# Uradni list L 135/28.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 135 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4828. maj 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 135

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4828. maj 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 811/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 812/2005 z dne 27. maja 2005 glede 336. posebnega razpisa v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 813/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 814/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 815/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 83. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 816/2005 z dne 27. maja 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 20. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 9 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 817/2005 z dne 27. maja 2005 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 19. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001 | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 818/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004 | 11 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 811/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 812/2005 z dne 27. maja 2005 glede 336. posebnega razpisa v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

3

Uredba Komisije (ES) št. 813/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

4

Uredba Komisije (ES) št. 814/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

6

Uredba Komisije (ES) št. 815/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 83. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

8

Uredba Komisije (ES) št. 816/2005 z dne 27. maja 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 20. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

9

Uredba Komisije (ES) št. 817/2005 z dne 27. maja 2005 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 19. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

10

Uredba Komisije (ES) št. 818/2005 z dne 27. maja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

11

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. maja 2005 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro | 12 |
| Sporazum o sodelovanju med Evropsko Skupnostjo in Kneževino Andoro | 14 |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. maja 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Španije | 19 |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. maja 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Estonije | 20 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. septembra 2004 v zvezi z ukrepi za pomoč tematskemu parku Bioscope, ki jih je Francija izvedla za pomoč podjetju SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2686)

   (
  1
  ) | 21 |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. maja 2005 o nujnih ukrepih glede čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1454)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Odločba Komisije z dne 25. maja 2005 o določitvi razredov zmogljivosti streh in strešnih kritin pri požarih z zunanje strani za nekatere gradbene proizvode, kakor je predvideno v Direktivi Sveta 89/106/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1501)

   (
  1
  ) | 37 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 10. maja 2005 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro

12

Sporazum o sodelovanju med Evropsko Skupnostjo in Kneževino Andoro

14

*

Sklep Sveta z dne 23. maja 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Španije

19

*

Sklep Sveta z dne 23. maja 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Estonije

20

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 8. septembra 2004 v zvezi z ukrepi za pomoč tematskemu parku Bioscope, ki jih je Francija izvedla za pomoč podjetju SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2686)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2686)

1

21

*

Odločba Komisije z dne 23. maja 2005 o nujnih ukrepih glede čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1454)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1454)

1

34

*

Odločba Komisije z dne 25. maja 2005 o določitvi razredov zmogljivosti streh in strešnih kritin pri požarih z zunanje strani za nekatere gradbene proizvode, kakor je predvideno v Direktivi Sveta 89/106/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1501)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1501)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 811/2005

z dne 27. maja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 75,1 |
| 204 | 85,3 |
| 999 | 80,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,5 |
| 204 | 30,3 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 70,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 41,5 |
| 204 | 39,8 |
| 212 | 108,2 |
| 220 | 53,0 |
| 388 | 57,8 |
| 400 | 35,0 |
| 624 | 58,1 |
| 999 | 56,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 107,2 |
| 388 | 47,7 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 64,3 |
| 624 | 60,4 |
| 999 | 67,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,7 |
| 400 | 100,1 |
| 404 | 68,3 |
| 508 | 70,7 |
| 512 | 70,3 |
| 524 | 62,0 |
| 528 | 69,7 |
| 720 | 79,3 |
| 804 | 122,1 |
| 999 | 78,9 |
| 0809 20 95 | 400 | 545,6 |
| 999 | 545,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

75,1

204

85,3

999

80,2

0707 00 05

052

101,5

204

30,3

999

65,9

0709 90 70

052

91,3

624

50,3

999

70,8

0805 10 20

052

41,5

204

39,8

212

108,2

220

53,0

388

57,8

400

35,0

624

58,1

999

56,2

0805 50 10

052

107,2

388

47,7

524

56,8

528

64,3

624

60,4

999

67,3

0808 10 80

388

67,7

400

100,1

404

68,3

508

70,7

512

70,3

524

62,0

528

69,7

720

79,3

804

122,1

999

78,9

0809 20 95

400

545,6

999

545,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 812/2005

z dne 27. maja 2005

glede 336. posebnega razpisa v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo.

| (2) | Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaluje. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaluje.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 336. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90, se ne ugodi nobeni ponudbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 45, 21.2.1990, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 813/2005

z dne 27. maja 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najnižje prodajne cene masla iz intervencijskih zalog in varščine za izvedbo predelave za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v uredbi (ES) št. 2571/97, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. maja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | — | 210 | — | — |
| Zgoščeno | 204,1 | 208,1 | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | — | 73 | — | — |
| Zgoščeno | 73 | 73 | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

—

210

—

—

Zgoščeno

204,1

208,1

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

—

73

—

—

Zgoščeno

73

73

—

—

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 814/2005

z dne 27. maja 2005

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(2)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišja pomoč in varščina za izvedbo predelave za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97, se določita v zneskih, navedenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. maja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 164. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 46 | 42 | — | 41 |
| Maslo < 82 % | 44 | 40 | — | — |
| Zgoščeno maslo | — | — | — | — |
| Smetana | — | — | — | 18 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 51 | — | — | — |
| Zgoščeno maslo | — | — | — | — |
| Smetana | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

46

42

—

41

Maslo < 82 %

44

40

—

—

Zgoščeno maslo

—

—

—

—

Smetana

—

—

—

18

Varščina za predelavo

Maslo

51

—

—

—

Zgoščeno maslo

—

—

—

—

Smetana

—

—

—

—

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 815/2005

z dne 27. maja 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 83. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih.

| (2) | V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(3)

Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 83. posamični razpis, objavljen na podlagi Uredbe (ES) št. 2799/1999, glede katerega je rok za oddajo ponudb potekel 24. maj 2005, se najnižja prodajna cena in varščina za izvedbo predelave določita v naslednji višini:

| — | najnižja prodajna cena: |
| --- | --- |

—

najnižja prodajna cena:

195,24 EUR/100 kg,

| — | varščina za izvedbo predelave: |
| --- | --- |

—

varščina za izvedbo predelave:

35,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 340, 31.12.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 816/2005

z dne 27. maja 2005

o določanju najnižje prodajne cene masla za 20. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 20. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 24. maja 2005, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 275,5 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 817/2005

z dne 27. maja 2005

o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 19. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 19. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 214/2001, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 24. maja 2005, se najnižja prodajna cena za posneto mleko določi na 196,24 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 37, 7.2.2001, str. 100. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 818/2005

z dne 27. maja 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga z rižem (1), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž.

| (2) | Člen 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) predvideva, da lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi predloženih ponudb določi največje izvozno nadomestilo. Pri tej določitvi je treba upoštevati kriterije, določene v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003. Na razpisu je izbran vsak ponudnik, katerega ponudba je enaka ali nižja od največjega izvoznega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) predvideva, da lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi predloženih ponudb določi največje izvozno nadomestilo. Pri tej določitvi je treba upoštevati kriterije, določene v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003. Na razpisu je izbran vsak ponudnik, katerega ponudba je enaka ali nižja od največjega izvoznega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj omenjenih kriterijev ob sedanjih razmerah na trgu zadevnega riža sledi, da je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo v višini, navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj omenjenih kriterijev ob sedanjih razmerah na trgu zadevnega riža sledi, da je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo v višini, navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišje izvozno nadomestilo za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004, se na osnovi ponudb, oddanih od 23. do 26. maja 2005, določi na 57,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 353, 27.11.2004, str. 6.

2

(3)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/12

---

SKLEP SVETA

z dne 10. maja 2005

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro

(2005/398/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 71, 137, 149, 150, 151, 152, 156, 159, 161 in 175 ter v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je odločena, da okrepi obstoječe odnose z Andoro, ki so bili do zdaj urejeni s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 28. junija 1990, ki je ustanovil carinsko unijo. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je odločena, da okrepi obstoječe odnose z Andoro, ki so bili do zdaj urejeni s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 28. junija 1990, ki je ustanovil carinsko unijo.

| (2) | Po pooblastilu Sveta z dne 24. februarja 1997 je Komisija zaključila pogajanja z Andoro o sporazumu, ki pokriva številna področja sodelovanja. |
| --- | --- |

(2)

Po pooblastilu Sveta z dne 24. februarja 1997 je Komisija zaključila pogajanja z Andoro o sporazumu, ki pokriva številna področja sodelovanja.

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta z dne 25/26. oktobra 2004 in s pridržkom njegove morebitne naknadne sklenitve je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 15. novembra 2004. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta z dne 25/26. oktobra 2004 in s pridržkom njegove morebitne naknadne sklenitve je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 15. novembra 2004.

| (4) | Določene naloge so bile podeljene Odboru za sodelovanje, ustanovljenemu na podlagi Sporazuma. Pooblastilo za opravljanje teh nalog v imenu Skupnosti bi biti treba podeliti Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Določene naloge so bile podeljene Odboru za sodelovanje, ustanovljenemu na podlagi Sporazuma. Pooblastilo za opravljanje teh nalog v imenu Skupnosti bi biti treba podeliti Komisiji.

| (5) | Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, ki je pooblaščena za predložitev uradnega obvestila iz člena 14 Sporazuma v imenu Skupnosti in za izjavo o pristanku, ki zavezuje Skupnost (2).

Člen 3

1.   Skupnost predstavlja v Odboru za sodelovanje, ustanovljenem s členom 9 Sporazuma, Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.

2.   Komisija po posvetovanju s predstavniki držav članic določi stališče Skupnosti v zvezi z odločitvami, ki jih mora sprejeti Odbor za sodelovanje.

V Bruslju, 10. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  Mnenje z dne 22. februarja 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM O SODELOVANJU

med Evropsko Skupnostjo in Kneževino Andoro

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani in

KNEŽEVINA ANDORA

na drugi strani STA SE –

ODLOČENI, da utrdita in poglobita že obstoječe odnose med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro;

OB UPOŠTEVANJU, da so trgovinski odnosi med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro urejeni s Sporazumom v obliki izmenjave pisem, podpisanim v Luxembourgu 28. junija 1990, ki je ustanovil carinsko unijo;

OB UPOŠTEVANJU, da je od takrat evropska integracija znatno napredovala;

OB UPOŠTEVANJU posebnega položaja Kneževine Andore, katere ozemlje je obdano z Evropsko unijo, pri čemer pa Kneževina Andora ni njena članica;

OB UPOŠTEVANJU želje Kneževine Andore, da dodatno sodeluje pri tekočem vključevanju v Evropo in posledično njene želje po poglobitvi odnosov z Evropsko unijo;

OB UPOŠTEVANJU, da bi morali Evropska skupnost in Kneževina Andora skleniti sporazum, ki bi zagotavljal kar najširšo možno podlago za sodelovanje na vseh skupnih interesnih področjih v okviru njunih pristojnosti –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

NAČELA

Člen 1

Evropska skupnost in Kneževina Andora (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) se v okviru svojih pristojnosti zavezujeta k kar najširšemu sodelovanju za doseganje vzajemnih koristi na skupnih interesnih področjih, zlasti na prednostnih področjih iz členov 2 do 8.

PODROČJA SODELOVANJA

Člen 2

Okolje

Pogodbenici sodelujeta na področjih varstva in izboljšanja okolja, da bi zagotovili trajnostni razvoj. To sodelovanje zadeva naslednja področja: podnebne spremembe, varstvo narave in biološke raznolikosti, okolje in zdravje, upravljanje z naravnimi viri in odpadki. V ta namen si bosta prizadevali usklajevati varstvo okolja v Pirenejih in gospodarski razvoj.

Pogodbenici sodelujeta v duhu soodgovornosti za reševanje okoljskih problemov, s katerimi se soočajo Kneževina Andora in pirenejske regije Evropske skupnosti. Upoštevata, da so nekateri problemi, kot na primer odpadki, povezani s pretokom blaga in oseb med njunima ozemljema. Pogodbenici zlasti sodelujeta na področju prevoza in odlaganja odpadkov.

Kneževina Andora si v okviru razpoložljivih sredstev in kolikor so ti standardi zanjo ustrezni s stališča varstva okolja in trajnostnega razvoja prizadeva sprejeti okoljske standarde, ki bodo enakovredni standardom Evropske skupnosti. Evropska skupnost sodeluje v te namene s Kneževino Andoro na njeno prošnjo.

Pogodbenici preučita izvedljivost in praktične vidike sodelovanja Kneževine Andore v okoljskih programih Skupnosti, odprtih za tretje države, ki bi lahko bili v interesu Kneževine Andore.

