen kuuluneiden yritysten tuotannon ja tuotantokapasiteetin kasvua olisi kuitenkin tarkasteltava myös kaikkien yhteisön tuottajien tulosten valossa. Kun otetaan huomioon kaikkien yhteisön tuottajien kokonaistuotanto, voidaan todeta, että tuotanto on vähentynyt. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Tuotanto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 12 700 000 | 11 028 000 | 10 083 000 | 10 165 000 | 10 160 000 |
| Indeksi | 100 | 87 | 79 | 80 | 80 |

(128)

Tutkimus osoitti, että tuotantokapasiteetin yleinen kasvu johtui uusiin tuotantolinjoihin tehdyistä investoinneista ja yritysryhmissä suoritetuista uudelleenjärjestelyistä. Se, että otokseen kuuluneet tuottajat ovat yleensä ottaen lisänneet tuotantoaan, on seurausta myös siitä, että useat muut yhteisön tuottajat ovat lopettaneet toimintansa tai vähentäneet kapasiteettiaan. Otokseen kuuluneiden yritysten tuotannon ja tuotantokapasiteetin kasvua olisi kuitenkin tarkasteltava myös kaikkien yhteisön tuottajien tulosten valossa. Kun otetaan huomioon kaikkien yhteisön tuottajien kokonaistuotanto, voidaan todeta, että tuotanto on vähentynyt. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Tuotanto

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotanto

12 700 000

11 028 000

10 083 000

10 165 000

10 160 000

Indeksi

100

87

79

80

80

b)   Varastot

| (129) | Yksi tuottaja ei pystynyt toimittamaan johdonmukaisia tietoja varastoistaan vuosina 2000 ja 2001, koska yrityksessä oli tehty sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi kyseistä yritystä koskevat tiedot oli jätettävä huomioon ottamatta tarkasteltaessa varastojen kehitystä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Yksi tuottaja ei pystynyt toimittamaan johdonmukaisia tietoja varastoistaan vuosina 2000 ja 2001, koska yrityksessä oli tehty sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi kyseistä yritystä koskevat tiedot oli jätettävä huomioon ottamatta tarkasteltaessa varastojen kehitystä tarkastelujaksolla.

| (130) | Polkupyörien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 219 370 yksiköstä vuonna 2000 362 095 yksikköön tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 65 prosentin lisäystä. Varastot lisääntyivät eniten vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona, mikä johtui siitä, että yhdellä otokseen kuuluneella tuottajalla oli erittäin merkittävä toimitus hoidettavanaan heti tutkimusajanjakson jälkeen. Näin ollen varastojen määrän kasvu ei välttämättä ole merkki otokseen kuuluneiden tuottajien tilanteen heikkenemisestä tältä osin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Varastot | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkömäärä | 219 370 | 206 854 | 210 968 | 317 345 | 362 095 |
| Indeksi | 100 | 94 | 96 | 145 | 165 |

(130)

Polkupyörien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 219 370 yksiköstä vuonna 2000 362 095 yksikköön tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 65 prosentin lisäystä. Varastot lisääntyivät eniten vuonna 2003 ja tutkimusajanjaksona, mikä johtui siitä, että yhdellä otokseen kuuluneella tuottajalla oli erittäin merkittävä toimitus hoidettavanaan heti tutkimusajanjakson jälkeen. Näin ollen varastojen määrän kasvu ei välttämättä ole merkki otokseen kuuluneiden tuottajien tilanteen heikkenemisestä tältä osin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Varastot

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Yksikkömäärä

219 370

206 854

210 968

317 345

362 095

Indeksi

100

94

96

145

165

c)   Myynnin määrä ja markkinaosuus

| (131) | Otokseen kuuluneiden tuottajien tuottamien polkupyörien myynti yhteisön markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla tasaisesti lisääntyen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 17 prosenttia eli 3 156 451 yksiköstä 3 683 176 yksikköön. Niiden markkinaosuus kasvoi samana aikana 18 prosentista 20 prosenttiin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen kuuluneiden tuottajien myynti (yksikköä) | 3 156 451 | 3 241 830 | 3 203 020 | 3 600 670 | 3 683 176 |
| Indeksi | 100 | 103 | 101 | 114 | 117 |
| Otokseen kuuluneiden tuottajien markkinaosuus | 18 % | 21 % | 20 % | 20 % | 20 % |

(131)

Otokseen kuuluneiden tuottajien tuottamien polkupyörien myynti yhteisön markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla tasaisesti lisääntyen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 17 prosenttia eli 3 156 451 yksiköstä 3 683 176 yksikköön. Niiden markkinaosuus kasvoi samana aikana 18 prosentista 20 prosenttiin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Otokseen kuuluneiden tuottajien myynti (yksikköä)

3 156 451

3 241 830

3 203 020

3 600 670

3 683 176

Indeksi

100

103

101

114

117

Otokseen kuuluneiden tuottajien markkinaosuus

18 %

21 %

20 %

20 %

20 %

| (132) | Tätä kehitystä tarkasteltaessa olisi huomioon kuitenkin otettava kaikkien yhteisön tuottajien tulokset. Kun huomioon otetaan kaikkien yhteisön tuottajien myynti, voidaan todeta, että myyntimäärät ovat vähentyneet. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikkien yhteisön tuottajien myynti | 11 718 000 | 10 035 000 | 9 175 000 | 9 100 000 | 9 300 000 |
| Indeksi | 100 | 86 | 78 | 78 | 79 |
| Markkinaosuus | 67 % | 66 % | 58 % | 52 % | 51 % |

(132)

Tätä kehitystä tarkasteltaessa olisi huomioon kuitenkin otettava kaikkien yhteisön tuottajien tulokset. Kun huomioon otetaan kaikkien yhteisön tuottajien myynti, voidaan todeta, että myyntimäärät ovat vähentyneet. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kaikkien yhteisön tuottajien myynti

11 718 000

10 035 000

9 175 000

9 100 000

9 300 000

Indeksi

100

86

78

78

79

Markkinaosuus

67 %

66 %

58 %

52 %

51 %

d)   Myyntihinnat ja kustannukset

| (133) | Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluneiden tuottajien tuotevalikoima on pysynyt ennallaan (lähinnä luokat A, B ja C). Lisäksi kyseiset tuottajat ovat lisänneet myyntiään suurmyymälöille ja supermarketeille mutta vain vähäisemmässä määrin jälleenmyyjille/vähittäiskauppiaille, joille ne jo myyvät merkittäviä määriä kalliimman hintaluokan tuotteitaan. Suurmyymälät ovat lisänneet osuuttaan polkupyörämarkkinoista. Tällä on ollut vaikutusta lopullisiin kuluttajiin, sillä suurmyymälät myyvät tuotteita yleensä halvemmalla kuin vähittäiskauppiaat. Pystyäkseen säilyttämään asemansa massamarkkinoilla otokseen kuuluneiden tuottajien oli kompensoitava alhaisia hintojaan suuremmilla myyntimäärillä. |
| --- | --- |

(133)

Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluneiden tuottajien tuotevalikoima on pysynyt ennallaan (lähinnä luokat A, B ja C). Lisäksi kyseiset tuottajat ovat lisänneet myyntiään suurmyymälöille ja supermarketeille mutta vain vähäisemmässä määrin jälleenmyyjille/vähittäiskauppiaille, joille ne jo myyvät merkittäviä määriä kalliimman hintaluokan tuotteitaan. Suurmyymälät ovat lisänneet osuuttaan polkupyörämarkkinoista. Tällä on ollut vaikutusta lopullisiin kuluttajiin, sillä suurmyymälät myyvät tuotteita yleensä halvemmalla kuin vähittäiskauppiaat. Pystyäkseen säilyttämään asemansa massamarkkinoilla otokseen kuuluneiden tuottajien oli kompensoitava alhaisia hintojaan suuremmilla myyntimäärillä.

| (134) | Polkupyörien painotettu keskimääräinen myyntihinta yksikköä kohti laski vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana 7 prosenttia eli 124 eurosta 115 euroon. Tutkimusajanjakson aikana keskihinta kuitenkin nousi 122 euroon. Tarkastelujaksolla hinta laski näin ollen yhteensä 2 prosenttia.










  Myyntihinta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntihinta (euroa/yksikkö) | 124 | 127 | 120 | 115 | 122 |
| Indeksi | 100 | 103 | 97 | 93 | 98 |

(134)

Polkupyörien painotettu keskimääräinen myyntihinta yksikköä kohti laski vuosien 2000 ja 2003 välisenä aikana 7 prosenttia eli 124 eurosta 115 euroon. Tutkimusajanjakson aikana keskihinta kuitenkin nousi 122 euroon. Tarkastelujaksolla hinta laski näin ollen yhteensä 2 prosenttia.

Myyntihinta

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myyntihinta (euroa/yksikkö)

124

127

120

115

122

Indeksi

100

103

97

93

98

| (135) | Tuotantokustannukset laskettiin otokseen kuuluneiden tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien tyyppien painotetun keskiarvon perusteella. |
| --- | --- |

(135)

Tuotantokustannukset laskettiin otokseen kuuluneiden tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien tyyppien painotetun keskiarvon perusteella.

| (136) | Tuotantokustannukset nousivat vuosien 2000 ja 2001 välillä 119 eurosta 122 euroon eli yhteensä 2 prosenttia. Tämän jälkeen tuotantokustannukset laskivat 110 euroon vuoteen 2003 mennessä, mikä vastaa 9 prosentin laskua vuodesta 2001. Tutkimusajanjakson aikana tuotantokustannukset nousivat 117 euroon. Näin ollen tuotantokustannukset laskivat tarkastelujaksolla kokonaisuutena katsoen 2 prosenttia. Tämä lasku johtuu pääasiassa tehokkaammista kokoonpanolinjoista ja siitä, että otokseen kuuluneet tuottajat ovat korvanneet itse tuottamansa osat, esimerkiksi rungot, halvemmilla tuontiosilla.










  Kustannukset | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokustannukset (euroa/yksikkö) | 119 | 122 | 115 | 110 | 117 |
| Indeksi | 100 | 102 | 97 | 92 | 98 |

(136)

Tuotantokustannukset nousivat vuosien 2000 ja 2001 välillä 119 eurosta 122 euroon eli yhteensä 2 prosenttia. Tämän jälkeen tuotantokustannukset laskivat 110 euroon vuoteen 2003 mennessä, mikä vastaa 9 prosentin laskua vuodesta 2001. Tutkimusajanjakson aikana tuotantokustannukset nousivat 117 euroon. Näin ollen tuotantokustannukset laskivat tarkastelujaksolla kokonaisuutena katsoen 2 prosenttia. Tämä lasku johtuu pääasiassa tehokkaammista kokoonpanolinjoista ja siitä, että otokseen kuuluneet tuottajat ovat korvanneet itse tuottamansa osat, esimerkiksi rungot, halvemmilla tuontiosilla.

Kustannukset

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuotantokustannukset (euroa/yksikkö)

119

122

115

110

117

Indeksi

100

102

97

92

98

e)   Kannattavuus

| (137) | Otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaiskannattavuus tarkasteltavana olevan tuotteen osalta oli tarkastelujakson ensimmäisenä vuonna 3,26 prosenttia, mistä se nousi 4,08 prosenttiin vuonna 2003. Tutkimusajanjakson aikana kannattavuus heikkeni 3,58 prosenttiin. Kokonaisuutena katsoen kannattavuus parani vain 0,32 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(137)

Otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaiskannattavuus tarkasteltavana olevan tuotteen osalta oli tarkastelujakson ensimmäisenä vuonna 3,26 prosenttia, mistä se nousi 4,08 prosenttiin vuonna 2003. Tutkimusajanjakson aikana kannattavuus heikkeni 3,58 prosenttiin. Kokonaisuutena katsoen kannattavuus parani vain 0,32 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana.

| (138) | Vaikka yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne näyttäisi edellä esitetyn perusteella tietyssä määrin kohentuneen tarkastelujakson aikana, saavutettua kannattavuustasoa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon se taso, jonka tuotannonalan voisi vähintään odottaa saavuttavan ilman Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia; tämä taso on 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta, kuten vahvistettiin myös edellisessä tutkimuksessa. Koska markkinoiden ominaispiirteet ovat edelleen pääosin samat kuin edellisen tutkimuksen aikana, 8 prosentin kannattavuutta pidetään edelleen sellaisena vähimmäistasona, jonka tuottajat voisivat saavuttaa yhteisön markkinoilla.










  Kannattavuus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (myynti yhteisössä) | 3,26 % | 3,89 % | 3,50 % | 4,08 % | 3,58 % |
| Indeksi | 100 | 119 | 107 | 125 | 110 |

(138)

Vaikka yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne näyttäisi edellä esitetyn perusteella tietyssä määrin kohentuneen tarkastelujakson aikana, saavutettua kannattavuustasoa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon se taso, jonka tuotannonalan voisi vähintään odottaa saavuttavan ilman Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia; tämä taso on 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta, kuten vahvistettiin myös edellisessä tutkimuksessa. Koska markkinoiden ominaispiirteet ovat edelleen pääosin samat kuin edellisen tutkimuksen aikana, 8 prosentin kannattavuutta pidetään edelleen sellaisena vähimmäistasona, jonka tuottajat voisivat saavuttaa yhteisön markkinoilla.

Kannattavuus

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus (myynti yhteisössä)

3,26 %

3,89 %

3,50 %

4,08 %

3,58 %

Indeksi

100

119

107

125

110

| (139) | Useat kiinalaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut edellisen tutkimuksen tutkimusajanjaksosta, jolloin sen toiminta tuotti tappiota (– 0,6 %), mistä syystä yhteisön tuotannonalan ei pitäisi tässä tutkimuksessa katsoa kärsineen vahinkoa. Kuten johdanto-osan 137 kappaleessa selostettiin, kannattavuus on parantunut edellisen tutkimuksen jälkeen mutta ei ole vielä läheskään saavuttanut sitä tasoa, jota voitaisiin pitää tavanomaisena. |
| --- | --- |

(139)

Useat kiinalaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut edellisen tutkimuksen tutkimusajanjaksosta, jolloin sen toiminta tuotti tappiota (– 0,6 %), mistä syystä yhteisön tuotannonalan ei pitäisi tässä tutkimuksessa katsoa kärsineen vahinkoa. Kuten johdanto-osan 137 kappaleessa selostettiin, kannattavuus on parantunut edellisen tutkimuksen jälkeen mutta ei ole vielä läheskään saavuttanut sitä tasoa, jota voitaisiin pitää tavanomaisena.

| (140) | Kun asiaa koskevista lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että johdanto-osan 138 kappaleessa tarkoitettu 8 prosentin kannattavuustaso oli liian korkea ja että otokseen kuuluneiden tuottajien tulos on jo riittävän hyvä ja niiden kannattavuus vakaata. Kyseiset osapuolet eivät kuitenkaan perustelleet millään tavoin sitä, miksi 8 prosentin kannattavuustaso ei olisi kohtuullinen, eivätkä myöskään ilmoittaneet, mikä taso niiden mielestä olisi asianmukainen ja miksi. Kuten jäljempänä johdanto-osan 195 kappaleessa todetaan, 8 prosentin voittomarginaali on se vähimmäistaso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Vaikka otokseen kuuluneiden tuottajien kannattavuus on jossain määrin kohentunut, se ei ole vielä läheskään riittävä varmistamaan yhteisön tuotannonalan täydellistä toipumista vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(140)

Kun asiaa koskevista lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että johdanto-osan 138 kappaleessa tarkoitettu 8 prosentin kannattavuustaso oli liian korkea ja että otokseen kuuluneiden tuottajien tulos on jo riittävän hyvä ja niiden kannattavuus vakaata. Kyseiset osapuolet eivät kuitenkaan perustelleet millään tavoin sitä, miksi 8 prosentin kannattavuustaso ei olisi kohtuullinen, eivätkä myöskään ilmoittaneet, mikä taso niiden mielestä olisi asianmukainen ja miksi. Kuten jäljempänä johdanto-osan 195 kappaleessa todetaan, 8 prosentin voittomarginaali on se vähimmäistaso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Vaikka otokseen kuuluneiden tuottajien kannattavuus on jossain määrin kohentunut, se ei ole vielä läheskään riittävä varmistamaan yhteisön tuotannonalan täydellistä toipumista vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

f)   Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

| (141) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevaan liiketoimintaan tehdyt investoinnit lisääntyivät merkittävästi tarkastelujaksolla nousten vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 1 938 556 eurosta 3 950 636 euroon. Olisi huomattava, että tämä merkittävä lisäys investoinneissa johtui lähinnä yhden otokseen kuuluneen tuottajan tuotantokapasiteetin lisäyksestä; kyseisen tuottajan osuus ajanjakson kaikista investoinneista on yli 60 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Investoinnit | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 1 938 | 4 820 | 1 645 | 3 901 | 3 950 |
| Indeksi | 100 | 249 | 85 | 201 | 204 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 15 % | 30 % | 12 % | 23 % | 24 % |

(141)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevaan liiketoimintaan tehdyt investoinnit lisääntyivät merkittävästi tarkastelujaksolla nousten vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä 1 938 556 eurosta 3 950 636 euroon. Olisi huomattava, että tämä merkittävä lisäys investoinneissa johtui lähinnä yhden otokseen kuuluneen tuottajan tuotantokapasiteetin lisäyksestä; kyseisen tuottajan osuus ajanjakson kaikista investoinneista on yli 60 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Investoinnit

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

1 938

4 820

1 645

3 901

3 950

Indeksi

100

249

85

201

204

Sijoitetun pääoman tuotto

15 %

30 %

12 %

23 %

24 %

| (142) | Sijoitetun pääoman tuotto nousi 15 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 vuoteen 2001. Vuodesta 2002 alkaen tuotto laski mutta alkoi nousta jälleen vuonna 2003 ja pysytteli hyvällä tasolla (24 prosenttia) myös tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(142)

Sijoitetun pääoman tuotto nousi 15 prosenttiyksikköä vuodesta 2000 vuoteen 2001. Vuodesta 2002 alkaen tuotto laski mutta alkoi nousta jälleen vuonna 2003 ja pysytteli hyvällä tasolla (24 prosenttia) myös tutkimusajanjakson aikana.

g)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (143) | Otokseen kuuluneiden tuottajien kassavirta lisääntyi tarkastelujaksolla merkittävästi sekä absoluuttisina arvoina että ilmaistuna prosentteina myynnin liikevaihdosta.










  Kassavirta | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 10 005 000 | 20 557 000 | 13 425 000 | 20 541 000 | 20 541 000 |
| Indeksi | 100 | 205 | 134 | 205 | 205 |
| Kassavirta ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta | 2,5 % | 4,9 % | 3,5 % | 4,9 % | 4,6 % |

(143)

Otokseen kuuluneiden tuottajien kassavirta lisääntyi tarkastelujaksolla merkittävästi sekä absoluuttisina arvoina että ilmaistuna prosentteina myynnin liikevaihdosta.

Kassavirta

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

10 005 000

20 557 000

13 425 000

20 541 000

20 541 000

Indeksi

100

205

134

205

205

Kassavirta ilmaistuna prosentteina liikevaihdosta

2,5 %

4,9 %

3,5 %

4,9 %

4,6 %

| (144) | Otokseen kuuluneet tuottajat hankkivat pääomaa joko sisäisin järjestelyin, jos ne ovat osa yritysryhmää, tai pankkilainaa ottamalla. Muissa tapauksissa rahoituslähteenä käytetään yrityksen synnyttämää kassavirtaa. Yhdelläkään otokseen kuuluneista tuottajista ei ollut mainittavia vaikeuksia saada pääomaa. |
| --- | --- |

(144)

Otokseen kuuluneet tuottajat hankkivat pääomaa joko sisäisin järjestelyin, jos ne ovat osa yritysryhmää, tai pankkilainaa ottamalla. Muissa tapauksissa rahoituslähteenä käytetään yrityksen synnyttämää kassavirtaa. Yhdelläkään otokseen kuuluneista tuottajista ei ollut mainittavia vaikeuksia saada pääomaa.

h)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (145) | Työpaikat vähenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Koska tuotanto lisääntyi tarkastelujaksolla merkittävästi, työntekijämäärän vähennys selittyy sillä, että tuottavuus, joka mitataan tässä tuotoksena työntekijää kohti, kasvoi kyseisenä aikana huomattavasti eli 24 prosenttia.










  Työllisyys | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijämäärä | 1 981 | 1 871 | 1 784 | 1 838 | 1 871 |
| Indeksi | 100 | 94 | 90 | 93 | 94 |
| Palkkakustannukset/työntekijä (euroina) | 23 575 | 25 846 | 27 130 | 27 593 | 28 153 |
| Indeksi | 100 | 110 | 115 | 117 | 119 |
| Tuotanto/työntekijä (yksikköä vuodessa) | 1 631 | 1 707 | 1 807 | 2 023 | 2 025 |
| Indeksi | 100 | 105 | 111 | 124 | 124 |

(145)

Työpaikat vähenivät 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Koska tuotanto lisääntyi tarkastelujaksolla merkittävästi, työntekijämäärän vähennys selittyy sillä, että tuottavuus, joka mitataan tässä tuotoksena työntekijää kohti, kasvoi kyseisenä aikana huomattavasti eli 24 prosenttia.

Työllisyys

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työntekijämäärä

1 981

1 871

1 784

1 838

1 871

Indeksi

100

94

90

93

94

Palkkakustannukset/työntekijä (euroina)

23 575

25 846

27 130

27 593

28 153

Indeksi

100

110

115

117

119

Tuotanto/työntekijä (yksikköä vuodessa)

1 631

1 707

1 807

2 023

2 025

Indeksi

100

105

111

124

124

| (146) | Kun otetaan huomioon kaikkien yhteisön tuottajien työntekijöiden määrä, voidaan havaita, että kehitys on ollut vastaavaa eli työntekijämäärä on vähentynyt, tosin vieläkin selvemmin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:










  Työllisyys | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijämäärä | 14 300 | 12 670 | 11 860 | 11 500 | 11 500 |
| Indeksi | 100 | 88 | 83 | 80 | 80 |

(146)

Kun otetaan huomioon kaikkien yhteisön tuottajien työntekijöiden määrä, voidaan havaita, että kehitys on ollut vastaavaa eli työntekijämäärä on vähentynyt, tosin vieläkin selvemmin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

Työllisyys

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työntekijämäärä

14 300

12 670

11 860

11 500

11 500

Indeksi

100

88

83

80

80

i)   Kasvu

| (147) | Kokonaisuutena katsoen on todettava, että yhteisön tuottajien markkinaosuus pieneni yhteensä 16 prosenttiyksikköä aikana, jolloin kulutus kasvoi 4 prosenttia, mikä osoittaa selvästi, että kasvumahdollisuuksia ei ole ollut. |
| --- | --- |

(147)

Kokonaisuutena katsoen on todettava, että yhteisön tuottajien markkinaosuus pieneni yhteensä 16 prosenttiyksikköä aikana, jolloin kulutus kasvoi 4 prosenttia, mikä osoittaa selvästi, että kasvumahdollisuuksia ei ole ollut.

j)   Polkumyynnin laajuus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (148) | Tutkimusajanjakson tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä (48,5 prosenttia Kiinan osalta ja 15,8–34,5 prosenttia Vietnamin osalta) on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat. Olisi huomattava, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin marginaali on suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu marginaali. Lisäksi olisi huomattava, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä on kasvanut edellisen tutkimuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(148)

Tutkimusajanjakson tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä (48,5 prosenttia Kiinan osalta ja 15,8–34,5 prosenttia Vietnamin osalta) on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat. Olisi huomattava, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin marginaali on suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu marginaali. Lisäksi olisi huomattava, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä on kasvanut edellisen tutkimuksen jälkeen.

| (149) | Yhteisön tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti myyntihintojen laskussa, heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa. Tuotannonalan elpymistä on haitannut se, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuontituotteiden polkumyynti on viime vuosina entisestään lisääntynyt. |
| --- | --- |

(149)

Yhteisön tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti myyntihintojen laskussa, heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa. Tuotannonalan elpymistä on haitannut se, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien tuontituotteiden polkumyynti on viime vuosina entisestään lisääntynyt.

8.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (150) | Olisi huomattava, että toiseen tarkasteltavana olevista maista sovelletaan jo toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä on selvästikin ollut vaikutusta erityisesti otokseen kuuluneita tuottajia koskeviin vahingon osoittimiin. Vaikka yhteisön tuotanto on kokonaisuutena katsoen vähentynyt, otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovat pystyneet pitämään tuotantonsa ennallaan ja jopa lisäämään sitä. Ne ovat jossain määrin pystyneet hyötymään voimassa olevista toimenpiteistä, mutta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on estänyt kaikki lisäkasvun mahdollisuudet. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on lisäksi Vietnamista peräisin olevasta tuonnista tullut merkittävä kielteinen tekijä yhteisön tuotannonalan kannalta. Kun Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön, otokseen kuuluneiden tuottajien taloudellinen tilanne koheni tuottavuuden, tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin ja markkinaosuuden osalta. Tätä on pidettävä voimassa olevien toimenpiteiden ansiona. Myyntihinnat ovat kuitenkin laskeneet ja voitot pysyneet pieninä myynnin kasvusta huolimatta. Lisäksi varastot ovat kasvaneet ja työpaikat vähentyneet. Edellä selostettu myönteinen kehitys ei kuitenkaan muuta kokonaiskuvaa siitä, että vahinkoa on aiheutunut ja että tilanne olisi ollut vieläkin pahempi ilman voimassa olevia toimenpiteitä. Tätä käsitystä tukee se seikka, että yhteisön tuottajien tulos kokonaisuutena katsoen on negatiivinen. Yhteisön kokonaistuotanto on vähentynyt 20 prosenttia ja kokonaismyynti 21 prosenttia samalla, kun koko yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on pienentynyt 16 prosenttia. |
| --- | --- |

(150)

Olisi huomattava, että toiseen tarkasteltavana olevista maista sovelletaan jo toimenpiteitä. Näillä toimenpiteillä on selvästikin ollut vaikutusta erityisesti otokseen kuuluneita tuottajia koskeviin vahingon osoittimiin. Vaikka yhteisön tuotanto on kokonaisuutena katsoen vähentynyt, otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovat pystyneet pitämään tuotantonsa ennallaan ja jopa lisäämään sitä. Ne ovat jossain määrin pystyneet hyötymään voimassa olevista toimenpiteistä, mutta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on estänyt kaikki lisäkasvun mahdollisuudet. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on lisäksi Vietnamista peräisin olevasta tuonnista tullut merkittävä kielteinen tekijä yhteisön tuotannonalan kannalta. Kun Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet oli otettu käyttöön, otokseen kuuluneiden tuottajien taloudellinen tilanne koheni tuottavuuden, tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin ja markkinaosuuden osalta. Tätä on pidettävä voimassa olevien toimenpiteiden ansiona. Myyntihinnat ovat kuitenkin laskeneet ja voitot pysyneet pieninä myynnin kasvusta huolimatta. Lisäksi varastot ovat kasvaneet ja työpaikat vähentyneet. Edellä selostettu myönteinen kehitys ei kuitenkaan muuta kokonaiskuvaa siitä, että vahinkoa on aiheutunut ja että tilanne olisi ollut vieläkin pahempi ilman voimassa olevia toimenpiteitä. Tätä käsitystä tukee se seikka, että yhteisön tuottajien tulos kokonaisuutena katsoen on negatiivinen. Yhteisön kokonaistuotanto on vähentynyt 20 prosenttia ja kokonaismyynti 21 prosenttia samalla, kun koko yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on pienentynyt 16 prosenttia.

| (151) | Tuonti Kiinasta ja Vietnamista on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Tarkastelujakson aikana sen markkinaosuus kasvoi 10,3 prosenttiyksikköä. Lisäksi tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat laskivat huomattavasti kyseisenä aikana, mikä johti merkittävään hinnan alittavuuteen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(151)

Tuonti Kiinasta ja Vietnamista on kasvanut merkittävästi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Tarkastelujakson aikana sen markkinaosuus kasvoi 10,3 prosenttiyksikköä. Lisäksi tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat laskivat huomattavasti kyseisenä aikana, mikä johti merkittävään hinnan alittavuuteen tutkimusajanjakson aikana.

| (152) | Tämän perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on kokonaisuutena katsoen edelleen heikko ja että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(152)

Tämän perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on kokonaisuutena katsoen edelleen heikko ja että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (153) | Kuten edellä todettiin, otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne vahingon osoittimien kehityksen suhteen eroaa jossain määrin yhteisön tuottajien kokonaistilanteesta. Tältä osin olisi kuitenkin otettava huomioon, että otokseen valitut tuottajat ovat tuottajia, joiden tuotanto- ja myyntimäärät ovat suurimmat, joten ne ovat pystyneet suurtuotannon etujen ansiosta osittain toipumaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. Näistä eduista huolimatta otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne on edelleen heikko ja sama pätee yhteisön tuotannonalaan kokonaisuutena katsoen. |
| --- | --- |

(153)

Kuten edellä todettiin, otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne vahingon osoittimien kehityksen suhteen eroaa jossain määrin yhteisön tuottajien kokonaistilanteesta. Tältä osin olisi kuitenkin otettava huomioon, että otokseen valitut tuottajat ovat tuottajia, joiden tuotanto- ja myyntimäärät ovat suurimmat, joten ne ovat pystyneet suurtuotannon etujen ansiosta osittain toipumaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. Näistä eduista huolimatta otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne on edelleen heikko ja sama pätee yhteisön tuotannonalaan kokonaisuutena katsoen.