Evropska skupnost pomaga pri vzpostavitvi sodelovanja med Evropsko agencijo za okolje in Kneževino Andoro.

Člen 3

Komunikacije, informacije, kultura

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v okviru pobud Evropske skupnosti in andorskega prava začeli v duhu člena 151 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti skupne projekte na področju komunikacij, informacij in kulture.

Ti projekti so lahko med drugim naslednji:

| — | izmenjava informacij o zadevah na obojestranskih interesnih področjih na področjih kulture in informacij, |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij o zadevah na obojestranskih interesnih področjih na področjih kulture in informacij,

| — | organizacija kulturnih dogodkov, |
| --- | --- |

—

organizacija kulturnih dogodkov,

| — | kulturne izmenjave, |
| --- | --- |

—

kulturne izmenjave,

| — | ohranjanje arhitekturne dediščine Andore in Pirenejev ter restavriranje spomenikov in znamenitosti, |
| --- | --- |

—

ohranjanje arhitekturne dediščine Andore in Pirenejev ter restavriranje spomenikov in znamenitosti,

| — | ohranjanje in spodbujanje kulturne dediščine Andore in Pirenejev, |
| --- | --- |

—

ohranjanje in spodbujanje kulturne dediščine Andore in Pirenejev,

| — | ustanovitev čezmejnih raziskovalnih programov na področju zgodovine, umetnosti in jezikov, |
| --- | --- |

—

ustanovitev čezmejnih raziskovalnih programov na področju zgodovine, umetnosti in jezikov,

| — | ukrepi za ohranjanje, razvoj in razširjanje katalonščine, |
| --- | --- |

—

ukrepi za ohranjanje, razvoj in razširjanje katalonščine,

| — | sodelovanje Kneževine Andore pri kulturnih projektih Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

—

sodelovanje Kneževine Andore pri kulturnih projektih Evropske skupnosti.

Člen 4

Izobraževanje, poklicno usposabljanje in mladina

Pogodbenici se zavezujeta k sodelovanju v luči členov 149 in 150 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, s ciljem prispevanja k oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora.

Pogodbenici preučita izvedljivost in praktične vidike sodelovanja Kneževine Andore v programih Evropske skupnosti na področju izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine, ki bi lahko bili v interesu Kneževine Andore.

Člen 5

Socialne in zdravstvene zadeve

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta preučili načine za okrepitev sodelovanja na področju socialnih zadev z izmenjavo strokovnjakov, upravnim sodelovanjem, poslovnim sodelovanjem in usposabljanjem.

Pogodbenici za namene sodelovanja na področju javnega zdravja uporabljata isti pristop.

Pogodbenici se izogibata vsakršni diskriminaciji na podlagi državljanstva v zvezi z delovnimi pogoji, plačami in presežnimi delavci med delavci, ki zakonito prebivajo na ozemlju ene pogodbenice in so državljani druge pogodbenice.

Sodelovanje med pogodbenicama v zadevah, povezanih z delom, med drugim vključuje razvoj služb za poklicno usmerjanje, načrtovanje ter spodbujanje zaposlovanja na lokalni in regionalni ravni.

Člen 6

Vseevropska omrežja in promet

Pogodbenici se zavezujeta, da bosta nadaljevali sodelovanje na področju prometnih, energetskih in telekomunikacijskih vseevropskih omrežij, kot tudi na splošno na področju prometa. To sodelovanje je med drugim namenjeno spodbujanju preučevanja projektov v skupnem interesu, ki izkazujejo zadostno povezanost s pirenejskim okoljem. Pri sodelovanju pogodbenici delujeta v luči ciljev, ki so določeni v členih 154 in 155 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Člen 7

Regionalna politika

Pogodbenici se, vsaka v skladu z lastno zakonodajo, dogovorita o okrepitvi regionalnega sodelovanja v skladu s politiko čezmejnega, nadnacionalnega in medregijskega sodelovanja Evropske skupnosti.

Za ta namen spodbujata ukrepanje na naslednjih področjih:

| — | preučitev usklajenega pristopa k razvoju obmejnih regij med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro, z namenom spodbujanja politike za pirenejski prostor, ki naj bo podobna politiki za alpski prostor. Prav tako Evropska skupnost Kneževini Andori ponudi, da sodeluje v prihodnjih programih, podobnih programu Interreg, pod enakimi pogoji kot druge države nečlanice, |
| --- | --- |

—

preučitev usklajenega pristopa k razvoju obmejnih regij med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro, z namenom spodbujanja politike za pirenejski prostor, ki naj bo podobna politiki za alpski prostor. Prav tako Evropska skupnost Kneževini Andori ponudi, da sodeluje v prihodnjih programih, podobnih programu Interreg, pod enakimi pogoji kot druge države nečlanice,

| — | organizacija obiskov in izmenjav uradnikov in strokovnjakov za preučitev možnosti obsega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

organizacija obiskov in izmenjav uradnikov in strokovnjakov za preučitev možnosti obsega sodelovanja,

| — | sodelovanje na področju gorske politike po zgledu politike Skupnosti za zagotavljanje kontinuitete in trajnostne izrabe kmetijskih zemljišč, gospodarskega razvoja in ohranjanja podeželja. |
| --- | --- |

—

sodelovanje na področju gorske politike po zgledu politike Skupnosti za zagotavljanje kontinuitete in trajnostne izrabe kmetijskih zemljišč, gospodarskega razvoja in ohranjanja podeželja.

Člen 8

Druga področja sodelovanja

Pogodbenici lahko v medsebojnem soglasju, s sklenitvijo sporazumov na specifičnih področjih, razširita ta sporazum.

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 9

1.   Za upravljanje sporazuma in za zagotavljanje njegovega pravilnega izvajanja je odgovoren Odbor za sodelovanje.

2.   Za namene pravilnega izvajanja tega sporazuma pogodbenici izmenjujeta podatke in se na zahtevo ene izmed njiju posvetujeta z Odborom za sodelovanje.

3.   Odbor za sodelovanje sprejme svoj poslovnik.

4.   Odbor za sodelovanje sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti na eni strani in predstavniki Kneževine Andore na drugi strani.

5.   Odbor za sodelovanje odloča soglasno.

6.   Odboru za sodelovanje izmenično predseduje ena od pogodbenic, in sicer v skladu s pravili, ki jih določa poslovnik odbora.

7.   Odbor za sodelovanje se sestane na podlagi medsebojnega soglasja pogodbenic na zahtevo ene od njih. Poslovnik Odbora za sodelovanje določa praktična pravila za organizacijo sestankov.

Člen 10

Pogodbenici soglašata, da se vsako nesoglasje med njima v zvezi z izvajanjem in razlago tega sporazuma predloži Odboru za sodelovanje.

Člen 11

Ta sporazum je sklenjen za nedoločen čas.

Člen 12

Vsaka od pogodbenic lahko odpove ta sporazum s pisnim obvestilom drugi pogodbenici. V tem primeru sporazum preneha učinkovati šest mesecev po datumu uradnega obvestila.

Člen 13

Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, ki jih določa ta pogodba, ter na drugi strani na ozemlju Kneževine Andore.

Člen 14

Sporazum odobrita pogodbenici v skladu z lastnimi postopki.

Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po uradnem obvestilu o zaključku postopkov iz prvega odstavka.

Člen 15

1.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem ter katalonskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

2.   Različico v malteškem jeziku pogodbenici overita z izmenjavo pisem. Ta različica je enako verodostojna kot različice iz odstavka 1.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil cuatro.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles, den femtende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.

Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego października dwa tysiące czwartego roku.

Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.

Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Per la Comunitat Europea

Image

Per la Principat d'Andorra

Image

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/19

---

SKLEP SVETA

z dne 23. maja 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Španije

(2005/399/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju kandidature, ki jo je predložila španska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Fernanda MORALEDA QUÍLEZA, o čemer je bil Svet obveščen 3. junija 2004, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Edini člen

G. Marcos ALARCÓN ALARCÓN ese imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Fernanda MORALEDA QUÍLEZA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

V Bruslju, 23. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-L. SCHILTZ

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/20

---

SKLEP SVETA

z dne 23. maja 2005

o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz Estonije

(2005/400/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

ob upoštevanju kandidature, ki jo je predložila estonska vlada,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Po odstopu g. Kaleva KREEGIPUUJA, o čemer je bil Svet obveščen 3. septembra 2004, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SKLENIL:

Edini člen

G. Kaul NURM se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Kaleva KREEGIPUUJA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.

V Bruslju, 23. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-L. SCHILTZ

---

(1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

1

---

Komisija

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. septembra 2004

v zvezi z ukrepi za pomoč tematskemu parku Bioscope, ki jih je Francija izvedla za pomoč podjetju „SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel“

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2686)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/401/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 88(2)(1),

ob pozivu zainteresiranim strankam, da predložijo svoje pripombe v skladu z omenjenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je v pismu z dne 27. marca 2001, vnesenem v register 28. marca 2001, prejela pritožbo v zvezi z mogočimi državnimi pomočmi alzaškemu tematskemu parku Bioscope (v nadaljevanju „Bioscope“). Predmet pritožbe je Alzaški ekološki muzej, ki je predmet odločbe Komisije z dne 21. januarja 2003 (2) in zato ni obravnavan v tej odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v pismu z dne 27. marca 2001, vnesenem v register 28. marca 2001, prejela pritožbo v zvezi z mogočimi državnimi pomočmi alzaškemu tematskemu parku Bioscope (v nadaljevanju „Bioscope“). Predmet pritožbe je Alzaški ekološki muzej, ki je predmet odločbe Komisije z dne 21. januarja 2003 (2) in zato ni obravnavan v tej odločbi.

| (2) | Komisija je v pismih z dne 30. marca 2001, 31. julija 2001, 14. decembra 2001, 16. julija 2002, 17. oktobra 2002 in 3. decembra 2002 zahtevala podatke o zadevnih ukrepih Francije. Francija je te podatke posredovala v pismih z dne 24. julija 2001, ki ga je Komisija vnesla v register 26. julija 2001, z dne 28. novembra 2001, ki ga je Komisija vnesla istega dne, z dne 2. junija 2002, ki ga je Komisija vnesla istega dne, z dne 25. junija 2002, ki ga je Komisija vnesla istega dne z dne 8. julija 2002, ki ga je Komisija vnesla 9. julija 2002, z dne 21. oktobra 2002, ki ga je Komisija vnesla 22. oktobra 2002 in z dne 7. februarja 2003, ki ga je Komisija vnesla 10. februarja 2003. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v pismih z dne 30. marca 2001, 31. julija 2001, 14. decembra 2001, 16. julija 2002, 17. oktobra 2002 in 3. decembra 2002 zahtevala podatke o zadevnih ukrepih Francije. Francija je te podatke posredovala v pismih z dne 24. julija 2001, ki ga je Komisija vnesla v register 26. julija 2001, z dne 28. novembra 2001, ki ga je Komisija vnesla istega dne, z dne 2. junija 2002, ki ga je Komisija vnesla istega dne, z dne 25. junija 2002, ki ga je Komisija vnesla istega dne z dne 8. julija 2002, ki ga je Komisija vnesla 9. julija 2002, z dne 21. oktobra 2002, ki ga je Komisija vnesla 22. oktobra 2002 in z dne 7. februarja 2003, ki ga je Komisija vnesla 10. februarja 2003.

| (3) | Komisija je v pismu z dne 29. oktobra 2003 obvestila Francijo o sklepu o začetku postopka, predvidenega v členu 88(2) Pogodbe v zvezi s tem ukrepom. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v pismu z dne 29. oktobra 2003 obvestila Francijo o sklepu o začetku postopka, predvidenega v členu 88(2) Pogodbe v zvezi s tem ukrepom.

| (4) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu.

| (5) | V pismu z dne 26. januarja 2004, vnesenem v register isti dan, je Francija Komisiji posredovala svoje ugotovitve. |
| --- | --- |

(5)

V pismu z dne 26. januarja 2004, vnesenem v register isti dan, je Francija Komisiji posredovala svoje ugotovitve.

| (6) | V pismu z 19. februarja 2004, vnesenega isti dan je nemška zveza tematskih parkov in podjetij za rekreacijo (Verband Deutscher Freitzeitparks und Freizeitunternehmen e.V. – v nadaljevanju „VDFU“) Komisiji predložila ugotovitve o zadevni pomoči. |
| --- | --- |