E.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS SEKÄ POLKUMYYNNIN JA VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (154) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta selvitettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä. |
| --- | --- |

(154)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta selvitettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä.

| (155) | Edellisessä tutkimuksessa ja tässä tutkimuksessa määritettyjen normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu paljasti, että vertailukelpoisten mallien keskimääräinen normaaliarvo on hiukan noussut ja keskimääräinen vientihinta puolestaan laskenut, mikä on johtanut polkumyyntimarginaalien kasvuun. Kiinalaisten viejien muilla markkinoilla soveltamien hintojen todettiin olevan yleensä ottaen samaa luokkaa kuin niiden EU:n markkinoilla soveltamat vientihinnat. Tutkimuksessa ei löytynyt mitään näyttöä siitä, etteikö Kiinan vienti tapahtuisi jatkossakin alhaisin polkumyyntihinnoin. Kaiken tämän perusteella katsotaan, ettei ole mitään syytä epäillä, etteikö tutkimuksessa todettu aiempaa korkeampi polkumyyntitaso olisi luonteeltaan pysyvä. |
| --- | --- |

(155)

Edellisessä tutkimuksessa ja tässä tutkimuksessa määritettyjen normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu paljasti, että vertailukelpoisten mallien keskimääräinen normaaliarvo on hiukan noussut ja keskimääräinen vientihinta puolestaan laskenut, mikä on johtanut polkumyyntimarginaalien kasvuun. Kiinalaisten viejien muilla markkinoilla soveltamien hintojen todettiin olevan yleensä ottaen samaa luokkaa kuin niiden EU:n markkinoilla soveltamat vientihinnat. Tutkimuksessa ei löytynyt mitään näyttöä siitä, etteikö Kiinan vienti tapahtuisi jatkossakin alhaisin polkumyyntihinnoin. Kaiken tämän perusteella katsotaan, ettei ole mitään syytä epäillä, etteikö tutkimuksessa todettu aiempaa korkeampi polkumyyntitaso olisi luonteeltaan pysyvä.

| (156) | Vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovatkin jossain määrin toipuneet Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiemmasta polkumyynnistä, niille todettiin edelleen aiheutuvan perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Tämä päätelmä vahvistuu entisestään, kun tilannetta tarkastellaan koko yhteisön tuotannonalan kannalta (ks. johdanto-osan 150–153 kappale edellä). Tämän tutkimuksen yhteydessä todetut vahinkomarginaalit ovat suurempia kuin alkuperäisen tutkimuksen marginaalit, koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ovat edelleen huomattavasti alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Jakeluverkon perusteellinen analyysi osoitti, että suurin osa otokseen kuuluneista tuottajista tuottaa polkupyöriä pääasiassa suurmyymälöille suunnattua myyntiä varten. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kilpailevat pääasiassa näillä samoilla suurten tuotemäärien myyntikanavilla, yhteisön tuotannonalaan kohdistuva paine on siellä suuri. Tutkimuksessa ei saatu mitään vahvistusta sille, että kiinalaiset viejät eivät jatkaisi myyntiään näiden kanavien kautta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta; paine on vähäisempi jälleen- ja vähittäismyynnin kanavilla (joiden osuus otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaismyynnistä on noin 22 prosenttia). Ottaen huomioon polkumyynnin jatkumisen ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset kannattavuuteen voidaan päätellä, että vahingon aiheutumiseen johtaneet olosuhteet ovat pysyviä ja että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(156)

Vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovatkin jossain määrin toipuneet Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiemmasta polkumyynnistä, niille todettiin edelleen aiheutuvan perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Tämä päätelmä vahvistuu entisestään, kun tilannetta tarkastellaan koko yhteisön tuotannonalan kannalta (ks. johdanto-osan 150–153 kappale edellä). Tämän tutkimuksen yhteydessä todetut vahinkomarginaalit ovat suurempia kuin alkuperäisen tutkimuksen marginaalit, koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ovat edelleen huomattavasti alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Jakeluverkon perusteellinen analyysi osoitti, että suurin osa otokseen kuuluneista tuottajista tuottaa polkupyöriä pääasiassa suurmyymälöille suunnattua myyntiä varten. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kilpailevat pääasiassa näillä samoilla suurten tuotemäärien myyntikanavilla, yhteisön tuotannonalaan kohdistuva paine on siellä suuri. Tutkimuksessa ei saatu mitään vahvistusta sille, että kiinalaiset viejät eivät jatkaisi myyntiään näiden kanavien kautta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta; paine on vähäisempi jälleen- ja vähittäismyynnin kanavilla (joiden osuus otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaismyynnistä on noin 22 prosenttia). Ottaen huomioon polkumyynnin jatkumisen ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset kannattavuuteen voidaan päätellä, että vahingon aiheutumiseen johtaneet olosuhteet ovat pysyviä ja että alkuperäisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti vahingon jatkumiseen.

| (157) | Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, kuinka todennäköistä olisi, että polkumyynti jatkuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta. Valitukseen sisältyneiden ja kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella voitiin päätellä, että Kiinan tuotantokapasiteetti on yli 80 000 000 polkupyörää vuodessa. Kiinalaiset tuottajat valmistavat noin 66 000 000 polkupyörää vuodessa ja kysyntä niiden kotimarkkinoilla on noin 22 000 000 polkupyörää. Kiinasta peräisin olevia polkupyöriä myydään tärkeimmillä markkinoilla kaikkialla maailmassa ja noin 96 prosenttia Yhdysvaltojen kulutuksesta on kiinalaisia polkupyöriä. Tämä osoittaa, että Kiinan polkupyöräteollisuus on vientihakuista, minkä vuoksi vienti yhteisöön todennäköisesti jatkuu. |
| --- | --- |

(157)

Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, kuinka todennäköistä olisi, että polkumyynti jatkuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta. Valitukseen sisältyneiden ja kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella voitiin päätellä, että Kiinan tuotantokapasiteetti on yli 80 000 000 polkupyörää vuodessa. Kiinalaiset tuottajat valmistavat noin 66 000 000 polkupyörää vuodessa ja kysyntä niiden kotimarkkinoilla on noin 22 000 000 polkupyörää. Kiinasta peräisin olevia polkupyöriä myydään tärkeimmillä markkinoilla kaikkialla maailmassa ja noin 96 prosenttia Yhdysvaltojen kulutuksesta on kiinalaisia polkupyöriä. Tämä osoittaa, että Kiinan polkupyöräteollisuus on vientihakuista, minkä vuoksi vienti yhteisöön todennäköisesti jatkuu.

| (158) | Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tutkimusajanjakson aikana edelleen polkumyynnillä yhteisön markkinoille (ks. johdanto-osan 90–97 kappale). Polkumyyntimarginaalit olivat lisäksi huomattavasti suurempia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kiina on edellisen tutkimuksen perusteella määrättyjen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen jatkanut polkupyörien myyntiä yhteisöön polkumyyntihinnoin. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 472 prosenttia ja kyseisen tuonnin hinnat laskivat samana aikana 22 prosenttia. Kuten johdanto-osan 157 kappaleesta käy ilmi, kiinalaisilla viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia määrä, joka vastaa lähes yhteisön koko kulutusta. Olisi lisäksi muistettava, että ennen alkuperäisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta tuotiin polkumyynnillä noin 2,5 miljoonaa polkupyörää, mikä tuolloin vastasi noin 15:tä prosenttia yhteisön markkinoista. Tämä viittaa siihen, että jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei enää sovelleta, tämän tasoinen tai jopa sitä suurempi tuonti Kiinasta yhteisön markkinoille alkaisi todennäköisesti uudelleen. Tämä tuonti tapahtuisi todennäköisesti polkumyyntihintaan, koska tässä tutkimuksessa todettua merkittävää polkumyyntiä pidetään luonteeltaan pysyvänä. |
| --- | --- |

(158)

Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tutkimusajanjakson aikana edelleen polkumyynnillä yhteisön markkinoille (ks. johdanto-osan 90–97 kappale). Polkumyyntimarginaalit olivat lisäksi huomattavasti suurempia kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kiina on edellisen tutkimuksen perusteella määrättyjen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen jatkanut polkupyörien myyntiä yhteisöön polkumyyntihinnoin. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 472 prosenttia ja kyseisen tuonnin hinnat laskivat samana aikana 22 prosenttia. Kuten johdanto-osan 157 kappaleesta käy ilmi, kiinalaisilla viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia määrä, joka vastaa lähes yhteisön koko kulutusta. Olisi lisäksi muistettava, että ennen alkuperäisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta tuotiin polkumyynnillä noin 2,5 miljoonaa polkupyörää, mikä tuolloin vastasi noin 15:tä prosenttia yhteisön markkinoista. Tämä viittaa siihen, että jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei enää sovelleta, tämän tasoinen tai jopa sitä suurempi tuonti Kiinasta yhteisön markkinoille alkaisi todennäköisesti uudelleen. Tämä tuonti tapahtuisi todennäköisesti polkumyyntihintaan, koska tässä tutkimuksessa todettua merkittävää polkumyyntiä pidetään luonteeltaan pysyvänä.

F.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (159) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä yhteisön tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(159)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä yhteisön tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (160) | Vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä toimenpiteitä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kasvattaneet markkinaosuuttaan merkittävästi eli 0,73 prosentista 4,07 prosenttiin. Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus yhteisössä on kasvanut tarkastelujaksolla 2,50 prosentista 12,77 prosenttiin. Vaikka yhteisön kulutus oli kokonaisuutena katsoen vakaata vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, Kiina ja Vietnam pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan yli 10 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(160)

Vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä toimenpiteitä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat kasvattaneet markkinaosuuttaan merkittävästi eli 0,73 prosentista 4,07 prosenttiin. Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus yhteisössä on kasvanut tarkastelujaksolla 2,50 prosentista 12,77 prosenttiin. Vaikka yhteisön kulutus oli kokonaisuutena katsoen vakaata vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, Kiina ja Vietnam pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan yli 10 prosenttiyksikköä.

| (161) | Samanaikaisesti yhteisön kokonaistuotanto on vähentynyt 20 prosenttia, vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat pystyivätkin lisäämään tuotantoaan. Kuten edellä johdanto-osan 128 kappaleessa todettiin, tämä oli seurausta siitä, että useat muut yhteisön tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai vähentäneet tuotantoaan. Yhteisön tuottajien kokonaismyynti on vähentynyt 21 prosenttia (eli 16 prosenttiyksikköä) vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, vaikka otokseen kuuluneet tuottajat toisaalta pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan hieman eli 2 prosenttiyksiköllä. Kuten lisäksi käy ilmi jäljempänä johdanto-osan 166 kappaleessa olevasta taulukosta, muista maista kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on kyllä kasvanut mutta vain 7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(161)

Samanaikaisesti yhteisön kokonaistuotanto on vähentynyt 20 prosenttia, vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat pystyivätkin lisäämään tuotantoaan. Kuten edellä johdanto-osan 128 kappaleessa todettiin, tämä oli seurausta siitä, että useat muut yhteisön tuottajat ovat joko lopettaneet toimintansa tai vähentäneet tuotantoaan. Yhteisön tuottajien kokonaismyynti on vähentynyt 21 prosenttia (eli 16 prosenttiyksikköä) vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, vaikka otokseen kuuluneet tuottajat toisaalta pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan hieman eli 2 prosenttiyksiköllä. Kuten lisäksi käy ilmi jäljempänä johdanto-osan 166 kappaleessa olevasta taulukosta, muista maista kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on kyllä kasvanut mutta vain 7 prosenttiyksikköä.

| (162) | Niinpä vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovat pystyneet jatkamaan toimintaansa ja jopa hieman kasvattamaan markkinaosuuttaan, muut yhteisön tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuksiaan ja joutuneet viime vuosina joko lopettamaan toimintansa tai merkittävästi vähentämään tuotantoaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi. Tätä painetta ovat aiheuttaneet toisaalta tuodut määrät, sillä kuten edellä johdanto-osan 160 kappaleessa todetaan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus on kasvanut yli 10 prosenttiyksikköä, ja toisaalta myyntihinnat, jotka ovat laskeneet koko ajan ja alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(162)

Niinpä vaikka otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat ovat pystyneet jatkamaan toimintaansa ja jopa hieman kasvattamaan markkinaosuuttaan, muut yhteisön tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuksiaan ja joutuneet viime vuosina joko lopettamaan toimintansa tai merkittävästi vähentämään tuotantoaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi. Tätä painetta ovat aiheuttaneet toisaalta tuodut määrät, sillä kuten edellä johdanto-osan 160 kappaleessa todetaan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus on kasvanut yli 10 prosenttiyksikköä, ja toisaalta myyntihinnat, jotka ovat laskeneet koko ajan ja alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (163) | Otokseen kuuluneiden tuottajien voitot kasvoivat hieman suhteellisen vakaiden hintojen ansiosta (jotka laskivat hieman kustannusten laskua vastaavasti), mutta kannattavuus ei kuitenkaan parantunut siinä määrin kuin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotettiin. Voittotasoa, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, ei saavutettu, koska Kiinasta peräisin olevien tuotteiden polkumyynti lisääntyi entisestään ja myös tuonti Vietnamista tapahtui polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(163)

Otokseen kuuluneiden tuottajien voitot kasvoivat hieman suhteellisen vakaiden hintojen ansiosta (jotka laskivat hieman kustannusten laskua vastaavasti), mutta kannattavuus ei kuitenkaan parantunut siinä määrin kuin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotettiin. Voittotasoa, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, ei saavutettu, koska Kiinasta peräisin olevien tuotteiden polkumyynti lisääntyi entisestään ja myös tuonti Vietnamista tapahtui polkumyynnillä.

| (164) | Tästä syystä päätellään, että tarkasteltavana olevasta tuonnista, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoi vuodesta 2000 alkaen ja joka tapahtui erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin, johtuva paine myötävaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tämänhetkiseen heikkoon taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(164)

Tästä syystä päätellään, että tarkasteltavana olevasta tuonnista, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoi vuodesta 2000 alkaen ja joka tapahtui erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin, johtuva paine myötävaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tämänhetkiseen heikkoon taloudelliseen tilanteeseen.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

| (165) | Myös muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti olisi voinut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Useat kiinalaiset ja vietnamilaiset osapuolet väittivät lisäksi, että tuonti muista kolmansista maista on lisääntynyt merkittävästi ja tapahtuu hinnoin, jotka alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(165)

Myös muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti olisi voinut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Useat kiinalaiset ja vietnamilaiset osapuolet väittivät lisäksi, että tuonti muista kolmansista maista on lisääntynyt merkittävästi ja tapahtuu hinnoin, jotka alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (166) | Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 24 prosenttia eli 5 193 000 yksiköstä 6 423 000 yksikköön. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 29 prosentista 36 prosenttiin. Kuten edellä johdanto-osan 121 kappaleessa kuitenkin todettiin, Eurostatilta saaduissa hintatiedoissa ei ole otettu huomioon kunkin maan tuotevalikoimaa, joten hintakehityksen osoittamiseen käytetään pelkästään indeksilukuja. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata yhteisön tuotannonalan hintoihin. Eräitä lisätietoja hankittiin kuitenkin niistä maista tulevasta tuonnista, joista pääosa muusta polkupyörätuonnista on peräisin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki tuotetyypit | Tuhatta yksikköä | Markkinaosuus | Hinta

  euroa/yksikkö | Tuhatta yksikköä | Markkinaosuus | Hinta

  euroa/yksikkö | Tuhatta yksikköä | Markkinaosuus | Hinta

  euroa/yksikkö | Tuhatta yksikköä | Markkinaosuus | Hinta

  euroa/yksikkö | Tuhatta yksikköä | Markkinaosuus | Hinta

  euroa/yksikkö |
| Taiwan | 2 520 | 14,5 % | | 1 894 | 12,4 % | | 2 106 | 13,4 % | | 2 052 | 11,8 % | | 2 106 | 11,6 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 75 | 86 | 100 | 84 | 92 | 79 | 81 | 81 | 74 | 84 | 80 | 73 |
| Intia | 309 | 1,8 % | | 210 | 1,4 % | | 169 | 1,1 % | | 130 | 0,7 % | | 130 | 0,7 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 68 | 77 | 97 | 55 | 61 | 78 | 42 | 38 | 68 | 42 | 38 | 65 |
| Thaimaa | 41 | 0,2 % | | 43 | 0,3 % | | 181 | 1,2 % | | 333 | 1,9 % | | 375 | 2,0 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 103 | 150 | 114 | 434 | 600 | 93 | 800 | 950 | 86 | 900 | 1 000 | 85 |
| Indonesia | 104 | 0,6 % | | 82 | 0,5 % | | 87 | 0,5 % | | 222 | 1,3 % | | 241 | 1,3 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 79 | 83 | 97 | 83 | 83 | 91 | 213 | 216 | 69 | 231 | 216 | 68 |
| Filippiinit | 470 | 2,7 % | | 399 | 2,6 % | | 539 | 3,4 % | | 631 | 3,6 % | | 662 | 3,7 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 85 | 96 | 88 | 115 | 126 | 73 | 134 | 133 | 63 | 141 | 137 | 62 |
| Puola | 540 | 3,1 % | | 522 | 3,4 % | | 620 | 3,9 % | | 772 | 4,4 % | | 830 | 4,6 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 97 | 109 | 109 | 115 | 125 | 122 | 143 | 142 | 111 | 154 | 148 | 113 |
| Bangladesh | 157 | 0,9 % | | 189 | 1,2 % | | 273 | 1,7 % | | 382 | 2,2 % | | 423 | 2,3 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 120 | 133 | 92 | 174 | 188 | 73 | 243 | 244 | 58 | 270 | 255 | 59 |
| Liettua | 237 | 1,3 % | | 284 | 1,8 % | | 298 | 1,9 % | | 336 | 1,9 % | | 336 | 1,8 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 120 | 138 | 103 | 126 | 146 | 101 | 142 | 146 | 86 | 142 | 138 | 86 |
| Tšekki | 297 | 1,7 % | | 253 | 1,6 % | | 189 | 1,2 % | | 235 | 1,3 % | | 220 | 1,2 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 85 | 94 | 98 | 64 | 70 | 112 | 79 | 76 | 139 | 74 | 70 | 145 |
| Turkki | 67 | 0,4 % | | 77 | 0,5 % | | 97 | 0,6 % | | 160 | 0,9 % | | 203 | 1,1 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 114 | 125 | 100 | 145 | 150 | 94 | 237 | 225 | 76 | 301 | 275 | 74 |
| Muut | 450 | 2,6 % | | 402 | 2,6 % | | 630 | 4,0 % | | 815 | 4,7 % | | 906 | 5,0 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 89 | 100 | 98 | 140 | 154 | 83 | 181 | 181 | 51 | 201 | 192 | 51 |
| YHT. | 5 193 | 29 % | | 4 354 | 28 % | | 5 194 | 33 % | | 6 073 | 35 % | | 6 423 | 36 % | |
| Indeksinä | 100 | 100 | 100 | 84 | 97 | 98 | 100 | 114 | 84 | 117 | 121 | 70 | 124 | 124 | 70 |

(166)

Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista lisääntyi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 24 prosenttia eli 5 193 000 yksiköstä 6 423 000 yksikköön. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 29 prosentista 36 prosenttiin. Kuten edellä johdanto-osan 121 kappaleessa kuitenkin todettiin, Eurostatilta saaduissa hintatiedoissa ei ole otettu huomioon kunkin maan tuotevalikoimaa, joten hintakehityksen osoittamiseen käytetään pelkästään indeksilukuja. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata yhteisön tuotannonalan hintoihin. Eräitä lisätietoja hankittiin kuitenkin niistä maista tulevasta tuonnista, joista pääosa muusta polkupyörätuonnista on peräisin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:

2000

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kaikki tuotetyypit

Tuhatta yksikköä

Markkinaosuus

Hinta

euroa/yksikkö

Tuhatta yksikköä

Markkinaosuus

Hinta

euroa/yksikkö

Tuhatta yksikköä

Markkinaosuus

Hinta

euroa/yksikkö

Tuhatta yksikköä

Markkinaosuus

Hinta

euroa/yksikkö

Tuhatta yksikköä

Markkinaosuus

Hinta

euroa/yksikkö

Taiwan

2 520

14,5 %

1 894

12,4 %

2 106

13,4 %

2 052

11,8 %

2 106

11,6 %

Indeksinä

100

100

100

75

86

100

84

92

79

81

81

74

84

80

73

Intia

309

1,8 %

210

1,4 %

169

1,1 %

130

0,7 %

130

0,7 %

Indeksinä

100

100

100

68

77

97

55

61

78

42

38

68

42

38

65

Thaimaa

41

0,2 %

43

0,3 %

181

1,2 %

333

1,9 %

375

2,0 %

Indeksinä

100

100

100

103

150

114

434

600

93

800

950

86

900

1 000

85

Indonesia

104

0,6 %

82

0,5 %

87

0,5 %

222

1,3 %

241

1,3 %

Indeksinä

100

100

100

79

83

97

83

83

91

213

216

69

231

216

68

Filippiinit

470

2,7 %

399

2,6 %

539

3,4 %

631

3,6 %

662

3,7 %

Indeksinä

100

100

100

85

96

88

115

126

73

134

133

63

141

137

62

Puola

540

3,1 %

522

3,4 %

620

3,9 %

772

4,4 %

830

4,6 %

Indeksinä

100

100

100

97

109

109

115

125

122

143

142

111

154

148

113

Bangladesh

157

0,9 %

189

1,2 %

273

1,7 %

382

2,2 %

423

2,3 %

Indeksinä

100

100

100

120

133

92

174

188

73

243

244

58

270

255

59

Liettua

237

1,3 %

284

1,8 %

298

1,9 %

336

1,9 %

336

1,8 %

Indeksinä

100

100

100

120

138

103

126

146

101

142

146

86

142

138

86

Tšekki

297

1,7 %

253

1,6 %

189

1,2 %

235

1,3 %

220

1,2 %

Indeksinä

100

100

100

85

94

98

64

70

112

79

76

139

74

70

145

Turkki

67

0,4 %

77

0,5 %

97

0,6 %

160

0,9 %

203

1,1 %

Indeksinä

100

100

100

114

125

100

145

150

94

237

225

76

301

275

74

Muut

450

2,6 %

402

2,6 %

630

4,0 %

815

4,7 %

906

5,0 %

Indeksinä

100

100

100

89

100

98

140

154

83

181

181

51

201

192

51

YHT.

5 193

29 %

4 354

28 %

5 194

33 %

6 073

35 %

6 423

36 %

Indeksinä

100

100

100

84

97

98

100

114

84

117

121

70

124

124

70

| (167) | Taiwanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 11,6 prosenttia, mikä vastaa yli 2 000 000 yksikköä. Määrällisesti ottaen Taiwanista tuodaan polkupyöriä paljon enemmän kuin yhdestäkään kyseessä olevista muista tuontimaista. Taiwanin markkinaosuus kuitenkin pieneni tarkastelujaksolla 20 prosenttia. Lisäksi Taiwanista tuotavat polkupyörät ovat kalliimman hintaluokan tuotteita. Valituksen tekijän toimittaman näytön perusteella suoritettu mallikohtainen vertailu osoitti, että Taiwanista tuotavien polkupyörien hinnat ovat korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan tuottamien vastaavien mallien hinnat. |
| --- | --- |

(167)

Taiwanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 11,6 prosenttia, mikä vastaa yli 2 000 000 yksikköä. Määrällisesti ottaen Taiwanista tuodaan polkupyöriä paljon enemmän kuin yhdestäkään kyseessä olevista muista tuontimaista. Taiwanin markkinaosuus kuitenkin pieneni tarkastelujaksolla 20 prosenttia. Lisäksi Taiwanista tuotavat polkupyörät ovat kalliimman hintaluokan tuotteita. Valituksen tekijän toimittaman näytön perusteella suoritettu mallikohtainen vertailu osoitti, että Taiwanista tuotavien polkupyörien hinnat ovat korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan tuottamien vastaavien mallien hinnat.

| (168) | Thaimaasta peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus kasvoi niin, että se oli tutkimusajanjakson aikana 2,0 prosenttia. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että tuonti Thaimaasta oli aluksi erittäin vähäistä ja että sen markkinaosuus on edelleen erittäin pieni Kiinan ja Vietnamin markkinaosuuteen verrattuna, voidaan päätellä, että kyseinen tuonti ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(168)

Thaimaasta peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus kasvoi niin, että se oli tutkimusajanjakson aikana 2,0 prosenttia. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että tuonti Thaimaasta oli aluksi erittäin vähäistä ja että sen markkinaosuus on edelleen erittäin pieni Kiinan ja Vietnamin markkinaosuuteen verrattuna, voidaan päätellä, että kyseinen tuonti ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (169) | Filippiineiltä peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla 41 prosenttia. Sen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 3,7 prosenttia. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF tutkii kuitenkin parhaillaan Filippiineiltä peräisin olevaa tuontia selvittääkseen, onko tavaroiden alkuperä mahdollisesti ilmoitettu väärin tuonnin yhteydessä. Näissä olosuhteissa ei ole mahdollista tehdä päätelmiä siitä, onko Filippiineiltä peräisin olevaksi ilmoitettu tuonti myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(169)

Filippiineiltä peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla 41 prosenttia. Sen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 3,7 prosenttia. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF tutkii kuitenkin parhaillaan Filippiineiltä peräisin olevaa tuontia selvittääkseen, onko tavaroiden alkuperä mahdollisesti ilmoitettu väärin tuonnin yhteydessä. Näissä olosuhteissa ei ole mahdollista tehdä päätelmiä siitä, onko Filippiineiltä peräisin olevaksi ilmoitettu tuonti myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (170) | Tuonti Bangladeshista kasvoi 170 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 2,3 prosenttia. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että kyseinen tuonti oli aluksi erittäin vähäistä ja että sen markkinaosuus on edelleen erittäin pieni Kiinan ja Vietnamin markkinaosuuteen verrattuna, voidaan päätellä, että kyseinen tuonti ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(170)

Tuonti Bangladeshista kasvoi 170 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus oli tutkimusajanjakson aikana 2,3 prosenttia. Ottaen kuitenkin huomioon sen, että kyseinen tuonti oli aluksi erittäin vähäistä ja että sen markkinaosuus on edelleen erittäin pieni Kiinan ja Vietnamin markkinaosuuteen verrattuna, voidaan päätellä, että kyseinen tuonti ei voi olla syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (171) | Kun lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tuonti tietyistä kolmansista maista (Bangladeshista, Filippiineiltä ja Thaimaasta) oli kasvanut merkittävästi samalla tavoin kuin Vietnamista peräisin oleva tuonti ja että sen markkinaosuus ei ollut vähäpätöinen. Ne katsoivat, että näistä syistä myös näiden maiden olisi pitänyt kuulua menettelyn soveltamisalaan ja että neuvoston toiminta on tältä osin syrjivää. Tämän suhteen olisi huomattava sen lisäksi, mitä jo todettiin johdanto-osan 168–170 kappaleessa, että tuonti näistä kolmesta maasta on lisääntynyt paljon hitaammin kuin tuonti Kiinasta ja Vietnamista. Tästä syystä ja edellä johdanto-osan 168–170 kappaleessa jo mainituista syistä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(171)

Kun lopullisista päätelmistä oli ilmoitettu, eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tuonti tietyistä kolmansista maista (Bangladeshista, Filippiineiltä ja Thaimaasta) oli kasvanut merkittävästi samalla tavoin kuin Vietnamista peräisin oleva tuonti ja että sen markkinaosuus ei ollut vähäpätöinen. Ne katsoivat, että näistä syistä myös näiden maiden olisi pitänyt kuulua menettelyn soveltamisalaan ja että neuvoston toiminta on tältä osin syrjivää. Tämän suhteen olisi huomattava sen lisäksi, mitä jo todettiin johdanto-osan 168–170 kappaleessa, että tuonti näistä kolmesta maasta on lisääntynyt paljon hitaammin kuin tuonti Kiinasta ja Vietnamista. Tästä syystä ja edellä johdanto-osan 168–170 kappaleessa jo mainituista syistä väite hylättiin.

| (172) | Tuonti Puolasta ja Liettuasta, joista tuli Euroopan unionin jäseniä 1 päivänä toukokuuta 2004, kasvoi Puolan tapauksessa 54 prosenttia ja Liettuan tapauksessa 42 prosenttia tarkastelujakson aikana. Olisi kuitenkin huomattava, että Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat 13 prosenttia tarkastelujaksolla. Puola on toinen niistä kahdesta maasta (toinen on Tšekki), joiden hinnat nousivat kyseisenä aikana. Tuonti Liettuasta on pysynyt erittäin vähäisenä Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaan tuontiin verrattuna. Kun otetaan huomioon näistä maista tulevan tuonnin hinnat ja määrä, voidaan päätellä, että kyseisellä tuonnilla ei ole voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(172)

Tuonti Puolasta ja Liettuasta, joista tuli Euroopan unionin jäseniä 1 päivänä toukokuuta 2004, kasvoi Puolan tapauksessa 54 prosenttia ja Liettuan tapauksessa 42 prosenttia tarkastelujakson aikana. Olisi kuitenkin huomattava, että Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat 13 prosenttia tarkastelujaksolla. Puola on toinen niistä kahdesta maasta (toinen on Tšekki), joiden hinnat nousivat kyseisenä aikana. Tuonti Liettuasta on pysynyt erittäin vähäisenä Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaan tuontiin verrattuna. Kun otetaan huomioon näistä maista tulevan tuonnin hinnat ja määrä, voidaan päätellä, että kyseisellä tuonnilla ei ole voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

4.   Kulutuksen kehitys

| (173) | Kuten edellä johdanto-osan 107 kappaleessa mainitaan, kulutus kasvoi 4 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Sen kehitys ei siis voi olla syynä vahinkoon. |
| --- | --- |

(173)

Kuten edellä johdanto-osan 107 kappaleessa mainitaan, kulutus kasvoi 4 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Sen kehitys ei siis voi olla syynä vahinkoon.

5.   Muut kuin otokseen kuuluneet yhteisön tuottajat

| (174) | Kuten edellä johdanto-osan 128–132 kappaleessa jo selostettiin, yhteisön tuottajien kokonaistuotanto ja -myynti on vähentynyt. Tämä viittaa siihen, että niiden tilanne on samanlainen tai jopa huonompi kuin otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne eli että niille on aiheutunut vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin johdosta. Tästä syystä ei voida päätellä, että muut yhteisön tuottajat olisivat aiheuttaneet merkittävää vahinkoa otokseen kuuluneille tuottajille. |
| --- | --- |

(174)

Kuten edellä johdanto-osan 128–132 kappaleessa jo selostettiin, yhteisön tuottajien kokonaistuotanto ja -myynti on vähentynyt. Tämä viittaa siihen, että niiden tilanne on samanlainen tai jopa huonompi kuin otokseen kuuluneiden tuottajien tilanne eli että niille on aiheutunut vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin johdosta. Tästä syystä ei voida päätellä, että muut yhteisön tuottajat olisivat aiheuttaneet merkittävää vahinkoa otokseen kuuluneille tuottajille.

6.   Valuuttakurssien vaihtelu

| (175) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, että valuuttakurssien kehityksen huomioon ottamiseksi olisi pitänyt tehdä oikaisu, koska CNY (juan renminbi) on sidottu Yhdysvaltain dollariin ja jälkimmäisen arvo euroon nähden on heikentynyt merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Vaikka lähtökohtaisesti ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että euron arvon kohoaminen dollariin nähden on saattanut lisätä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia yhteisöön asianomaisista maista, se seikka, että tämä valuuttakurssien vaihtelu ei ole vaikuttanut tuontiin muista maista, osoittaa kuitenkin, että sitä ei voida tässä tapauksessa pitää vahingon syynä. Olisi lisäksi huomattava, että syy-yhteysanalyysissa on arviointiperusteena se, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti määriensä ja hintojensa vuoksi aiheuttanut vahinkoa. Kiinalaiset viejät taas yrittävät pikemminkin selittää, miksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ovat tietyllä tasolla. Tällä seikalla ei kuitenkaan ole merkitystä syy-yhteyttä tarkasteltaessa. |
| --- | --- |

(175)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, että valuuttakurssien kehityksen huomioon ottamiseksi olisi pitänyt tehdä oikaisu, koska CNY (juan renminbi) on sidottu Yhdysvaltain dollariin ja jälkimmäisen arvo euroon nähden on heikentynyt merkittävästi tutkimusajanjakson aikana. Vaikka lähtökohtaisesti ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että euron arvon kohoaminen dollariin nähden on saattanut lisätä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia yhteisöön asianomaisista maista, se seikka, että tämä valuuttakurssien vaihtelu ei ole vaikuttanut tuontiin muista maista, osoittaa kuitenkin, että sitä ei voida tässä tapauksessa pitää vahingon syynä. Olisi lisäksi huomattava, että syy-yhteysanalyysissa on arviointiperusteena se, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti määriensä ja hintojensa vuoksi aiheuttanut vahinkoa. Kiinalaiset viejät taas yrittävät pikemminkin selittää, miksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ovat tietyllä tasolla. Tällä seikalla ei kuitenkaan ole merkitystä syy-yhteyttä tarkasteltaessa.

7.   Päätelmät

| (176) | Kiinasta ja Vietnamista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat tutkimuksen mukaan merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintoja alempia tutkimusajanjakson aikana. Kyseisen tuonnin kasvu, joka näkyy sen kasvaneena markkinaosuutena, osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa (ks. johdanto-osan 150–153 kappale edellä). Tästä syystä päätellään, että näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. Muista maista peräisin olevasta tuonnista voidaan todeta, että myös sen määrä markkinoilla on kasvanut mutta huomattavasti vähemmän kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin tapauksessa. Yhteisöön polkupyöriä vievistä muista maista eniten tuontia tutkimusajanjakson aikana oli Taiwanista. Taiwanin markkinaosuus on kuitenkin pienentynyt, eivätkä kyseisen tuonnin hinnat alittaneet tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hintoja. Taiwanista peräisin oleva tuonti ei sen vuoksi ole voinut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kun Taiwania ei lasketa mukaan, voidaan todeta, että kaikista muista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on kasvanut mutta vähäisemmässä määrin kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus. Kuten edellä johdanto-osan 166 kappaleessa selostettiin, tutkimuksessa ei pystytty selvittämään, alittivatko näistä muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat yhteisön tuotannonalan hinnat, mutta siinä todettiin kuitenkin, että kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olivat sellaisia, että se ei ole voinut merkittävästi vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(176)

Kiinasta ja Vietnamista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat tutkimuksen mukaan merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintoja alempia tutkimusajanjakson aikana. Kyseisen tuonnin kasvu, joka näkyy sen kasvaneena markkinaosuutena, osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa (ks. johdanto-osan 150–153 kappale edellä). Tästä syystä päätellään, että näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. Muista maista peräisin olevasta tuonnista voidaan todeta, että myös sen määrä markkinoilla on kasvanut mutta huomattavasti vähemmän kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin tapauksessa. Yhteisöön polkupyöriä vievistä muista maista eniten tuontia tutkimusajanjakson aikana oli Taiwanista. Taiwanin markkinaosuus on kuitenkin pienentynyt, eivätkä kyseisen tuonnin hinnat alittaneet tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hintoja. Taiwanista peräisin oleva tuonti ei sen vuoksi ole voinut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Kun Taiwania ei lasketa mukaan, voidaan todeta, että kaikista muista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on kasvanut mutta vähäisemmässä määrin kuin Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus. Kuten edellä johdanto-osan 166 kappaleessa selostettiin, tutkimuksessa ei pystytty selvittämään, alittivatko näistä muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat yhteisön tuotannonalan hinnat, mutta siinä todettiin kuitenkin, että kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olivat sellaisia, että se ei ole voinut merkittävästi vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

G.   YHTEISÖN ETU

1.   Yleisiä huomioita

| (177) | Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, ettei olisi yhteisön edun mukaista pitää voimassa Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai ottaa käyttöön tällaisia toimenpiteitä Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteiden käyttöönotosta tai voimassa pitämisestä luopumisen seurauksia. Tältä osin olisi myös huomattava, että edellisessä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty yhteisön edun vastaisena. |
| --- | --- |

(177)

Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, ettei olisi yhteisön edun mukaista pitää voimassa Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai ottaa käyttöön tällaisia toimenpiteitä Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa. Tässä yhteydessä tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteiden käyttöönotosta tai voimassa pitämisestä luopumisen seurauksia. Tältä osin olisi myös huomattava, että edellisessä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevassa tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty yhteisön edun vastaisena.

| (178) | Pantuaan vireille Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun komissio lähetti asiaa koskevan kyselylomakkeen tuojille, mutta yksikään niistä ei vastannut siihen. Vietnamia koskevan menettelyn yhteydessä komissio sai vastaukset kolmelta tuojalta. |
| --- | --- |

(178)

Pantuaan vireille Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden välivaiheen tarkastelun komissio lähetti asiaa koskevan kyselylomakkeen tuojille, mutta yksikään niistä ei vastannut siihen. Vietnamia koskevan menettelyn yhteydessä komissio sai vastaukset kolmelta tuojalta.