(6)

V pismu z 19. februarja 2004, vnesenega isti dan je nemška zveza tematskih parkov in podjetij za rekreacijo (Verband Deutscher Freitzeitparks und Freizeitunternehmen e.V. – v nadaljevanju „VDFU“) Komisiji predložila ugotovitve o zadevni pomoči.

| (7) | V pismu z 24. februarja 2004, vnesenem v register 25. februarja 2004, je „SMVP. – Valorisation et Animation du Patrimoine Culturel“ (v nadaljevanju „SMVP“) Komisiji predložilo ugotovitve o zadevni pomoči. |
| --- | --- |

(7)

V pismu z 24. februarja 2004, vnesenem v register 25. februarja 2004, je „SMVP. – Valorisation et Animation du Patrimoine Culturel“ (v nadaljevanju „SMVP“) Komisiji predložilo ugotovitve o zadevni pomoči.

| (8) | V pismih z dne 26. februarja in 27. februarja 2004 je Komisija Franciji predložila kopijo ugotovitev, ki sta jih posredovala VDFU in SMVP. |
| --- | --- |

(8)

V pismih z dne 26. februarja in 27. februarja 2004 je Komisija Franciji predložila kopijo ugotovitev, ki sta jih posredovala VDFU in SMVP.

| (9) | V pismu z dne 26. marca 2004, vnesenem v register isti dan, je Francija Komisiji posredovala svoje pripombe na ugotovitve VDFU in SMVP. |
| --- | --- |

(9)

V pismu z dne 26. marca 2004, vnesenem v register isti dan, je Francija Komisiji posredovala svoje pripombe na ugotovitve VDFU in SMVP.

| (10) | V pismu z dne 25. avgusta 2004, ki ga je Komisija vnesla v register 31. avgusta 2004, je Francija posredovala dodatne podatke o ukrepih. |
| --- | --- |

(10)

V pismu z dne 25. avgusta 2004, ki ga je Komisija vnesla v register 31. avgusta 2004, je Francija posredovala dodatne podatke o ukrepih.

II.   OPIS

1.   Projekt tematskega parka Bioscope

| (11) | Projekt tematskega parka Bioscope je bil začet leta 1994 v regiji Alzacija. Gre za izvajanje zamisli o naravnem in delno znanstvenem, izobraževalnem in igralnem tematskem parku v zvezi s tematiko zdravja, življenja in okolja. |
| --- | --- |

(11)

Projekt tematskega parka Bioscope je bil začet leta 1994 v regiji Alzacija. Gre za izvajanje zamisli o naravnem in delno znanstvenem, izobraževalnem in igralnem tematskem parku v zvezi s tematiko zdravja, življenja in okolja.

| (12) | Po zamisli alzaških regionalnih organov naj bi park obiskovalcem omogočal učenje na zabaven način. Park naj bi se oddaljil od tradicionalnega pristopa klasičnih znanstvenih in tehničnih muzejev, kot sta „Palais de la découverte (Palača odkritij)“ ali „Cité des sciences (Mesto znanosti)“ v Parizu, ki nista dovolj privlačna, da bi v celoti izpolnjevala svojo nalogo. Bioscope bodo obiskovalci za razliko od tega dojemali najprej kot kraj oddiha in zabave, ki jim poleg tega omogoča učenje v tempu, ki ga določajo sami. |
| --- | --- |

(12)

Po zamisli alzaških regionalnih organov naj bi park obiskovalcem omogočal učenje na zabaven način. Park naj bi se oddaljil od tradicionalnega pristopa klasičnih znanstvenih in tehničnih muzejev, kot sta „Palais de la découverte (Palača odkritij)“ ali „Cité des sciences (Mesto znanosti)“ v Parizu, ki nista dovolj privlačna, da bi v celoti izpolnjevala svojo nalogo. Bioscope bodo obiskovalci za razliko od tega dojemali najprej kot kraj oddiha in zabave, ki jim poleg tega omogoča učenje v tempu, ki ga določajo sami.

| (13) | Regionalne oblasti navajajo, da drugi cilj ustanovitve parka Bioscope, povečanje turistične ponudbe v Alzaciji, ni v nasprotju s prvim ciljem. |
| --- | --- |

(13)

Regionalne oblasti navajajo, da drugi cilj ustanovitve parka Bioscope, povečanje turistične ponudbe v Alzaciji, ni v nasprotju s prvim ciljem.

2.   Postopek izbire upravičenega podjetja

| (14) | S sklepom prefekture z dne 12. januarja 1998 sta Alzaški regionalni svet in Svet departmajev Haut-Rhin in Bas-Rhin ustanovila mešani sindikat SYMBIO (v nadaljevanju „Symbio“), katerega naloga je izvajanje postopkov, potrebnih za realizacijo parka Bioscope. |
| --- | --- |

(14)

S sklepom prefekture z dne 12. januarja 1998 sta Alzaški regionalni svet in Svet departmajev Haut-Rhin in Bas-Rhin ustanovila mešani sindikat SYMBIO (v nadaljevanju „Symbio“), katerega naloga je izvajanje postopkov, potrebnih za realizacijo parka Bioscope.

| (15) | Regionalne oblasti so izbrale park Bioscope po pravnem načelu izbire javnih storitev (4). Država sama financira nakup ozemelj in del investicijskih stroškov. Izgradnjo in upravljanje parka je odobrila koncesionarju za dobo 30 let, koncesionar pa bo državi plačeval pristojbino na prihodek. Po koncu trajanja koncesije so sredstva povrnjena državi. |
| --- | --- |

(15)

Regionalne oblasti so izbrale park Bioscope po pravnem načelu izbire javnih storitev (4). Država sama financira nakup ozemelj in del investicijskih stroškov. Izgradnjo in upravljanje parka je odobrila koncesionarju za dobo 30 let, koncesionar pa bo državi plačeval pristojbino na prihodek. Po koncu trajanja koncesije so sredstva povrnjena državi.

| (16) | Za izbiro koncesionarja za park Bioscope, je Symbio septembra 1998 začel postopek zbiranja kandidatur zasebnih subjektov. Ta postopek je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (5). |
| --- | --- |

(16)

Za izbiro koncesionarja za park Bioscope, je Symbio septembra 1998 začel postopek zbiranja kandidatur zasebnih subjektov. Ta postopek je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (5).

| (17) | Po dolgem postopku izbire operaterja, ki bi imel potrebne izkušnje za izgradnjo in upravljanje parka na ustrezen način, se je Symbio odločil za podjetje Parc Astérix, ki je del skupine Grévin et Compagnie. Ta izbira je bila udejanjena s podpisom dne 13. marca 2001 dodelitve javne storitve „koncesije za zasnovo, realizacijo in upravljanje tematskega parka Bioscope“ med sindikatom Symbio na eni strani in podjetjem „SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel“, podružnico podjetja Parc Astérix, na drugi strani. |
| --- | --- |

(17)

Po dolgem postopku izbire operaterja, ki bi imel potrebne izkušnje za izgradnjo in upravljanje parka na ustrezen način, se je Symbio odločil za podjetje Parc Astérix, ki je del skupine Grévin et Compagnie. Ta izbira je bila udejanjena s podpisom dne 13. marca 2001 dodelitve javne storitve „koncesije za zasnovo, realizacijo in upravljanje tematskega parka Bioscope“ med sindikatom Symbio na eni strani in podjetjem „SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel“, podružnico podjetja Parc Astérix, na drugi strani.

| (18) | Dodatek k tej dodelitvi javne storitve je bil podpisan 9. julija 2002. Podelitev javne storitve, kot je spremenjena v dodatku, je v nadaljevanju poimenovana „koncesija“. |
| --- | --- |

(18)

Dodatek k tej dodelitvi javne storitve je bil podpisan 9. julija 2002. Podelitev javne storitve, kot je spremenjena v dodatku, je v nadaljevanju poimenovana „koncesija“.

3.   Projekt, ki izhaja iz postopka odprtja za konkurenco – pogoji sodelovanja države (6)

| (19) | Koncesija predvideva manjši park, ki ustreza začetnim vlaganjem v višini 61,5 milijonov EUR in z začetnim obiskom 400 000 oseb na leto, s postopnim povečevanjem na 800 000 oseb na leto. |
| --- | --- |

(19)

Koncesija predvideva manjši park, ki ustreza začetnim vlaganjem v višini 61,5 milijonov EUR in z začetnim obiskom 400 000 oseb na leto, s postopnim povečevanjem na 800 000 oseb na leto.

| (20) | Pogoji sodelovanja države so določeni v koncesiji. |
| --- | --- |

(20)

Pogoji sodelovanja države so določeni v koncesiji.

| (21) | Posebej so predvidene naslednje točke:






  — | Država bo podjetju SMVP po delih za obdobje 30 let dala na razpolago potrebno zemljišče, to je 50 hektarjev. To zemljišče je last države in bo po koncu tega obdobja predmet brezplačne vrnitve državi. Poslopja, delo in koncesije, ki jih je med trajanjem koncesije kupilo, uredilo, zgradilo ali postavilo podjetje SMVP in ki se uporabljajo za upravljanje parka, so predmet brezplačne vrnitve državi po končanem obdobju trajanja koncesije in so v celoti amortizirani. V nasprotnem primeru mora država plačati odškodnino, ki ustreza preostali računovodski vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(21)

Posebej so predvidene naslednje točke:

—

Država bo podjetju SMVP po delih za obdobje 30 let dala na razpolago potrebno zemljišče, to je 50 hektarjev. To zemljišče je last države in bo po koncu tega obdobja predmet brezplačne vrnitve državi. Poslopja, delo in koncesije, ki jih je med trajanjem koncesije kupilo, uredilo, zgradilo ali postavilo podjetje SMVP in ki se uporabljajo za upravljanje parka, so predmet brezplačne vrnitve državi po končanem obdobju trajanja koncesije in so v celoti amortizirani. V nasprotnem primeru mora država plačati odškodnino, ki ustreza preostali računovodski vrednosti;

| — | SMVP pod nadzorom države zasnuje in ustanovi tematski park in ga upravlja 30 let; |
| --- | --- |

—

SMVP pod nadzorom države zasnuje in ustanovi tematski park in ga upravlja 30 let;

| — | park, ki ga ustvari SMVP, ustreza prvemu delu vlaganj v znesku 61,5 milijard EUR. Država pri prvem delu vlaganj sodeluje z zneskom 30,5 milijonov EUR, prek sindikata Symbio; |
| --- | --- |

—

park, ki ga ustvari SMVP, ustreza prvemu delu vlaganj v znesku 61,5 milijard EUR. Država pri prvem delu vlaganj sodeluje z zneskom 30,5 milijonov EUR, prek sindikata Symbio;

| — | nadaljnja vlaganja v obnovo parka nosi podjetje SVMP. Zasnovo mora potrditi država, ki preveri zlasti skladnost s pedagoško zasnovo parka; |
| --- | --- |

—

nadaljnja vlaganja v obnovo parka nosi podjetje SVMP. Zasnovo mora potrditi država, ki preveri zlasti skladnost s pedagoško zasnovo parka;

| — | SMVP državi letno plačuje pristojbino v višini 2,5 % bruto prihodka, ki izhaja iz dejavnosti na območju koncesije (razen v prvih dveh koledarskih letih, tudi delnih, za katere je stopnja pristojbine 1 % in 2 %), pri čemer se odštejejo kakršne koli dajatve, ki jih država pobira na dejavnosti podizvajalcev. |
| --- | --- |

—

SMVP državi letno plačuje pristojbino v višini 2,5 % bruto prihodka, ki izhaja iz dejavnosti na območju koncesije (razen v prvih dveh koledarskih letih, tudi delnih, za katere je stopnja pristojbine 1 % in 2 %), pri čemer se odštejejo kakršne koli dajatve, ki jih država pobira na dejavnosti podizvajalcev.