2.   Yhteisön tuotannonalan etu

| (179) | Olisi muistettava, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten edellä johdanto-osan 150 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selostetaan. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne on jossain määrin kohentunut. Tuotannonala ei ole kuitenkaan pystynyt pääsemään tyydyttävään taloudelliseen tilanteeseen ja täysin toipumaan polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta on jatkunut ja sen lisäksi polkumyynnillä tapahtuva tuonti Vietnamista, jota ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty syynä aiheutuneeseen vahinkoon, on kasvanut voimakkaasti. |
| --- | --- |

(179)

Olisi muistettava, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten edellä johdanto-osan 150 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selostetaan. Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan tilanne on jossain määrin kohentunut. Tuotannonala ei ole kuitenkaan pystynyt pääsemään tyydyttävään taloudelliseen tilanteeseen ja täysin toipumaan polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta on jatkunut ja sen lisäksi polkumyynnillä tapahtuva tuonti Vietnamista, jota ei aiemmassa tutkimuksessa pidetty syynä aiheutuneeseen vahinkoon, on kasvanut voimakkaasti.

| (180) | Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä myyntiään, kasvattaa markkinaosuuttaan ja tietyissä markkinasegmenteissä myös nostaa hintojaan. Näin yhteisön tuotannonala pystyisi saavuttamaan sen kannattavuustason, jonka se olisi voinut saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Koska uusia polkupyörämalleja kehitetään paljolti yhteisön tuotannonalan työn tuloksena, yhteisön tuottajat pääsisivät myös täysimääräisesti hyötymään tästä kehitystyöstä myyntimäärien ja -hintojen nousun myötä, jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaa painetta ei olisi. Yhteisön polkupyöräalan yritykset ovat osoittaneet olevansa elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tästä syystä yhteisön markkinoille on palautettava tehokkaan kilpailun edellytykset. |
| --- | --- |

(180)

Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä myyntiään, kasvattaa markkinaosuuttaan ja tietyissä markkinasegmenteissä myös nostaa hintojaan. Näin yhteisön tuotannonala pystyisi saavuttamaan sen kannattavuustason, jonka se olisi voinut saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Koska uusia polkupyörämalleja kehitetään paljolti yhteisön tuotannonalan työn tuloksena, yhteisön tuottajat pääsisivät myös täysimääräisesti hyötymään tästä kehitystyöstä myyntimäärien ja -hintojen nousun myötä, jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaa painetta ei olisi. Yhteisön polkupyöräalan yritykset ovat osoittaneet olevansa elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tästä syystä yhteisön markkinoille on palautettava tehokkaan kilpailun edellytykset.

| (181) | Jos Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaan tuontiin ei sovelleta toimenpiteitä, kaupan vääristyminen kuitenkin jatkuu, mikä johtaisi väistämättä yhteisön tuotannonalan elpymiskehityksen pysähtymiseen. Voimassa olevista Kiinaa koskevista toimenpiteistä huolimatta tuonti on kasvanut tasaisesti ja tuontihinnat ovat laskeneet. Kun otetaan huomioon Kiinan tuotantokapasiteetti, suuret tuontimäärät ennen alkuperäisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, tuonnin merkittävä kasvu ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin huomattava markkinaosuus, on selvää, että jos toimenpiteiden soveltamista Kiinasta peräisin olevaan tuontiin ei jatketa ja jos Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön toimenpiteitä, yhteisön tuotannonalan olisi erittäin vaikeaa tai jopa mahdotonta toipua kärsimästään vahingosta. Tällöin yhteisön tuotannonalan vaikea tilanne todennäköisesti pahenee entisestään, mikä saattaa pakottaa lisää yhteisön tuottajia lopettamaan toimintansa tai vähentämään kapasiteettiaan. Esimerkkinä tuotantonsa äskettäin lopettaneista polkupyöräalan yrityksistä voidaan mainita Kynast (Saksa), Merkers-Rad (Saksa), Confersil (Portugali) ja Ceasare Rizzato (Italia). Tämän vuoksi on selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat yhteisön tuotannonalan edun mukaisia. |
| --- | --- |

(181)

Jos Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaan tuontiin ei sovelleta toimenpiteitä, kaupan vääristyminen kuitenkin jatkuu, mikä johtaisi väistämättä yhteisön tuotannonalan elpymiskehityksen pysähtymiseen. Voimassa olevista Kiinaa koskevista toimenpiteistä huolimatta tuonti on kasvanut tasaisesti ja tuontihinnat ovat laskeneet. Kun otetaan huomioon Kiinan tuotantokapasiteetti, suuret tuontimäärät ennen alkuperäisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, tuonnin merkittävä kasvu ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin huomattava markkinaosuus, on selvää, että jos toimenpiteiden soveltamista Kiinasta peräisin olevaan tuontiin ei jatketa ja jos Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön toimenpiteitä, yhteisön tuotannonalan olisi erittäin vaikeaa tai jopa mahdotonta toipua kärsimästään vahingosta. Tällöin yhteisön tuotannonalan vaikea tilanne todennäköisesti pahenee entisestään, mikä saattaa pakottaa lisää yhteisön tuottajia lopettamaan toimintansa tai vähentämään kapasiteettiaan. Esimerkkinä tuotantonsa äskettäin lopettaneista polkupyöräalan yrityksistä voidaan mainita Kynast (Saksa), Merkers-Rad (Saksa), Confersil (Portugali) ja Ceasare Rizzato (Italia). Tämän vuoksi on selvää, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat yhteisön tuotannonalan edun mukaisia.

3.   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (182) | Etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu vastauksia kyselylomakkeeseen tai huomautuksia Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta. Vietnamin tapauksessa yksi tuojista (jonka osuus kokonaistuonnista on noin 14 prosenttia) väitti, että Vietnamista peräisin oleviin polkupyöriin sovellettavat tuontitullit olisivat haitaksi EU:n kuluttajille, sillä ne johtaisivat Vietnamista peräisin olevan tuonnin jyrkkään vähenemiseen. Toinen tuoja väitti myös, että tuotavat polkupyörät ovat lähinnä lastenpyöriä, joita yhteisön tuottajat eivät valmista. |
| --- | --- |

(182)

Etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu vastauksia kyselylomakkeeseen tai huomautuksia Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta. Vietnamin tapauksessa yksi tuojista (jonka osuus kokonaistuonnista on noin 14 prosenttia) väitti, että Vietnamista peräisin oleviin polkupyöriin sovellettavat tuontitullit olisivat haitaksi EU:n kuluttajille, sillä ne johtaisivat Vietnamista peräisin olevan tuonnin jyrkkään vähenemiseen. Toinen tuoja väitti myös, että tuotavat polkupyörät ovat lähinnä lastenpyöriä, joita yhteisön tuottajat eivät valmista.

| (183) | Tässä yhteydessä olisi ensinnäkin huomattava, että koska tuojien yhteistyöhalukkuus oli vähäistä, toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen mahdollisista vaikutuksista ei voitu tehdä asianmukaista ja kattavaa arviointia. Olisi lisäksi muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia vaan palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset ja varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin. Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille ja koska tuonti muista kolmansista maista tulee myös jatkumaan, on todennäköistä, että toimenpiteet eivät merkittävästi haittaa tuojien perinteistä liiketoimintaa. Lisäksi on selvää, että yhteisön tuottajien kapasiteetti riittää tyydyttämään mahdollisen polkupyörien kysynnän kasvun. Johdanto-osan 166 kappaleessa olevasta taulukosta käy sitä paitsi ilmi, että muissa kolmansissa maissa on merkittävästi kapasiteettia polkupyörien tuottamiseen. Tästä syystä on erittäin epätodennäköistä, että polkupyöriä ei olisi riittävästi tarjolla. Vietnamista peräisin olevan tuonnin tarkastelu osoitti lisäksi, että kyseisestä maasta tuodaan kaikenlaisia polkupyöriä, ei siis pelkästään lastenpyöriä. Todettakoon vielä, että osa otokseen kuuluneista tuottajista tuottaa myös lastenpyöriä. |
| --- | --- |

(183)

Tässä yhteydessä olisi ensinnäkin huomattava, että koska tuojien yhteistyöhalukkuus oli vähäistä, toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen mahdollisista vaikutuksista ei voitu tehdä asianmukaista ja kattavaa arviointia. Olisi lisäksi muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia vaan palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset ja varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin. Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille ja koska tuonti muista kolmansista maista tulee myös jatkumaan, on todennäköistä, että toimenpiteet eivät merkittävästi haittaa tuojien perinteistä liiketoimintaa. Lisäksi on selvää, että yhteisön tuottajien kapasiteetti riittää tyydyttämään mahdollisen polkupyörien kysynnän kasvun. Johdanto-osan 166 kappaleessa olevasta taulukosta käy sitä paitsi ilmi, että muissa kolmansissa maissa on merkittävästi kapasiteettia polkupyörien tuottamiseen. Tästä syystä on erittäin epätodennäköistä, että polkupyöriä ei olisi riittävästi tarjolla. Vietnamista peräisin olevan tuonnin tarkastelu osoitti lisäksi, että kyseisestä maasta tuodaan kaikenlaisia polkupyöriä, ei siis pelkästään lastenpyöriä. Todettakoon vielä, että osa otokseen kuuluneista tuottajista tuottaa myös lastenpyöriä.

| (184) | Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuu, vaikka Kiinaa koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet pidettäisiin voimassa ja Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa otettaisiin käyttöön vastaavat toimenpiteet. Tätä päätelmää tukee myös etuyhteydettömien tuojien vähäinen yhteistyöhalukkuus ja se seikka, että tuojilla ei näytä olleen erityisiä vaikeuksia Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(184)

Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda yhteisön markkinoille, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuu, vaikka Kiinaa koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet pidettäisiin voimassa ja Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa otettaisiin käyttöön vastaavat toimenpiteet. Tätä päätelmää tukee myös etuyhteydettömien tuojien vähäinen yhteistyöhalukkuus ja se seikka, että tuojilla ei näytä olleen erityisiä vaikeuksia Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

4.   Vähittäiskauppiaiden etu

| (185) | Yksi Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontia harjoittava yritys toimii myös polkupyörien vähittäiskauppiaiden järjestönä, johon vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan kuuluu 720 jäsentä. Nämä jäsenet muodostavat osan kyseisen tuojan alaisuudessa toimivasta vähittäiskauppojen verkostosta, jolle tuoja toimittaa muun muassa Vietnamista peräisin olevia polkupyöriä. Järjestön 720 jäsenen ilmoitetaan työllistäneen 4 900 henkilöä vuonna 2003. Komissio vastaanotti myös 1 287 vähittäiskauppiaalta (jotka eivät siis kaikki kuulu mainittuun verkostoon) allekirjoituksin varustetut ilmoitukset, joissa ne ilmoittivat tukevansa asianomaisen tuojan esittämiä näkemyksiä. Kuten edellä johdanto-osan 182 kappaleessa jo todettiin, kyseinen tuoja väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa johtaisi tuonnin ja polkupyörien myynnin vähenemiseen ja tämän seurauksena myös työpaikkojen menetykseen vähittäiskaupan piirissä. Tältä osin olisi huomattava, että kuten johdanto-osan 183 kappaleessa todetaan, polkupyörien riittämättömän tarjonnan tai myynnin vähenemisen riskiä ei ole, koska vähittäiskauppiaat voinevat tarvittaessa siirtyä käyttämään Vietnamin sijasta muita hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(185)

Yksi Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontia harjoittava yritys toimii myös polkupyörien vähittäiskauppiaiden järjestönä, johon vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan kuuluu 720 jäsentä. Nämä jäsenet muodostavat osan kyseisen tuojan alaisuudessa toimivasta vähittäiskauppojen verkostosta, jolle tuoja toimittaa muun muassa Vietnamista peräisin olevia polkupyöriä. Järjestön 720 jäsenen ilmoitetaan työllistäneen 4 900 henkilöä vuonna 2003. Komissio vastaanotti myös 1 287 vähittäiskauppiaalta (jotka eivät siis kaikki kuulu mainittuun verkostoon) allekirjoituksin varustetut ilmoitukset, joissa ne ilmoittivat tukevansa asianomaisen tuojan esittämiä näkemyksiä. Kuten edellä johdanto-osan 182 kappaleessa jo todettiin, kyseinen tuoja väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa johtaisi tuonnin ja polkupyörien myynnin vähenemiseen ja tämän seurauksena myös työpaikkojen menetykseen vähittäiskaupan piirissä. Tältä osin olisi huomattava, että kuten johdanto-osan 183 kappaleessa todetaan, polkupyörien riittämättömän tarjonnan tai myynnin vähenemisen riskiä ei ole, koska vähittäiskauppiaat voinevat tarvittaessa siirtyä käyttämään Vietnamin sijasta muita hankintalähteitä.

| (186) | Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että kohtuuhintaisten polkupyörien saatavuus ei ole ainoa ongelmakysymys tarkasteltaessa vähittäiskauppiaiden etuja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tapauksessa. Ne väittivät, että laatuun liittyvien näkökohtien vuoksi niiden ei ole helppoa vaihtaa tuotemerkistä toiseen. Tältä osin ei kuitenkaan toimitettu lisänäyttöä, josta olisi käynyt ilmi, että Vietnamista tuodut polkupyörät ovat jotain sellaista tiettyä tyyppiä tai laatua, jota ei tuoteta muualla. Kun Vietnamista tuotuja polkupyöriä ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien valmistamia polkupyöriä verrattiin keskenään hinnan alittavuuden marginaalia laskettaessa (ks. johdanto-osan 123 kappale edellä), voitiin päinvastoin todeta, että mallit ovat merkittävässä määrin samanlaisia. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(186)

Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että kohtuuhintaisten polkupyörien saatavuus ei ole ainoa ongelmakysymys tarkasteltaessa vähittäiskauppiaiden etuja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tapauksessa. Ne väittivät, että laatuun liittyvien näkökohtien vuoksi niiden ei ole helppoa vaihtaa tuotemerkistä toiseen. Tältä osin ei kuitenkaan toimitettu lisänäyttöä, josta olisi käynyt ilmi, että Vietnamista tuodut polkupyörät ovat jotain sellaista tiettyä tyyppiä tai laatua, jota ei tuoteta muualla. Kun Vietnamista tuotuja polkupyöriä ja otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien valmistamia polkupyöriä verrattiin keskenään hinnan alittavuuden marginaalia laskettaessa (ks. johdanto-osan 123 kappale edellä), voitiin päinvastoin todeta, että mallit ovat merkittävässä määrin samanlaisia. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

| (187) | Komissio vastaanotti asiaa koskevia huomauksia myös toiselta vähittäiskauppiaiden järjestöltä, joka edustaa yli 6 000:ta vähittäiskauppiasta; järjestö kannatti toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa mutta vastusti Vietnamia koskevaa menettelyä väittäen, että tuonti Vietnamista ei tapahtunut polkumyynnillä eikä aiheuttanut vahinkoa. Kuten edellä johdanto-osan 95–97 kappaleessa kuitenkin todetaan, Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonti tapahtuu tutkimuksen mukaan polkumyynnillä ja aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(187)

Komissio vastaanotti asiaa koskevia huomauksia myös toiselta vähittäiskauppiaiden järjestöltä, joka edustaa yli 6 000:ta vähittäiskauppiasta; järjestö kannatti toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa mutta vastusti Vietnamia koskevaa menettelyä väittäen, että tuonti Vietnamista ei tapahtunut polkumyynnillä eikä aiheuttanut vahinkoa. Kuten edellä johdanto-osan 95–97 kappaleessa kuitenkin todetaan, Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonti tapahtuu tutkimuksen mukaan polkumyynnillä ja aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (188) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltaminen Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontiin ei ole vähittäiskauppiaiden etujen vastaista. |
| --- | --- |

(188)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltaminen Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuontiin ei ole vähittäiskauppiaiden etujen vastaista.

5.   Tavarantoimittajien etu

| (189) | Yksi italialainen tavarantoimittaja (ja sitä edustava järjestö) otti komissioon yhteyttä tutkimuksen aikana. Ne totesivat, että Italiassa on yli 200:a polkupyörien tuottajille osia toimittavaa tehdasta ja että näiden toiminnan jatkuminen riippuu väistämättä polkupyörätuotannon jatkumisesta Euroopassa. Tältä osin voitiin todeta, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä polkupyörien tuotannon Euroopassa lopettaa yhä useampi yritys, mikä vaikuttaisi kielteisesti polkupyöränosia valmistavaan yhteisön tuotannonalaan ja vaarantaisi sen työpaikat. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi tavarantoimittajien edun mukaista. |
| --- | --- |

(189)

Yksi italialainen tavarantoimittaja (ja sitä edustava järjestö) otti komissioon yhteyttä tutkimuksen aikana. Ne totesivat, että Italiassa on yli 200:a polkupyörien tuottajille osia toimittavaa tehdasta ja että näiden toiminnan jatkuminen riippuu väistämättä polkupyörätuotannon jatkumisesta Euroopassa. Tältä osin voitiin todeta, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä polkupyörien tuotannon Euroopassa lopettaa yhä useampi yritys, mikä vaikuttaisi kielteisesti polkupyöränosia valmistavaan yhteisön tuotannonalaan ja vaarantaisi sen työpaikat. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi tavarantoimittajien edun mukaista.

6.   Vaikutus kuluttajiin

| (190) | Komissio ei saanut yhteisön kuluttajajärjestöiltä lainkaan huomautuksia Kiinaa koskevista toimenpiteistä tai toimenpiteiden mahdollisesta käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa. Olisi joka tapauksessa huomattava, että kuluttajilla on runsaasti valinnanvaraa kaikissa tuotesegmenteissä myös ilman Kiinasta tai Vietnamista peräisin olevia polkupyöriä. Tarjolla oleva erittäin laaja tuotevalikoima on pitkälti yhteisön tuotannonalan ansiota. Tutkimuksessa ei tullut esille minkäänlaisia tarjontaan liittyviä ongelmia. Tämän suhteen olisi myös huomattava, että edellä johdanto-osan 185 kappaleessa mainittu järjestö toimitti asiaa koskevia huomautuksia komissiolle. Järjestön edustamat vähittäiskauppiaat hankkivat pääosan myymistään polkupyöristä eurooppalaisilta tuottajilta ja ovat menettäneet huomattavan osan markkinaosuudestaan muille jakelukanaville, varsinkin suurmyymälöille. Ne väittävät, että Kiinasta tuotuja polkupyöriä ei myydä ketjun vähittäiskaupoissa, mutta massamarkkinoilla sovelletut halvat hinnat vaikuttavat joka tapauksessa loppukuluttajien valintoihin huolimatta siitä, että vähittäiskauppiaiden myymien polkupyörien ja suurmyymälöiden myymien polkupyörien välillä on laatueroja. Kaikkien näiden seikkojen perusteella todettiin, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät ole kuluttajien etujen vastaisia. |
| --- | --- |

(190)

Komissio ei saanut yhteisön kuluttajajärjestöiltä lainkaan huomautuksia Kiinaa koskevista toimenpiteistä tai toimenpiteiden mahdollisesta käyttöönotosta Vietnamista peräisin olevassa tuonnissa. Olisi joka tapauksessa huomattava, että kuluttajilla on runsaasti valinnanvaraa kaikissa tuotesegmenteissä myös ilman Kiinasta tai Vietnamista peräisin olevia polkupyöriä. Tarjolla oleva erittäin laaja tuotevalikoima on pitkälti yhteisön tuotannonalan ansiota. Tutkimuksessa ei tullut esille minkäänlaisia tarjontaan liittyviä ongelmia. Tämän suhteen olisi myös huomattava, että edellä johdanto-osan 185 kappaleessa mainittu järjestö toimitti asiaa koskevia huomautuksia komissiolle. Järjestön edustamat vähittäiskauppiaat hankkivat pääosan myymistään polkupyöristä eurooppalaisilta tuottajilta ja ovat menettäneet huomattavan osan markkinaosuudestaan muille jakelukanaville, varsinkin suurmyymälöille. Ne väittävät, että Kiinasta tuotuja polkupyöriä ei myydä ketjun vähittäiskaupoissa, mutta massamarkkinoilla sovelletut halvat hinnat vaikuttavat joka tapauksessa loppukuluttajien valintoihin huolimatta siitä, että vähittäiskauppiaiden myymien polkupyörien ja suurmyymälöiden myymien polkupyörien välillä on laatueroja. Kaikkien näiden seikkojen perusteella todettiin, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät ole kuluttajien etujen vastaisia.

7.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (191) | Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevien toimenpiteiden pitäminen voimassa ja toimenpiteiden käyttöönotto Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa olisi selvästi yhteisön tuotannonalan ja polkupyöränosien toimittajien etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua kokonaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotanto todennäköisesti vähenee entisestään ja monet toimijat joutuvat lopettamaan toimintansa. Mahdollisesti käyttöön otettavat toimenpiteet eivät myöskään vaikuta merkittävästi tuojien ja vähittäiskauppiaiden toimintaan, sillä kohtuuhintaisia polkupyöriä on edelleen tarjolla markkinoilla. Kuluttajien edustajat eivät toimittaneet komissiolle lainkaan huomautuksia. |
| --- | --- |

(191)

Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevien toimenpiteiden pitäminen voimassa ja toimenpiteiden käyttöönotto Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa olisi selvästi yhteisön tuotannonalan ja polkupyöränosien toimittajien etujen mukaista. Se antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kasvaa ja toipua kokonaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotanto todennäköisesti vähenee entisestään ja monet toimijat joutuvat lopettamaan toimintansa. Mahdollisesti käyttöön otettavat toimenpiteet eivät myöskään vaikuta merkittävästi tuojien ja vähittäiskauppiaiden toimintaan, sillä kohtuuhintaisia polkupyöriä on edelleen tarjolla markkinoilla. Kuluttajien edustajat eivät toimittaneet komissiolle lainkaan huomautuksia.

| (192) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. |
| --- | --- |

(192)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa.

H.   TULLEJA KOSKEVA EHDOTUS

| (193) | Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa sovellettavia toimenpiteitä, sellaisina kuin ne on pidetty voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1524/2000, olisi muutettava tämän välivaiheen tarkastelun päätelmiä vastaavasti. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan muutettujen toimenpiteiden voimassaoloajaksi olisi vahvistettava viisi vuotta. |
| --- | --- |

(193)

Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Vietnamista peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa sovellettavia toimenpiteitä, sellaisina kuin ne on pidetty voimassa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1524/2000, olisi muutettava tämän välivaiheen tarkastelun päätelmiä vastaavasti. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan muutettujen toimenpiteiden voimassaoloajaksi olisi vahvistettava viisi vuotta.

| (194) | Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta. Kyseessä on sama marginaali kuin se, jota käytettiin edellisessä tutkimuksessa, sillä tutkimuksessa ei löytynyt viitteitä siitä, että tätä marginaalia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(194)

Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaismyyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta. Kyseessä on sama marginaali kuin se, jota käytettiin edellisessä tutkimuksessa, sillä tutkimuksessa ei löytynyt viitteitä siitä, että tätä marginaalia olisi muutettava.

| (195) | Useat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kiinalaiset ja vietnamilaiset viejät katsoivat, että 8 prosentin marginaali on erittäin korkea, ja viittasivat valituksessa mainittuun 3,3 prosentin marginaaliin, jota ne pitivät sopivana terveelle tuotannonalalle. Lisäksi ne viittasivat edelliseen tutkimukseen, jossa todettiin, että yhteisön tuotannonalan toiminta oli 0,6 prosenttia tappiolla. Tältä osin katsottiin kuitenkin, että tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana saavutettu kannattavuustaso (3,5 prosenttia) osoittaa pelkästään, että yhteisön tuotannonala on osittain toipunut aiemmasta polkumyynnistä, eikä sitä siis voida pitää sellaisena voittotasona, joka olisi mahdollista saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettiin toimenpiteitä, tuonti kyseisestä maasta kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla samalla, kun Vietnamista polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti lisääntyi erittäin voimakkaasti. Näissä olosuhteissa edellisessäkin tutkimuksessa käytettyä 8 prosentin voittotasoa pidetään sopivana, sillä mikään ei viittaa siihen, että tätä tasoa olisi syytä muuttaa. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. |
| --- | --- |

(195)

Useat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kiinalaiset ja vietnamilaiset viejät katsoivat, että 8 prosentin marginaali on erittäin korkea, ja viittasivat valituksessa mainittuun 3,3 prosentin marginaaliin, jota ne pitivät sopivana terveelle tuotannonalalle. Lisäksi ne viittasivat edelliseen tutkimukseen, jossa todettiin, että yhteisön tuotannonalan toiminta oli 0,6 prosenttia tappiolla. Tältä osin katsottiin kuitenkin, että tämän tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana saavutettu kannattavuustaso (3,5 prosenttia) osoittaa pelkästään, että yhteisön tuotannonala on osittain toipunut aiemmasta polkumyynnistä, eikä sitä siis voida pitää sellaisena voittotasona, joka olisi mahdollista saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettiin toimenpiteitä, tuonti kyseisestä maasta kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla samalla, kun Vietnamista polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti lisääntyi erittäin voimakkaasti. Näissä olosuhteissa edellisessäkin tutkimuksessa käytettyä 8 prosentin voittotasoa pidetään sopivana, sillä mikään ei viittaa siihen, että tätä tasoa olisi syytä muuttaa. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta.

| (196) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaistuotantokustannusten painotettuun keskiarvoon, johon oli lisätty 8 prosentin voittomarginaali. |
| --- | --- |

(196)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaistuotantokustannusten painotettuun keskiarvoon, johon oli lisätty 8 prosentin voittomarginaali.

| (197) | Koska vahinkomarginaalit ovat suurempia kuin todetut polkumyyntimarginaalit, polkumyyntitullit olisi vahvistettava jälkimmäisten perusteella perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(197)

Koska vahinkomarginaalit ovat suurempia kuin todetut polkumyyntimarginaalit, polkumyyntitullit olisi vahvistettava jälkimmäisten perusteella perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti.

| (198) | Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari CCCME ilmoitti olevansa valmis tarjoamaan sitoumusta yhdessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Tältä osin olisi huomattava, että kulutushyödykkeitä koskevia sitoumuksia ei yleensä aiemmin ole hyväksytty muun muassa mallien moninaisuuden sekä eri tuotetyyppien runsauden ja erilaisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että näihin tuotteisiin tehdään säännöllisesti parannuksia tai muita muutoksia. Tämän vuoksi mielekkäiden vähimmäistuontihintojen vahvistaminen on käytännöllisesti katsoen mahdotonta. Lisäksi nämä tekijät johtavat lähes ylipääsemättömiin vaikeuksiin sitoumusten valvonnassa, minkä vuoksi tällaisia sitoumuksia ei voida hyväksyä. Nämä yleiset näkökohdat pätevät myös tässä tapauksessa. Tästä syystä komissio katsoi, että sitoumuksen hyväksyminen tässä tutkimuksessa ei ole tarkoituksenmukaista ja että tarjous on hylättävä. Komissio ilmoitti asiasta CCCME:lle. |
| --- | --- |

(198)

Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari CCCME ilmoitti olevansa valmis tarjoamaan sitoumusta yhdessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Tältä osin olisi huomattava, että kulutushyödykkeitä koskevia sitoumuksia ei yleensä aiemmin ole hyväksytty muun muassa mallien moninaisuuden sekä eri tuotetyyppien runsauden ja erilaisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että näihin tuotteisiin tehdään säännöllisesti parannuksia tai muita muutoksia. Tämän vuoksi mielekkäiden vähimmäistuontihintojen vahvistaminen on käytännöllisesti katsoen mahdotonta. Lisäksi nämä tekijät johtavat lähes ylipääsemättömiin vaikeuksiin sitoumusten valvonnassa, minkä vuoksi tällaisia sitoumuksia ei voida hyväksyä. Nämä yleiset näkökohdat pätevät myös tässä tapauksessa. Tästä syystä komissio katsoi, että sitoumuksen hyväksyminen tässä tutkimuksessa ei ole tarkoituksenmukaista ja että tarjous on hylättävä. Komissio ilmoitti asiasta CCCME:lle.

| (199) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(199)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (200) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(200)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (201) | Edellä esitettyjen päätelmien perusteella vahvistetaan seuraavat polkumyyntitullit:







  Maa | Yritys | Polkumyyntitulli (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Kaikki yritykset | 48,5 |
| Vietnam | Always Co. Ltd |
| Tan Thuan Export processing Zone, |
| District 7, |
| Ho Chi Minh City, Vietnam |

(201)

Edellä esitettyjen päätelmien perusteella vahvistetaan seuraavat polkumyyntitullit:

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Kiinan kansantasavalta

Kaikki yritykset

48,5

Vietnam

Always Co. Ltd

Tan Thuan Export processing Zone,

District 7,

Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

Kaikki muut yritykset

34,5

| (202) | Perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa Kiinaa koskevien toimenpiteiden tason muuttamista ja toimenpiteiden käyttöönottoa Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Saadut huomautukset otettiin tarpeen mukaan huomioon, |
| --- | --- |

(202)

Perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa Kiinaa koskevien toimenpiteiden tason muuttamista ja toimenpiteiden käyttöönottoa Vietnamista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Saadut huomautukset otettiin tarpeen mukaan huomioon,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Vietnamista peräisin olevien, CN-koodeihin ex 8712 00 10 (Taric-koodi 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (Taric-koodi 8712008090) kuuluvien moottorittomien polkupyörien (myös kolmipyöräisten tavarankuljetuspolkupyörien, mutta ei yksipyöräisten) tuonnissa yhteisöön.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on seuraavien yritysten tuottamien tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | Always Co. Ltd, Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam | 15,8 | A667 |
| Kaikki muut yritykset | 34,5 | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Vietnam

Always Co. Ltd, Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

A667

Kaikki muut yritykset

34,5

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1524/2000 1 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, CN-koodeihin ex 8712 00 10 (Taric-koodi 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (Taric-koodi 8712008090) kuuluvien moottorittomien polkupyörien (myös kolmipyöräisten tavarankuljetuspolkupyörien, mutta ei yksipyöräisten) tuonnissa yhteisöön.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tulli on 48,5 prosenttia.”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BROWN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 228, 9.9.1993, s. 1.

2

(3)  EYVL L 16, 18.1.1997, s. 55.

3

(4)  EYVL L 175, 14.7.2000, s. 39.

4

(5)  EUVL C 103, 29.4.2004, s. 76.

5

(6)  EUVL C 103, 29.4.2004, s. 80.

6

(7)  Nederlandse Mededingingsautoritetin päätös N:o 1615/691, 21.4.2004.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/37

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1096/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 13 päivänä heinäkuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 55,8 |
| 096 | 43,7 |
| 999 | 49,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,7 |
| 999 | 79,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 64,6 |
| 528 | 61,4 |
| 999 | 63,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,1 |
| 400 | 90,1 |
| 404 | 59,2 |
| 508 | 68,4 |
| 512 | 84,5 |
| 528 | 64,8 |
| 720 | 68,8 |
| 804 | 89,8 |
| 999 | 75,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,9 |
| 512 | 46,9 |
| 528 | 54,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 63,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 163,2 |
| 999 | 163,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,9 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 288,0 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 111,7 |
| 999 | 110,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

55,8

096

43,7

999

49,8

0707 00 05

052

79,7

999

79,7

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

64,6

528

61,4

999

63,0

0808 10 80

388

80,1

400

90,1

404

59,2

508

68,4

512

84,5

528

64,8

720

68,8

804

89,8

999

75,7

0808 20 50

388

84,9

512

46,9

528

54,4

800

31,4

804

99,5

999

63,4

0809 10 00

052

163,2

999

163,2

0809 20 95

052

263,9

400

312,0

999

288,0

0809 40 05

528

109,1

624

111,7

999

110,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/39

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1097/2005,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2005,

tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisöjen tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (1),

ottaa huomioon tiettyjen asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevien säännösten vahvistamisesta (2) annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 ja erityisesti sen 173 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille.

| (2) | Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yksikköarvot vahvistetaan, kuten liitteessä olevassa taulukossa esitetään.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2700/2000 (EYVL L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

LIITE

| Koodi | Tavaran kuvaus | Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti |
| --- | --- | --- |
| Laji, lajike, CN-koodi | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Uudet perunat
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)
  0703 10 19 | 31,92 | 18,31 | 965,38 | 237,92 | 499,37 | 7 909,27 |
| 110,20 | 22,21 | 13,70 | 129,98 | 7 643,10 | 1 242,82 |
| 300,95 | 21,90 | | | | |
| 1.40 | Valkosipuli
  0703 20 00 | 138,03 | 79,17 | 4 175,09 | 1 028,95 | 2 159,68 | 34 206,25 |
| 476,59 | 96,05 | 59,26 | 562,14 | 33 055,09 | 5 374,97 |
| 1 301,55 | 94,73 | | | | |
| 1.50 | Purjosipuli
  ex 0703 90 00 | 62,17 | 35,66 | 1 880,52 | 463,45 | 972,75 | 15 406,97 |
| 214,66 | 43,26 | 26,69 | 253,19 | 14 888,47 | 2 420,96 |
| 586,24 | 42,67 | | | | |
| 1.60 | Kukkakaali
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valko- ja punakaali
  0704 90 10 | 53,56 | 30,72 | 1 620,08 | 399,27 | 838,03 | 13 273,24 |
| 184,93 | 37,27 | 22,99 | 218,13 | 12 826,55 | 2 085,68 |
| 505,05 | 36,76 | | | | |
| 1.90 | Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Kiinankaali
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 59,66 | 3 146,09 | 775,35 | 1 627,40 | 25 775,76 |
| 359,13 | 72,38 | 44,65 | 423,59 | 24 908,31 | 4 050,25 |
| 980,77 | 71,38 | | | | |
| 1.110 | Keräsalaatti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porkkanat
  ex 0706 10 00 | 30,30 | 17,38 | 916,51 | 225,87 | 474,09 | 7 508,95 |
| 104,62 | 21,09 | 13,01 | 123,40 | 7 256,24 | 1 179,91 |
| 285,72 | 20,79 | | | | |
| 1.140 | Retiisit ja retikat
  ex 0706 90 90 | 52,35 | 30,03 | 1 583,48 | 390,25 | 819,10 | 12 973,38 |
| 180,75 | 36,43 | 22,47 | 213,20 | 12 536,78 | 2 038,56 |
| 493,64 | 35,93 | | | | |
| 1.160 | Herneet (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 488,15 | 280,01 | 14 765,69 | 3 639,00 | 7 637,96 | 120 974,42 |
| 1 685,50 | 339,71 | 209,56 | 1 988,06 | 116 903,22 | 19 009,22 |
| 4 603,10 | 335,02 | | | | |
| 1.170 | Pavut: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)
  ex 0708 20 00 |

Koodi

Tavaran kuvaus

Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti

Laji, lajike, CN-koodi

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Uudet perunat

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)

0703 10 19

31,92

18,31

965,38

237,92

499,37

7 909,27

110,20

22,21

13,70

129,98

7 643,10

1 242,82

300,95

21,90

1.40

Valkosipuli

0703 20 00

138,03

79,17

4 175,09

1 028,95

2 159,68

34 206,25

476,59

96,05

59,26

562,14

33 055,09

5 374,97

1 301,55

94,73

1.50

Purjosipuli

ex 0703 90 00

62,17

35,66

1 880,52

463,45

972,75

15 406,97

214,66

43,26

26,69

253,19

14 888,47

2 420,96

586,24

42,67

1.60

Kukkakaali

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valko- ja punakaali

0704 90 10

53,56

30,72

1 620,08

399,27

838,03

13 273,24

184,93

37,27

22,99

218,13

12 826,55

2 085,68

505,05

36,76

1.90

Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kiinankaali

ex 0704 90 90

104,01

59,66

3 146,09

775,35

1 627,40

25 775,76

359,13

72,38

44,65

423,59

24 908,31

4 050,25

980,77

71,38

1.110

Keräsalaatti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porkkanat

ex 0706 10 00

30,30

17,38

916,51

225,87

474,09

7 508,95

104,62

21,09

13,01

123,40

7 256,24

1 179,91

285,72

20,79

1.140

Retiisit ja retikat

ex 0706 90 90

52,35

30,03

1 583,48

390,25

819,10

12 973,38

180,75

36,43

22,47

213,20

12 536,78

2 038,56

493,64

35,93

1.160

Herneet (Pisum sativum)

0708 10 00

488,15

280,01

14 765,69

3 639,00

7 637,96

120 974,42

1 685,50

339,71

209,56

1 988,06

116 903,22

19 009,22

4 603,10

335,02

1.170

Pavut:

1.170.1

—

Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)

ex 0708 20 00

115,56

66,28

3 495,37

861,43

1 808,08

28 637,39

399,00

80,42

49,61

470,62

27 673,64

4 499,91

1 089,66

79,31

1.170.2

| — | Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

151,09

86,67

4 570,17

1 126,32

2 364,04

37 443,12

521,68

105,14

64,86

615,33

36 183,03

5 883,60

1 424,72

103,69

1.180

Härkäpavut

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Latva-artisokat

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Parsa:

1.200.1

| — | vihreä
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

vihreä

ex 0709 20 00

432,80

248,25

13 091,26

3 226,33

6 771,81

107 255,88

1 494,36

301,18

185,80

1 762,61

103 646,35

16 853,57

4 081,11

297,03

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

409,70

235,00

12 392,59

3 054,15

6 410,40

101 531,73

1 414,61

285,11

175,88

1 668,54

98 114,84

15 954,11

3 863,30

281,18

1.210

Munakoisot

0709 30 00

97,81

56,10

2 958,42

729,10

1 530,32

24 238,16

337,70

68,06

41,99

398,32

23 422,46

3 808,64

922,27

67,12

1.220

Ruotiselleri eli lehtiselleri (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

138,52

79,46

4 189,95

1 032,61

2 167,37

34 328,03

478,28

96,40

59,47

564,14

33 172,77

5 394,11

1 306,19

95,07

1.230

Kanttarelli

0709 59 10

404,81

232,20

12 244,69

3 017,70

6 333,90

100 320,01

1 397,73

281,71

173,78

1 648,63

96 943,90

15 763,71

3 817,20

277,82

1.240

Makeat ja miedot paprikat

0709 60 10

118,66

68,06

3 589,22

884,56

1 856,62

29 406,25

409,71

82,58

50,94

483,25

28 416,62

4 620,73

1 118,91

81,44

1.250

Fenkoli

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataatit, tuoreina, kokonaisina, ihmisravinnoksi tarkoitettuina

0714 20 10

116,82

67,01

3 533,57

870,85

1 827,84

28 950,33

403,36

81,30

50,15

475,76

27 976,05

4 549,09

1 101,57

80,17

2.10

Tuoreet kastanjat (Castanea-suvun lajit)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Tuoreet ananakset

ex 0804 30 00

61,66

35,37

1 865,01

459,63

964,73

15 279,91

212,89

42,91

26,47

251,11

14 765,69

2 401,00

581,40

42,32

2.40

Tuoreet avokadot

ex 0804 40 00

118,53

67,99

3 585,19

883,57

1 854,54

29 373,24

409,25

82,48

50,88

482,71

28 384,73

4 615,54

1 117,66

81,34

2.50

Tuoreet guavat ja mangot

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Makeat appelsiinit, tuoreet:

2.60.1

| — | veri- ja puoliveriappelsiinit
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

veri- ja puoliveriappelsiinit

ex 0805 10 20

55,08

31,59

1 666,06

410,60

861,81

13 649,93

190,18

38,33

23,65

224,32

13 190,56

2 144,87

519,38

37,80

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins

ex 0805 10 20

48,83

28,01

1 477,10

364,03

764,07

12 101,79

168,61

33,98

22,96

198,88

11 694,53

1 901,61

460,48

33,51

2.60.3

| — | muut
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

muut

ex 0805 10 20

45,29

25,98

1 369,93

337,62

708,63

11 223,77

156,38

31,52

19,44

184,45

10 846,05

1 763,64

427,07

31,08

2.70

Tuoreet mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); tuoreet klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit:

2.70.1

| — | klementiinit
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementiinit

ex 0805 20 10

56,00

32,12

1 694,00

417,49

876,27

13 878,86

193,37

38,97

24,04

228,08

13 411,79

2 180,84

528,09

38,44

2.70.2

| — | monrealit (monreales) ja satsumat
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

monrealit (monreales) ja satsumat

ex 0805 20 30

52,69

30,22

1 593,73

392,77

824,40

13 057,36

181,92

36,67

22,62

214,58

12 617,94

2 051,76

496,84

36,16

2.70.3

| — | mandariinit ja wilkingit
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandariinit ja wilkingit

ex 0805 20 50

39,17

22,47

1 184,88

292,01

612,91

9 707,63

135,25

27,26

16,82

159,53

9 380,93

1 525,40

369,38

26,88

2.70.4

| — | tangeriinit ja muut
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tangeriinit ja muut

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

47,40

27,19

1 433,82

353,37

741,68

11 747,24

163,67

32,99

20,35

193,05

11 351,90

1 845,89

446,98

32,53

2.85

Tuoreet limetit (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

0805 50 90

155,80

89,37

4 712,77

1 161,46

2 437,81

38 611,40

537,96

108,42

66,89

634,53

37 311,99

6 067,17

1 469,17

106,93

2.90

Greipit, tuoreet:

2.90.1

| — | valkoinen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valkoinen

ex 0805 40 00

62,25

35,71

1 883,03

464,07

974,05

15 427,51

214,95

43,32

26,73

253,53

14 908,32

2 424,19

587,02

42,72

2.90.2

| — | vaaleanpunainen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

vaaleanpunainen

ex 0805 40 00

64,70

37,11

1 956,92

482,28

1 012,27

16 032,96

223,38

45,02

27,77

263,48

15 493,40

2 519,33

610,06

44,40

2.100

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

0806 10 10

153,80

88,22

4 652,08

1 146,50

2 406,42

38 114,25

531,03

107,03

66,03

626,36

36 831,57

5 989,05

1 450,25

105,55

2.110

Vesimelonit

0807 11 00

38,37

22,01

1 160,62

286,03

600,36

9 508,85

132,48

26,70

16,47

156,27

9 188,85

1 494,17

361,81

26,33

2.120

Melonit (muut kuin vesimeloni):

2.120.1

| — | marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

62,97

36,12

1 904,72

469,42

985,27

15 605,23

217,42

43,82

27,03

256,45

15 080,06

2 452,11

593,78

43,22

2.120.2

| — | muut
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muut

ex 0807 19 00

63,89

36,65

1 932,54

476,27

999,66

15 833,22

220,60

44,46

27,43

260,20

15 300,38

2 487,94

602,46

43,85

2.140

Päärynät:

2.140.1

| — | Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),
  Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),

Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muut
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muut

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosit

0809 10 00

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.160

Kirsikat

0809 20 95

0809 20 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.170

Persikat

0809 30 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.180

Nektariinit

ex 0809 30 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.190

Luumut

0809 40 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.200

Mansikat

0810 10 00

281,43

161,43

8 512,69

2 097,95

4 403,42

69 743,98

971,72

195,85

120,82

1 146,15

67 396,86

10 959,17

2 653,77

193,15

2.205

Vadelmat

0810 20 10

304,95

174,92

9 224,13

2 273,28

4 771,43

75 572,71

1 052,93

212,21

130,92

1 241,94

73 029,43

11 875,06

2 875,56

209,29

2.210

Mustikat (Vaccinium myrtillus -lajin hedelmät)

0810 40 30

1 455,44

834,84

44 024,15

10 849,72

22 772,69

360 687,14

5 025,34

1 012,84

624,82

5 927,42

348 548,77

56 676,29

13 724,22

998,87

2.220

Kiivit (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,67

71,51

3 771,05

929,37

1 950,68

30 895,97

430,46

86,76

53,52

507,74

29 856,21

4 854,81

1 175,60

85,56

2.230

Granaattiomenat

ex 0810 90 95

106,91

61,32

3 233,81

796,97

1 672,78

26 494,44

369,14

74,40

45,90

435,40

25 602,81

4 163,18

1 008,12

73,37

2.240

Kakiluumut eli persimonit (myös saronhedelmät)

ex 0810 90 95

151,52

86,91

4 583,28

1 129,55

2 370,83

37 550,53

523,18

105,45

65,05

617,09

36 286,82

5 900,47

1 428,81

103,99

2.250

Litsit

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/45

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1098/2005,

annettu 13 päiväna heinäkuuta 2005,

perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2771/75 8 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella, jos kyseiset tuotteet viedään kyseisen asetuksen liitteessä lueteltuina tavaroina. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2771/75 8 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella, jos kyseiset tuotteet viedään kyseisen asetuksen liitteessä lueteltuina tavaroina.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) täsmennetään kyseisistä tuotteista ne, joille on tarkoitus vahvistaa niitä asetuksen (ETY) N:o 2771/75 liitteessä I mainittuina tavaroina vietäessä sovellettava tuen määrä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (2) täsmennetään kyseisistä tuotteista ne, joille on tarkoitus vahvistaa niitä asetuksen (ETY) N:o 2771/75 liitteessä I mainittuina tavaroina vietäessä sovellettava tuen määrä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 14 artiklan 2 kohdan mukaan tuen määrä 100 kilogrammalle kutakin kyseistä perustuotetta olisi vahvistettava samaksi ajanjaksoksi, joka otetaan huomioon vahvistettaessa näihin samoihin sellaisenaan vietäviin tuotteisiin sovellettavat tuet. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 14 artiklan 2 kohdan mukaan tuen määrä 100 kilogrammalle kutakin kyseistä perustuotetta olisi vahvistettava samaksi ajanjaksoksi, joka otetaan huomioon vahvistettaessa näihin samoihin sellaisenaan vietäviin tuotteisiin sovellettavat tuet.

| (4) | Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehdyn maataloutta koskevan sopimuksen 11 artiklassa määrätään, että tavaraan sisältyvälle tuotteelle myönnettävä vientituki ei saa olla suurempi kuin kyseiseen tuotteeseen sitä sellaisenaan vietäessä sovellettava tuki. |
| --- | --- |

(4)

Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehdyn maataloutta koskevan sopimuksen 11 artiklassa määrätään, että tavaraan sisältyvälle tuotteelle myönnettävä vientituki ei saa olla suurempi kuin kyseiseen tuotteeseen sitä sellaisenaan vietäessä sovellettava tuki.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 liitteessä I ja asetuksen (ETY) N:o 2771/75 1 artiklan 1 kohdassa lueteltuihin perustuotteisiin, jotka viedään asetuksen (ETY) N:o 2771/75 liitteessä I mainittuina tavaroina, sovellettavien tukien määrät on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

---

LIITE

Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrät 14 päivästä heinäkuuta 2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Määräpaikka (1) | Tuen määrä |
| 0407 00 | Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt: | | |
| – siipikarjan munat: | | |
| 0407 00 30 | – – muut: | | |
| a) | vietäessä CN-koodeihin 3502 11 90 ja 3502 19 90 kuuluvaa ovalbumiinia |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Määräpaikka (1)

Tuen määrä

0407 00

Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt:

– siipikarjan munat:

0407 00 30

– – muut:

a)

vietäessä CN-koodeihin 3502 11 90 ja 3502 19 90 kuuluvaa ovalbumiinia

02

12,00

03

20,00

04

6,00

| b) | vietäessä muita tavaroita |
| --- | --- |

b)

vietäessä muita tavaroita

01

6,00

0408

Kuorettomat linnunmunat ja munankeltuainen, tuoreet, kuivatut, höyryssä tai vedessä keitetyt, muotoillut, jäädytetyt tai muulla tavalla säilötyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät:

– munankeltuainen:

0408 11

– – kuivattu:

ex 0408 11 80

– – – elintarvikekäyttöön soveltuva:

makeuttamaton

01

40,00

0408 19

– – muu:

– – – elintarvikekäyttöön soveltuva:

ex 0408 19 81

– – – – nestemäinen:

makeuttamaton

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – jäädytetty:

makeuttamaton

01

20,00

– muu:

0408 91

– – kuivattu:

ex 0408 91 80

– – – elintarvikekäyttöön soveltuva:

makeuttamaton

01

75,00

0408 99

– – muu:

ex 0408 99 80

– – – elintarvikekäyttöön soveltuva:

makeuttamaton

01

19,00

---

(1)  Määräpaikat:

| 01 | kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria 1 päivästä lokakuuta 2004. Kyseisiä määriä ei sovelleta Sveitsin ja Liechtensteinin osalta 1 päivästä helmikuuta 2005 vietyihin tavaroihin, jotka luetellaan 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukoissa I ja II; |
| --- | --- |
| 02 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Arabiemiirikunnat, Jemen, Turkki, Hongkong EHA ja Venäjä; |
| 03 | Etelä-Korea, Japani, Malesia, Thaimaa, Taiwan ja Filippiinit; |
| 04 | kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi eikä 02 ja 03 kohdassa ilmoitetut. |

01

kolmannet maat, ei kuitenkaan Bulgaria 1 päivästä lokakuuta 2004. Kyseisiä määriä ei sovelleta Sveitsin ja Liechtensteinin osalta 1 päivästä helmikuuta 2005 vietyihin tavaroihin, jotka luetellaan 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukoissa I ja II;

02

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Arabiemiirikunnat, Jemen, Turkki, Hongkong EHA ja Venäjä;

03

Etelä-Korea, Japani, Malesia, Thaimaa, Taiwan ja Filippiinit;

04

kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi eikä 02 ja 03 kohdassa ilmoitetut.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/47

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1099/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 täytäntöönpanosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 808/2004 luotiin yhteinen kehys tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 808/2004 luotiin yhteinen kehys tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 808/2004 8 artiklan 1 kohdan mukaan tarvitaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotta voidaan määritellä kyseisen asetuksen 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja tilastoja varten tarvittavat tiedot ja asettaa määräaika niiden lähettämiselle. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 808/2004 8 artiklan 1 kohdan mukaan tarvitaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotta voidaan määritellä kyseisen asetuksen 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja tilastoja varten tarvittavat tiedot ja asettaa määräaika niiden lähettämiselle.

| (3) | Tässä asetuksessa tarkoitetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2), perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon kanssa, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa tarkoitetut toimenpiteet ovat yhdenmukaisia neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (2), perustetun tilasto-ohjelmakomitean lausunnon kanssa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tietoyhteiskuntaa koskevien yhteisön tilastojen tuottamista varten toimitettavat ja asetuksen (EY) N:o 808/2004 3 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklassa tarkoitetut tiedot luetellaan tämän asetuksen liitteessä I ja II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 49.

1

(2)  EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

LIITE I

Moduuli 1: yritykset ja tietoyhteiskunta

1.   AIHEET JA NIIDEN OMINAISUUSTIEDOT

a)   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 liitteessä I olevasta luettelosta valitut aiheet viitevuodelle 2006 ovat seuraavat:

| — | Tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ja niiden käyttö yrityksissä |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ja niiden käyttö yrityksissä

| — | Internetin ja muiden sähköisten verkkojen käyttö yrityksissä |
| --- | --- |

—

Internetin ja muiden sähköisten verkkojen käyttö yrityksissä

| — | Sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmät |
| --- | --- |

—

Sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmät

| — | Tietoturvallisuus. |
| --- | --- |

—

Tietoturvallisuus.

b.1)   Seuraavat yritysten ominaisuustiedot kerätään vain yrityksistä, joita ei ole luokiteltu NACE Rev. 1.1:n pääluokkaan J:

Tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ja niiden käyttö yrityksissä

Kaikista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tietokoneiden käyttö |
| --- | --- |

—

Tietokoneiden käyttö

Tietokoneita käyttävistä yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät tietokoneita vähintään kerran viikossa |
| --- | --- |

—

Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät tietokoneita vähintään kerran viikossa

| — | Sellaisten työntekijöiden olemassaolo, jotka säännöllisesti työskentelevät osan ajastaan (puoli päivää viikossa tai enemmän) muualla kuin yrityksen tavanomaisella työpaikalla ja jotka ottavat yhteyden yrityksen tietokonejärjestelmiin sähköisen verkon kautta (etätyö) |
| --- | --- |

—

Sellaisten työntekijöiden olemassaolo, jotka säännöllisesti työskentelevät osan ajastaan (puoli päivää viikossa tai enemmän) muualla kuin yrityksen tavanomaisella työpaikalla ja jotka ottavat yhteyden yrityksen tietokonejärjestelmiin sähköisen verkon kautta (etätyö)

| — | Vaikeudet palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana |
| --- | --- |

—

Vaikeudet palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana

| — | Langattoman lähiverkon olemassaolo |
| --- | --- |

—

Langattoman lähiverkon olemassaolo

| — | Langallisen lähiverkon olemassaolo |
| --- | --- |

—

Langallisen lähiverkon olemassaolo

| — | Intranetin olemassaolo |
| --- | --- |

—

Intranetin olemassaolo

| — | Ekstranetin olemassaolo |
| --- | --- |

—

Ekstranetin olemassaolo

| — | Tilausten tekemisen ja/tai vastaanottamisen hallintaan tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän olemassaolo |
| --- | --- |

—

Tilausten tekemisen ja/tai vastaanottamisen hallintaan tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän olemassaolo

| — | Missä määrin viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana on korvattu perinteistä kirjepostia sähköisillä välineillä (ei ole korvattu, on korvattu vähäisessä määrin, on korvattu merkittävästi, on korvattu melkein kokonaan tai kokonaan, ei voida soveltaa) |
| --- | --- |

—

Missä määrin viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana on korvattu perinteistä kirjepostia sähköisillä välineillä (ei ole korvattu, on korvattu vähäisessä määrin, on korvattu merkittävästi, on korvattu melkein kokonaan tai kokonaan, ei voida soveltaa)

Etätyötä hyödyntävistä yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Etätyön tyyppi: työskentely kotona |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: työskentely kotona

| — | Etätyön tyyppi: asiakkaan ja/tai ulkoisen liikekumppanin tiloissa |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: asiakkaan ja/tai ulkoisen liikekumppanin tiloissa

| — | Etätyön tyyppi: saman yrityksen tai yritysryhmän maantieteellisesti hajaantuneissa tiloissa |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: saman yrityksen tai yritysryhmän maantieteellisesti hajaantuneissa tiloissa

| — | Etätyön tyyppi: työmatkojen aikana |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: työmatkojen aikana

Niistä yrityksistä, joilla oli vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tieto- ja viestintätekniikan käyttäjiä ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan käyttäjiä ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005

| — | Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005

| — | Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden korkeat kulut vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden korkeat kulut vuonna 2005

Niistä yrityksistä, joilla on tilausten tekemisen ja/tai vastaanottamisen hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty sisäiseen järjestelmään, jolla voidaan tilata lisää tarvikeosia |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty sisäiseen järjestelmään, jolla voidaan tilata lisää tarvikeosia

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty laskutus- ja maksatusjärjestelmiin |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty laskutus- ja maksatusjärjestelmiin

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty tuotannonhallinta-, logistiikka- tai huoltotoimenpidejärjestelmään |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty tuotannonhallinta-, logistiikka- tai huoltotoimenpidejärjestelmään

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty toimittajien yritysjärjestelmiin |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty toimittajien yritysjärjestelmiin

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty asiakkaiden yritysjärjestelmiin |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty asiakkaiden yritysjärjestelmiin

Internetin ja muiden sähköisten verkkojen käyttö yrityksissä

Tietokoneita käyttävistä yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttömahdollisuudet |
| --- | --- |

—

Internetin käyttömahdollisuudet

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät World Wide Webiin kytkettyä tietokonetta vähintään kerran viikossa |
| --- | --- |

—

Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät World Wide Webiin kytkettyä tietokonetta vähintään kerran viikossa

| — | Internet-yhteys: perinteinen modeemi |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: perinteinen modeemi

| — | Internet-yhteys: ISDN |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: ISDN

| — | Internet-yhteys: DSL |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: DSL

| — | Internet-yhteys: muu kiinteä Internet-yhteys |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: muu kiinteä Internet-yhteys

| — | Internet-yhteys: mobiiliyhteys |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: mobiiliyhteys

| — | Internet-yhteyden suurin siirtonopeus (alle 144 kt/s, vähintään 144 kt/s mutta alle 2 Mt/s, vähintään 2 Mt/s) |
| --- | --- |

—

Internet-yhteyden suurin siirtonopeus (alle 144 kt/s, vähintään 144 kt/s mutta alle 2 Mt/s, vähintään 2 Mt/s)

| — | Internetin käyttö pankki- ja rahoituspalveluihin |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö pankki- ja rahoituspalveluihin

| — | Internetin käyttö koulutukseen |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö koulutukseen

| — | Internetin käyttö markkinoiden tarkkailuun |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö markkinoiden tarkkailuun

| — | Internetin käyttö digitaalisten tuotteiden vastaanottamiseen |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö digitaalisten tuotteiden vastaanottamiseen

| — | Internetin käyttö myynnin jälkeisten palvelujen saamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö myynnin jälkeisten palvelujen saamiseksi

| — | Internetin käyttö viranomaisasioinnissa vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viranomaisasioinnissa vuonna 2005

| — | Oman Internet-sivuston olemassaolo |
| --- | --- |

—

Oman Internet-sivuston olemassaolo

Viranomaisten kanssa Internetin kautta vuonna 2005 asioinneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttö tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005

| — | Internetin käyttö lomakkeiden saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö lomakkeiden saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005

| — | Internetin käyttö täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille vuonna 2005

| — | Internetin käyttö ehdotuksen jättämiseksi sähköisessä tarjousjärjestelmässä (sähköinen julkinen hankintatoiminta) vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö ehdotuksen jättämiseksi sähköisessä tarjousjärjestelmässä (sähköinen julkinen hankintatoiminta) vuonna 2005

Niistä yrityksistä, joilla on Internet-sivusto, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internet-sivusto omien tuotteiden markkinoimiseksi |
| --- | --- |

—

Internet-sivusto omien tuotteiden markkinoimiseksi

| — | Internet-sivusto esitteiden ja hinnastojen saatavuuden parantamiseksi |
| --- | --- |

—

Internet-sivusto esitteiden ja hinnastojen saatavuuden parantamiseksi

| — | Internet-sivusto myynnin jälkeisen tuen tarjoamiseksi |
| --- | --- |

—

Internet-sivusto myynnin jälkeisen tuen tarjoamiseksi

Sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmät

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | On tilannut Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On tilannut Internetin kautta

| — | On vastaanottanut tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut tilauksia Internetin kautta

Internetin kautta tilanneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin kautta tehtyjen tilausten osuus kokonaisostoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tehtyjen tilausten osuus kokonaisostoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] )

Internetin kautta tilauksia vastaanottaneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin kautta vastaanotettujen tilausten osuus kokonaisliikevaihdosta |
| --- | --- |

—

Internetin kautta vastaanotettujen tilausten osuus kokonaisliikevaihdosta

| — | Sähköinen Internet-myynti asiakastyypin mukaan jaettuna: yritykseltä yritykselle ja yritykseltä julkishallinnolle |
| --- | --- |

—

Sähköinen Internet-myynti asiakastyypin mukaan jaettuna: yritykseltä yritykselle ja yritykseltä julkishallinnolle

| — | Sähköinen Internet-myynti asiakastyypin mukaan jaettuna: yritykseltä kuluttajalle |
| --- | --- |

—

Sähköinen Internet-myynti asiakastyypin mukaan jaettuna: yritykseltä kuluttajalle

| — | Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: oma maa |
| --- | --- |

—

Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: oma maa

| — | Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muut EU-valtiot |
| --- | --- |

—

Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muut EU-valtiot

| — | Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muu maailma |
| --- | --- |

—

Sähköinen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muu maailma

| — | On myynyt tuotteita erikoistuneiden yritykseltä yritykselle -markkinapaikkojen kautta |
| --- | --- |

—

On myynyt tuotteita erikoistuneiden yritykseltä yritykselle -markkinapaikkojen kautta

Tietokoneita käyttävistä yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | On tilannut muista tietoverkoista kuin Internetistä |
| --- | --- |

—

On tilannut muista tietoverkoista kuin Internetistä

| — | On vastaanottanut tilauksia muista tietoverkoista kuin Internetistä |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut tilauksia muista tietoverkoista kuin Internetistä

Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta tilanneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta tehtyjen tilausten osuus kaikista ostoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] ) |
| --- | --- |

—

Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta tehtyjen tilausten osuus kaikista ostoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] )

Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta tilauksia vastaanottaneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta vastaanotettujen tilausten osuus kokonaisliikevaihdosta |
| --- | --- |

—

Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta vastaanotettujen tilausten osuus kokonaisliikevaihdosta

Tietoturvallisuus

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: ohjelma virusten tarkistamiseksi tai torjumiseksi |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: ohjelma virusten tarkistamiseksi tai torjumiseksi

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: palomuurit |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: palomuurit

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: suojatut palvelimet |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: suojatut palvelimet

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedostojen varmuuskopiointi muualla |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedostojen varmuuskopiointi muualla

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: sähköinen allekirjoitus asiakkaan todentamismenetelmänä |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: sähköinen allekirjoitus asiakkaan todentamismenetelmänä

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: muu todentamismenetelmä (esimerkiksi PIN-koodi) |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: muu todentamismenetelmä (esimerkiksi PIN-koodi)

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedon salaaminen luottamuksellisuutta varten |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedon salaaminen luottamuksellisuutta varten

| — | Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ongelmat vuonna 2005, jotka johtivat tiedon tai työajan menetykseen |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ongelmat vuonna 2005, jotka johtivat tiedon tai työajan menetykseen

b.2)   Seuraavat yritysten ominaisuustiedot kerätään NACE Rev. 1.1:n pääluokan J nelinumerotasojen 65.12, 65.22, 66.01 ja 66.03 rahoitusalan yrityksiltä:

Tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ja niiden käyttö yrityksissä

Kaikista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät tietokoneita vähintään kerran viikossa |
| --- | --- |

—

Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät tietokoneita vähintään kerran viikossa

| — | Sellaisten työntekijöiden olemassaolo, jotka säännöllisesti työskentelevät osan ajastaan (puoli päivää viikossa tai enemmän) muualla kuin yrityksen tavanomaisella työpaikalla ja jotka ottavat yhteyden yrityksen tietokonejärjestelmiin sähköisen verkon kautta (etätyö) |
| --- | --- |

—

Sellaisten työntekijöiden olemassaolo, jotka säännöllisesti työskentelevät osan ajastaan (puoli päivää viikossa tai enemmän) muualla kuin yrityksen tavanomaisella työpaikalla ja jotka ottavat yhteyden yrityksen tietokonejärjestelmiin sähköisen verkon kautta (etätyö)

| — | Vaikeudet palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana |
| --- | --- |

—

Vaikeudet palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana

| — | Langattoman lähiverkon olemassaolo |
| --- | --- |

—

Langattoman lähiverkon olemassaolo

| — | Langallisen lähiverkon olemassaolo |
| --- | --- |

—

Langallisen lähiverkon olemassaolo

| — | Intranetin olemassaolo |
| --- | --- |

—

Intranetin olemassaolo

| — | Ekstranetin olemassaolo |
| --- | --- |

—

Ekstranetin olemassaolo

| — | Tilausten vastaanottamisen hallintaan tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän olemassaolo |
| --- | --- |

—

Tilausten vastaanottamisen hallintaan tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän olemassaolo

| — | Missä määrin viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana on korvattu perinteistä kirjepostia sähköisillä välineillä (ei ole korvattu, on korvattu vähäisessä määrin, on korvattu merkittävästi, on korvattu melkein kokonaan tai kokonaan, ei voida soveltaa) |
| --- | --- |

—

Missä määrin viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana on korvattu perinteistä kirjepostia sähköisillä välineillä (ei ole korvattu, on korvattu vähäisessä määrin, on korvattu merkittävästi, on korvattu melkein kokonaan tai kokonaan, ei voida soveltaa)

Etätyötä käyttävistä yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Etätyön tyyppi: työskentely kotona |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: työskentely kotona

| — | Etätyön tyyppi: asiakkaan ja/tai ulkoisen liikekumppanin tiloissa |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: asiakkaan ja/tai ulkoisen liikekumppanin tiloissa

| — | Etätyön tyyppi: saman yrityksen tai yritysryhmän maantieteellisesti hajaantuneissa tiloissa |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: saman yrityksen tai yritysryhmän maantieteellisesti hajaantuneissa tiloissa

| — | Etätyön tyyppi: työmatkojen aikana |
| --- | --- |

—

Etätyön tyyppi: työmatkojen aikana

Niistä yrityksistä, joilla oli vaikeuksia palkata tieto- ja viestintätekniikkaa hallitsevaa henkilöstöä vuoden 2005 aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tieto- ja viestintätekniikan käyttäjiä ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan käyttäjiä ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005

| — | Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoita ei ollut saatavilla tai heidän taitonsa eivät olleet täysin sopivia vuonna 2005

| — | Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden korkeat kulut vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden korkeat kulut vuonna 2005

Niistä yrityksistä, joilla on tilausten vastaanottamiseen tarkoitettu tietotekninen järjestelmä, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty yrityksen tai yritysryhmän sisäiseen järjestelmään |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty yrityksen tai yritysryhmän sisäiseen järjestelmään

| — | Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty asiakkaiden yritysjärjestelmiin |
| --- | --- |