III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (22) | Po izmenjavi pisem pred začetkom uradnega preiskovalnega postopka je Francija navedla, da ni pričakovala, da bi posredovanje javnih organov v tem primeru zvišalo obvezna nadomestila, povezana z nalogo splošnega gospodarskega interesa, ki je bila dodeljena koncesionarju in upravljavcu parka Bioscope. |
| --- | --- |

(22)

Po izmenjavi pisem pred začetkom uradnega preiskovalnega postopka je Francija navedla, da ni pričakovala, da bi posredovanje javnih organov v tem primeru zvišalo obvezna nadomestila, povezana z nalogo splošnega gospodarskega interesa, ki je bila dodeljena koncesionarju in upravljavcu parka Bioscope.

| (23) | Ob začetku uradnega preiskovalnega postopka je Komisija izrazila dvome v posredovanje Francije v pomoč parku Bioscope in o dokazilih, ki jih je predložila Francija. |
| --- | --- |

(23)

Ob začetku uradnega preiskovalnega postopka je Komisija izrazila dvome v posredovanje Francije v pomoč parku Bioscope in o dokazilih, ki jih je predložila Francija.

| (24) | Najprej je Komisija ocenila, da obstajajo dvomi glede sklepanja Francije, da se v primeru naloge skupnega gospodarskega interesa, ki je dodeljena upravičenemu podjetju, lahko slednjemu dodeli državna podpora. Zato Komisija dvomi, da je Francija to nalogo jasno opredelila. Prav tako kot v opredelitev naloge, Komisija dvomi, da je Francija predložila ustrezno dokazilo o odsotnosti prekomernih kompenzacij dodatnih stroškov omenjene naloge. |
| --- | --- |

(24)

Najprej je Komisija ocenila, da obstajajo dvomi glede sklepanja Francije, da se v primeru naloge skupnega gospodarskega interesa, ki je dodeljena upravičenemu podjetju, lahko slednjemu dodeli državna podpora. Zato Komisija dvomi, da je Francija to nalogo jasno opredelila. Prav tako kot v opredelitev naloge, Komisija dvomi, da je Francija predložila ustrezno dokazilo o odsotnosti prekomernih kompenzacij dodatnih stroškov omenjene naloge.

| (25) | Drugič, Komisija ocenjuje, da je državna podpora zelo verjetno pomoč, zlasti, ker ni bilo predloženo nobeno dokazilo o tem, da je upravičeno podjetje od države prejelo plačilo, ki ustreza tržni ceni pristojbine za uporabo tematskega parka. |
| --- | --- |

(25)

Drugič, Komisija ocenjuje, da je državna podpora zelo verjetno pomoč, zlasti, ker ni bilo predloženo nobeno dokazilo o tem, da je upravičeno podjetje od države prejelo plačilo, ki ustreza tržni ceni pristojbine za uporabo tematskega parka.

| (26) | Tretjič, Komisija je analizirala skladnost morebitne pomoči z različnimi določbami Pogodbe. Prišla je do zaključka, da ob upoštevanju lastnih ciljev morebitna pomoč ne more biti analizirana drugače kot v smislu določb v zvezi z regionalnimi pomočmi ali določbami iz člena 87(3)(d) Pogodbe v zvezi s spodbujanjem kulture. Zaradi odsotnosti dokazil Francije v zvezi s tem, je Komisija pojasnila dvome v zvezi z dejstvom, da so pogoji, potrebni za odobritev pomoči iz naslova ene ali druge določbe, združeni. |
| --- | --- |

(26)

Tretjič, Komisija je analizirala skladnost morebitne pomoči z različnimi določbami Pogodbe. Prišla je do zaključka, da ob upoštevanju lastnih ciljev morebitna pomoč ne more biti analizirana drugače kot v smislu določb v zvezi z regionalnimi pomočmi ali določbami iz člena 87(3)(d) Pogodbe v zvezi s spodbujanjem kulture. Zaradi odsotnosti dokazil Francije v zvezi s tem, je Komisija pojasnila dvome v zvezi z dejstvom, da so pogoji, potrebni za odobritev pomoči iz naslova ene ali druge določbe, združeni.

IV.   UGOTOVITVE FRANCIJE O ZAČETKU URADNEGA PREISKOVALNEGA POSTOPKA

1.   O značaju obveznega nadomestila za storitve splošnega gospodarskega interesa v zvezi s posredovanjem države pri pomoči projektu Bioscope

| (27) | V ugotovitvah o začetku uradnega preiskovalnega postopka Francija potrjuje svoje stališče, da sodelovanje države pri projektu Bioscope ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, vendar nadomestilo stroškov, povezanih z obveznostmi splošnega gospodarskega interesa. |
| --- | --- |

(27)

V ugotovitvah o začetku uradnega preiskovalnega postopka Francija potrjuje svoje stališče, da sodelovanje države pri projektu Bioscope ni državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, vendar nadomestilo stroškov, povezanih z obveznostmi splošnega gospodarskega interesa.

| (28) | V podkrepitev tega sklepa, je Francija začela naštevati pogoje za nastanek parka Bioscope in nato dodala še konkreten opis projekta, kot ga je opredelil sindikat Symbio v sodelovanju s podjetjem SMVP. Ta opis temelji na pedagoškem značaju parka in izobraževalnem vidiku razstavljenih zanimivosti, ki so zelo drugačne od tradicionalnih tematskih parkov. Francija vztraja na dejstvu, da park v nobenem primeru v prihodnosti ne more spremeniti zasnove, ker vsaka sprememba vpliva tudi na drugačno pedagoško usmeritev, ki bi bila v nasprotju s konvencijo med koncesionarjem in državo. |
| --- | --- |

(28)

V podkrepitev tega sklepa, je Francija začela naštevati pogoje za nastanek parka Bioscope in nato dodala še konkreten opis projekta, kot ga je opredelil sindikat Symbio v sodelovanju s podjetjem SMVP. Ta opis temelji na pedagoškem značaju parka in izobraževalnem vidiku razstavljenih zanimivosti, ki so zelo drugačne od tradicionalnih tematskih parkov. Francija vztraja na dejstvu, da park v nobenem primeru v prihodnosti ne more spremeniti zasnove, ker vsaka sprememba vpliva tudi na drugačno pedagoško usmeritev, ki bi bila v nasprotju s konvencijo med koncesionarjem in državo.

| (29) | Francija nato navaja vsebino naloge splošnega gospodarskega interesa, ki pripada projektu Bioscope. |
| --- | --- |

(29)

Francija nato navaja vsebino naloge splošnega gospodarskega interesa, ki pripada projektu Bioscope.

| (30) | Po njenem mnenju je naloga jasno opredeljena v koncesiji, ki zavezuje SMVP in državo. Francija je to podprla z izvlečki iz koncesije in vztraja na socialnem in izobraževalnem cilju projekta Bioscope in tudi z drugimi izvlečki, ki bolj podrobno obravnavajo tarife za določene kategorije obiskovalcev (otroci v spremstvu staršev, šolske skupine, starejši občani). Francija zato poudarja nadzor, ki ga bo nad dejavnostjo koncesionarja izvajal Symbio. |
| --- | --- |

(30)

Po njenem mnenju je naloga jasno opredeljena v koncesiji, ki zavezuje SMVP in državo. Francija je to podprla z izvlečki iz koncesije in vztraja na socialnem in izobraževalnem cilju projekta Bioscope in tudi z drugimi izvlečki, ki bolj podrobno obravnavajo tarife za določene kategorije obiskovalcev (otroci v spremstvu staršev, šolske skupine, starejši občani). Francija zato poudarja nadzor, ki ga bo nad dejavnostjo koncesionarja izvajal Symbio.

| (31) | Francija je posamično pregledala vsa merila za ocenjevanje javne podpore za nadomestila stroškov nalog splošnega gospodarskega interesa, ki jih je določilo Sodišče Evropskih skupnosti v sklepu Altmark (7). |
| --- | --- |

(31)

Francija je posamično pregledala vsa merila za ocenjevanje javne podpore za nadomestila stroškov nalog splošnega gospodarskega interesa, ki jih je določilo Sodišče Evropskih skupnosti v sklepu Altmark (7).

| (32) | Ob poudarjanju, da ni bilo razloga za pritožbo in Francija ni upoštevala teh meril od začetka izvajanja državne pomoči, kajti omenjen sklep je bil izdan šele po datumu podpisa koncesije, Francija navaja, da:






  — | so obveznosti javnih storitev jasno opredeljene, ker je dejavnost pravzaprav naloga skupnega gospodarskega interesa; |
| --- | --- | --- |

(32)

Ob poudarjanju, da ni bilo razloga za pritožbo in Francija ni upoštevala teh meril od začetka izvajanja državne pomoči, kajti omenjen sklep je bil izdan šele po datumu podpisa koncesije, Francija navaja, da:

—

so obveznosti javnih storitev jasno opredeljene, ker je dejavnost pravzaprav naloga skupnega gospodarskega interesa;

| — | parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so jasno opredeljeni vnaprej in so določeni že pred koncesijo, njihova narava in načela pa so določena že pred samim postopkom odpiranja trga; |
| --- | --- |

—

parametri, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, so jasno opredeljeni vnaprej in so določeni že pred koncesijo, njihova narava in načela pa so določena že pred samim postopkom odpiranja trga;

| — | nadomestilo ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja splošnega gospodarskega interesa, kot je bilo dokazano v strokovni študiji, ki jo je izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil, po kateri je stopnja vračil za vlaganje za podjetje SMVP v okviru projekta Bioscope (med [5 %–10 %] (8) in [10 %–15 %]* glede na računske hipoteze), kar je primerljivo s stopnjami, ki so ponavadi navedene v sektorju tematskih parkov (med 11 % in 15 % v sektorju donosnih tematskih parkov) (9). |
| --- | --- |

—

nadomestilo ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja splošnega gospodarskega interesa, kot je bilo dokazano v strokovni študiji, ki jo je izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil, po kateri je stopnja vračil za vlaganje za podjetje SMVP v okviru projekta Bioscope (med [5 %–10 %] (8) in [10 %–15 %]* glede na računske hipoteze), kar je primerljivo s stopnjami, ki so ponavadi navedene v sektorju tematskih parkov (med 11 % in 15 % v sektorju donosnih tematskih parkov) (9).

2.   O obstoju državne pomoči

| (33) | Francija ocenjuje, da posredovanje javnih organov v dobro projekta Bioscope ni državna pomoč v smislu člena 87 (1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(33)

Francija ocenjuje, da posredovanje javnih organov v dobro projekta Bioscope ni državna pomoč v smislu člena 87 (1) Pogodbe.

| (34) | Francija predhodno ocenjuje, da projekt Bioscope ni gospodarska dejavnost. Bioscope mora biti obravnavan kot alternativna oblika muzeja, ne pa kot tematski park. Park Bioscope bo kot muzej, šola ali bolnišnica utelešenje volje ustreči prebivalstvu alzaške regije. |
| --- | --- |

(34)

Francija predhodno ocenjuje, da projekt Bioscope ni gospodarska dejavnost. Bioscope mora biti obravnavan kot alternativna oblika muzeja, ne pa kot tematski park. Park Bioscope bo kot muzej, šola ali bolnišnica utelešenje volje ustreči prebivalstvu alzaške regije.

| (35) | Poleg tega Francija navaja, da obstoj projekta Bioscope ne vpliva na izmenjave med državami članicami. Francija ne zanika, da projekt Bioscope želi privabiti predvsem obiskovalce iz drugih bližnjih evropskih držav, zlasti Nemčije. Vendar navaja, da se privlačno območje parka ne razprostira prek nekaj sto kilometrov. Torej drugi tematski park v tem območju, Europa-Park v kraju Rust, ne more biti obravnavan kot konkurent parka Bioscope zaradi različne velikosti parkov in tudi zaradi različne osnovne zasnove. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega Francija navaja, da obstoj projekta Bioscope ne vpliva na izmenjave med državami članicami. Francija ne zanika, da projekt Bioscope želi privabiti predvsem obiskovalce iz drugih bližnjih evropskih držav, zlasti Nemčije. Vendar navaja, da se privlačno območje parka ne razprostira prek nekaj sto kilometrov. Torej drugi tematski park v tem območju, Europa-Park v kraju Rust, ne more biti obravnavan kot konkurent parka Bioscope zaradi različne velikosti parkov in tudi zaradi različne osnovne zasnove.

| (36) | Francija tudi navaja, da v širšem smislu do poseganja v konkurenco ne prihaja, saj Bioscope izvaja komercialno dejavnost, njegov trg je izdelkov ustrezno omejen oziroma obstaja le majhno število podobnih krajev, ki pa so ustrezno oddaljeni. Zato lahko zelo malo turističnih proizvodov nadomesti tisto, kar ponuja Bioscope. Francija vztraja, da med parkom Bioscope na eni strani in parkoma Eurodisney in Europa-Park obstajajo precejšnje razlike. Prav tako omenja španski park Terra Mítica, katerega zasnova je bližja parku Bioscope, vendar navaja, da je v praksi manj verjetno, da se bodo turisti odločali med obiskom dveh parkov, ki sta med seboj oddaljena več tisoč kilometrov. |
| --- | --- |

(36)

Francija tudi navaja, da v širšem smislu do poseganja v konkurenco ne prihaja, saj Bioscope izvaja komercialno dejavnost, njegov trg je izdelkov ustrezno omejen oziroma obstaja le majhno število podobnih krajev, ki pa so ustrezno oddaljeni. Zato lahko zelo malo turističnih proizvodov nadomesti tisto, kar ponuja Bioscope. Francija vztraja, da med parkom Bioscope na eni strani in parkoma Eurodisney in Europa-Park obstajajo precejšnje razlike. Prav tako omenja španski park Terra Mítica, katerega zasnova je bližja parku Bioscope, vendar navaja, da je v praksi manj verjetno, da se bodo turisti odločali med obiskom dveh parkov, ki sta med seboj oddaljena več tisoč kilometrov.

| (37) | Končno Francija ocenjuje, da posredovanje javne oblasti v podporo projektu Bioscope podjetju SMVP niti njegovemu matičnemu podjetju Grévin et Compagnie ne omogoča prednosti. Francija je ugotovitve osnovala na obstoju postopka odprtja trga, ki bo zagotavljal ponudbo, ki odraža pogoje na trgu in na podrobni ekonomski analizi, ki jo je izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil in katere rezultati nakazujejo, da je stopnja vračil za vlaganje podjetja SMVP v okviru projekta Bioscope primerljiva ali nižja od stopnje, ki je ponavadi navedena v sektorju tematskih parkov. |
| --- | --- |

(37)

Končno Francija ocenjuje, da posredovanje javne oblasti v podporo projektu Bioscope podjetju SMVP niti njegovemu matičnemu podjetju Grévin et Compagnie ne omogoča prednosti. Francija je ugotovitve osnovala na obstoju postopka odprtja trga, ki bo zagotavljal ponudbo, ki odraža pogoje na trgu in na podrobni ekonomski analizi, ki jo je izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil in katere rezultati nakazujejo, da je stopnja vračil za vlaganje podjetja SMVP v okviru projekta Bioscope primerljiva ali nižja od stopnje, ki je ponavadi navedena v sektorju tematskih parkov.

3.   O združljivosti morebitne državne pomoči s Pogodbo

| (38) | Francija navaja, da je treba v primeru sodelovanja javnih organov pri projektu Bioscope obravnavati kot državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ta pomoč pa je v vseh primerih skladna s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(38)

Francija navaja, da je treba v primeru sodelovanja javnih organov pri projektu Bioscope obravnavati kot državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ta pomoč pa je v vseh primerih skladna s skupnim trgom.

| (39) | Najprej Francija navaja, da je pomoč lahko obravnavana kot skladna s Pogodbo ob izvajanju odstopanja iz člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(39)

Najprej Francija navaja, da je pomoč lahko obravnavana kot skladna s Pogodbo ob izvajanju odstopanja iz člena 87(3)(c).

| (40) | Vsekakor mora ustrezati pogojem smernic o državnih pomočeh za regionalni namen (10) (v nadaljevanju „regionalne smernice“). |
| --- | --- |

(40)

Vsekakor mora ustrezati pogojem smernic o državnih pomočeh za regionalni namen (10) (v nadaljevanju „regionalne smernice“).

| (41) | Vpliv, ki ga Komisija navaja v regionalnih smernicah v zvezi s posameznimi ad hoc pomočmi, dodeljenimi izven določenega okvira ne veljajo v primeru parka Bioscope, ki ne kaže značilnosti sektorske politike. Poleg tega je Francija predložila seznam pozitivnih učinkov pomoči v alzaški regiji. Zato ponovno opozarja, da je izbira ustanovitve projekta Bioscope v območju, ki prejema pomoč, premišljena in je bila predmet kritik s strani oseb, ki bi raje videle, da se projekt odvija bližje glavnemu mestu. |
| --- | --- |

(41)

Vpliv, ki ga Komisija navaja v regionalnih smernicah v zvezi s posameznimi ad hoc pomočmi, dodeljenimi izven določenega okvira ne veljajo v primeru parka Bioscope, ki ne kaže značilnosti sektorske politike. Poleg tega je Francija predložila seznam pozitivnih učinkov pomoči v alzaški regiji. Zato ponovno opozarja, da je izbira ustanovitve projekta Bioscope v območju, ki prejema pomoč, premišljena in je bila predmet kritik s strani oseb, ki bi raje videle, da se projekt odvija bližje glavnemu mestu.

| (42) | Pomoč bo prav tako zadovoljila vsa druga merila, ki jih določajo regionalne smernice, zlasti v zvezi z merili intenzivnosti pomoči, kjer je raziskava podjetja Rise Conseil pokazala, da je intenzivnost veliko nižja od veljavne stopnje za zadevno območje. |
| --- | --- |

(42)

Pomoč bo prav tako zadovoljila vsa druga merila, ki jih določajo regionalne smernice, zlasti v zvezi z merili intenzivnosti pomoči, kjer je raziskava podjetja Rise Conseil pokazala, da je intenzivnost veliko nižja od veljavne stopnje za zadevno območje.

| (43) | Drugič, Francija navaja, da je pomoč lahko obravnavana kot skladna s Pogodbo ob izvajanju odstopanja iz člena 87(3)(d). |
| --- | --- |

(43)

Drugič, Francija navaja, da je pomoč lahko obravnavana kot skladna s Pogodbo ob izvajanju odstopanja iz člena 87(3)(d).

| (44) | Po mnenju Francije je treba izraza „kultura“ in „dediščina“ iz omenjene določbe razlagati v širšem smislu, vključno z znanostjo in spodbujanjem zdravja, kar je osnovni element človekove dediščine. Francija je v zvezi s tem omenila več dejavnosti projekta Bioscope, ki bi obiskovalcem omogočile boljše poznavanje znanosti, povezanih z okoljem in zdravjem in na splošno izboljšali njihovo dobro počutje. |
| --- | --- |

(44)

Po mnenju Francije je treba izraza „kultura“ in „dediščina“ iz omenjene določbe razlagati v širšem smislu, vključno z znanostjo in spodbujanjem zdravja, kar je osnovni element človekove dediščine. Francija je v zvezi s tem omenila več dejavnosti projekta Bioscope, ki bi obiskovalcem omogočile boljše poznavanje znanosti, povezanih z okoljem in zdravjem in na splošno izboljšali njihovo dobro počutje.

V.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

1.   Ugotovitve VDFU

| (45) | VDFU v preambuli k ugotovitvam navaja, da je sektor tematskih parkov v glavnem sestavljen in malih in srednje velikih podjetij, ki jih je treba še posebej zaščititi pred posledicami izkrivljanja konkurence. Takšna podjetja so v Nemčiji brez kakršne koli državne pomoči in z velikim tveganjem realizirala lastna vlaganja. Nekatera od njih bo sedaj kupilo podjetje Grévin et Compagnie. Pomoči, ki izkrivljajo konkurenco, so v tem sektorju še posebej usodne, zlasti kadar pripeljejo do zmanjšanja obiska v parkih, ki niso subvencionirani, donosnost parka pa omogoča tudi sezona obiskov. |
| --- | --- |

(45)

VDFU v preambuli k ugotovitvam navaja, da je sektor tematskih parkov v glavnem sestavljen in malih in srednje velikih podjetij, ki jih je treba še posebej zaščititi pred posledicami izkrivljanja konkurence. Takšna podjetja so v Nemčiji brez kakršne koli državne pomoči in z velikim tveganjem realizirala lastna vlaganja. Nekatera od njih bo sedaj kupilo podjetje Grévin et Compagnie. Pomoči, ki izkrivljajo konkurenco, so v tem sektorju še posebej usodne, zlasti kadar pripeljejo do zmanjšanja obiska v parkih, ki niso subvencionirani, donosnost parka pa omogoča tudi sezona obiskov.

| (46) | VDFU ocenjuje, da posredovanje Francije pri dobički podjetja SMVP pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(46)

VDFU ocenjuje, da posredovanje Francije pri dobički podjetja SMVP pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (47) | VDFU ocenjuje, da pogoji koncesije sindikatu Symbio ne omogočajo normalnega donosa za svoj del vlaganj v projekt Bioscope. Symbio se je zadovoljil z izmenjavo sodelovanja za nižjo pristojbino na prihodek parka, zasebni subjekt pa je zahteval sodelovanje z večjo udeležbo. Iz tega izhaja, da podjetje SMVP prejema višjo pristojbino od normalne tržne pristojbine. Koncesija poleg tega omogoča podjetju SMVP, da sodeluje z drugimi parki matičnega podjetja. |
| --- | --- |

(47)

VDFU ocenjuje, da pogoji koncesije sindikatu Symbio ne omogočajo normalnega donosa za svoj del vlaganj v projekt Bioscope. Symbio se je zadovoljil z izmenjavo sodelovanja za nižjo pristojbino na prihodek parka, zasebni subjekt pa je zahteval sodelovanje z večjo udeležbo. Iz tega izhaja, da podjetje SMVP prejema višjo pristojbino od normalne tržne pristojbine. Koncesija poleg tega omogoča podjetju SMVP, da sodeluje z drugimi parki matičnega podjetja.

| (48) | Poleg tega VDFU ugovarja opredelitvi nadomestila storitve splošnega gospodarskega interesa, na kar se sklicuje Francija. VDFU ocenjuje, da noben od štirih pogojev v prej omenjenem sklepu Altmark v tem primeru ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega VDFU ugovarja opredelitvi nadomestila storitve splošnega gospodarskega interesa, na kar se sklicuje Francija. VDFU ocenjuje, da noben od štirih pogojev v prej omenjenem sklepu Altmark v tem primeru ni bil izpolnjen.

| (49) | Zato opredelitev naloge splošnega gospodarskega interesa, dodeljene projektu Bioscope, nikakor ne vsebuje opredelitve, ki jo na tem področju zahteva Sodišče. VDFU ne dvomi v pohvalne cilje francoskih organov, ki želijo uvesti zabavno izobraževanje, vendar ocenjuje, da ta cilj ni dovolj za točno določitev obsega naloge splošnega gospodarskega interesa, dodeljene projektu Bioscope. Zato je treba podrobno določiti sredstva za izvajanje in realiziranje naloge javne službe in izključiti vse nadaljnje spremembe parka, ki niso v skladu z javnimi cilji. VDFU poleg tega navaja, da je zelo pogosto, da tematski parki, tudi če so v celoti financirani iz lastnih sredstev, pogosto nudijo možnost izobraževanja. Najboljši primer je park Europa Park, ki zajema predvsem repliko Shakespearjevega gledališča in vesoljske postaje MIR, ter omogoča spodbujanje zaščite okolja s filmom „v štirih dimenzijah“, posnetega v sodelovanju z World Wide Fund for Nature (WWF). |
| --- | --- |

(49)

Zato opredelitev naloge splošnega gospodarskega interesa, dodeljene projektu Bioscope, nikakor ne vsebuje opredelitve, ki jo na tem področju zahteva Sodišče. VDFU ne dvomi v pohvalne cilje francoskih organov, ki želijo uvesti zabavno izobraževanje, vendar ocenjuje, da ta cilj ni dovolj za točno določitev obsega naloge splošnega gospodarskega interesa, dodeljene projektu Bioscope. Zato je treba podrobno določiti sredstva za izvajanje in realiziranje naloge javne službe in izključiti vse nadaljnje spremembe parka, ki niso v skladu z javnimi cilji. VDFU poleg tega navaja, da je zelo pogosto, da tematski parki, tudi če so v celoti financirani iz lastnih sredstev, pogosto nudijo možnost izobraževanja. Najboljši primer je park Europa Park, ki zajema predvsem repliko Shakespearjevega gledališča in vesoljske postaje MIR, ter omogoča spodbujanje zaščite okolja s filmom „v štirih dimenzijah“, posnetega v sodelovanju z World Wide Fund for Nature (WWF).