—

Tilausten hallintaan tarkoitettu tietotekninen järjestelmä on yhdistetty asiakkaiden yritysjärjestelmiin

Internetin käyttö yrityksissä

Kaikista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttömahdollisuudet |
| --- | --- |

—

Internetin käyttömahdollisuudet

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät World Wide Webiin kytkettyä tietokonetta vähintään kerran viikossa |
| --- | --- |

—

Niiden työntekijöiden osuus, jotka käyttävät World Wide Webiin kytkettyä tietokonetta vähintään kerran viikossa

| — | Internet-yhteys: perinteinen modeemi |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: perinteinen modeemi

| — | Internet-yhteys: ISDN |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: ISDN

| — | Internet-yhteys: DSL |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: DSL

| — | Internet-yhteys: muu kiinteä Internet-yhteys |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: muu kiinteä Internet-yhteys

| — | Internet-yhteys: mobiiliyhteys |
| --- | --- |

—

Internet-yhteys: mobiiliyhteys

| — | Internet-yhteyden suurin siirtonopeus (alle 144 kt/s, vähintään 144 kt/s mutta alle 2 Mt/s, vähintään 2 Mt/s) |
| --- | --- |

—

Internet-yhteyden suurin siirtonopeus (alle 144 kt/s, vähintään 144 kt/s mutta alle 2 Mt/s, vähintään 2 Mt/s)

| — | Internetin käyttö koulutukseen |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö koulutukseen

| — | Internetin käyttö viranomaisasioinnissa vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viranomaisasioinnissa vuonna 2005

| — | oman Internet-sivuston olemassaolo |
| --- | --- |

—

oman Internet-sivuston olemassaolo

Viranomaisten kanssa Internetin kautta vuonna 2005 asioinneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttö tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005

| — | Internetin käyttö lomakkeiden saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö lomakkeiden saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta vuonna 2005

| — | Internetin käyttö täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille vuonna 2005

| — | Internetin käyttö ehdotuksen jättämiseksi sähköisessä tarjousjärjestelmässä (sähköinen julkinen hankintatoiminta) vuonna 2005 |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö ehdotuksen jättämiseksi sähköisessä tarjousjärjestelmässä (sähköinen julkinen hankintatoiminta) vuonna 2005

Niistä yrityksistä, joilla on Internet-sivusto, kerättävät ominaisuustiedot (vapaaehtoinen):

| — | Internet-sivusto omien tuotteiden tai palvelujen markkinoimiseksi (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Internet-sivusto omien tuotteiden tai palvelujen markkinoimiseksi (vapaaehtoinen)

Sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmät

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaille Internetissä |
| --- | --- |

—

Rahoituspalvelujen tarjoaminen asiakkaille Internetissä

Niistä yrityksistä, jotka ovat tarjonneet rahoituspalveluja asiakkaille Internetissä, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Maksamispalvelujen tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Maksamispalvelujen tarjoaminen

| — | Säästötalletuspalvelujen tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Säästötalletuspalvelujen tarjoaminen

| — | Lainojen tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Lainojen tarjoaminen

| — | Sijoituspalvelujen tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Sijoituspalvelujen tarjoaminen

| — | Henkivakuutusten tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Henkivakuutusten tarjoaminen

| — | Muiden vakuutusten tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Muiden vakuutusten tarjoaminen

| — | On vastaanottanut maksamispalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut maksamispalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | On vastaanottanut säästötalletuspalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut säästötalletuspalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | On vastaanottanut lainoja koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut lainoja koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | On vastaanottanut sijoituspalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut sijoituspalveluja koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | On vastaanottanut henkivakuutuksia koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut henkivakuutuksia koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | On vastaanottanut muita kuin henkivakuutuksia koskevia tilauksia Internetin kautta |
| --- | --- |

—

On vastaanottanut muita kuin henkivakuutuksia koskevia tilauksia Internetin kautta

| — | Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: oma maa |
| --- | --- |

—

Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: oma maa

| — | Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muut EU-valtiot |
| --- | --- |

—

Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muut EU-valtiot

| — | Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muu maailma |
| --- | --- |

—

Sähköinen vähittäisrahoituspalvelujen Internet-myynti määränpään mukaan jaettuna: muu maailma

Niistä yrityksistä, jotka tarjoavat pankkipalveluita Internetin kautta, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista yksityisistä tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista yksityisistä tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista liike-elämän tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tilauksia tehneiden osuus kaikista liike-elämän tilin- tai talletuksenhaltijoista prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Internetin kautta tehtyjen maksumääräysten arvon osuus (vapaaehtoinen) prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tehtyjen maksumääräysten arvon osuus (vapaaehtoinen) prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Internetin kautta tehdyistä tilauksista saatujen tulojen arvon osuus (vapaaehtoinen) prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Internetin kautta tehdyistä tilauksista saatujen tulojen arvon osuus (vapaaehtoinen) prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

Niistä yrityksistä, jotka tarjoavat vakuutuksia Internetin kautta, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Yksityisten asiakkaiden Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten osuus prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Yksityisten asiakkaiden Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten osuus prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Yritysasiakkaiden Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten osuus prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Yritysasiakkaiden Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten osuus prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Yksityisten ja yritysten Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten bruttovakuutusmaksutulo prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Yksityisten ja yritysten Internetin kautta tilaamien vakuutussopimusten bruttovakuutusmaksutulo prosenttiluokissa ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

Kaikista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot (vapaaehtoinen):

| — | Tilausten vastaanotto asiakkailta muista tietoverkoista kuin Internetistä (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Tilausten vastaanotto asiakkailta muista tietoverkoista kuin Internetistä (vapaaehtoinen)

Muiden tietoverkkojen kuin Internetin kautta asiakkailta tilauksia vastaanottaneista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot (vapaaehtoinen):

| — | Tietoverkon käyttö massamaksumääräysten vastaanottamiseksi yritysasiakkaiden tietokonesovelluksista (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Tietoverkon käyttö massamaksumääräysten vastaanottamiseksi yritysasiakkaiden tietokonesovelluksista (vapaaehtoinen)

| — | Käteisautomaattien (esimerkiksi pankkiautomaattien) verkon käyttö itsepalvelualueilla maksumääräysten vastaanottamiseksi ja/tai verkon käyttö vähittäisasiakkailta tai yksityishenkilöiltä saatavia luottokorttimaksumääräyksiä varten (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Käteisautomaattien (esimerkiksi pankkiautomaattien) verkon käyttö itsepalvelualueilla maksumääräysten vastaanottamiseksi ja/tai verkon käyttö vähittäisasiakkailta tai yksityishenkilöiltä saatavia luottokorttimaksumääräyksiä varten (vapaaehtoinen)

| — | Tietoverkon käyttö tilausten vastaanottamiseksi yrityksen tietojärjestelmään liitetyistä myyntiedustajien tietojärjestelmistä (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Tietoverkon käyttö tilausten vastaanottamiseksi yrityksen tietojärjestelmään liitetyistä myyntiedustajien tietojärjestelmistä (vapaaehtoinen)

| — | Muu muiden sähköisten tietoverkkojen kuin Internetin käyttö (vapaaehtoinen) |
| --- | --- |

—

Muu muiden sähköisten tietoverkkojen kuin Internetin käyttö (vapaaehtoinen)

Tietoturvallisuus

Internetin käyttömahdollisuudet omaavista yrityksistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: ohjelma virusten tarkistamiseksi tai torjumiseksi |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: ohjelma virusten tarkistamiseksi tai torjumiseksi

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: palomuurit |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: palomuurit

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: suojatut palvelimet |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: suojatut palvelimet

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedostojen varmuuskopiointi muualla |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedostojen varmuuskopiointi muualla

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: sähköinen allekirjoitus asiakkaan todentamismenetelmänä |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: sähköinen allekirjoitus asiakkaan todentamismenetelmänä

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: muu todentamismenetelmä (esimerkiksi PIN-koodi) |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: muu todentamismenetelmä (esimerkiksi PIN-koodi)

| — | Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedon salaaminen luottamuksellisuutta varten |
| --- | --- |

—

Tietoturvajärjestelmien käyttö: tiedon salaaminen luottamuksellisuutta varten

| — | Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ongelmat vuonna 2005, jotka johtivat tiedon tai työajan menetykseen |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät ongelmat vuonna 2005, jotka johtivat tiedon tai työajan menetykseen

2.   KATTAVUUS

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa määritellyt ominaisuustiedot kerätään yrityksiltä, jotka on luokiteltu seuraaviin toimialoihin ja yrityskokoihin.

a)   Toimiala: seuraaviin NACE-Rev. 1.1:n luokkiin luokitellut yritykset:

| NACE-luokka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Pääluokka D | Teollisuus |
| Pääluokka F | Rakentaminen |
| Pääluokka G | Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden korjaus |
| Kolminumerotasot 55.1 ja 55.2 | ”Hotellit” ja ”Leirintäalueet ja muut lyhytaikaiset majoituspalvelut” |
| Pääluokka I | Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne |
| Nelinumerotaso 65.12 | Muu pankkitoiminta |
| Nelinumerotaso 65.22 | Muu luotonanto |
| Nelinumerotaso 66.01 | Henkivakuutustoiminta |
| Nelinumerotaso 66.03 | Muu vakuutustoiminta |
| Pääluokka K | Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta sekä liiketoiminta |
| Kolminumerotasot 92.1 ja 92.2 | ”Elokuva- ja videotoiminta” ja ”Radio- ja televisiotoiminta” |

NACE-luokka

Kuvaus

Pääluokka D

Teollisuus

Pääluokka F

Rakentaminen

Pääluokka G

Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen, moottoripyörien sekä henkilökohtaisten ja taloustavaroiden korjaus

Kolminumerotasot 55.1 ja 55.2

”Hotellit” ja ”Leirintäalueet ja muut lyhytaikaiset majoituspalvelut”

Pääluokka I

Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne

Nelinumerotaso 65.12

Muu pankkitoiminta

Nelinumerotaso 65.22

Muu luotonanto

Nelinumerotaso 66.01

Henkivakuutustoiminta

Nelinumerotaso 66.03

Muu vakuutustoiminta

Pääluokka K

Kiinteistöalan toiminta, vuokraustoiminta sekä liiketoiminta

Kolminumerotasot 92.1 ja 92.2

”Elokuva- ja videotoiminta” ja ”Radio- ja televisiotoiminta”

b)   Yrityksen koko: yritykset, jotka työllistävät vähintään 10 henkilöä;

c)   Maantieteellinen soveltamisala: yritykset, jotka ovat sijoittuneet mihin tahansa jäsenvaltion alueella.

3.   VIITEKAUDET

Viitekausi on vuosi 2005 sähköisen kaupan ja sähköisen liiketoiminnan menetelmien muuttujille ja erikseen mainittaessa. Muille tiedoille viitekautena on tammikuu 2006.

4.   JAOTTELUT

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa esitetyt aiheet ja niiden ominaisuustiedot toimitetaan erikseen seuraavaa jaottelua käyttäen:

a)   Jaottelu taloudellisen toimialan mukaan: seuraavien NACE Rev. 1.1:n aggregaattien mukaan:

NACEn aggregaatti

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

b)   Jaottelu kokoluokan mukaan: tieto jaotellaan työntekijöiden määrän kokoluokkien mukaan.

Kokoluokka

| | 10 tai enemmän |
| --- | --- |

10 tai enemmän

| | 10–49 (pienet yritykset) |
| --- | --- |

10–49 (pienet yritykset)

| | 50–249 (keskikokoiset yritykset) |
| --- | --- |

50–249 (keskikokoiset yritykset)

| | 250 tai enemmän (suuret yritykset) |
| --- | --- |

250 tai enemmän (suuret yritykset)

c)   Maantieteellinen jaottelu: tieto jaotellaan seuraavien alueellisten ryhmien mukaan.

Alueellinen ryhmä

| | Tavoite 1 -alueet (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina) |
| --- | --- |

Tavoite 1 -alueet (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina)

| | Muut kuin tavoite 1 -alueet |
| --- | --- |

Muut kuin tavoite 1 -alueet

5.   TILASTOJAKSO

Tiedot toimitetaan kerran vuodesta 2006.

6.   MÄÄRÄAJAT

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut aggregaattitiedot, jotka on tarvittaessa merkitty luottamuksellisiksi tai epäluotettaviksi, toimitetaan Eurostatille ennen 5 päivää lokakuuta 2006. Tiedot tulee viimeistellä, validoida ja hyväksyä kyseiseen päivämäärään mennessä. Tiedot lähetetään taulukoidussa ja tietokoneella luettavassa muodossa Eurostatin ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut aggregaattitiedot, jotka on tarvittaessa merkitty luottamuksellisiksi tai epäluotettaviksi, toimitetaan Eurostatille ennen 5 päivää lokakuuta 2006. Tiedot tulee viimeistellä, validoida ja hyväksyä kyseiseen päivämäärään mennessä. Tiedot lähetetään taulukoidussa ja tietokoneella luettavassa muodossa Eurostatin ohjeiden mukaisesti.

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut metatiedot toimitetaan Eurostatille ennen 31 päivää heinäkuuta 2006. Metatiedot toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut metatiedot toimitetaan Eurostatille ennen 31 päivää heinäkuuta 2006. Metatiedot toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa.

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tietojen laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatille ennen 1 päivää joulukuuta 2006. Laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa. |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tietojen laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatille ennen 1 päivää joulukuuta 2006. Laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa.

---

LIITE II

Moduuli 2: yksityishenkilöt, kotitaloudet ja tietoyhteiskunta

1.   AIHEET JA NIIDEN OMINAISUUSTIEDOT

a)   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 liitteessä II olevasta luettelosta valitut aiheet viitevuodelle 2006 ovat seuraavat:

| — | Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuudet sekä käyttö |
| --- | --- |

—

Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuudet sekä käyttö

| — | Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien Internetin käyttö eri tarkoituksiin |
| --- | --- |

—

Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien Internetin käyttö eri tarkoituksiin

| — | Tietoturvallisuus |
| --- | --- |

—

Tietoturvallisuus

| — | Tieto- ja viestintätekninen osaaminen |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekninen osaaminen

| — | Tieto- ja viestintätekniikan sekä Internetin käytön esteet. |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan sekä Internetin käytön esteet.

b)   Seuraavat ominaisuustiedot on kerättävä:

| | Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuudet sekä käyttö
  Kaikista kotitalouksista kerättävät ominaisuustiedot:






  — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: TV (ilmoitetaan erikseen: satelliittiantenni, kaapelitelevisio ja digitaalitelevisio) |
| --- | --- | --- |

Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuudet sekä käyttö

Kaikista kotitalouksista kerättävät ominaisuustiedot:

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: TV (ilmoitetaan erikseen: satelliittiantenni, kaapelitelevisio ja digitaalitelevisio)

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: kiinteä puhelinliittymä |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: kiinteä puhelinliittymä

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: matkapuhelin (ilmoitetaan erikseen: Internet-yhteyden mahdollistava matkapuhelin) |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: matkapuhelin (ilmoitetaan erikseen: Internet-yhteyden mahdollistava matkapuhelin)

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: pelikonsoli |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: pelikonsoli

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: pöytätietokone |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: pöytätietokone

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: kannettava tietokone |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: kannettava tietokone

| — | Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: käsitietokone |
| --- | --- |

—

Tieto- ja viestintätekniikan laitteiden käyttömahdollisuudet kotona: käsitietokone

| — | Internetin käyttömahdollisuus kotona riippumatta siitä, käytetäänkö sitä |
| --- | --- |

—

Internetin käyttömahdollisuus kotona riippumatta siitä, käytetäänkö sitä

Niistä kotitalouksista, joilla on Internetin käyttömahdollisuus kotona, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käytön mahdollistava laite kotona: pöytätietokone |
| --- | --- |

—

Internetin käytön mahdollistava laite kotona: pöytätietokone

| — | Internetin käytön mahdollistava laite kotona: kannettava tietokone |
| --- | --- |

—

Internetin käytön mahdollistava laite kotona: kannettava tietokone

| — | Internetin käytön mahdollistava laite kotona: televisio, jossa on erityinen Internet-laite |
| --- | --- |

—

Internetin käytön mahdollistava laite kotona: televisio, jossa on erityinen Internet-laite

| — | Internetin käytön mahdollistava laite kotona: pelikonsoli |
| --- | --- |

—

Internetin käytön mahdollistava laite kotona: pelikonsoli

| — | Internetin käytön mahdollistava laite kotona: muut keinot (vapaaehtoinen: ilmoitetaan erikseen Internet-yhteyden mahdollistava matkapuhelin tai käsitietokone) |
| --- | --- |

—

Internetin käytön mahdollistava laite kotona: muut keinot (vapaaehtoinen: ilmoitetaan erikseen Internet-yhteyden mahdollistava matkapuhelin tai käsitietokone)

| — | Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: modeemi tai ISDN |
| --- | --- |

—

Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: modeemi tai ISDN

| — | Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: DSL |
| --- | --- |

—

Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: DSL

| — | Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: muu laajakaistayhteys (esimerkiksi kaapeli, UMTS jne.) |
| --- | --- |

—

Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: muu laajakaistayhteys (esimerkiksi kaapeli, UMTS jne.)

| — | Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: kapeakaistayhteys matkapuhelimella (WAP, GPRS jne.) |
| --- | --- |

—

Yhteystyyppi, jota käytetään Internetiä kotoa käytettäessä: kapeakaistayhteys matkapuhelimella (WAP, GPRS jne.)

Kaikista yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Milloin viimeksi käyttänyt tietokonetta (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei ole koskaan käyttänyt tietokonetta) |
| --- | --- |

—

Milloin viimeksi käyttänyt tietokonetta (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei ole koskaan käyttänyt tietokonetta)

| — | Matkapuhelimen käyttö |
| --- | --- |

—

Matkapuhelimen käyttö

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet tietokonetta viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tietokoneen käytön tiheys (joka päivä tai melkein joka päivä; vähintään kerran viikossa (mutta ei joka päivä); vähintään kerran kuukaudessa (mutta ei joka viikko); harvemmin kuin kerran kuukaudessa) |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käytön tiheys (joka päivä tai melkein joka päivä; vähintään kerran viikossa (mutta ei joka päivä); vähintään kerran kuukaudessa (mutta ei joka viikko); harvemmin kuin kerran kuukaudessa)

| — | Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: kotona |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: kotona

| — | Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: tavanomaisella työpaikalla (muualla kuin kotona) |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: tavanomaisella työpaikalla (muualla kuin kotona)

| — | Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: opiskelupaikassa |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: opiskelupaikassa

| — | Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: toisen henkilön kotona |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: toisen henkilön kotona

| — | Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: muualla |
| --- | --- |

—

Tietokoneen käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: muualla

Matkapuhelinta käyttävistä yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Perinteisen yksityisen kirjepostin korvaaminen teksti- tai kuvaviesteillä (ei korvautunut; korvautunut vähäisessä määrin; korvautunut merkittävästi; suurimmaksi osaksi tai kokonaan korvautunut; ei voida soveltaa) |
| --- | --- |

—

Perinteisen yksityisen kirjepostin korvaaminen teksti- tai kuvaviesteillä (ei korvautunut; korvautunut vähäisessä määrin; korvautunut merkittävästi; suurimmaksi osaksi tai kokonaan korvautunut; ei voida soveltaa)

| | Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien Internetin käyttö eri tarkoituksiin
  Kaikista yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:






  — | Milloin viimeksi käyttänyt Internetiä (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei koskaan käyttänyt Internetiä) |
| --- | --- | --- |

Yksityishenkilöiden ja/tai kotitalouksien Internetin käyttö eri tarkoituksiin

Kaikista yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

—

Milloin viimeksi käyttänyt Internetiä (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei koskaan käyttänyt Internetiä)

Internetiä jo käyttäneistä yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Milloin viimeksi käyttänyt Internetin kaupallisia palveluja yksityistarkoitukseen (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei ole koskaan ostanut tai tilannut) |
| --- | --- |

—

Milloin viimeksi käyttänyt Internetin kaupallisia palveluja yksityistarkoitukseen (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi sitten; ei ole koskaan ostanut tai tilannut)

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käytön tiheys viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana (joka päivä tai melkein joka päivä; vähintään kerran viikossa (mutta ei joka päivä); vähintään kerran kuukaudessa (mutta ei joka viikko); harvemmin kuin kerran kuukaudessa) |
| --- | --- |

—

Internetin käytön tiheys viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana (joka päivä tai melkein joka päivä; vähintään kerran viikossa (mutta ei joka päivä); vähintään kerran kuukaudessa (mutta ei joka viikko); harvemmin kuin kerran kuukaudessa)

| — | Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: kotona |
| --- | --- |

—

Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: kotona

| — | Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: työpaikalla (muualla kuin kotona) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: työpaikalla (muualla kuin kotona)

| — | Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: opiskelupaikassa |
| --- | --- |

—

Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: opiskelupaikassa

| — | Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: toisen henkilön kotona |
| --- | --- |

—

Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: toisen henkilön kotona

| — | Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: muualla (vapaaehtoinen: ilmoitetaan erikseen julkinen kirjasto, postitoimisto, julkinen toimisto, kaupungintalo tai valtion virasto, yhteisön tai vapaaehtoisjärjestön organisaatio, Internet-kahvila) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttöpaikka viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana: muualla (vapaaehtoinen: ilmoitetaan erikseen julkinen kirjasto, postitoimisto, julkinen toimisto, kaupungintalo tai valtion virasto, yhteisön tai vapaaehtoisjärjestön organisaatio, Internet-kahvila)

| — | Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: matkapuhelimella WAP- tai GPRS-yhteyttä käyttäen |
| --- | --- |

—

Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: matkapuhelimella WAP- tai GPRS-yhteyttä käyttäen

| — | Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: matkapuhelimella UMTS-yhteyttä käyttäen |
| --- | --- |

—

Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: matkapuhelimella UMTS-yhteyttä käyttäen

| — | Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: käsitietokone |
| --- | --- |

—

Mobiililaitteiden käyttö Internet-yhteyttä varten: käsitietokone

| — | Perinteisen yksityisen kirjepostin korvaaminen Internetillä tai sähköpostiviesteillä (ei korvautunut; korvautunut vähäisessä määrin; korvautunut merkittävästi; suurimmaksi osaksi tai kokonaan korvautunut; ei voida soveltaa) |
| --- | --- |

—

Perinteisen yksityisen kirjepostin korvaaminen Internetillä tai sähköpostiviesteillä (ei korvautunut; korvautunut vähäisessä määrin; korvautunut merkittävästi; suurimmaksi osaksi tai kokonaan korvautunut; ei voida soveltaa)

| — | Henkilökohtaisen (yksityisen tai työ-) sähköpostiosoitteen käyttö |
| --- | --- |

—

Henkilökohtaisen (yksityisen tai työ-) sähköpostiosoitteen käyttö

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin sähköpostin lähettämiseksi ja/tai vastaanottamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin sähköpostin lähettämiseksi ja/tai vastaanottamiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-puhelun soittamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-puhelun soittamiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muihin kommunikointitarkoituksiin |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muihin kommunikointitarkoituksiin

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tavaroita ja palveluita koskevan tiedon hakemiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tavaroita ja palveluita koskevan tiedon hakemiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin matkailu- ja majoituspalveluiden käyttämiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin matkailu- ja majoituspalveluiden käyttämiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-radion kuuntelemiseksi tai Internet-television katselemiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-radion kuuntelemiseksi tai Internet-television katselemiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin pelien pelaamiseksi tai pelien, kuvien tai musiikin lataamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin pelien pelaamiseksi tai pelien, kuvien tai musiikin lataamiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tietokoneohjelmien lataamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tietokoneohjelmien lataamiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin verkossa ilmestyvien sanoma- tai uutislehtien lukemiseksi tai lataamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin verkossa ilmestyvien sanoma- tai uutislehtien lukemiseksi tai lataamiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin työpaikan etsimiseksi tai työpaikkahakemuksen lähettämiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin työpaikan etsimiseksi tai työpaikkahakemuksen lähettämiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin terveystiedon hakemiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin terveystiedon hakemiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muiden tietojen hakemiseksi tai muita verkkopalveluja varten |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muiden tietojen hakemiseksi tai muita verkkopalveluja varten

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-pankin käyttämiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin Internet-pankin käyttämiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tavaroiden tai palvelujen myymiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tavaroiden tai palvelujen myymiseksi

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin virallista koulutusta varten |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin virallista koulutusta varten

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin aikuiskoulutusta varten |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin aikuiskoulutusta varten

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muuta koulutusta varten, joka liittyy erityisesti työllistymismahdollisuuksiin |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin muuta koulutusta varten, joka liittyy erityisesti työllistymismahdollisuuksiin

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin tietojen saamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin lomakkeiden lataamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin lomakkeiden lataamiseksi viranomaisten Internet-sivustoilta

| — | Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana yksityistarkoituksiin täytettyjen lomakkeiden palauttamiseksi viranomaisille

| — | Internetin käyttö viranomaisasioinnissa (käyttää, kiinnostunut käyttämään, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö viranomaisasioinnissa (käyttää, kiinnostunut käyttämään, ei kiinnostunut)

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana ja jotka ovat kiinnostuneita sähköisistä viranomaispalveluista, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Sähköiset viranomaispalvelut tuloverotusta varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut tuloverotusta varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut työn hakemiseksi työvoimatoimistoista (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut työn hakemiseksi työvoimatoimistoista (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut sosiaaliturvaetuuksia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut sosiaaliturvaetuuksia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut henkilökohtaisia asiakirjoja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut henkilökohtaisia asiakirjoja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut auton rekisteröintiä varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut auton rekisteröintiä varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut rakennuslupia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut rakennuslupia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut rikosilmoituksia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut rikosilmoituksia varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut julkisia kirjastoja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut julkisia kirjastoja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut todistusten hakemiseksi ja antamiseksi (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut todistusten hakemiseksi ja antamiseksi (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut korkea-asteen koulutukseen tai yliopistoon ilmoittautumiseksi (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut korkea-asteen koulutukseen tai yliopistoon ilmoittautumiseksi (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut muuttoilmoitusta varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut muuttoilmoitusta varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

| — | Sähköiset viranomaispalvelut terveyspalveluja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut) |
| --- | --- |

—

Sähköiset viranomaispalvelut terveyspalveluja varten (käyttää, aikoo käyttää, ei kiinnostunut)

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä verkkokauppaan viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttö elintarvikkeiden tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö elintarvikkeiden tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö taloustarvikkeiden tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö taloustarvikkeiden tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö elokuvien tai musiikin tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö elokuvien tai musiikin tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa)

| — | Internetin käyttö kirjojen, lehtien, sanomalehtien tai sähköisen oppimateriaalin tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö kirjojen, lehtien, sanomalehtien tai sähköisen oppimateriaalin tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa)

| — | Internetin käyttö vaatteiden tai urheilutarvikkeiden tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö vaatteiden tai urheilutarvikkeiden tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö tietokoneohjelmien tai päivitysten tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa) |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö tietokoneohjelmien tai päivitysten tilaamiseksi (ilmoitettava erikseen, toimitetaanko verkossa)

| — | Internetin käyttö tietoteknisten laitteistojen tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö tietoteknisten laitteistojen tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö sähkölaitteiden tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö sähkölaitteiden tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö osakkeiden ostomääräystä, rahoituspalveluja tai vakuutusta varten |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö osakkeiden ostomääräystä, rahoituspalveluja tai vakuutusta varten

| — | Internetin käyttö matka- tai lomamajoituksen tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö matka- tai lomamajoituksen tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö tapahtumien pääsylippujen tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö tapahtumien pääsylippujen tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö arpajaisiin tai vedonlyöntiin osallistumiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö arpajaisiin tai vedonlyöntiin osallistumiseksi

| — | Internetin käyttö muiden tavaroiden tai palvelujen tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö muiden tavaroiden tai palvelujen tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö Internetin ulkopuolelta tunnetulta vähittäismyyjältä tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö Internetin ulkopuolelta tunnetulta vähittäismyyjältä tilaamiseksi

| — | Internetin käyttö Internetistä tunnetulta tai sieltä löydetyltä vähittäismyyjältä tilaamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttö Internetistä tunnetulta tai sieltä löydetyltä vähittäismyyjältä tilaamiseksi

| — | Internet-kaupan yhteydessä esiintyneet ongelmat riippumatta ongelman tyypistä |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan yhteydessä esiintyneet ongelmat riippumatta ongelman tyypistä

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä verkkokauppaan viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana ja joilla on ollut sen kanssa ongelmia, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: vaikeuksia löytää takuuta koskevia tietoja |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: vaikeuksia löytää takuuta koskevia tietoja

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: toimitusnopeus on hitaampi kuin ilmoitettu |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: toimitusnopeus on hitaampi kuin ilmoitettu

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: lopulliset kustannukset ovat korkeammat kuin on ilmoitettu |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: lopulliset kustannukset ovat korkeammat kuin on ilmoitettu

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: toimitetut tavarat ovat vääriä tai viallisia tai mitään tavaroita ei ole toimitettu |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: toimitetut tavarat ovat vääriä tai viallisia tai mitään tavaroita ei ole toimitettu

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: turvallisen maksamisen puutteet |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: turvallisen maksamisen puutteet

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: valitukset ja korjaukset vaikeita tai valituksen jälkeen ei ole saatu tyydyttävää vastausta |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: valitukset ja korjaukset vaikeita tai valituksen jälkeen ei ole saatu tyydyttävää vastausta

| — | Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: muu |
| --- | --- |

—

Internet-kaupassa esiintyneet ongelmat: muu

Tietoturvallisuus

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä kotona viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Spam (ei-toivottuja sähköpostiviestejä, joita henkilö pitää roskapostina eikä haluaisi vastaanottaa) |
| --- | --- |

—

Spam (ei-toivottuja sähköpostiviestejä, joita henkilö pitää roskapostina eikä haluaisi vastaanottaa)

Tieto- ja viestintätekninen osaaminen

Tietokonetta edes joskus käyttäneistä yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Viimeisin vähintään kolmen tunnin mittainen mitä tahansa tietokoneen käyttöä koskeva kurssi (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi, mutta alle kolme vuotta sitten; yli kolme vuotta sitten; ei ole koskaan ollut kurssilla) |
| --- | --- |

—

Viimeisin vähintään kolmen tunnin mittainen mitä tahansa tietokoneen käyttöä koskeva kurssi (viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana; yli kolme kuukautta, mutta alle vuosi sitten; yli vuosi, mutta alle kolme vuotta sitten; yli kolme vuotta sitten; ei ole koskaan ollut kurssilla)

| — | Tietotekninen osaaminen tiedoston tai kansion kopioimiseksi tai siirtämiseksi |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen tiedoston tai kansion kopioimiseksi tai siirtämiseksi

| — | Tietotekninen osaaminen: kopioimiseen ja liittämiseen tarkoitettujen työkalujen käyttäminen tiedon kopioimiseksi tai siirtämiseksi asiakirjan sisällä |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen: kopioimiseen ja liittämiseen tarkoitettujen työkalujen käyttäminen tiedon kopioimiseksi tai siirtämiseksi asiakirjan sisällä

| — | Tietotekninen osaaminen aritmeettisten peruskaavojen käyttämiseksi laskutaulukossa |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen aritmeettisten peruskaavojen käyttämiseksi laskutaulukossa

| — | Tietotekninen osaaminen tiedostojen pakkaamiseksi |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen tiedostojen pakkaamiseksi

| — | Tietotekninen osaaminen uusien laitteiden, kuten kirjoittimen tai modeemin, kytkemiseksi ja asentamiseksi |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen uusien laitteiden, kuten kirjoittimen tai modeemin, kytkemiseksi ja asentamiseksi

| — | Tietotekninen osaaminen tietokoneohjelman kirjoittamiseksi erityistä ohjelmointikieltä käyttäen |
| --- | --- |

—

Tietotekninen osaaminen tietokoneohjelman kirjoittamiseksi erityistä ohjelmointikieltä käyttäen

Internetiä edes joskus käyttäneistä yksityishenkilöistä kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin käyttötaidot hakukoneen käyttämiseksi tiedonhaussa |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot hakukoneen käyttämiseksi tiedonhaussa

| — | Internetin käyttötaidot sellaisen sähköpostin lähettämiseksi, jossa on liitetiedostoja |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot sellaisen sähköpostin lähettämiseksi, jossa on liitetiedostoja

| — | Internetin käyttötaidot viestien lähettämiseksi verkkojutteluun, keskusteluryhmiin tai verkkokeskustelupalstalle |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot viestien lähettämiseksi verkkojutteluun, keskusteluryhmiin tai verkkokeskustelupalstalle

| — | Internetin käyttötaidot: Internetin käyttäminen puhelujen soittamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot: Internetin käyttäminen puhelujen soittamiseksi

| — | Internetin käyttötaidot: vertaisverkon käyttö elokuvien, musiikin jne. vaihtamiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot: vertaisverkon käyttö elokuvien, musiikin jne. vaihtamiseksi

| — | Internetin käyttötaidot Internet-sivuston luomiseksi |
| --- | --- |

—

Internetin käyttötaidot Internet-sivuston luomiseksi

Niistä yksityishenkilöistä, jotka osaavat käyttää tietokonetta tai Internetiä yhdellä tai useammalla tavalla, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: virallinen koulutuslaitos |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: virallinen koulutuslaitos

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: aikuiskoulutuskeskuksen kurssit (ei kuitenkaan työnantajan aloitteesta) |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: aikuiskoulutuskeskuksen kurssit (ei kuitenkaan työnantajan aloitteesta)

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: ammatillisen täydennyskoulutuksen kurssit (työnantajan pyynnöstä) |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: ammatillisen täydennyskoulutuksen kurssit (työnantajan pyynnöstä)

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: itseopiskelu kirjoja, CD-ROMeja jne. käyttäen |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: itseopiskelu kirjoja, CD-ROMeja jne. käyttäen

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: itseopiskelu tekemällä oppien -menetelmällä |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: itseopiskelu tekemällä oppien -menetelmällä

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: epämuodollinen tuki työtovereilta, sukulaisilta ja ystäviltä |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: epämuodollinen tuki työtovereilta, sukulaisilta ja ystäviltä

| — | Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: muut keinot |
| --- | --- |

—

Tietoteknisten taitojen hankkimiskeinot: muut keinot

Tieto- ja viestintätekniikan sekä Internetin käytön esteet

Niistä kotitalouksista, joilla ei ole Internetin käyttömahdollisuutta kotona, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internetin kotikäytön esteet: käyttö on mahdollista muualla |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: käyttö on mahdollista muualla

| — | Internetin kotikäytön esteet: ei halua Internetiä (koska sen sisältö on haitallista jne.) |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: ei halua Internetiä (koska sen sisältö on haitallista jne.)

| — | Internetin kotikäytön esteet: ei tarvitse Internetiä (koska siitä ei ole hyötyä, se ei ole kiinnostava jne.) |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: ei tarvitse Internetiä (koska siitä ei ole hyötyä, se ei ole kiinnostava jne.)

| — | Internetin kotikäytön esteet: laitteista aiheutuvat kulut ovat liian korkeat |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: laitteista aiheutuvat kulut ovat liian korkeat

| — | Internetin kotikäytön esteet: käytöstä aiheutuvat kulut ovat liian korkeat |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: käytöstä aiheutuvat kulut ovat liian korkeat

| — | Internetin kotikäytön esteet: taitojen puute |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: taitojen puute

| — | Internetin kotikäytön esteet: fyysinen vamma |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: fyysinen vamma

| — | Internetin kotikäytön esteet: huoli yksityisyydestä tai turvallisuudesta |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: huoli yksityisyydestä tai turvallisuudesta

| — | Internetin kotikäytön esteet: muu |
| --- | --- |

—

Internetin kotikäytön esteet: muu

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana, mutta jotka eivät vielä käytä Internetiä korvaamaan henkilökohtaisia yhteyksiä tai asioimista julkisissa palveluissa tai hallinnossa, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: tarvittavia palveluja ei ole verkossa tai niiden löytäminen on vaikeaa |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: tarvittavia palveluja ei ole verkossa tai niiden löytäminen on vaikeaa

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: henkilökohtainen yhteys puuttuu |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: henkilökohtainen yhteys puuttuu

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: välitön reaktio puuttuu |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: välitön reaktio puuttuu

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: huoli henkilökohtaisten tietojen suojasta ja turvallisuudesta |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: huoli henkilökohtaisten tietojen suojasta ja turvallisuudesta

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: lisämaksut |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: lisämaksut

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: liian monimutkaista |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: liian monimutkaista

| — | Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: muu |
| --- | --- |

—

Sähköisten viranomaispalvelujen käytön esteet: muu

Niistä yksityishenkilöistä, jotka ovat käyttäneet Internetiä muuhun kuin verkkokauppaan viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana, kerättävät ominaisuustiedot:

| — | Internet-kaupan esteet: ei ole tarvetta |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: ei ole tarvetta

| — | Internet-kaupan esteet: tekee ostokset mieluimmin henkilökohtaisesti, haluaa nähdä tuotteen, uskollisuus kaupoille, uskollisuus tavoille |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: tekee ostokset mieluimmin henkilökohtaisesti, haluaa nähdä tuotteen, uskollisuus kaupoille, uskollisuus tavoille

| — | Internet-kaupan esteet: taitojen puute |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: taitojen puute

| — | Internet-kaupan esteet: Internetin kautta tilattujen tavaroiden toimitus on ongelma |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: Internetin kautta tilattujen tavaroiden toimitus on ongelma

| — | Internet-kaupan esteet: huoli yksityisyydestä tai turvallisuudesta |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: huoli yksityisyydestä tai turvallisuudesta

| — | Internet-kaupan esteet: luottamuspula tavaroiden vastaanottamisen tai palauttamisen suhteen, huoli valituksista tai korjauksista |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: luottamuspula tavaroiden vastaanottamisen tai palauttamisen suhteen, huoli valituksista tai korjauksista

| — | Internet-kaupan esteet: ei ole maksukorttia, jolla voisi maksaa Internetissä |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: ei ole maksukorttia, jolla voisi maksaa Internetissä

| — | Internet-kaupan esteet: Internet-yhteys on liian hidas |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: Internet-yhteys on liian hidas

| — | Internet-kaupan esteet: muu |
| --- | --- |

—

Internet-kaupan esteet: muu

2.   KATTAVUUS

| a) | Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen kotitalouksiin liittyvien ominaisuustietojen tilastoyksiköinä ovat ne kotitaloudet, joissa on vähintään yksi 16–74-vuotias jäsen. |
| --- | --- |

a)

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen kotitalouksiin liittyvien ominaisuustietojen tilastoyksiköinä ovat ne kotitaloudet, joissa on vähintään yksi 16–74-vuotias jäsen.

| b) | Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen yksityishenkilöihin liittyvien ominaisuustietojen tilastoyksiköinä ovat 16–74-vuotiaat yksityishenkilöt. |
| --- | --- |

b)

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen yksityishenkilöihin liittyvien ominaisuustietojen tilastoyksiköinä ovat 16–74-vuotiaat yksityishenkilöt.

| c) | Maantieteellinen soveltamisala kattaa kaikki kotitaloudet ja/tai yksityishenkilöt, jotka asuvat missä tahansa jäsenvaltion alueella. |
| --- | --- |

c)

Maantieteellinen soveltamisala kattaa kaikki kotitaloudet ja/tai yksityishenkilöt, jotka asuvat missä tahansa jäsenvaltion alueella.

3.   VIITEKAUDET

Kerättävien tilastojen viitekausi on vuoden 2006 ensimmäinen neljännes.

4.   JAOTTELUT

| a) | Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen kotitalouksiin liittyvien aiheiden ja niiden ominaisuustietojen osalta kerätään seuraavat taustatiedot:






  — | Maantieteellinen sijainti: asuminen tavoite 1 -alueilla (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina), asuminen muilla alueilla. |
| --- | --- | --- |

a)

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen kotitalouksiin liittyvien aiheiden ja niiden ominaisuustietojen osalta kerätään seuraavat taustatiedot:

—

Maantieteellinen sijainti: asuminen tavoite 1 -alueilla (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina), asuminen muilla alueilla.

| — | Kaupungistumisen aste: asuminen alueilla, joiden asukastiheys on korkea; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on keskitasoa; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on vähäinen. |
| --- | --- |

—

Kaupungistumisen aste: asuminen alueilla, joiden asukastiheys on korkea; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on keskitasoa; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on vähäinen.

| — | Kotitalouden tyyppi: kotitalouden jäsenten lukumäärä (kerätään erikseen: alle 16-vuotiaiden lasten lukumäärä). |
| --- | --- |

—

Kotitalouden tyyppi: kotitalouden jäsenten lukumäärä (kerätään erikseen: alle 16-vuotiaiden lasten lukumäärä).

| — | (vapaaehtoinen) Kotitalouden nettokuukausitulot (kerätään määränä tai kvartiileja käyttäen). |
| --- | --- |

—

(vapaaehtoinen) Kotitalouden nettokuukausitulot (kerätään määränä tai kvartiileja käyttäen).

| b) | Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen yksityishenkilöihin liittyvien aiheiden ja niiden ominaisuustietojen osalta kerätään seuraavat taustatiedot:






  — | Maantieteellinen sijainti: asuminen tavoite 1 -alueilla (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina), asuminen muilla alueilla. |
| --- | --- | --- |

b)

Tämän liitteen 1 kohdan b alakohdassa lueteltujen yksityishenkilöihin liittyvien aiheiden ja niiden ominaisuustietojen osalta kerätään seuraavat taustatiedot:

—

Maantieteellinen sijainti: asuminen tavoite 1 -alueilla (siirtymävaiheessa olevat tai järjestelmästä poistumassa olevat alueet mukaan luettuina), asuminen muilla alueilla.

| — | Kaupungistumisen aste: asuminen alueilla, joiden asukastiheys on korkea; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on keskitasoa; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on vähäinen. |
| --- | --- |

—

Kaupungistumisen aste: asuminen alueilla, joiden asukastiheys on korkea; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on keskitasoa; asuminen alueilla, joiden asukastiheys on vähäinen.

| — | Sukupuoli: mies, nainen. |
| --- | --- |

—

Sukupuoli: mies, nainen.

| — | Ikäryhmä: alle 16 (vapaaehtoinen), 16–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65–74, yli 74 (vapaaehtoinen). |
| --- | --- |

—

Ikäryhmä: alle 16 (vapaaehtoinen), 16–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65–74, yli 74 (vapaaehtoinen).

| — | Korkein suoritettu koulutustaso kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED 97) mukaan: alhainen (ISCED 0, 1 tai 2), keskitaso (ISCED 3 tai 4), korkea (ISCED 5 tai 6). |
| --- | --- |

—

Korkein suoritettu koulutustaso kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED 97) mukaan: alhainen (ISCED 0, 1 tai 2), keskitaso (ISCED 3 tai 4), korkea (ISCED 5 tai 6).

| — | Työllistymistilanne: työntekijä; itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina; työtön; työvoimaan kuulumattomat opiskelijat; muut työvoimaan kuulumattomat. |
| --- | --- |

—

Työllistymistilanne: työntekijä; itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina; työtön; työvoimaan kuulumattomat opiskelijat; muut työvoimaan kuulumattomat.

| — | Kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO-88(COM)) mukainen ammatti: ruumiillisen työn tekijä, muun kuin ruumiillisen työn tekijä, tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijät, muun kuin tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijät. |
| --- | --- |

—

Kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO-88(COM)) mukainen ammatti: ruumiillisen työn tekijä, muun kuin ruumiillisen työn tekijä, tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijät, muun kuin tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijät.

5.   JAKSO

Tiedot toimitetaan kerran vuodesta 2006.

6.   TULOSTEN TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAIKA

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut aggregaattitiedot, jotka on tarvittaessa merkitty luottamuksellisiksi tai epäluotettaviksi, toimitetaan Eurostatille ennen 5 päivää lokakuuta 2006. Tiedot tulee viimeistellä, validoida ja hyväksyä kyseiseen päivämäärään mennessä. Tiedot lähetetään taulukoidussa ja tietokoneella luettavassa muodossa Eurostatin ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut aggregaattitiedot, jotka on tarvittaessa merkitty luottamuksellisiksi tai epäluotettaviksi, toimitetaan Eurostatille ennen 5 päivää lokakuuta 2006. Tiedot tulee viimeistellä, validoida ja hyväksyä kyseiseen päivämäärään mennessä. Tiedot lähetetään taulukoidussa ja tietokoneella luettavassa muodossa Eurostatin ohjeiden mukaisesti.

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut metatiedot toimitetaan Eurostatille ennen 31 päivää heinäkuuta 2006. Metatiedot toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa. |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 6 artiklassa tarkoitetut metatiedot toimitetaan Eurostatille ennen 31 päivää heinäkuuta 2006. Metatiedot toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa.

| c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tietojen laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatille ennen 1 päivää joulukuuta 2006. Laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa. |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tietojen laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatille ennen 1 päivää joulukuuta 2006. Laatua koskeva kertomus toimitetaan Eurostatin raportointimallin muodossa.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/63

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1100/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

jalostamattomien kuivattujen viikunoiden tuottajille maksettavasta vähimmäishinnasta sekä kuivattujen viikunoiden tuotantotuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 (1) ja erityisesti sen 6 b artiklan 3 kohdan ja 6 c artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tukijärjestelmän osalta 29 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2003 (2) 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetaan kuivattujen viikunoiden markkinointivuoden alkamis- ja päättymispäivä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tukijärjestelmän osalta 29 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2003 (2) 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetaan kuivattujen viikunoiden markkinointivuoden alkamis- ja päättymispäivä.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tuotantotukeen oikeutettujen kuivattujen viikunoiden ominaisuuksien osalta 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1573/1999 (3) 1 artiklassa määritellään perusteet, jotka tuotteiden on täytettävä, jotta niistä voidaan maksaa vähimmäishinta ja tuotantotukea. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tuotantotukeen oikeutettujen kuivattujen viikunoiden ominaisuuksien osalta 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1573/1999 (3) 1 artiklassa määritellään perusteet, jotka tuotteiden on täytettävä, jotta niistä voidaan maksaa vähimmäishinta ja tuotantotukea.

| (3) | Sen vuoksi olisi vahvistettava vähimmäishinta markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 b artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti ja tuotantotuki markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 c artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi vahvistettava vähimmäishinta markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 b artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti ja tuotantotuki markkinointivuodeksi 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 c artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Markkinointivuonna 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vähimmäishinta tuottajalta lähtiessä on 878,86 euroa nettotonnilta jalostamattomia kuivattuja viikunoita.

Markkinointivuonna 2005/2006 asetuksen (EY) N:o 2201/96 6 a artiklan 1 kohdan mukaisen tuotantotuen määrä on 258,57 euroa nettotonnilta kuivattuja viikunoita.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 386/2004 (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EUVL L 218, 30.8.2003, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 180/2005 (EUVL L 30, 3.2.2005, s. 7).

2

(3)  EYVL L 187, 20.7.1999, s. 27.

3

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/64

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1101/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

jalostettaviksi tarkoitettujen päärynöiden tuen määrästä markkinointivuonna 2005/2006

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tukijärjestelmän osalta 29 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2003 (2) 3 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään, että komissio julkaisee jalostettaviksi tarkoitettuihin päärynöihin sovellettavan tuen määrän viimeistään 15 päivänä kesäkuuta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tukijärjestelmän osalta 29 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2003 (2) 3 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetään, että komissio julkaisee jalostettaviksi tarkoitettuihin päärynöihin sovellettavan tuen määrän viimeistään 15 päivänä kesäkuuta.

| (2) | Tukijärjestelmään kuuluvien päärynäjalosteiden määrät ovat viimeksi kuluneiden kolmen markkinointivuoden aikana olleet keskimäärin 11 946 tonnia yhteisön kynnyksen yläpuolella. |
| --- | --- |

(2)

Tukijärjestelmään kuuluvien päärynäjalosteiden määrät ovat viimeksi kuluneiden kolmen markkinointivuoden aikana olleet keskimäärin 11 946 tonnia yhteisön kynnyksen yläpuolella.

| (3) | Jalostuskynnyksensä ylittäneiden jäsenvaltioiden osalta jalostettaviksi tarkoitettavien päärynöiden tuen määrää markkinointivuonna 2005/2006 olisi sen vuoksi muutettava asetuksen (EY) N:o 2201/96 4 artiklan 2 kohdassa säädetystä tasosta kyseisen asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jalostuskynnyksensä ylittäneiden jäsenvaltioiden osalta jalostettaviksi tarkoitettavien päärynöiden tuen määrää markkinointivuonna 2005/2006 olisi sen vuoksi muutettava asetuksen (EY) N:o 2201/96 4 artiklan 2 kohdassa säädetystä tasosta kyseisen asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hedelmä- ja vihannesjalosteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2201/96 2 artiklan mukainen päärynöiden tuen määrä markkinointivuonna 2005/2006 on:

| — | 161,70 euroa tonnilta Tšekissä, |
| --- | --- |

—

161,70 euroa tonnilta Tšekissä,

| — | 155,23 euroa tonnilta Kreikassa, |
| --- | --- |

—

155,23 euroa tonnilta Kreikassa,

| — | 157,59 euroa tonnilta Espanjassa, |
| --- | --- |

—

157,59 euroa tonnilta Espanjassa,

| — | 161,70 euroa tonnilta Ranskassa, |
| --- | --- |

—

161,70 euroa tonnilta Ranskassa,

| — | 124,58 euroa tonnilta Italiassa, |
| --- | --- |

—

124,58 euroa tonnilta Italiassa,

| — | 161,70 euroa tonnilta Unkarissa, |
| --- | --- |

—

161,70 euroa tonnilta Unkarissa,

| — | 159,09 euroa tonnilta Alankomaissa, |
| --- | --- |

—

159,09 euroa tonnilta Alankomaissa,

| — | 161,70 euroa tonnilta Itävallassa, |
| --- | --- |

—

161,70 euroa tonnilta Itävallassa,

| — | 161,70 euroa tonnilta Portugalissa. |
| --- | --- |

—

161,70 euroa tonnilta Portugalissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 386/2004 (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 25).

1

(2)  EUVL L 218, 30.8.2003, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 180/2005 (EUVL L 30, 3.2.2005, s. 7).

2

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/65

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1102/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 muuttamisesta tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2658/87 tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon GATTiin sidottujen ja tiettyjen muiden yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hoidosta, mainittujen kiintiöiden muuttamista tai mukauttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1808/95 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 32/2000 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004 (3), muutettiin eräiden asetuksen (EY) N:o 32/2000 liitteissä III, IV ja V lueteltujen tuotteiden yhdistetyn nimikkeistön koodeja. Liitteet olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(1)

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1810/2004 (3), muutettiin eräiden asetuksen (EY) N:o 32/2000 liitteissä III, IV ja V lueteltujen tuotteiden yhdistetyn nimikkeistön koodeja. Liitteet olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (2) | Tätä asetusta olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1810/2004 voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(2)

Tätä asetusta olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1810/2004 voimaantulopäivästä.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 32/2000 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liitteessä III järjestysnumeron 09.0107 kohdalla olevat koodit seuraavasti:






  a) | korvataan CN-koodi ”ex 5702 39 90” CN-koodilla ”ex 5702 39 00”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liitteessä III järjestysnumeron 09.0107 kohdalla olevat koodit seuraavasti:

a)

korvataan CN-koodi ”ex 5702 39 90” CN-koodilla ”ex 5702 39 00”;

| b) | korvataan CN-koodi ”ex 5702 49 90” CN-koodilla ”ex 5702 49 00” ja kyseisen koodin Taric-alanimike ”10” Taric-alanimikkeellä ”20”; |
| --- | --- |

b)

korvataan CN-koodi ”ex 5702 49 90” CN-koodilla ”ex 5702 49 00” ja kyseisen koodin Taric-alanimike ”10” Taric-alanimikkeellä ”20”;

| c) | korvataan CN-koodi ”ex 5703 90 00” CN-koodeilla ”ex 5703 90 10” ja ”ex 5703 90 90”. |
| --- | --- |

c)

korvataan CN-koodi ”ex 5703 90 00” CN-koodeilla ”ex 5703 90 10” ja ”ex 5703 90 90”.

| 2) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | muutetaan järjestysnumeron 09.0106 toisessa sarakkeessa olevat CN-koodit seuraavasti:






  i) | korvataan CN-koodi ”6207 91 90” CN-koodilla ”ex 6207 91 00”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

muutetaan järjestysnumeron 09.0106 toisessa sarakkeessa olevat CN-koodit seuraavasti:

i)

korvataan CN-koodi ”6207 91 90” CN-koodilla ”ex 6207 91 00”;

| ii) | korvataan CN-koodi ”6208 91 19” CN-koodilla ”ex 6208 91 00”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan CN-koodi ”6208 91 19” CN-koodilla ”ex 6208 91 00”;

| iii) | korvataan CN-koodi ”6302 51” CN-koodilla ”6302 51 00”; |
| --- | --- |

iii)

korvataan CN-koodi ”6302 51” CN-koodilla ”6302 51 00”;

| iv) | korvataan CN-koodi ”6302 91” CN-koodilla ”6302 91 00”; |
| --- | --- |

iv)

korvataan CN-koodi ”6302 91” CN-koodilla ”6302 91 00”;

| v) | korvataan CN-koodit ”6301 20 91” ja ”6301 20 99” CN-koodilla ”6301 20 90”. |
| --- | --- |

v)

korvataan CN-koodit ”6301 20 91” ja ”6301 20 99” CN-koodilla ”6301 20 90”.

| b) | muutetaan järjestysnumeron 09.0106 Taricia koskevassa sarakkeessa olevat koodit seuraavasti:






  i) | korvataan CN-koodia ”6207 91 90” koskevalla rivillä koodi ”10” koodilla ”91”; |
| --- | --- | --- |

b)

muutetaan järjestysnumeron 09.0106 Taricia koskevassa sarakkeessa olevat koodit seuraavasti:

i)

korvataan CN-koodia ”6207 91 90” koskevalla rivillä koodi ”10” koodilla ”91”;

| ii) | korvataan CN-koodia ”6208 91 19” koskevalla rivillä koodi ”10” koodilla ”18”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan CN-koodia ”6208 91 19” koskevalla rivillä koodi ”10” koodilla ”18”;

| c) | muutetaan järjestysnumeron 09.0106 kohdalla olevat CN-koodit seuraavasti:






  i) | korvataan CN-koodi ”6207 91 90” CN-koodilla ”6207 91 00”; |
| --- | --- | --- |

c)

muutetaan järjestysnumeron 09.0106 kohdalla olevat CN-koodit seuraavasti:

i)

korvataan CN-koodi ”6207 91 90” CN-koodilla ”6207 91 00”;

| ii) | korvataan CN-koodi ”6208 91 19” CN-koodilla ”6208 91 00”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan CN-koodi ”6208 91 19” CN-koodilla ”6208 91 00”;

| iii) | korvataan CN-koodit ”6301 20 91” ja ”6301 20 99” CN-koodilla ”6301 20 90”. |
| --- | --- |

iii)

korvataan CN-koodit ”6301 20 91” ja ”6301 20 99” CN-koodilla ”6301 20 90”.

| iv) | korvataan CN-koodit ”6302 51 10” ja ”6302 51 90” CN-koodilla ”6302 51 00”. |
| --- | --- |

iv)

korvataan CN-koodit ”6302 51 10” ja ”6302 51 90” CN-koodilla ”6302 51 00”.

| v) | korvataan CN-koodit ”6302 91 10” ja ”6302 91 90” CN-koodilla ”6302 91 00”. |
| --- | --- |

v)

korvataan CN-koodit ”6302 91 10” ja ”6302 91 90” CN-koodilla ”6302 91 00”.

| 3) | Muutetaan liitteessä V olevassa Taric-koodiluettelossa järjestysnumeron 09.0103 CN-koodeja koskevassa sarakkeessa koodit seuraavasti:






  a) | korvataan CN-koodit ”5210 11 10” ja ”5210 11 90” CN-koodilla ”5210 11 00”. |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liitteessä V olevassa Taric-koodiluettelossa järjestysnumeron 09.0103 CN-koodeja koskevassa sarakkeessa koodit seuraavasti:

a)

korvataan CN-koodit ”5210 11 10” ja ”5210 11 90” CN-koodilla ”5210 11 00”.

| b) | korvataan CN-koodit ”5210 21 10” ja ”5210 21 90” CN-koodilla ”5210 21 00”. |
| --- | --- |

b)

korvataan CN-koodit ”5210 21 10” ja ”5210 21 90” CN-koodilla ”5210 21 00”.

| c) | korvataan CN-koodit ”5210 31 10” ja ”5210 31 90” CN-koodilla ”5210 31 00”. |
| --- | --- |

c)

korvataan CN-koodit ”5210 31 10” ja ”5210 31 90” CN-koodilla ”5210 31 00”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 5, 8.1.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 545/2004 (EUVL L 87, 25.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 493/2005 (EUVL L 82, 31.3.2005, s. 1).

2

(3)  EUVL L 327, 30.10.2004, s. 1.

3

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/67

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1103/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

Egyptistä peräisin olevan riisin tuontitodistushakemuksista vuodeksi 2005 asetuksessa (EY) N:o 955/2005 säädetyssä tariffikiintiössä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1),

ottaa huomioon Egyptistä peräisin olevan riisin yhteisöön tuonnissa sovellettavan tariffikiintiön avaamisesta 23 päivänä kesäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 955/2005 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | CN-koodiin 1006 kuuluvan riisin komissiolle toimitetut tuontitodistushakemukset, jotka on jätetty 1 päivän ja 4 päivän heinäkuuta 2005 välisenä aikana viimeistään kello 13.00, koskevat 59 135 tonnin määrää, ja tuotavissa oleva enimmäismäärä on 9 342 tonnia CN-koodiin 1006 kuuluvaa riisiä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen Euro–Välimeri-sopimuksen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan (3) mukaisesti. Kyseinen pöytäkirja on neuvoston päätöksen 2005/89/EY (4) liitteenä. |
| --- | --- |

(1)

CN-koodiin 1006 kuuluvan riisin komissiolle toimitetut tuontitodistushakemukset, jotka on jätetty 1 päivän ja 4 päivän heinäkuuta 2005 välisenä aikana viimeistään kello 13.00, koskevat 59 135 tonnin määrää, ja tuotavissa oleva enimmäismäärä on 9 342 tonnia CN-koodiin 1006 kuuluvaa riisiä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen Euro–Välimeri-sopimuksen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan (3) mukaisesti. Kyseinen pöytäkirja on neuvoston päätöksen 2005/89/EY (4) liitteenä.

| (2) | Sen vuoksi on syytä vahvistaa vähennysprosentti tuontitodistushakemuksille, jotka on jätetty viimeistään 4 päivänä heinäkuuta 2005 kello 13.00 ja jotka ovat oikeutettuja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan mukaisesti laskettavaan 100 prosentin tullinalennukseen. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi on syytä vahvistaa vähennysprosentti tuontitodistushakemuksille, jotka on jätetty viimeistään 4 päivänä heinäkuuta 2005 kello 13.00 ja jotka ovat oikeutettuja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 artiklan mukaisesti laskettavaan 100 prosentin tullinalennukseen.

| (3) | On myös syytä olla myöntämättä enempää 100 prosentin tullinalennukseen oikeuttavia tuontitodistuksia vuodelle 2005. |
| --- | --- |

(3)

On myös syytä olla myöntämättä enempää 100 prosentin tullinalennukseen oikeuttavia tuontitodistuksia vuodelle 2005.

| (4) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisemispäivänä, kun otetaan huomioon sen tarkoitus, |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisemispäivänä, kun otetaan huomioon sen tarkoitus,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

CN-koodiin 1006 kuuluvaa riisiä koskevien, asetuksella (EY) N:o 955/2005 avatussa kiintiössä viimeistään 4 päivästä heinäkuuta 2005 kello 13.00 jätettyjen ja komissiolle toimitettujen tuontitodistushakemusten perusteella myönnetään todistuksia siten, että haettavaan määrään sovelletaan vähennyskerrointa, joka on 84,202249 prosenttia.

2 artikla

CN-koodiin 1006 kuuluvan riisin 4 päivästä heinäkuuta 2005 kello 13.00 alkaen vuoden 2005 loppuun asti jätettyjen tuontitodistushakemusten perusteella ei enää myönnetä tuontitodistuksia asetuksella (EY) N:o 955/2005 avatussa kiintiössä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EUVL L 164, 24.6.2005, s. 5.

2

(3)  EUVL L 31, 4.2.2005, s. 31.

3

(4)  EUVL L 31, 4.2.2005, s. 30.

4

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/68

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1104/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 2375/2002 säädetyssä muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän alatariffikiintiössä III sovellettavasta vähennyskertoimesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon kolmansista maista tuotavan muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnointitavasta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 säännöksistä poikkeamisesta 27 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2375/2002 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 2375/2002 avataan muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän 2 981 600 tonnin vuotuinen tariffikiintiö. Tämä kiintiö on jaettu kolmeen alakiintiöön. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 2375/2002 avataan muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän 2 981 600 tonnin vuotuinen tariffikiintiö. Tämä kiintiö on jaettu kolmeen alakiintiöön.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2375/2002 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan alakiintiön III määräksi 592 900 tonnia 1 päivästä heinäkuuta ja 30 päivästä syyskuuta 2005 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2375/2002 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan alakiintiön III määräksi 592 900 tonnia 1 päivästä heinäkuuta ja 30 päivästä syyskuuta 2005 välisenä aikana.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 2375/2002 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti 11 päivänä heinäkuuta 2005 haetut määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Näin ollen olisi määriteltävä, missä määrin todistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava vähennyskerroin, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 2375/2002 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti 11 päivänä heinäkuuta 2005 haetut määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Näin ollen olisi määriteltävä, missä määrin todistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava vähennyskerroin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muun tavallisen vehnän kuin korkealaatuisen vehnän alakiintiöön III tehdyt tuontitodistushakemukset, jotka on jätetty ja toimitettu komissiolle 11 päivänä heinäkuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2375/2002 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, myönnetään siten, että haetuista määristä hyväksytään 1,84593 prosenttia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 88. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1111/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 21).

2

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/69

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1105/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

muna-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2771/75 (1), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2771/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2771/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta muna-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys. |
| --- | --- |

(2)

Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta muna-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys.

| (3) | Eräiden kolmansien maiden nykyisen markkina- ja kilpailutilanteen vuoksi tietyille muna-alan tuotteille on vahvistettava määräpaikan mukaan eriytetty vientituki. |
| --- | --- |

(3)

Eräiden kolmansien maiden nykyisen markkina- ja kilpailutilanteen vuoksi tietyille muna-alan tuotteille on vahvistettava määräpaikan mukaan eriytetty vientituki.

| (4) | Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että asetuksen (ETY) N:o 2771/75 1 artiklassa tarkoitetuissa munavalmisteissa on tuen myöntämiseksi oltava munavalmisteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista hygienia- ja terveysongelmista 20 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/437/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki. |
| --- | --- |

(4)

Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että asetuksen (ETY) N:o 2771/75 1 artiklassa tarkoitetuissa munavalmisteissa on tuen myöntämiseksi oltava munavalmisteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista hygienia- ja terveysongelmista 20 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/437/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Niiden tuotteiden koodit, joiden vientiin myönnetään asetuksen (ETY) N:o 2771/75 8 artiklassa tarkoitettu tuki, sekä kyseisen tuen määrät vahvistetaan liitteessä.

Tuen saamiseksi direktiivin 89/437/ETY liitteessä olevan XI luvun soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden on kuitenkin täytettävä myös kyseisessä direktiivissä säädetyt terveysmerkinnän edellytykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 671/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EYVL L 212, 22.7.1989, s. 87. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

3

---

LIITE

14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavat muna-alan vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | EUR/100 kpl | 1,70 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 12,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E17 | EUR/100 kg | 6,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 75,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 19,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:






  E09 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Arabiemiirikunnat, Jemen, Hongkong EHA, Venäjä ja Turkki. |
| E10 | Etelä-Korea, Japani, Malesia, Thaimaa, Taiwan ja Filippiinit. |
| E16 | Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Amerikan yhdysvallat eikä Bulgaria. |
| E17 | Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi, Bulgaria eikä E09 ja E10 kohdassa tarkoitetut. |
| E18 | Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi eikä Bulgaria. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0407 00 11 9000

E16

EUR/100 kpl

1,70

0407 00 19 9000

E16

EUR/100 kpl

0,80

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

12,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E17

EUR/100 kg

6,00

0408 11 80 9100

E18

EUR/100 kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

EUR/100 kg

75,00

0408 99 80 9100

E18

EUR/100 kg

19,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

E09

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Arabiemiirikunnat, Jemen, Hongkong EHA, Venäjä ja Turkki.

E10

Etelä-Korea, Japani, Malesia, Thaimaa, Taiwan ja Filippiinit.

E16

Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Amerikan yhdysvallat eikä Bulgaria.

E17

Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi, Bulgaria eikä E09 ja E10 kohdassa tarkoitetut.