| (50) | Zaradi nenatančne opredelitve naloge splošnega gospodarskega interesa projekta Bioscope, VDFU ocenjuje, da koncesija ne more vnaprej objektivno in pregledno določati osnove za izračun nadomestila stroškov te naloge. VDFU ocenjuje, da zneski pristojbin, ki jih je plačalo podjetje SMVP niso ustrezno dokazani niti upravičeni na dovolj pregleden način in ne temeljijo na objektivnih merilih. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi nenatančne opredelitve naloge splošnega gospodarskega interesa projekta Bioscope, VDFU ocenjuje, da koncesija ne more vnaprej objektivno in pregledno določati osnove za izračun nadomestila stroškov te naloge. VDFU ocenjuje, da zneski pristojbin, ki jih je plačalo podjetje SMVP niso ustrezno dokazani niti upravičeni na dovolj pregleden način in ne temeljijo na objektivnih merilih.

| (51) | VDFU poleg tega ocenjuje, da postopek za izbiro koncesionarja za projekt Bioscope ne določa na zadovoljiv način vsebine naloge storitve gospodarskega interesa in sredstev za izvajanje te naloge, da se ta naloga prekliče in da lahko izvajanje tega postopka obravnavamo kot zadovoljivega za odpravo možnosti presežnega nadomestila. Zato je nujno, da Francija podrobno in ob upoštevanju stroškov in dobička koncesionarja upraviči znesek nadomestila, ki ga dodeli koncesionarju za nalogo splošnega gospodarskega interesa, česar še ni zadovoljivo storila. |
| --- | --- |

(51)

VDFU poleg tega ocenjuje, da postopek za izbiro koncesionarja za projekt Bioscope ne določa na zadovoljiv način vsebine naloge storitve gospodarskega interesa in sredstev za izvajanje te naloge, da se ta naloga prekliče in da lahko izvajanje tega postopka obravnavamo kot zadovoljivega za odpravo možnosti presežnega nadomestila. Zato je nujno, da Francija podrobno in ob upoštevanju stroškov in dobička koncesionarja upraviči znesek nadomestila, ki ga dodeli koncesionarju za nalogo splošnega gospodarskega interesa, česar še ni zadovoljivo storila.

| (52) | VDFU vztraja pri svojih ugotovitvah in navaja, da pomoč Francije projektu Bioscope ni usklajena z določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

(52)

VDFU vztraja pri svojih ugotovitvah in navaja, da pomoč Francije projektu Bioscope ni usklajena z določbami Pogodbe.

| (53) | VDFU najprej navaja, da meni, da pomoč ne more biti v skladu z regionalnimi smernicami. Ker pomoč ni bila dodeljena v okviru režima, ki ga potrdi Komisija, je treba dokazati pozitiven vpliv na gospodarstvo v regiji. Po mnenju VDFU zemljepisno območje, v katerem bo stal Bioscope, že sodi pod tematski park, brez upoštevanja nemške strani. Izkušnje, pridobljene na tem področju, zlasti z neuspešnimi parki, kot je Hagondange/Lorraine, kažejo, da večja javna vlaganja na tem področju nimajo pozitivnih strukturnih vplivov na gospodarstvo v regiji. |
| --- | --- |

(53)

VDFU najprej navaja, da meni, da pomoč ne more biti v skladu z regionalnimi smernicami. Ker pomoč ni bila dodeljena v okviru režima, ki ga potrdi Komisija, je treba dokazati pozitiven vpliv na gospodarstvo v regiji. Po mnenju VDFU zemljepisno območje, v katerem bo stal Bioscope, že sodi pod tematski park, brez upoštevanja nemške strani. Izkušnje, pridobljene na tem področju, zlasti z neuspešnimi parki, kot je Hagondange/Lorraine, kažejo, da večja javna vlaganja na tem področju nimajo pozitivnih strukturnih vplivov na gospodarstvo v regiji.

| (54) | Po mnenju VDFU je treba pokazati, da ima park potreben potencial za trajnostni razvoj bolj dinamične regije in da razvoj, ki iz tega izhaja, nadomesti vpliv konkurentov projekta Bioscope. Po mnenju VDFU ni mogoče hkrati izpolniti obeh pogojev, če upoštevamo sklepanje Francije. |
| --- | --- |

(54)

Po mnenju VDFU je treba pokazati, da ima park potreben potencial za trajnostni razvoj bolj dinamične regije in da razvoj, ki iz tega izhaja, nadomesti vpliv konkurentov projekta Bioscope. Po mnenju VDFU ni mogoče hkrati izpolniti obeh pogojev, če upoštevamo sklepanje Francije.

| (55) | Končno VDFU ocenjuje, da je pomoč projektu Bioscope lahko odobrena iz naslova člena 87(3)(d) Pogodbe, če se izvede analizo sorazmernosti pomoči s cilji spodbujanja kulture in dediščine. Takšna analiza sorazmernosti je lahko izvajana le pod preglednimi pogoji in cilji, ki so podobni tistim, ki so nujni za analizo sorazmernosti nadomestil storitev splošne gospodarske narave, za katere VDFU ocenjuje, da ni bila izvedena na način, ki je določen v uvodni izjavi 45 in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(55)

Končno VDFU ocenjuje, da je pomoč projektu Bioscope lahko odobrena iz naslova člena 87(3)(d) Pogodbe, če se izvede analizo sorazmernosti pomoči s cilji spodbujanja kulture in dediščine. Takšna analiza sorazmernosti je lahko izvajana le pod preglednimi pogoji in cilji, ki so podobni tistim, ki so nujni za analizo sorazmernosti nadomestil storitev splošne gospodarske narave, za katere VDFU ocenjuje, da ni bila izvedena na način, ki je določen v uvodni izjavi 45 in naslednjih uvodnih izjavah.

2.   Ugotovitve podjetja SMVP

| (56) | Podjetje SMVP navaja, da se strinja z ugotovitvami Francije, ki so povzete v delu (26). |
| --- | --- |

(56)

Podjetje SMVP navaja, da se strinja z ugotovitvami Francije, ki so povzete v delu (26).

| (57) | Podjetje SMVP poleg tega navaja, da je edini cilj izvajanje nalog, predvidenih v koncesiji. Pozornost Komisije usmerja na izjemno specifičnost parka Bioscope. Niti podjetje samo niti druga podružnica matičnega podjetja nima predhodnih izkušenj z upravljanjem take vrste parkov. |
| --- | --- |

(57)

Podjetje SMVP poleg tega navaja, da je edini cilj izvajanje nalog, predvidenih v koncesiji. Pozornost Komisije usmerja na izjemno specifičnost parka Bioscope. Niti podjetje samo niti druga podružnica matičnega podjetja nima predhodnih izkušenj z upravljanjem take vrste parkov.

| (58) | Po mnenju podjetja SMVP je park Bioscope projekt, nastal na pobudi javnosti, katerega zasnova, ki so jo določili javni organi, nesporno ustreza zadovoljevanju splošnega interesa. |
| --- | --- |

(58)

Po mnenju podjetja SMVP je park Bioscope projekt, nastal na pobudi javnosti, katerega zasnova, ki so jo določili javni organi, nesporno ustreza zadovoljevanju splošnega interesa.

| (59) | Zasnova, realizacija in upravljanje takega parka ne more biti izvedeno v striktno zasebnem sektorju, kot po mnenju podjetja SMVP navajajo rezultati študije podjetja Rise Conseil. |
| --- | --- |

(59)

Zasnova, realizacija in upravljanje takega parka ne more biti izvedeno v striktno zasebnem sektorju, kot po mnenju podjetja SMVP navajajo rezultati študije podjetja Rise Conseil.

| (60) | Po mnenju podjetja SMVP javno sodelovanje pri financiranju dejavnosti splošnega gospodarskega interesa, ki ne more biti izvajana le prek zasebnega sektorja, ne more biti nezdružljivo s pravili Skupnosti v zvezi z državnimi pomočmi. |
| --- | --- |

(60)

Po mnenju podjetja SMVP javno sodelovanje pri financiranju dejavnosti splošnega gospodarskega interesa, ki ne more biti izvajana le prek zasebnega sektorja, ne more biti nezdružljivo s pravili Skupnosti v zvezi z državnimi pomočmi.

| (61) | Podjetje SMVP ugotavlja, da sodelovanje države ne presega ravni pomoči, ki je združljiva s pravili Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Podjetje SMVP ugotavlja, da sodelovanje države ne presega ravni pomoči, ki je združljiva s pravili Skupnosti.

VI.   KOMENTARJI FRANCIJE O UGOTOVITVAH ZAINTERESIRANIH STRANI

| (62) | Pripombe Francije se nanašajo le na ugotovitve VDFU. |
| --- | --- |

(62)

Pripombe Francije se nanašajo le na ugotovitve VDFU.

| (63) | Francija se ne strinja s trditvijo VDFU, po kateri sindikat Symbio ne bo dosegel zadovoljive stopnje vračil za vlaganje. Po mnenju Francije bo sindikat Symbio dosegel stopnjo vračil, primerljivo s stopnjo tveganja, ki je po njenem mnenju stopnja, ki jo je treba ohraniti za dejavnosti javnega organa, računovodje Skupnosti. Poleg tega VDFU ni upošteval vrnitev parka Bioscope sindikatu Symbio po preteku obdobja 30 let koncesije, vključno s poslovno vrednostjo, kar popači izračune. |
| --- | --- |

(63)

Francija se ne strinja s trditvijo VDFU, po kateri sindikat Symbio ne bo dosegel zadovoljive stopnje vračil za vlaganje. Po mnenju Francije bo sindikat Symbio dosegel stopnjo vračil, primerljivo s stopnjo tveganja, ki je po njenem mnenju stopnja, ki jo je treba ohraniti za dejavnosti javnega organa, računovodje Skupnosti. Poleg tega VDFU ni upošteval vrnitev parka Bioscope sindikatu Symbio po preteku obdobja 30 let koncesije, vključno s poslovno vrednostjo, kar popači izračune.

| (64) | Francija prav tako ugovarja mnenju VDFU, po katerem državna podpora projektu Bioscope ne izpolnjuje pogojev, ki jih je določilo Sodišče v prej omenjenem sklepu Altmark. Ponavlja argumente, predstavljene v delu IV in posebej vztraja na dejstvu, da po njenem mnenju Bioscope ne kombinira razvedrilnih in izobraževalnih dejavnosti, ampak se osredotoča predvsem na slednje. Vztraja na dejstvu, da koncesija ne omogoča spremembe značaja parka. Vsak koncesionarjev poseg v njegov izključno pedagoški značaj se lahko označi kot „zelo težka napaka“ in sindikatu Symbio omogoči, da izvede prisilne ukrepe, tudi odstavitev koncesionarja. |
| --- | --- |

(64)

Francija prav tako ugovarja mnenju VDFU, po katerem državna podpora projektu Bioscope ne izpolnjuje pogojev, ki jih je določilo Sodišče v prej omenjenem sklepu Altmark. Ponavlja argumente, predstavljene v delu IV in posebej vztraja na dejstvu, da po njenem mnenju Bioscope ne kombinira razvedrilnih in izobraževalnih dejavnosti, ampak se osredotoča predvsem na slednje. Vztraja na dejstvu, da koncesija ne omogoča spremembe značaja parka. Vsak koncesionarjev poseg v njegov izključno pedagoški značaj se lahko označi kot „zelo težka napaka“ in sindikatu Symbio omogoči, da izvede prisilne ukrepe, tudi odstavitev koncesionarja.

| (65) | Francija poleg tega navaja, da je projekt Bioscope edinstven projekt in ni konkurenčen nobenemu nemškemu tematskemu parku. Po njenem mnenju imajo dejavnosti, ki jih v teh parkih izvaja VDFU kot kulturne dejavnosti, dodaten in drugoten značaj glede na razvedrilne dejavnosti. Poleg tega je v Nemčiji le park Europa-Park od parka Bioscope oddaljen manj kot 3 ure vožnje. |
| --- | --- |

(65)

Francija poleg tega navaja, da je projekt Bioscope edinstven projekt in ni konkurenčen nobenemu nemškemu tematskemu parku. Po njenem mnenju imajo dejavnosti, ki jih v teh parkih izvaja VDFU kot kulturne dejavnosti, dodaten in drugoten značaj glede na razvedrilne dejavnosti. Poleg tega je v Nemčiji le park Europa-Park od parka Bioscope oddaljen manj kot 3 ure vožnje.