E18

Kaikki määräpaikat, ei kuitenkaan Sveitsi eikä Bulgaria.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/71 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/71

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1106/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

siipikarjanliha-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavien vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (1), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta siipikarjanliha-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys. |
| --- | --- |

(2)

Näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamisesta siipikarjanliha-alan markkinoiden nykyiseen tilanteeseen seuraa, että tueksi olisi vahvistettava määrä, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen kansainväliseen kauppaan ja jonka osalta on otettu huomioon näiden tuotteiden viennin luonne sekä tämänhetkinen merkitys.

| (3) | Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 1 artiklassa tarkoitetussa siipikarjanlihassa on tuen myöntämiseksi oltava terveyttä koskevista ongelmista tuoreen siipikarjanlihan kaupassa 15 päivänä helmikuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/118/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki. |
| --- | --- |

(3)

Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (2) 21 artiklassa säädetään, että tukea ei myönnetä tuotteille, jotka eivät ole vienti-ilmoituksen vastaanottamispäivänä laadultaan virheettömiä, kunnollisia ja myyntikelpoisia. Voimassa olevan sääntelyn yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä säätää, että neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 1 artiklassa tarkoitetussa siipikarjanlihassa on tuen myöntämiseksi oltava terveyttä koskevista ongelmista tuoreen siipikarjanlihan kaupassa 15 päivänä helmikuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/118/ETY (3) vahvistettu terveysmerkki.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Niiden tuotteiden koodit, joiden vientiin myönnetään asetuksen (ETY) N:o 2777/75 8 artiklassa tarkoitettu tuki, sekä kyseisen tuen määrät vahvistetaan liitteessä.

Tuen saamiseksi direktiivin 71/118/ETY liitteessä olevan XII luvun soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden on kuitenkin täytettävä myös kyseisessä direktiivissä säädetyt terveysmerkinnän edellytykset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 671/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EYVL L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

LIITE

Siipikarjanliha-alalla 14 päivästä heinäkuuta 2005 sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 kpl | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:






  V01 | Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 kpl

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 kpl

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 kpl

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

29,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

V01

Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/73 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/73

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1107/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1),

ottaa huomioon luettelossa CXL olevien myönnytysten täytäntöönpanosta GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti käytyjen neuvottelujen päättymisen seurauksena 18 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1095/96 (2),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa ruokosokerin tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 sekä asetusten (EY) N:o 1464/95 ja (EY) N:o 779/96 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2003 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta.

| (4) | Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 4 päivän ja 8 päivän heinäkuuta 2005 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää CXL-myönnytyksiin oikeutetulle sokerille asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklan 2 kohdassa säädetyn alkuperämaittain tehdyn jaon. |
| --- | --- |

(4)

Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 4 päivän ja 8 päivän heinäkuuta 2005 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää CXL-myönnytyksiin oikeutetulle sokerille asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklan 2 kohdassa säädetyn alkuperämaittain tehdyn jaon.

| (5) | Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä, |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti 4 päivän ja 8 päivän heinäkuuta 2005 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUVL L 162, 1.7.2003, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 568/2005 (EUVL L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT–INTIA-sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 II osasto

Markkinointivuosi 2004/2005

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Täynnä |
| Kongo | 100 | |
| Fidžisaaret | 0 | Täynnä |
| Guyana | 0 | Täynnä |
| Intia | 0 | Täynnä |
| Norsunluurannikko | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Täynnä |
| Mauritius | 0 | Täynnä |
| Mosambik | 0 | Täynnä |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Swazimaa | 0 | Täynnä |
| Tansania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005

Raja

Barbados

100

Belize

0

Täynnä

Kongo

100

Fidžisaaret

0

Täynnä

Guyana

0

Täynnä

Intia

0

Täynnä

Norsunluurannikko

100

Jamaika

100

Kenia

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Täynnä

Mauritius

0

Täynnä

Mosambik

0

Täynnä

Saint Kitts ja Nevis

100

Swazimaa

0

Täynnä

Tansania

100

Trinidad ja Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

Täynnä

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidžisaaret | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Intia | 100 | |
| Norsunluurannikko | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Swazimaa | 100 | |
| Tansania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005

Raja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidžisaaret

100

Guyana

100

Intia

100

Norsunluurannikko

100

Jamaika

100

Kenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Swazimaa

100

Tansania

100

Trinidad ja Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Erityiseen etuuskohteluun oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 III osasto

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Intia | 100 | |
| AKT | 100 | |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005

Raja

Intia

100

AKT

100

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 IV osasto

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Brasilia | 100 | |
| Kuuba | 100 | |
| Muut kolmannet maat | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 4.–8.7.2005

Raja

Brasilia

100

Kuuba

100

Muut kolmannet maat

0

Täynnä

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/76

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1108/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muna-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteisestä kauppajärjestelmästä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2783/75 (3) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (4) vahvistetaan lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sovellettavat edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (4) vahvistetaan lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sovellettavat edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontihintojen tarkistaminen perustuu tietojen säännölliselle tarkastamiselle, jonka vuoksi on välttämätöntä muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavia hintoja ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Tämän vuoksi olisi julkaistava vastaavat edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontihintojen tarkistaminen perustuu tietojen säännölliselle tarkastamiselle, jonka vuoksi on välttämätöntä muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavia hintoja ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Tämän vuoksi olisi julkaistava vastaavat edustavat hinnat.

| (3) | Markkinoiden tilanteen huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(3)

Markkinoiden tilanteen huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siipikarjanlihan ja munien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 77. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

2

(3)  EYVL L 282, 1.11.1975, s. 104. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2916/95 (EYVL L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 900/2005 (EUVL L 153, 16.6.2005, s. 18).

4

---

LIITE

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha-, muna- ja muna-albumiinialalla sekä asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2005 annettuun komission asetukseen

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (EUR/100 kg) | 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus
  (EUR/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetty | 81,6 | 2 | 01 |
| 0207 12 90 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 84,8 | 10 | 01 |
| 94,5 | 7 | 03 |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 170,9 | 45 | 01 |
| 164,8 | 48 | 02 |
| 196,3 | 32 | 03 |
| 261,7 | 12 | 04 |
| 0207 14 50 | Kananrintaa, jäädytetty | 142,9 | 21 | 01 |
| 0207 14 70 | Muut osat, kanaa, jäädytetyt | 138,0 | 54 | 01 |
| 138,0 | 54 | 03 |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 192,4 | 32 | 01 |
| 220,5 | 23 | 04 |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 155,7 | 46 | 01 |
| 184,6 | 32 | 03 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(EUR/100 kg)

3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus

(EUR/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 10

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetty

81,6

2

01

0207 12 90

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

84,8

10

01

94,5

7

03

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

170,9

45

01

164,8

48

02

196,3

32

03

261,7

12

04

0207 14 50

Kananrintaa, jäädytetty

142,9

21

01

0207 14 70

Muut osat, kanaa, jäädytetyt

138,0

54

01

138,0

54

03

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

192,4

32

01

220,5

23

04

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

155,7

46

01

184,6

32

03

---

(1)  Tuonnin alkuperä:

1

| 01 | Brasilia |
| --- | --- |
| 02 | Thaimaa |
| 03 | Argentiina |
| 04 | Chile.” |

01

Brasilia

02

Thaimaa

03

Argentiina

04

Chile.”

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/78

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1109/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan nro 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1050/2001 (1),

ottaa huomioon puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklassa tarkoitetuksi puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnaksi vahvistetaan 21,035 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EYVL L 210, 3.8.2001, s. 10. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1486/2002 (EYVL L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/79

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1110/2005,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2005,

naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 12 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklan mukaan asetuksen (EY) N:o 1254/1999 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklan mukaan asetuksen (EY) N:o 1254/1999 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Komission asetuksissa (ETY) N:o 32/82 (2), (ETY) N:o 1964/82 (3), (ETY) N:o 2388/84 (4), (ETY) N:o 2973/79 (5) ja (EY) N:o 2051/96 (6) annetaan tiettyä naudanlihaa ja tiettyjä säilykkeitä ja määräpaikkoja koskevan erityisen vientituen myöntämisedellytykset. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (ETY) N:o 32/82 (2), (ETY) N:o 1964/82 (3), (ETY) N:o 2388/84 (4), (ETY) N:o 2973/79 (5) ja (EY) N:o 2051/96 (6) annetaan tiettyä naudanlihaa ja tiettyjä säilykkeitä ja määräpaikkoja koskevan erityisen vientituen myöntämisedellytykset.

| (3) | Kyseisten sääntöjen ja perusteiden soveltaminen naudanliha-alan markkinoiden ennakoitavaan tilanteeseen johtaa tuen vahvistamiseen jäljempänä esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisten sääntöjen ja perusteiden soveltaminen naudanliha-alan markkinoiden ennakoitavaan tilanteeseen johtaa tuen vahvistamiseen jäljempänä esitetyllä tavalla.

| (4) | Yksinkertaistamissyistä elävien eläinten osalta vientitukia ei tulisi myöntää sellaisille tuoteluokille, joiden kauppa kolmansien maiden kanssa on merkityksetöntä. Lisäksi eläinten hyvinvointia koskevan yleisen huolen vuoksi teurastukseen tarkoitettujen elävien eläinten vientitukien myöntämistä olisi rajoitettava niin paljon kuin mahdollista. Tämän vuoksi tällaisille eläimille olisi myönnettävä vientitukia vain silloin, kun niitä viedään kolmansiin maihin, joihin kulttuurillisista ja/tai uskonnollisista syistä viedään perinteisesti merkittäviä määriä eläimiä teurastettaviksi paikalla. Elävien siitoseläinten osalta puhdasrotuisten siitoseläinten vientitukia voidaan väärinkäytösten välttämiseksi myöntää enintään 30 kuukauden ikäisille hiehoille ja lehmille. |
| --- | --- |

(4)

Yksinkertaistamissyistä elävien eläinten osalta vientitukia ei tulisi myöntää sellaisille tuoteluokille, joiden kauppa kolmansien maiden kanssa on merkityksetöntä. Lisäksi eläinten hyvinvointia koskevan yleisen huolen vuoksi teurastukseen tarkoitettujen elävien eläinten vientitukien myöntämistä olisi rajoitettava niin paljon kuin mahdollista. Tämän vuoksi tällaisille eläimille olisi myönnettävä vientitukia vain silloin, kun niitä viedään kolmansiin maihin, joihin kulttuurillisista ja/tai uskonnollisista syistä viedään perinteisesti merkittäviä määriä eläimiä teurastettaviksi paikalla. Elävien siitoseläinten osalta puhdasrotuisten siitoseläinten vientitukia voidaan väärinkäytösten välttämiseksi myöntää enintään 30 kuukauden ikäisille hiehoille ja lehmille.

| (5) | Tietyille liitteen CN-koodiin 0201 kuuluvalle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle, tietylle liitteen CN-koodiin 0202 kuuluvalle jäädytetylle lihalle, tietyille liitteen CN-koodiin 0206 kuuluville lihalle tai muille eläimenosille ja tietyille liitteen CN-koodiin 1602 50 10 kuuluville lihasta tai muista eläimenosista tehdyille muille valmisteille ja säilykkeille olisi myönnettävä tiettyihin määräpaikkoihin vietäessä vientitukea. |
| --- | --- |

(5)

Tietyille liitteen CN-koodiin 0201 kuuluvalle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle, tietylle liitteen CN-koodiin 0202 kuuluvalle jäädytetylle lihalle, tietyille liitteen CN-koodiin 0206 kuuluville lihalle tai muille eläimenosille ja tietyille liitteen CN-koodiin 1602 50 10 kuuluville lihasta tai muista eläimenosista tehdyille muille valmisteille ja säilykkeille olisi myönnettävä tiettyihin määräpaikkoihin vietäessä vientitukea.

| (6) | Tiettyjen nauhanlihatuoteluokkien kohdalla vientitukien käyttö on osoittautunut vähäiseksi. Sama koskee eräitä yhteisön alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevia määräpaikkoja. Tällaisille tuoteluokille ei tulisi enää vahvistaa vientitukea. |
| --- | --- |

(6)

Tiettyjen nauhanlihatuoteluokkien kohdalla vientitukien käyttö on osoittautunut vähäiseksi. Sama koskee eräitä yhteisön alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevia määräpaikkoja. Tällaisille tuoteluokille ei tulisi enää vahvistaa vientitukea.

| (7) | Yhteisön osallistuminen liitteen CN-koodiin 1602 50 kuuluvien lihasta ja muista eläimenosista tehtyjen muiden tarjontamuotojen ja säilykkeiden kansainväliseen kauppaan voidaan turvata myöntämällä tukea, jonka suuruus vastaa tähän saakka viejille myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisön osallistuminen liitteen CN-koodiin 1602 50 kuuluvien lihasta ja muista eläimenosista tehtyjen muiden tarjontamuotojen ja säilykkeiden kansainväliseen kauppaan voidaan turvata myöntämällä tukea, jonka suuruus vastaa tähän saakka viejille myönnettyä tukea.

| (8) | Muille naudanliha-alan tuotteille ei ole tarpeen vahvistaa tukea, sillä yhteisön osallistuminen maailmanlaajuiseen kauppaan on vähäistä. |
| --- | --- |

(8)

Muille naudanliha-alan tuotteille ei ole tarpeen vahvistaa tukea, sillä yhteisön osallistuminen maailmanlaajuiseen kauppaan on vähäistä.

| (9) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (7) vahvistetaan maataloustuotteiden nimikkeistö vientitukia varten. Tuet vahvistetaan mainitussa nimikkeistössä määriteltyjen tuotekoodien perusteella. |
| --- | --- |

(9)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (7) vahvistetaan maataloustuotteiden nimikkeistö vientitukia varten. Tuet vahvistetaan mainitussa nimikkeistössä määriteltyjen tuotekoodien perusteella.

| (10) | Jäädytetyn lihan tuen määrä olisi saatettava muista kuin urospuolisista täysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle myönnettävän tuen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Jäädytetyn lihan tuen määrä olisi saatettava muista kuin urospuolisista täysikasvuisista naudoista saadulle tuoreelle tai jäähdytetylle lihalle myönnettävän tuen mukaiseksi.

| (11) | CN-koodiin 1602 50 kuuluvien tuotteiden valvonnan tehostamiseksi olisi säädettävä, että kyseiset tuotteet voivat saada vientitukea ainoastaan, kun ne valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 päivänä maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (8) 4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

CN-koodiin 1602 50 kuuluvien tuotteiden valvonnan tehostamiseksi olisi säädettävä, että kyseiset tuotteet voivat saada vientitukea ainoastaan, kun ne valmistetaan maataloustuotteiden vientituen maksamisesta ennakolta 4 päivänä maaliskuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80 (8) 4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaisesti.

| (12) | Tukia olisi myönnettävä vain tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä. Tämän vuoksi tukeen oikeuttavissa tuotteissa olisi oltava neuvoston direktiiveissä 64/433/ETY (9), 94/65/EY (10) ja 77/99/ETY (11) säädetty terveysmerkintä. |
| --- | --- |

(12)

Tukia olisi myönnettävä vain tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä. Tämän vuoksi tukeen oikeuttavissa tuotteissa olisi oltava neuvoston direktiiveissä 64/433/ETY (9), 94/65/EY (10) ja 77/99/ETY (11) säädetty terveysmerkintä.

| (13) | Asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta.

| (14) | Euroopan yhteisön ja Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten puitteissa käytävien neuvottelujen tarkoituksena on erityisesti vapauttaa naudanliha-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien tuotteiden kauppa. Sen vuoksi vientituet olisi poistettava kyseisten kahden maan osalta. Vientituen poistaminen ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin sovelletaan eriytettyä vientitukea. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan yhteisön ja Romanian ja Bulgarian kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten puitteissa käytävien neuvottelujen tarkoituksena on erityisesti vapauttaa naudanliha-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien tuotteiden kauppa. Sen vuoksi vientituet olisi poistettava kyseisten kahden maan osalta. Vientituen poistaminen ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin sovelletaan eriytettyä vientitukea.

| (15) | Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(15)

Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Luettelo tuotteista, joiden vientiin myönnetään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 33 artiklassa tarkoitettua tukea, sekä kyseisen tuen määrät ja määräpaikat vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2.   Tuotteiden on täytettävä terveysmerkintää koskevat edellytykset, joista säädetään

| — | direktiivin 64/433/ETY liitteessä I olevassa XI luvussa, |
| --- | --- |

—

direktiivin 64/433/ETY liitteessä I olevassa XI luvussa,

| — | direktiivin 94/65/EY liitteessä I olevassa VI luvussa, |
| --- | --- |

—

direktiivin 94/65/EY liitteessä I olevassa VI luvussa,

| — | direktiivin 77/99/ETY liitteessä B olevassa VI luvussa. |
| --- | --- |

—

direktiivin 77/99/ETY liitteessä B olevassa VI luvussa.

2 artikla

Kun on kyse asetuksen (ETY) N:o 1964/82 6 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta tapauksesta, tuotekoodiin 0201 30 00 9100 kuuluvien tuotteiden tukea alennetaan 14,00 EUR/100 kg.

3 artikla

Sitä, että Romaniaan ja Bulgariaan suuntautuvaa vientiä varten ei vahvisteta vientitukea, ei pidetä eriytettynä tukena.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaana seuraavan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 4, 8.1.1982, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 744/2000 (EYVL L 89, 11.4.2000, s. 3).

2

(3)  EYVL L 212, 21.7.1982, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2772/2000 (EYVL L 321, 19.12.2000, s. 35).

3

(4)  EYVL L 221, 18.8.1984, s. 28. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3661/92 (EYVL L 370, 19.12.1992, s. 16).

4

(5)  EYVL L 336, 29.12.1979, s. 44. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3434/87 (EYVL L 327, 18.11.1987, s. 7).

5

(6)  EYVL L 274, 26.10.1996, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2333/96 (EYVL L 317, 6.12.1996, s. 13).

6

(7)  EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2199/2004 (EUVL L 380, 24.12.2004, s. 1).

7

(8)  EYVL L 62, 7.3.1980, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 444/2003 (EUVL L 67, 12.3.2003, s. 3).

8

(9)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

9

(10)  EYVL L 368, 31.12.1994, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

10

(11)  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

11

---

LIITE

naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg Elopaino | 42,40 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg Elopaino | 42,40 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg Elopaino | 32,80 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 34,40 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 45,20 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 11,20 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 45,20 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 11,20 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 34,40 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 98,40 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 57,20 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 14,00 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 34,40 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg nettopaino | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettopaino | 18,80 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,40 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg nettopaino | 137,60 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 81,60 |
| 220 | EUR/100 kg nettopaino | 164,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg nettopaino | 75,60 |
| B09 | EUR/100 kg nettopaino | 70,40 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 45,20 |
| 220 | EUR/100 kg nettopaino | 98,40 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 11,20 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 11,20 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 14,00 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 8,00 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg nettopaino | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg nettopaino | 18,80 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,40 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,40 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,40 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 18,00 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 12,00 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 70,80 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 63,20 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 70,80 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 63,20 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:







  B00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa. |
| B02 | : | B08, B09 ja määräpaikka 220. |
| B03 | : | Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat). |
| B08 | : | Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon ja Egypti. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg Elopaino

42,40

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg Elopaino

42,40

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg Elopaino

32,80

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

57,20

B03

EUR/100 kg nettopaino

34,40

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

77,60

B03

EUR/100 kg nettopaino

45,20

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

11,20

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

77,60

B03

EUR/100 kg nettopaino

45,20

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

11,20

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

57,20

B03

EUR/100 kg nettopaino

34,40

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

98,40

B03

EUR/100 kg nettopaino

57,20

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg nettopaino

46,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

14,00

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg nettopaino

57,20

B03

EUR/100 kg nettopaino

34,40

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg nettopaino

18,80

404 (4)

EUR/100 kg nettopaino

18,80

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,40

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg nettopaino

137,60

B03

EUR/100 kg nettopaino

81,60

220

EUR/100 kg nettopaino

164,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg nettopaino

75,60

B09

EUR/100 kg nettopaino

70,40

B03

EUR/100 kg nettopaino

45,20

220

EUR/100 kg nettopaino

98,40

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

11,20

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

11,20

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

46,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

14,00

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

26,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

8,00

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg nettopaino

18,80

404 (4)

EUR/100 kg nettopaino

18,80

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,40

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,40

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

36,80

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,40

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg nettopaino

18,00

B03

EUR/100 kg nettopaino

12,00

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

70,80

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

63,20

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

70,80

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg nettopaino

63,20

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

B00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa.

B02

:

B08, B09 ja määräpaikka 220.

B03

:

Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat).

B08

:

Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong.

B09

:

Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho.

B11

:

Libanon ja Egypti.

---

(1)  Tähän alanimikkeeseen luokittelu edellyttää asetuksen (ETY) N:o 32/82, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä olevan todistuksen esittämistä.

(2)  Vientituen myöntäminen edellyttää asetuksessa (ETY) N:o 1964/82, sellaisena kuin se on muutettuna, säädettyjen edellytysten täyttämistä.

(3)  Asetuksen (ETY) N:o 2973/79, sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksiä noudattaen.

(4)  Asetuksen (EY) N:o 2051/96, sellaisena kuin se on muutettuna, edellytyksiä noudattaen.

(5)  Tuen myöntäminen edellyttää asetuksessa (ETY) N:o 2388/84, sellaisena kuin se on muutettuna, säädettyjen edellytysten täyttämistä.

(6)  Vähärasvaisen naudanlihan pitoisuus, lukuun ottamatta rasvaa, määritetään komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (EYVL L 210, 1.8.1986, s. 39) liitteessä kuvattua määritysmenetelmää noudattaen. Keskimääräisellä pitoisuudella tarkoitetaan näytteen määrää sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksen (EY) N:o 765/2002 (EYVL L 117, 4.5.2002, s. 6) 2 artiklan 1 kohdassa. Näyte on otettava asianomaisen erän siitä osasta, jossa riski on suurin.

(7)  Asetuksen (EY) N:o 1254/1999, sellaisena kuin se on muutettuna, 33 artiklan 10 kohdan mukaan tukea ei myönnetä kolmansista maista tuotavia ja kolmansiin maihin jälleenvietäviä tuotteita vietäessä.

(8)  Tuen myöntäminen edellyttää valmistamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 565/80, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

| B00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 ja määräpaikka 220. |
| B03 | : | Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat). |
| B08 | : | Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho. |
| B11 | : | Libanon ja Egypti. |

B00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Romaniaa ja Bulgariaa.

B02

:

B08, B09 ja määräpaikka 220.

B03

:

Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo, Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (36 ja 45 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna, 44 artiklassa tarkoitetut määräpaikat).

B08

:

Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong.

B09

:

Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho.

B11

:

Libanon ja Egypti.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/84

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Madagaskarilta peräisin olevien kalastus- ja vesiviljelytuotteiden erityisistä tuontiedellytyksistä tehdyn komission päätöksen 97/757/EY muuttamisesta toimivaltaisen viranomaisen ja terveystodistuksen mallin osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2513)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/496/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksen 97/757/EY (2) mukaan ”Direction des Services vétérinaires (DSV) du Ministère de l’Elevage” on Madagaskarin toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vastaavuuden direktiivin 91/493/ETY vaatimusten kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksen 97/757/EY (2) mukaan ”Direction des Services vétérinaires (DSV) du Ministère de l’Elevage” on Madagaskarin toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa kalastus- ja vesiviljelytuotteiden vastaavuuden direktiivin 91/493/ETY vaatimusten kanssa.

| (2) | Madagaskarin hallintojärjestelmän uudistamisen seurauksena Madagaskarin toimivaltainen viranomainen on vaihtunut, ja se on nykyään ”Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP)”. |
| --- | --- |

(2)

Madagaskarin hallintojärjestelmän uudistamisen seurauksena Madagaskarin toimivaltainen viranomainen on vaihtunut, ja se on nykyään ”Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP)”.

| (3) | Tämä uusi toimivaltainen viranomainen pystyy tehokkaasti tarkastamaan voimassa olevan lainsäädännön soveltamisen. |
| --- | --- |

(3)

Tämä uusi toimivaltainen viranomainen pystyy tehokkaasti tarkastamaan voimassa olevan lainsäädännön soveltamisen.

| (4) | DSAPS on antanut viralliset takeet direktiivissä 91/493/ETY vahvistettujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(4)

DSAPS on antanut viralliset takeet direktiivissä 91/493/ETY vahvistettujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta.

| (5) | Päätöstä 97/757/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Päätöstä 97/757/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (6) | Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(6)

Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 97/757/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  ’Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP)’ on Madagaskarin toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteet täyttävät direktiivin 91/493/ETY vaatimukset.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

’Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP)’ on Madagaskarin toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa, että kalastus- ja vesiviljelytuotteet täyttävät direktiivin 91/493/ETY vaatimukset.”

| 2) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Madagaskarilta tuotujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  1) | Jokaiseen lähetykseen on kuuluttava numeroitu, asianmukaisesti täytetty, päivätty ja allekirjoitettu, yhdelle liuskalle laadittu alkuperäinen terveystodistus, jonka malli esitetään tämän päätöksen liitteessä A. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Madagaskarilta tuotujen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1)

Jokaiseen lähetykseen on kuuluttava numeroitu, asianmukaisesti täytetty, päivätty ja allekirjoitettu, yhdelle liuskalle laadittu alkuperäinen terveystodistus, jonka malli esitetään tämän päätöksen liitteessä A.

| 2) | Tuotteiden on tultava tämän päätöksen liitteessä B olevassa luettelossa mainitusta hyväksytystä laitoksesta, tehdasaluksesta, kylmävarastosta tai rekisteröidystä pakastusaluksesta. |
| --- | --- |

2)

Tuotteiden on tultava tämän päätöksen liitteessä B olevassa luettelossa mainitusta hyväksytystä laitoksesta, tehdasaluksesta, kylmävarastosta tai rekisteröidystä pakastusaluksesta.

| 3) | Jos on kyse muista kuin säilyketeollisuuteen tarkoitetuista, pakkaamattomina jäädytetyistä kalastustuotteista, pakkaukseen on merkittävä lähtemättömästi ilmaisu ’MADAGASKAR’ ja hyväksytyn alkuperälaitoksen, -tehdasaluksen, -kylmävaraston tai -pakastusaluksen hyväksyntä- tai rekisterinumero.” |
| --- | --- |

3)

Jos on kyse muista kuin säilyketeollisuuteen tarkoitetuista, pakkaamattomina jäädytetyistä kalastustuotteista, pakkaukseen on merkittävä lähtemättömästi ilmaisu ’MADAGASKAR’ ja hyväksytyn alkuperälaitoksen, -tehdasaluksen, -kylmävaraston tai -pakastusaluksen hyväksyntä- tai rekisterinumero.”

| 3) | Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Todistuksissa on oltava DSAPS-MAEP:n edustajan nimi, virka-asema ja allekirjoitus sekä sen virallinen leima, ja ne on merkittävä todistukseen tehtyjen hyväksymismerkintöjen väristä poikkeavalla värillä.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Todistuksissa on oltava DSAPS-MAEP:n edustajan nimi, virka-asema ja allekirjoitus sekä sen virallinen leima, ja ne on merkittävä todistukseen tehtyjen hyväksymismerkintöjen väristä poikkeavalla värillä.”

| 4) | Korvataan liite A tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite A tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 307, 12.11.1997, s. 33.

2

---

LIITE

”LIITE A

TERVEYSTODISTUS

Euroopan yhteisöön tarkoitetuille, Madagaskarilta peräisin oleville kalastustuotteille lukuun ottamatta missä tahansa muodossa olevia simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita

Image

Image

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/88

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Bulgarian tasavallasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä tehdyn päätöksen 2002/472/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2454)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/497/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bulgarian tasavallasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä 20 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä 2002/472/EY (2) säädetään, että uusien laitosten tai alusten lisääminen Bulgariasta tuontia varten hyväksyttyjen laitosten ja alusten luetteloon edellyttää yhteisön tekemää tarkastusta. |
| --- | --- |

(1)

Bulgarian tasavallasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä 20 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä 2002/472/EY (2) säädetään, että uusien laitosten tai alusten lisääminen Bulgariasta tuontia varten hyväksyttyjen laitosten ja alusten luetteloon edellyttää yhteisön tekemää tarkastusta.

| (2) | Komission päätöksessä 2002/472/EY säädetään myös, että komission päätöksessä 94/360/EY (3) säädettyä fyysisten tarkastusten harventamista ei sovelleta Bulgariasta tuotuihin kalastustuotteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 2002/472/EY säädetään myös, että komission päätöksessä 94/360/EY (3) säädettyä fyysisten tarkastusten harventamista ei sovelleta Bulgariasta tuotuihin kalastustuotteisiin.

| (3) | Komission asiantuntijoiden tekemän uuden tarkastuksen tuloksena voidaan todeta, että Bulgaria täyttää nyt edellytykset voidakseen antaa terveystakeet, jotka vastaavat vähintään yhteisössä sovellettavia terveystakeita. Tämä tulos huomioon ottaen on aiheellista taata fyysisten tarkastusten harventaminen, lisätä uusia laitoksia luetteloon ja soveltaa neuvoston päätöksen 95/408/EY (4) 5 artiklassa säädettyä menettelyä edellä mainitun luettelon tuleviin muutoksiin. |
| --- | --- |

(3)

Komission asiantuntijoiden tekemän uuden tarkastuksen tuloksena voidaan todeta, että Bulgaria täyttää nyt edellytykset voidakseen antaa terveystakeet, jotka vastaavat vähintään yhteisössä sovellettavia terveystakeita. Tämä tulos huomioon ottaen on aiheellista taata fyysisten tarkastusten harventaminen, lisätä uusia laitoksia luetteloon ja soveltaa neuvoston päätöksen 95/408/EY (4) 5 artiklassa säädettyä menettelyä edellä mainitun luettelon tuleviin muutoksiin.

| (4) | Päätöstä 2002/472/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätöstä 2002/472/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(5)

Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2002/472/EY seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 4 ja 5 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 4 ja 5 artikla.

| 2) | Korvataan liite II tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite II tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 163, 21.6.2002, s. 24.

2

(3)  EYVL L 158, 25.6.1994, s. 41. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2002/237/EY (EUVL L 80, 23.3.2002, s. 40).

3

(4)  EYVL L 243, 11.10.1995, s. 17. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33).

4

---

LIITE

LIITE I

TERVEYSTODISTUS

Euroopan yhteisöön tarkoitetuille, Bulgariasta peräisin oleville kalastustuotteille lukuun ottamatta missä tahansa muodossa olevia simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita

Image

Image

LIITE II

LUETTELO LAITOKSISTA JA ALUKSISTA

| Hyväksyntänumero | Nimi | Kaupunki Alue | Hyväksynnän päättymispäivä | Luokka | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG 051 3001 | Maxim-G Keranov | Novo Sello – Vidin District | | PP | |
| BG 161 3002 | Parpen Chobanov | Boliartsi – Plovdiv District | | PP | |
| BG 211 3002 | Salvenius ReyaFish | Dospat – Smolyan District | | PP | |
| BG 261 3001 | Euro Pesca, Ltd company | Svolengrad – Haskovo District | | PP | |
| BG 051 3002 | Beluga AD | City of Vidin – Region of Vidin | | PP | |
| BG 021 3024 | Buljac AD | City of Bourgas – Region of Bourgas | | PP | |
| BG 020 3001 | Buljac AD | City of Bourgas – Region of Bourgas | | PP | A |
| Luokka:







  PPa | Laitos, jossa jalostetaan ainoastaan tai osittain vesiviljelytuotteista (viljellyistä tuotteista) peräisin olevaa materiaalia (Plant processing only or partially materials derived from aquaculture (farmed products)). |

Hyväksyntänumero

Nimi

Kaupunki Alue

Hyväksynnän päättymispäivä

Luokka

Huomautukset

BG 051 3001

Maxim-G Keranov

Novo Sello – Vidin District

PP

BG 161 3002

Parpen Chobanov

Boliartsi – Plovdiv District

PP

BG 211 3002

Salvenius ReyaFish

Dospat – Smolyan District

PP

BG 261 3001

Euro Pesca, Ltd company

Svolengrad – Haskovo District

PP

BG 051 3002

Beluga AD

City of Vidin – Region of Vidin

PP

BG 021 3024

Buljac AD

City of Bourgas – Region of Bourgas

PP

BG 020 3001

Buljac AD

City of Bourgas – Region of Bourgas

PP

A

Luokka:

PPa

Laitos, jossa jalostetaan ainoastaan tai osittain vesiviljelytuotteista (viljellyistä tuotteista) peräisin olevaa materiaalia (Plant processing only or partially materials derived from aquaculture (farmed products)).

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/92 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/92

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Algeriasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2533)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/498/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Algeriassa on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus. |
| --- | --- |

(1)

Algeriassa on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus.

| (2) | Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Algerian lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina. |
| --- | --- |

(2)

Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Algerian lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina.

| (3) | Erityisesti ”Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti ”Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan.

| (4) | DSV on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(4)

DSV on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta.

| (5) | On aiheellista vahvistaa Algeriasta yhteisöön tuotavia kalastustuotteita koskevat yksityiskohtaiset säännökset direktiivin 91/493/ETY mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa Algeriasta yhteisöön tuotavia kalastustuotteita koskevat yksityiskohtaiset säännökset direktiivin 91/493/ETY mukaisesti.

| (6) | On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava DSV:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava DSV:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella.

| (7) | Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(7)

Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

”Direction des services vétérinaires (DSV) – Ministère de l’agriculture et du développement rural” on Algerian toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa, että kalastustuotteet täyttävät direktiivin 91/493/ETY vaatimukset.

2 artikla

Algeriasta yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden on täytettävä 3, 4 ja 5 artiklan mukaiset vaatimukset.

3 artikla

1.   Jokaiseen lähetykseen on kuuluttava numeroitu, asianmukaisesti täytetty, päivätty ja allekirjoitettu, yhdelle liuskalle laadittu alkuperäinen terveystodistus, jonka malli on esitetty liitteessä I.

2.   Terveystodistus on laadittava vähintään yhdellä niiden jäsenvaltioiden virallisista kielistä, joissa valvonta tapahtuu.

3.   Terveystodistuksessa on oltava DSV:n edustajan nimi, virka-asema ja allekirjoitus sekä sen virallinen leima, ja ne on merkittävä todistukseen tehtyjen hyväksymismerkintöjen väristä poikkeavalla värillä.

4 artikla

Kalastustuotteiden on oltava lähtöisin liitteessä II olevassa luettelossa mainitusta hyväksytystä laitoksesta, tehdasaluksesta, kylmävarastosta tai pakastusaluksesta.

5 artikla

Jokaiseen pakkaukseen on merkittävä lähtemättömästi ilmaisu ”ALGERIA” ja alkuperälaitoksen, -tehdasaluksen, -kylmävaraston tai -pakastusaluksen hyväksyntä- tai rekisterinumero; näitä merkintöjä ei kuitenkaan tarvitse tehdä säilykkeiden valmistukseen tarkoitettujen, jäädytettyjen irtotavarana olevien kalastustuotteiden pakkauksiin.

6 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

LIITE I

TERVEYSTODISTUS

Euroopan yhteisöön tarkoitetuille, Algeriasta peräisin oleville kalastustuotteille lukuun ottamatta missä tahansa muodossa olevia simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita

Image

Image

---

LIITE II

LUETTELO LAITOKSISTA JA ALUKSISTA

| Hyväksyntänumero | Nimi | Kaupunki/Alue | Hyväksynnän päättymispäivä | Luokka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 06402 | Eurl Contra 2 P | Oued Ghir
  Bejaia | | PP |
| 13408 | Sarl Agromar | Chetouane
  Tlemcen | | PP |
| 13409 | Eurl Zahret El Yasmine | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 13411 | Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C. | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 16401 | Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16402 | Cherif (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16403 | Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia) | Bab el Oued
  Alger | | FV |
| 16404 | Sarl Muskaten | Alger
  Alger | | PP |
| 16405 | Cartena CH 645 (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16409 | Raimane (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16412 | Karima (Sarl Karima Pêche) | Alger
  Alger | | FV |
| 16417 | Établissement Bouali | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16427 | Brahim II (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16438 | El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16439 | El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16440 | Oulhaca (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16441 | El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16442 | Naila (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16443 | El Malaka (Sarl El Malaka Fishing) | Oran
  Oran | | FV |
| 16444 | Alis Mar (Sarl Alis Mar) | Oran
  Oran | | FV |
| 16445 | Sarl Iperfish | Dar-el-Beida
  Alger | | PP |
| 16449 | Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss) | Staoueli
  Alger | | FV |
| 16450 | Sarl GSF | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16451 | Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche) | Dély Ibrahim
  Alger | | FV |
| 16452 | Ouardia (Société Smalep) | Alger
  Alger | | FV |
| 16453 | Mont Zaccar (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16454 | Sarl Mesfina | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16455 | Mont Asfour (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16456 | Mont Djurdjura (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16457 | Bellid Said | Bordj el Kiffan
  Alger | | PP |
| 16458 | Sarl Fimexal Fish | Zéralda
  Alger | | PP |
| 16459 | Nouha Al 118 (Rahouat Fethi) | Bordj el Kiffan
  Alger | | FV |
| 18403 | Sarl Mesfina | Jijel
  Jijel | | PP |
| 21410 | Sarl Stora Fishing | Skikda
  Skikda | | PP |
| 23401 | Sarl Cape de Garde | El Bouni
  Annaba | | FV |
| 23412 | Rouibah Hacene | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23418 | Sarl Sahari Export | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23428 | Sarl Al Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23430 | Sarl Medifish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23434 | Sarl Crustifish Algérie | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23435 | Sarl Algérie Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23436 | Sarl Finta pêche | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23437 | Sarl Haroun Errachid | Annaba
  Annaba | | PP |
| 27412 | Eurl Crustal | Mostaganem
  Mostaganem | | PP |
| 31403 | Sarl Mesfina | Oran
  Oran | | PP |
| 31407 | Sarl Bahia Pêche | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31416 | Établissement Hanafi Kouider | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31417 | Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim) | Oran
  Oran | | FV |
| 31421 | Sarl Zama | Oran
  Oran | | PP |
| 31423 | Sarl Pêche de l’Ouest | Oran
  Oran | | PP |
| 31424 | Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim) | Alger
  Alger | | FV |
| 31428 | Sarl Eximer | Ain el Tork
  Oran | | PP |
| 31429 | Eurl Ayad Yamina | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31430 | Sarl Alfish | Oran
  Oran | | PP |
| 31432 | Dina Or 2830 (Sarl Socop) | Alger
  Alger | | FV |
| 31441 | Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche) | Oran
  Oran | | FV |
| 31442 | Sarl Agromar | Oran
  Oran | | PP |
| 31443 | Eurl Petite Lilly | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 36405 | Sarl MSPM El Mordjane | El kala
  El tarf | | PP |
| 36411 | Sarl Ziani Aissa | El kala
  El tarf | | PP |
| 36415 | Eurl Siadico | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 36416 | Sarl El Amine | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 42411 | Sarl Plate Forme Juto | Ain-Taggourait
  Tipaza | | PP |
| 42414 | Sarl Promal | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42416 | Eurl Chénoua | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42417 | Eurl Benimpex | Koléa
  Tipaza | | PP |
| 42418 | Sarl Alfish | Cherchell
  Tipaza | | PP |
| 46403 | Belkacem Abdelkader | Sidi Benadda
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46409 | Conserverie des fruits de mer | El Malah
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46411 | Si Bachir Mohamed | Ain-Temouchent
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46416 | Eurl Sampla | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46417 | El Wiam (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46418 | Sarl Sexim Trading | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46419 | El Malikou (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46422 | Abibas (Sarl Abibas) | Oran
  Oran | | FV |
| 46426 | Sarl Bahia Pêche | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46427 | Sarl El Fadl | Hammam-Bouhadjar
  Ain-Temouchent | | PP |
| Luokka







  FV | Tehdasalus (Factory vessel) |
| PP | Jalostamo (Processing Plant). |

Hyväksyntänumero

Nimi

Kaupunki/Alue

Hyväksynnän päättymispäivä

Luokka

06402

Eurl Contra 2 P

Oued Ghir

Bejaia

PP

13408

Sarl Agromar

Chetouane

Tlemcen

PP

13409

Eurl Zahret El Yasmine

Ghazaouet

Tlemcen

PP

13411

Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C.

Ghazaouet

Tlemcen

PP

16401

Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16402

Cherif (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16403

Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia)

Bab el Oued

Alger

FV

16404

Sarl Muskaten

Alger

Alger

PP

16405

Cartena CH 645 (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16409

Raimane (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16412

Karima (Sarl Karima Pêche)

Alger

Alger

FV

16417

Établissement Bouali

Chéraga

Alger

PP

16427

Brahim II (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16438

El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16439

El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16440

Oulhaca (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16441

El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16442

Naila (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16443

El Malaka (Sarl El Malaka Fishing)

Oran

Oran

FV

16444

Alis Mar (Sarl Alis Mar)

Oran

Oran

FV

16445

Sarl Iperfish

Dar-el-Beida

Alger

PP

16449

Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss)

Staoueli

Alger

FV

16450

Sarl GSF

Chéraga

Alger

PP

16451

Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche)

Dély Ibrahim

Alger

FV

16452

Ouardia (Société Smalep)

Alger

Alger

FV

16453

Mont Zaccar (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16454

Sarl Mesfina

Chéraga

Alger

PP

16455

Mont Asfour (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16456

Mont Djurdjura (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16457

Bellid Said

Bordj el Kiffan

Alger

PP

16458

Sarl Fimexal Fish

Zéralda

Alger

PP

16459

Nouha Al 118 (Rahouat Fethi)

Bordj el Kiffan

Alger

FV

18403

Sarl Mesfina

Jijel

Jijel

PP

21410

Sarl Stora Fishing

Skikda

Skikda

PP

23401

Sarl Cape de Garde

El Bouni

Annaba

FV

23412

Rouibah Hacene

Annaba

Annaba

PP

23418

Sarl Sahari Export

Annaba

Annaba

PP

23428

Sarl Al Fish

Annaba

Annaba

PP

23430

Sarl Medifish

Annaba

Annaba

PP

23434

Sarl Crustifish Algérie

Annaba

Annaba

PP

23435

Sarl Algérie Fish

Annaba

Annaba

PP

23436

Sarl Finta pêche

Annaba

Annaba

PP

23437

Sarl Haroun Errachid

Annaba

Annaba

PP

27412

Eurl Crustal

Mostaganem

Mostaganem

PP

31403

Sarl Mesfina

Oran

Oran

PP

31407

Sarl Bahia Pêche

Bir el Djir

Oran

PP

31416

Établissement Hanafi Kouider

Bir el Djir

Oran

PP

31417

Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim)

Oran

Oran

FV

31421

Sarl Zama

Oran

Oran

PP

31423

Sarl Pêche de l’Ouest

Oran

Oran

PP

31424

Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim)

Alger

Alger

FV

31428

Sarl Eximer

Ain el Tork

Oran

PP

31429

Eurl Ayad Yamina

Bir el Djir

Oran

PP

31430

Sarl Alfish

Oran

Oran

PP

31432

Dina Or 2830 (Sarl Socop)

Alger

Alger

FV

31441

Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche)

Oran

Oran

FV

31442

Sarl Agromar

Oran

Oran

PP

31443

Eurl Petite Lilly

Bir el Djir

Oran

PP

36405

Sarl MSPM El Mordjane

El kala

El tarf

PP

36411

Sarl Ziani Aissa

El kala

El tarf

PP

36415

Eurl Siadico

El Tarf

El Tarf

PP

36416

Sarl El Amine

El Tarf

El Tarf

PP

42411

Sarl Plate Forme Juto

Ain-Taggourait

Tipaza

PP

42414

Sarl Promal

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42416

Eurl Chénoua

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42417

Eurl Benimpex

Koléa

Tipaza

PP

42418

Sarl Alfish

Cherchell

Tipaza

PP

46403

Belkacem Abdelkader

Sidi Benadda

Ain-Temouchent

PP

46409

Conserverie des fruits de mer

El Malah

Ain-Temouchent

PP

46411

Si Bachir Mohamed

Ain-Temouchent

Ain-Temouchent

PP

46416

Eurl Sampla

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46417

El Wiam (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46418

Sarl Sexim Trading

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46419

El Malikou (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46422

Abibas (Sarl Abibas)

Oran

Oran

FV

46426

Sarl Bahia Pêche

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46427

Sarl El Fadl

Hammam-Bouhadjar

Ain-Temouchent

PP

Luokka

FV

Tehdasalus (Factory vessel)

PP

Jalostamo (Processing Plant).

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/99

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Bahamalta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2518)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/499/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bahamalla on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus. |
| --- | --- |

(1)

Bahamalla on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus.

| (2) | Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Bahaman lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina. |
| --- | --- |

(2)

Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Bahaman lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina.

| (3) | Erityisesti ”Department of Fisheries (DF)” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti ”Department of Fisheries (DF)” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan.

| (4) | DF on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(4)

DF on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta.

| (5) | On aiheellista vahvistaa Bahamalta yhteisöön tuotavia kalastustuotteita koskevat yksityiskohtaiset säännökset direktiivin 91/493/ETY mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa Bahamalta yhteisöön tuotavia kalastustuotteita koskevat yksityiskohtaiset säännökset direktiivin 91/493/ETY mukaisesti.

| (6) | On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava DF:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava DF:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella.

| (7) | Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(7)

Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

”Department of Fisheries (DF)” on Bahaman toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa, että kalastustuotteet täyttävät direktiivin 91/493/ETY vaatimukset.

2 artikla

Bahamalta yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden on täytettävä 3, 4 ja 5 artiklan mukaiset vaatimukset.

3 artikla

1.   Jokaiseen lähetykseen on kuuluttava numeroitu, asianmukaisesti täytetty, päivätty ja allekirjoitettu, yhdelle liuskalle laadittu alkuperäinen terveystodistus, jonka malli on esitetty liitteessä I.

2.   Terveystodistus on laadittava vähintään yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa valvonta tapahtuu.

3.   Terveystodistuksessa on oltava DF:n edustajan nimi, virka-asema ja allekirjoitus sekä sen virallinen leima, ja ne on merkittävä todistukseen tehtyjen hyväksymismerkintöjen väristä poikkeavalla värillä.

4 artikla

Kalastustuotteiden on oltava lähtöisin liitteessä II olevassa luettelossa mainitusta hyväksytystä laitoksesta, tehdasaluksesta, kylmävarastosta tai pakastusaluksesta.

5 artikla

Jokaiseen pakkaukseen on merkittävä lähtemättömästi ilmaisu ”BAHAMA” ja alkuperälaitoksen, -tehdasaluksen, -kylmävaraston tai -pakastusaluksen hyväksyntä- tai rekisterinumero; näitä merkintöjä ei kuitenkaan tarvitse tehdä säilykkeiden valmistukseen tarkoitettujen, jäädytettyjen irtotavarana olevien kalastustuotteiden pakkauksiin.

6 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

LIITE I

TERVEYSTODISTUS

Euroopan yhteisöön tarkoitetuille, Bahamalta peräisin oleville kalastustuotteille lukuun ottamatta missä tahansa muodossa olevia simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita

Image

Image

---

LIITE II

LUETTELO LAITOKSISTA JA ALUKSISTA

| Hyväksyntänumero | Nimi | Kaupunki/Alue | Hyväksynnän päättymispäivä | Luokka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Tropic Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 04 | Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd | Abaco | | PP |
| 08 | Ronald's Seafood Ltd | Eleuthera | | PP |
| 16 | Performance Fisheries Ltd | Long Island | | PP |
| 22 | Paradise Fisheries Ltd | New Providence | | PP |
| 29 | Seafarmer (David Kreiser) | New Providence | | FV |
| 64 | Heritage Seafood Ltd | New Providence | | PP |
| 68 | Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 69 | Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 70 | Painful Pleasure (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 71 | Turn Me Loose (Hurricane Seafoods) | New Providence | | FV |
| 90 | G & L Seafoods | Grand Bahama | | PP |
| Luokka:







  FV | Tehdasalus (Factory vessel) |
| PP | Jalostamo (Processing Plant). |

Hyväksyntänumero

Nimi

Kaupunki/Alue

Hyväksynnän päättymispäivä

Luokka

01

Tropic Seafood Ltd

New Providence

PP

04

Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd

Abaco

PP

08

Ronald's Seafood Ltd

Eleuthera

PP

16

Performance Fisheries Ltd

Long Island

PP

22

Paradise Fisheries Ltd

New Providence

PP

29

Seafarmer (David Kreiser)

New Providence

FV

64

Heritage Seafood Ltd

New Providence

PP

68

Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

69

Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

70

Painful Pleasure (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

71

Turn Me Loose (Hurricane Seafoods)

New Providence

FV

90

G & L Seafoods

Grand Bahama

PP

Luokka:

FV

Tehdasalus (Factory vessel)

PP

Jalostamo (Processing Plant).

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/104 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/104

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

Grenadasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevista erityisedellytyksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2545)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/500/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Grenadassa on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus. |
| --- | --- |

(1)

Grenadassa on tehty komission puolesta yhteisöön vietävien kalastustuotteiden tuotanto-, varastointi- ja lähetysolosuhteita koskeva tarkastus.

| (2) | Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Grenadan lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina. |
| --- | --- |

(2)

Kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevia Grenadan lainsäädännön vaatimuksia voidaan pitää direktiivissä 91/493/ETY vahvistettuja vaatimuksia vastaavina.

| (3) | Erityisesti ”Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti ”Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)” pystyy tehokkaasti tarkastamaan, että voimassa olevia sääntöjä sovelletaan.

| (4) | PHD-MHE on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta. |
| --- | --- |

(4)

PHD-MHE on antanut viralliset takeet direktiivin 91/493/ETY liitteessä olevassa V luvussa vahvistettujen, kalastustuotteiden terveystarkastusta ja -valvontaa koskevien vaatimusten noudattamisesta sekä mainitun direktiivin säännöksiä vastaavien hygieniavaatimusten noudattamisesta.

| (5) | On aiheellista vahvistaa direktiivin 91/493/ETY mukaisesti yksityiskohtaiset säännöt Grenadasta yhteisöön tuotaville kalastustuotteille. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa direktiivin 91/493/ETY mukaisesti yksityiskohtaiset säännöt Grenadasta yhteisöön tuotaville kalastustuotteille.

| (6) | On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava PHD-MHE:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella. |
| --- | --- |

(6)

On myös tarpeen laatia luettelo hyväksytyistä laitoksista, tehdasaluksista tai kylmävarastoista sekä pakastusaluksista, jotka on varustettu tietyillä aluksilla käsiteltyjä kalastustuotteita koskevien hygieniasääntöjen vähimmäisvaatimuksista direktiivin 91/493/ETY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/48/ETY (2) vaatimusten mukaisesti. Nämä luettelot on laadittava PHD-MHE:n komissiolle toimittaman ilmoituksen perusteella.

| (7) | Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(7)

Tarvittavan siirtymäajan varmistamiseksi on aiheellista, että tätä päätöstä ryhdytään soveltamaan 45 päivän kuluttua sen julkaisemisesta.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

”Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE)” on Grenadan toimivaltainen viranomainen, joka tarkastaa ja todistaa, että kalastustuotteet täyttävät direktiivin 91/493/ETY vaatimukset.

2 artikla

Grenadasta yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden on täytettävä 3, 4 ja 5 artiklan mukaiset vaatimukset.

3 artikla

1.   Jokaiseen lähetykseen on kuuluttava numeroitu, asianmukaisesti täytetty, päivätty ja allekirjoitettu, yhdelle liuskalle laadittu alkuperäinen terveystodistus, jonka malli on esitetty liitteessä I.

2.   Terveystodistus on laadittava vähintään yhdellä sen jäsenvaltion virallisista kielistä, jossa valvonta tapahtuu.

3.   Terveystodistuksessa on oltava PHD-MHE:n edustajan nimi, virka-asema ja allekirjoitus sekä sen virallinen leima, ja ne on merkittävä todistukseen tehtyjen hyväksymismerkintöjen väristä poikkeavalla värillä.

4 artikla

Kalastustuotteiden on oltava lähtöisin liitteessä II olevassa luettelossa mainitusta hyväksytystä laitoksesta, tehdasaluksesta, kylmävarastosta tai pakastusaluksesta.

5 artikla

Jokaiseen pakkaukseen on merkittävä lähtemättömästi ilmaisu ”GRENADA” ja alkuperälaitoksen, -tehdasaluksen, -kylmävaraston tai -pakastusaluksen hyväksyntä- tai rekisterinumero; näitä merkintöjä ei kuitenkaan tarvitse tehdä säilykkeiden valmistukseen tarkoitettujen jäädytettyjen irtotavarana olevien kalastustuotteiden pakkauksiin.

6 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

LIITE I

TERVEYSTODISTUS

Euroopan yhteisöön tarkoitetuille Grenadasta peräisin oleville kalastustuotteille lukuun ottamatta missä tahansa muodossa olevia simpukoita, piikkinahkaisia, vaippaeläimiä ja merikotiloita

Image

Image

---

LIITE II

LUETTELO LAITOKSISTA JA ALUKSISTA

| Hyväksyntänumero | Nimi | Kaupunki/Alue | Hyväksynnän päättymispäivä | Luokka | Huomau-tukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Grenada Commercial Fisheries Ltd | St. George’s | | PP | A |
| 002 | Caribbean Seafoods Ltd | St. George’s | | PP | A |
| 005 | Minerva (Cardinal Olliverre) | Carriacou | | ZV | |
| 006 | Comment (Devon Mitchell) | Petit Martinique | | ZV | |
| 009 | Mascot (Don Blair) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0010 | Content I (Chad Charles) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0011 | Content II (Francis Decoteau) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0012 | White Stallion (Gerard Bethel) | Petit Martinique | | ZV | |
| Luokka:







  PP | Jalostamo/käsittelylaitos |
| ZV | Pakastusalus |
| A | Ainoastaan kylmävarasto |

Hyväksyntänumero

Nimi

Kaupunki/Alue

Hyväksynnän päättymispäivä

Luokka

Huomau-tukset

001

Grenada Commercial Fisheries Ltd

St. George’s

PP

A

002

Caribbean Seafoods Ltd

St. George’s

PP

A

005

Minerva (Cardinal Olliverre)

Carriacou

ZV

006

Comment (Devon Mitchell)

Petit Martinique

ZV

009

Mascot (Don Blair)

Petit Martinique

ZV

0010

Content I (Chad Charles)

Petit Martinique

ZV

0011

Content II (Francis Decoteau)

Petit Martinique

ZV

0012

White Stallion (Gerard Bethel)

Petit Martinique

ZV

Luokka:

PP

Jalostamo/käsittelylaitos

ZV

Pakastusalus

A

Ainoastaan kylmävarasto

---

| 14.7.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/109 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/109

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä heinäkuuta 2005,

sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua, tehdyn päätöksen 97/296/EY muuttamisesta Algerian, Bahaman ja Grenadan osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2551)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/501/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sellaisten kolmannen maan laitosten väliaikaisten luetteloiden laatimista siirtymäkauden ajaksi koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, joista jäsenvaltioilla on lupa tuoda tiettyjä eläintuotteita, kalastustuotteita ja eläviä simpukoita, 22 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/408/EY (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua, 22 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/296/EY (2) luetellaan maat ja alueet, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua. Kyseisen päätöksen liitteessä olevassa I osassa luetellaan maat ja alueet, joista on tehty erityinen päätös terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (3) perusteella, ja liitteessä olevassa II osassa luetellaan maat ja alueet, jotka vastaavat päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 2 kohdan edellytyksiä. |
| --- | --- |

(1)

Sellaisten kolmansien maiden luettelosta, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua, 22 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/296/EY (2) luetellaan maat ja alueet, joista kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua. Kyseisen päätöksen liitteessä olevassa I osassa luetellaan maat ja alueet, joista on tehty erityinen päätös terveyttä koskevista vaatimuksista kalastustuotteiden tuotannossa ja saattamisessa markkinoille 22 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/493/ETY (3) perusteella, ja liitteessä olevassa II osassa luetellaan maat ja alueet, jotka vastaavat päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 2 kohdan edellytyksiä.

| (2) | Komission päätöksissä 2005/498/EY (4), 2005/499/EY (5) ja 2005/500/EY (6) vahvistetaan erityiset tuontia koskevat edellytykset Algeriasta, Bahamasta ja Grenadasta peräisin oleville kalastustuotteille, mistä syystä kyseiset maat olisi sisällytettävä päätöksen 97/296/EY liitteessä olevan I osan luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksissä 2005/498/EY (4), 2005/499/EY (5) ja 2005/500/EY (6) vahvistetaan erityiset tuontia koskevat edellytykset Algeriasta, Bahamasta ja Grenadasta peräisin oleville kalastustuotteille, mistä syystä kyseiset maat olisi sisällytettävä päätöksen 97/296/EY liitteessä olevan I osan luetteloon.

| (3) | Asiaa koskevat luettelot olisi selkeyden vuoksi korvattava kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(3)

Asiaa koskevat luettelot olisi selkeyden vuoksi korvattava kokonaisuudessaan.

| (4) | Päätös 97/296/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 97/296/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (5) | Tätä päätöstä olisi alettava soveltaa samana päivänä kuin Algeriasta, Bahamasta ja Grenadasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevia päätöksiä 2005/498/EY, 2005/499/EY ja 2005/500/EY. |
| --- | --- |

(5)

Tätä päätöstä olisi alettava soveltaa samana päivänä kuin Algeriasta, Bahamasta ja Grenadasta peräisin olevien kalastustuotteiden tuontia koskevia päätöksiä 2005/498/EY, 2005/499/EY ja 2005/500/EY.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 97/296/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivästä elokuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 243, 11.10.1995, s. 17. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/41/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33; oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 122, 14.5.1997, s. 21. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2005/219/EY (EUVL L 69, 16.3.2005, s. 55).

2

(3)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  Ks. tämän virallisen lehden s. 92.

4

(5)  Ks. tämän virallisen lehden s. 99.

5

(6)  Ks. tämän virallisen lehden s. 104.

6

---

LIITE

”LIITE

Luettelo maista ja alueista, joista kaikkien kalastustuotteiden tuonti ihmisravinnoksi on sallittua

I   Maat ja alueet, joista on tehty direktiivin 91/493/ETY mukainen erityinen päätös

| | AE – Arabiemiirikunnat |
| --- | --- |

AE – Arabiemiirikunnat

| | AG – Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

AG – Antigua ja Barbuda

| | AL – Albania |
| --- | --- |

AL – Albania

| | AN – Alankomaiden Antillit |
| --- | --- |

AN – Alankomaiden Antillit

| | AR – Argentiina |
| --- | --- |

AR – Argentiina

| | AU – Australia |
| --- | --- |

AU – Australia

| | BD – Bangladesh |
| --- | --- |

BD – Bangladesh

| | BG – Bulgaria |
| --- | --- |

BG – Bulgaria

| | BR – Brasilia |
| --- | --- |

BR – Brasilia

| | BS – Bahama |
| --- | --- |

BS – Bahama

| | BZ – Belize |
| --- | --- |

BZ – Belize

| | CA – Kanada |
| --- | --- |

CA – Kanada

| | CH – Sveitsi |
| --- | --- |

CH – Sveitsi

| | CI – Norsunluurannikko |
| --- | --- |

CI – Norsunluurannikko

| | CL – Chile |
| --- | --- |

CL – Chile

| | CN – Kiina |
| --- | --- |

CN – Kiina

| | CO – Kolumbia |
| --- | --- |

CO – Kolumbia

| | CR – Costa Rica |
| --- | --- |

CR – Costa Rica

| | CS – Serbia ja Montenegro (1) |
| --- | --- |

CS – Serbia ja Montenegro (1)

| | CU – Kuuba |
| --- | --- |

CU – Kuuba

| | CV – Kap Verde |
| --- | --- |

CV – Kap Verde

| | DZ – Algeria |
| --- | --- |

DZ – Algeria

| | EC – Ecuador |
| --- | --- |

EC – Ecuador

| | EG – Egypti |
| --- | --- |

EG – Egypti

| | FK – Falklandinsaaret |
| --- | --- |

FK – Falklandinsaaret

| | GA – Gabon |
| --- | --- |

GA – Gabon

| | GD – Grenada |
| --- | --- |

GD – Grenada

| | GH – Ghana |
| --- | --- |

GH – Ghana

| | GL – Grönlanti |
| --- | --- |

GL – Grönlanti

| | GM – Gambia |
| --- | --- |

GM – Gambia

| | GN – Guinea |
| --- | --- |

GN – Guinea

| | GT – Guatemala |
| --- | --- |

GT – Guatemala

| | GY – Guyana |
| --- | --- |

GY – Guyana

| | HK – Hongkong |
| --- | --- |

HK – Hongkong

| | HN – Honduras |
| --- | --- |

HN – Honduras

| | HR – Kroatia |
| --- | --- |

HR – Kroatia

| | ID – Indonesia |
| --- | --- |

ID – Indonesia

| | IN – Intia |
| --- | --- |

IN – Intia

| | IR – Iran |
| --- | --- |

IR – Iran

| | JM – Jamaika |
| --- | --- |

JM – Jamaika

| | JP – Japani |
| --- | --- |

JP – Japani

| | KE – Kenia |
| --- | --- |

KE – Kenia

| | KR – Etelä-Korea |
| --- | --- |

KR – Etelä-Korea

| | KZ – Kazakstan |
| --- | --- |

KZ – Kazakstan

| | LK – Sri Lanka |
| --- | --- |

LK – Sri Lanka

| | MA – Marokko |
| --- | --- |

MA – Marokko

| | MG – Madagaskar |
| --- | --- |

MG – Madagaskar

| | MR – Mauritania |
| --- | --- |

MR – Mauritania

| | MU – Mauritius |
| --- | --- |

MU – Mauritius

| | MV – Malediivit |
| --- | --- |

MV – Malediivit

| | MX – Meksiko |
| --- | --- |

MX – Meksiko

| | MY – Malesia |
| --- | --- |

MY – Malesia

| | MZ – Mosambik |
| --- | --- |

MZ – Mosambik

| | NA – Namibia |
| --- | --- |

NA – Namibia

| | NC – Uusi-Kaledonia |
| --- | --- |

NC – Uusi-Kaledonia

| | NG – Nigeria |
| --- | --- |

NG – Nigeria

| | NI – Nicaragua |
| --- | --- |

NI – Nicaragua

| | NZ – Uusi-Seelanti |
| --- | --- |

NZ – Uusi-Seelanti

| | OM – Oman |
| --- | --- |

OM – Oman

| | PA – Panama |
| --- | --- |

PA – Panama

| | PE – Peru |
| --- | --- |

PE – Peru

| | PG – Papua-Uusi-Guinea |
| --- | --- |

PG – Papua-Uusi-Guinea

| | PH – Filippiinit |
| --- | --- |

PH – Filippiinit

| | PF – Ranskan Polynesia |
| --- | --- |

PF – Ranskan Polynesia

| | PM – Saint Pierre JA Miquelon |
| --- | --- |

PM – Saint Pierre JA Miquelon

| | PK – Pakistan |
| --- | --- |

PK – Pakistan

| | RO – Romania |
| --- | --- |

RO – Romania

| | RU – Venäjä |
| --- | --- |

RU – Venäjä

| | SA – Saudi-Arabia |
| --- | --- |

SA – Saudi-Arabia

| | SC – Seychellit |
| --- | --- |

SC – Seychellit

| | SG – Singapore |
| --- | --- |

SG – Singapore

| | SN – Senegal |
| --- | --- |

SN – Senegal

| | SR – Surinam |
| --- | --- |

SR – Surinam

| | SV – El Salvador |
| --- | --- |

SV – El Salvador

| | TH – Thaimaa |
| --- | --- |

TH – Thaimaa

| | TN – Tunisia |
| --- | --- |

TN – Tunisia

| | TR – Turkki |
| --- | --- |

TR – Turkki

| | TW – Taiwan |
| --- | --- |

TW – Taiwan

| | TZ – Tansania |
| --- | --- |

TZ – Tansania

| | UG – Uganda |
| --- | --- |

UG – Uganda

| | UY – Uruguay |
| --- | --- |

UY – Uruguay

| | VE – Venezuela |
| --- | --- |

VE – Venezuela

| | VN – Vietnam |
| --- | --- |

VN – Vietnam

| | YE – Jemen |
| --- | --- |

YE – Jemen

| | YT – Mayotte |
| --- | --- |

YT – Mayotte

| | ZA – Etelä-Afrikka |
| --- | --- |

ZA – Etelä-Afrikka

| | ZW – Zimbabwe |
| --- | --- |

ZW – Zimbabwe

II   Maat ja alueet, jotka täyttävät päätöksen 95/408/EY 2 artiklan 2 kohdan vaatimukset

| | AM – Armenia (2) |
| --- | --- |

AM – Armenia (2)

| | AO – Angola |
| --- | --- |

AO – Angola

| | AZ – Azerbaidžan (3) |
| --- | --- |

AZ – Azerbaidžan (3)

| | BJ – Benin |
| --- | --- |

BJ – Benin

| | BY – Valko-Venäjä |
| --- | --- |

BY – Valko-Venäjä

| | CG – Kongon tasavalta (4) |
| --- | --- |

CG – Kongon tasavalta (4)

| | CM – Kamerun |
| --- | --- |

CM – Kamerun

| | ER – Eritrea |
| --- | --- |

ER – Eritrea

| | FJ – Fidži |
| --- | --- |

FJ – Fidži

| | IL – Israel |
| --- | --- |

IL – Israel

| | MM – Myanmar |
| --- | --- |

MM – Myanmar

| | SB – Salomonsaaret |
| --- | --- |

SB – Salomonsaaret

| | SH – Saint Helena |
| --- | --- |

SH – Saint Helena

| | TG – Togo |
| --- | --- |

TG – Togo

| | US – Amerikan yhdysvallat |
| --- | --- |

US – Amerikan yhdysvallat

---

(1)  Lukuun ottamatta Kosovoa, sellaisena kuin se määritellään 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244.

1

(2)  Ainoastaan suoraan ihmisravinnoksi tarkoitettujen elävien rapujen (Astacus leptodactylus) tuonti sallittu.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Ainoastaan kaviaarin tuonti sallittu.

3

(4)  Ainoastaan merellä pyydettyjen, jäädytettyjen ja lopulliseen pakkaukseen pakattujen kalastustuotteiden tuonti sallittu.”

4

---