| (66) | Francija najbolj ugovarja analizi VDFU v zvezi z združljivostjo državne podpore z regionalnimi smernicami. Francija meni, da pri sklepanju v zvezi z regionalnim vplivom pomoči ni protislovij. V primeru, da država doseže svoje cilje, bo imela pomoč pozitiven vpliv na regijo in tako se z javnimi sredstvi ne bo ravnalo razsipno. Prav tako ponovno opozarja na pozitivne učinke na lokalno gospodarstvo, ki jih pripisuje projektu Bioscope. Poleg tega dvomi v argument VDFU, ki pravi, da bi projekt Bioscope nemškim parkom lahko odvzel obiskovalce, ki so potrebni za njihovo donosnost. Edini nemški park, ki je dovolj blizu parku Bioscope in ki bi lahko bil predmet morebitnega odločanja med turisti je Europa-Park. Torej je letno število obiskovalcev tega parka (3,3 milijone po podatkih Francije) takšno, da je le malo možnosti, da je njegovo preživetje odvisno od hipotetičnega števila letnih obiskovalcev. |
| --- | --- |

(66)

Francija najbolj ugovarja analizi VDFU v zvezi z združljivostjo državne podpore z regionalnimi smernicami. Francija meni, da pri sklepanju v zvezi z regionalnim vplivom pomoči ni protislovij. V primeru, da država doseže svoje cilje, bo imela pomoč pozitiven vpliv na regijo in tako se z javnimi sredstvi ne bo ravnalo razsipno. Prav tako ponovno opozarja na pozitivne učinke na lokalno gospodarstvo, ki jih pripisuje projektu Bioscope. Poleg tega dvomi v argument VDFU, ki pravi, da bi projekt Bioscope nemškim parkom lahko odvzel obiskovalce, ki so potrebni za njihovo donosnost. Edini nemški park, ki je dovolj blizu parku Bioscope in ki bi lahko bil predmet morebitnega odločanja med turisti je Europa-Park. Torej je letno število obiskovalcev tega parka (3,3 milijone po podatkih Francije) takšno, da je le malo možnosti, da je njegovo preživetje odvisno od hipotetičnega števila letnih obiskovalcev.

| (67) | Francija ponovno opozarja, da kulturni cilj projekta Bioscope v celoti sovpada z njegovo nalogo javnega značaja. |
| --- | --- |

(67)

Francija ponovno opozarja, da kulturni cilj projekta Bioscope v celoti sovpada z njegovo nalogo javnega značaja.

VII.   OCENA

1.   O obstoju pomoči

| (68) | Ukrep je državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, če enemu ali več podjetjem z državnimi sredstvi omogoča konkurenčno prednost na tak način, da so izmenjave med državami članicami prizadete ali ogrožene. Komisija v tem sklepu obravnava vsakega od štirih meril te opredelitve. |
| --- | --- |

(68)

Ukrep je državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, če enemu ali več podjetjem z državnimi sredstvi omogoča konkurenčno prednost na tak način, da so izmenjave med državami članicami prizadete ali ogrožene. Komisija v tem sklepu obravnava vsakega od štirih meril te opredelitve.

| (69) | Nobenega dvoma ni, da je ukrep selektiven, če koristi le enemu podjetju: podjetju SMVP. |
| --- | --- |

(69)

Nobenega dvoma ni, da je ukrep selektiven, če koristi le enemu podjetju: podjetju SMVP.

| (70) | Posredovanje države pri dobičku parka Bioscope zajema izplačila sredstev sindikata Symbio, ki je organ, ki združuje lokalne skupnosti. Tako sprošča državna sredstva. |
| --- | --- |

(70)

Posredovanje države pri dobičku parka Bioscope zajema izplačila sredstev sindikata Symbio, ki je organ, ki združuje lokalne skupnosti. Tako sprošča državna sredstva.

| (71) | Francija meni, da je Bioscope tako specifičen park, da ne more nadomestiti ponudbe drugih tematskih parkov, zlasti zato, ker se nahaja v njenem tržnem območju. Državna podpora temu projektu tako ne more vplivati na število obiskovalcev in nima vpliva na izmenjave med državami članicami. |
| --- | --- |

(71)

Francija meni, da je Bioscope tako specifičen park, da ne more nadomestiti ponudbe drugih tematskih parkov, zlasti zato, ker se nahaja v njenem tržnem območju. Državna podpora temu projektu tako ne more vplivati na število obiskovalcev in nima vpliva na izmenjave med državami članicami.

| (72) | Komisija priznava, da so dejavnosti, ki jih predlaga Bioscope, zelo različne od dejavnosti drugih tematskih parkov. Zato ne moremo popolnoma nadomestiti obiska parka Bioscope z obiski klasičnih tematskih parkov, kar bi zagotovo drastično zmanjšalo število obiskovalcev, ki jih park Bioscope odvzema drugim parkom. |
| --- | --- |

(72)

Komisija priznava, da so dejavnosti, ki jih predlaga Bioscope, zelo različne od dejavnosti drugih tematskih parkov. Zato ne moremo popolnoma nadomestiti obiska parka Bioscope z obiski klasičnih tematskih parkov, kar bi zagotovo drastično zmanjšalo število obiskovalcev, ki jih park Bioscope odvzema drugim parkom.

| (73) | Komisija zato ocenjuje, da ta razlika ne zadošča za popolno izključitev kakršne koli oblike nadomestila. Zato kadar se ljudje odločajo med načinom, na katerega bodo preživljali svoj prosti čas, se ne odločajo vedno med enakimi dejavnostmi. Prav tako se lahko odločijo, da bodo obiskali kopališče ali živalski vrt, tako da je dan, ki ga preživijo v živalskem vrtu, zelo različen od dneva na kopališču. Enako pogosto se dogaja, da se starši odločijo za obisk muzeja, čeprav bi otroci raje obiskali sejem. |
| --- | --- |

(73)

Komisija zato ocenjuje, da ta razlika ne zadošča za popolno izključitev kakršne koli oblike nadomestila. Zato kadar se ljudje odločajo med načinom, na katerega bodo preživljali svoj prosti čas, se ne odločajo vedno med enakimi dejavnostmi. Prav tako se lahko odločijo, da bodo obiskali kopališče ali živalski vrt, tako da je dan, ki ga preživijo v živalskem vrtu, zelo različen od dneva na kopališču. Enako pogosto se dogaja, da se starši odločijo za obisk muzeja, čeprav bi otroci raje obiskali sejem.

| (74) | Komisija ocenjuje, da je obisk parka Bioscope lahko alternativa nemškim tematskim parkom, čeprav v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(74)

Komisija ocenjuje, da je obisk parka Bioscope lahko alternativa nemškim tematskim parkom, čeprav v omejenem obsegu.

| (75) | Na podlagi vsega navedenega Komisija ocenjuje, da ima v tem primeru ukrep vpliv na izmenjavo med državami članicami in tako izpolnjuje zahtevana merila. |
| --- | --- |

(75)

Na podlagi vsega navedenega Komisija ocenjuje, da ima v tem primeru ukrep vpliv na izmenjavo med državami članicami in tako izpolnjuje zahtevana merila.

| (76) | Za določitev, ali ukrep podjetju SMVP omogoča konkurenčno prednost, mora Komisija preveriti, ali posredovanje države podjetju omogoča boljši položaj kot pa bi bil položaj, v katerem se je podjetje znašlo brez posredovanja države. |
| --- | --- |

(76)

Za določitev, ali ukrep podjetju SMVP omogoča konkurenčno prednost, mora Komisija preveriti, ali posredovanje države podjetju omogoča boljši položaj kot pa bi bil položaj, v katerem se je podjetje znašlo brez posredovanja države.

| (77) | Obstoj finančnega posredovanja države ni zadosten pogoj za obstoj prednosti za podjetje, upravičeno do tega posredovanja. Zato se posredovanje države lahko izvaja pod pogoji, ki so enaki pogojem, ki jih je sprejel zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Zato ne predstavlja prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(77)

Obstoj finančnega posredovanja države ni zadosten pogoj za obstoj prednosti za podjetje, upravičeno do tega posredovanja. Zato se posredovanje države lahko izvaja pod pogoji, ki so enaki pogojem, ki jih je sprejel zasebni vlagatelj, ki deluje v tržnem gospodarstvu. Zato ne predstavlja prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (78) | V tem primeru je analiza narave posredovanja države posebej zapletena zaradi pravne narave koncesije, ki nalaga pravice in naloge, ki so za vsako od strani zelo nesimetrične. |
| --- | --- |

(78)

V tem primeru je analiza narave posredovanja države posebej zapletena zaradi pravne narave koncesije, ki nalaga pravice in naloge, ki so za vsako od strani zelo nesimetrične.

| (79) | Hitro lahko ugotovimo, da z gospodarskega vidika v projekt Bioscope vlagata obe strani, vendar pod različnimi pogoji in tveganji. Symbio, ki predstavlja glas javnosti, prevzema majhna tveganja, medtem ko SMVP prevzema večji del komercialnih tveganj. Naravno je, da vlagatelj, ki manj tvega, prejme manj kot pa tisti, ki bolj tvega. |
| --- | --- |

(79)

Hitro lahko ugotovimo, da z gospodarskega vidika v projekt Bioscope vlagata obe strani, vendar pod različnimi pogoji in tveganji. Symbio, ki predstavlja glas javnosti, prevzema majhna tveganja, medtem ko SMVP prevzema večji del komercialnih tveganj. Naravno je, da vlagatelj, ki manj tvega, prejme manj kot pa tisti, ki bolj tvega.

| (80) | Analiza mora preveriti zlasti ustreznost stopnje rentabilnosti glede na vlaganja. |
| --- | --- |

(80)

Analiza mora preveriti zlasti ustreznost stopnje rentabilnosti glede na vlaganja.

| (81) | Komisija ugotavlja, da je to analizo izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil, zaključke analize pa je predložila Francija. |
| --- | --- |

(81)

Komisija ugotavlja, da je to analizo izvedlo neodvisno podjetje Rise Conseil, zaključke analize pa je predložila Francija.

| (82) | Ta analiza ugotavlja, da stopnja donosnosti projekta Bioscope za SMVP ni višja od stopnje donosnosti vlaganj za projekte, ki so v celoti v zasebni lasti. Sklepa, da je stopnja donosnosti projekta Bioscope za sindikat Symbio primerljiva s stopnjo donosnosti investicij brez tveganja. To kaže na določeno ustreznost stopnje donosnosti vlaganj glede na stopnjo na trgu. |
| --- | --- |

(82)

Ta analiza ugotavlja, da stopnja donosnosti projekta Bioscope za SMVP ni višja od stopnje donosnosti vlaganj za projekte, ki so v celoti v zasebni lasti. Sklepa, da je stopnja donosnosti projekta Bioscope za sindikat Symbio primerljiva s stopnjo donosnosti investicij brez tveganja. To kaže na določeno ustreznost stopnje donosnosti vlaganj glede na stopnjo na trgu.

| (83) | Zato ta analiza temelji na dejstvu, da je mogoče sprejeti, da vlaganja javnih organov prevzamejo drugačno obliko od tiste, ki jo imajo vlaganja podjetja SMVP. Da se ustreže načelu zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je treba omogočiti, da drug zasebni vlagatelj, npr. vlagatelj druge vrst kot upravljavec parka, prav tako lahko vlaga v obliki, primerljivi z državnimi vlaganji. |
| --- | --- |

(83)

Zato ta analiza temelji na dejstvu, da je mogoče sprejeti, da vlaganja javnih organov prevzamejo drugačno obliko od tiste, ki jo imajo vlaganja podjetja SMVP. Da se ustreže načelu zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je treba omogočiti, da drug zasebni vlagatelj, npr. vlagatelj druge vrst kot upravljavec parka, prav tako lahko vlaga v obliki, primerljivi z državnimi vlaganji.

| (84) | Glede na ugotovitve podjetja SMVP je zelo verjetno, če ne gotovo, da projekta ne bi bilo mogoče izpeljati brez sodelovanja sindikata Symbio v taki obliki. Zato je mogoče navesti, da sodelovanje sindikata Symbio ne more biti nadomeščeno z zasebnim vlagateljem, niti pod enakimi pogoji (odsotnost tveganja, povezanega z nižjo stopnjo pristojbine). Komisija ocenjuje, da to ni nujno v nasprotju z rezultati analize podjetja Rise Conseil, ker je mogoče, da država razpolaga z izrednimi pravnimi sredstvi, ki omogočajo poseganje v pogoje, ki za zasebne akterje ne veljajo. |
| --- | --- |

(84)

Glede na ugotovitve podjetja SMVP je zelo verjetno, če ne gotovo, da projekta ne bi bilo mogoče izpeljati brez sodelovanja sindikata Symbio v taki obliki. Zato je mogoče navesti, da sodelovanje sindikata Symbio ne more biti nadomeščeno z zasebnim vlagateljem, niti pod enakimi pogoji (odsotnost tveganja, povezanega z nižjo stopnjo pristojbine). Komisija ocenjuje, da to ni nujno v nasprotju z rezultati analize podjetja Rise Conseil, ker je mogoče, da država razpolaga z izrednimi pravnimi sredstvi, ki omogočajo poseganje v pogoje, ki za zasebne akterje ne veljajo.

| (85) | Glede na vse obravnavano Komisija ne more izključiti obstoja koristi za podjetje SMVP. |
| --- | --- |

(85)

Glede na vse obravnavano Komisija ne more izključiti obstoja koristi za podjetje SMVP.

| (86) | Sklep Sodišča v zadevi Altmark navaja štiri pogoje, ki, ko so izpolnjeni, omogočajo potrditev ukrepa za nadomestilo stroškov, povezanih s storitvijo splošnega gospodarskega interesa in preklic te potrditve konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(86)

Sklep Sodišča v zadevi Altmark navaja štiri pogoje, ki, ko so izpolnjeni, omogočajo potrditev ukrepa za nadomestilo stroškov, povezanih s storitvijo splošnega gospodarskega interesa in preklic te potrditve konkurenčne prednosti.

| (87) | Prvi od teh pogojev je, da „je upravičeno podjetje zadolženo za izvajanje obveznosti javne storitve in [da] so te obveznosti jasno opredeljene“. |
| --- | --- |

(87)

Prvi od teh pogojev je, da „je upravičeno podjetje zadolženo za izvajanje obveznosti javne storitve in [da] so te obveznosti jasno opredeljene“.

| (88) | Komisija dvomi v dejstvo, da je bil ta pogoj ob začetku uradnega preiskovalnega postopka izpolnjen. |
| --- | --- |

(88)

Komisija dvomi v dejstvo, da je bil ta pogoj ob začetku uradnega preiskovalnega postopka izpolnjen.

| (89) | Po analizi podatkov, ki so jih predložile Francija in druge zainteresirane strani, Komisija ocenjuje, da dvoma v zvezi s to točko ne more odpraviti. |
| --- | --- |

(89)

Po analizi podatkov, ki so jih predložile Francija in druge zainteresirane strani, Komisija ocenjuje, da dvoma v zvezi s to točko ne more odpraviti.

| (90) | Poleg tega Komisija meni, da je pedagoški in splošnoizobraževalni cilj parka Bioscope, kot je npr. opisan v preambuli koncesije, preveč splošen, da bi ga lahko obravnavali kot jasno opredelitev naloge javne storitve. Ta opredelitev je preveč široko zastavljena, da bi lahko pripomogla k oceni stroškov naloge. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega Komisija meni, da je pedagoški in splošnoizobraževalni cilj parka Bioscope, kot je npr. opisan v preambuli koncesije, preveč splošen, da bi ga lahko obravnavali kot jasno opredelitev naloge javne storitve. Ta opredelitev je preveč široko zastavljena, da bi lahko pripomogla k oceni stroškov naloge.

| (91) | Zato Komisija meni, da argument Francije, ki navaja, da koncesija predstavlja opredelitev obveznosti javne storitve, ni sprejemljiv. Ta koncesija zajema več členov, ki bi bili enaki, če Bioscope ne bi vključeval izobraževalnega ali pedagoškega značaja in zato ne morejo opredeljevati naloge javne storitve. Zato je treba določiti, kateri členi koncesije veljajo za izobraževalno nalogo. Ker Komisija ocenjuje, da členi niso dovolj natančno opredeljeni, razen členov v zvezi s posebnimi tarifami za nekatere kategorije uporabnikov, kot npr. v uvodni izjavi 92. |
| --- | --- |

(91)

Zato Komisija meni, da argument Francije, ki navaja, da koncesija predstavlja opredelitev obveznosti javne storitve, ni sprejemljiv. Ta koncesija zajema več členov, ki bi bili enaki, če Bioscope ne bi vključeval izobraževalnega ali pedagoškega značaja in zato ne morejo opredeljevati naloge javne storitve. Zato je treba določiti, kateri členi koncesije veljajo za izobraževalno nalogo. Ker Komisija ocenjuje, da členi niso dovolj natančno opredeljeni, razen členov v zvezi s posebnimi tarifami za nekatere kategorije uporabnikov, kot npr. v uvodni izjavi 92.

| (92) | Končno Komisija ocenjuje, da so členi koncesije v zvezi s posebnimi tarifami za nekatere kategorije obiskovalcev, na kar se sklicuje Francija, lahko pravzaprav osnova za opredelitev naloge splošnega gospodarskega interesa. Zato je jasno, da ti členi veljajo le za del dejavnosti parka Bioscope. Če bi določali drugo nalogo gospodarskega interesa, obseg te naloge ne bi upravičil tega projekta kot projekta javne službe. Poleg tega obseg naloge javne službe, povezan s temi členi, ni jasen. Pravzaprav je normalno, tudi za parke, ki ne prejemajo subvencij, da predvidijo posebne tarife za nekatere kategorije uporabnikov. Gre za zelo razširjeno trgovinsko prakso. |
| --- | --- |

(92)

Končno Komisija ocenjuje, da so členi koncesije v zvezi s posebnimi tarifami za nekatere kategorije obiskovalcev, na kar se sklicuje Francija, lahko pravzaprav osnova za opredelitev naloge splošnega gospodarskega interesa. Zato je jasno, da ti členi veljajo le za del dejavnosti parka Bioscope. Če bi določali drugo nalogo gospodarskega interesa, obseg te naloge ne bi upravičil tega projekta kot projekta javne službe. Poleg tega obseg naloge javne službe, povezan s temi členi, ni jasen. Pravzaprav je normalno, tudi za parke, ki ne prejemajo subvencij, da predvidijo posebne tarife za nekatere kategorije uporabnikov. Gre za zelo razširjeno trgovinsko prakso.

| (93) | Glede na vse obravnavano Komisija ocenjuje, da ne more izključiti obstoja prednosti za upravičeno podjetje, in da je ta prednost lahko zajeta v nadomestilo stroškov naloge splošnega gospodarskega značaja le delno. |
| --- | --- |

(93)

Glede na vse obravnavano Komisija ocenjuje, da ne more izključiti obstoja prednosti za upravičeno podjetje, in da je ta prednost lahko zajeta v nadomestilo stroškov naloge splošnega gospodarskega značaja le delno.

| (94) | Komisija torej ne more izključiti obstoja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe v korist podjetja SMVP. Zato bo v delu VII(2) obrazloženo, da če ta pomoč res obstaja, je skladna s Pogodbo. |
| --- | --- |

(94)

Komisija torej ne more izključiti obstoja državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe v korist podjetja SMVP. Zato bo v delu VII(2) obrazloženo, da če ta pomoč res obstaja, je skladna s Pogodbo.

2.   Usklajenost pomoči

| (95) | Komisija opaža, da je pomoč, dodeljena projektu vlaganja v manj razvitem območju v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe (območje s kalijevimi usedlinami v Alzaciji (bassin potassique d’Alsace)). Gre za projekt ad hoc pomoči, ker ni del nobenega režima pomoči, ki bi ga predhodno odobrila Skupnosti. |
| --- | --- |

(95)

Komisija opaža, da je pomoč, dodeljena projektu vlaganja v manj razvitem območju v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe (območje s kalijevimi usedlinami v Alzaciji (bassin potassique d’Alsace)). Gre za projekt ad hoc pomoči, ker ni del nobenega režima pomoči, ki bi ga predhodno odobrila Skupnosti.

| (96) | Taki projekti vlaganj se lahko analizirajo v smislu večsektorske umestitve pomoči za regionalne namene za večje projekte vlaganj. V tem primeru datum dodelitve pomoči ustreza podpisu dodatka koncesiji, 9. julij 2002, je morebitna večsektorska umestitev tista, ki je bila objavljena leta 1998 (11). Za umestitev je v nadaljevanju imenovana „okvir“. |
| --- | --- |

(96)

Taki projekti vlaganj se lahko analizirajo v smislu večsektorske umestitve pomoči za regionalne namene za večje projekte vlaganj. V tem primeru datum dodelitve pomoči ustreza podpisu dodatka koncesiji, 9. julij 2002, je morebitna večsektorska umestitev tista, ki je bila objavljena leta 1998 (11). Za umestitev je v nadaljevanju imenovana „okvir“.

| (97) | Točka 2.1 okvira omejuje obseg izvajanja za nekatere projekte ob preverjanju dveh določenih meril. |
| --- | --- |

(97)

Točka 2.1 okvira omejuje obseg izvajanja za nekatere projekte ob preverjanju dveh določenih meril.

| (98) | Prvo merilo je sestavljeno iz naslednjih treh skupnih meril:






  — | skupni strošek projekta mora biti vsaj 50 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(98)

Prvo merilo je sestavljeno iz naslednjih treh skupnih meril:

—

skupni strošek projekta mora biti vsaj 50 milijonov EUR,

| — | intenzivnost zneskov pomoči mora biti vsaj 50 % praga pomoči za regionalni namen, določene za velika podjetja v zadevnem območju, |
| --- | --- |

—

intenzivnost zneskov pomoči mora biti vsaj 50 % praga pomoči za regionalni namen, določene za velika podjetja v zadevnem območju,

| — | pomoč za ustvarjanje ali ohranjanje zaposlovanja mora biti najmanj 40 000 EUR. |
| --- | --- |

—

pomoč za ustvarjanje ali ohranjanje zaposlovanja mora biti najmanj 40 000 EUR.

| (99) | Zato je treba v tem delu prikazati, da je skupni strošek projekta [60–65]4, da je intenzivnost pomoči [7–8 %]* in da je prag za zadevno območje 10 %, in da je bruto ekvivalent subvencije [5–10]* milijonov EUR, kar za 105 novih zaposlitev ustreza pomoči za zaposlovanje [45 000–95 000]* EUR. |
| --- | --- |

(99)

Zato je treba v tem delu prikazati, da je skupni strošek projekta [60–65]4, da je intenzivnost pomoči [7–8 %]* in da je prag za zadevno območje 10 %, in da je bruto ekvivalent subvencije [5–10]* milijonov EUR, kar za 105 novih zaposlitev ustreza pomoči za zaposlovanje [45 000–95 000]* EUR.

| (100) | Okvir je torej ustrezen. |
| --- | --- |

(100)

Okvir je torej ustrezen.

| (101) | Komisija mora najprej izračunati intenzivnost pomoči, če želi ugotoviti, ali je v skladu z merili okvira. Ta intenzivnost se primerja s pragom intenzivnosti iz formule izračuna iz točke 3.10 okvira. |
| --- | --- |

(101)

Komisija mora najprej izračunati intenzivnost pomoči, če želi ugotoviti, ali je v skladu z merili okvira. Ta intenzivnost se primerja s pragom intenzivnosti iz formule izračuna iz točke 3.10 okvira.

| (102) | Intenzivnost pomoči, dodeljene v obliki subvencije je razmerje med subvencijo in upravičenimi stroški. Ker je pomoč dodeljena v obliki subvencije, mora biti preoblikovana v ekvivalent subvencije, da lahko velja za upravičene stroške. |
| --- | --- |

(102)

Intenzivnost pomoči, dodeljene v obliki subvencije je razmerje med subvencijo in upravičenimi stroški. Ker je pomoč dodeljena v obliki subvencije, mora biti preoblikovana v ekvivalent subvencije, da lahko velja za upravičene stroške.

| (103) | Državna pomoč v tem primeru je sestavljena. Zajema element subvencije, vendar tudi druge elemente, pozitivne in negativne, ki izhajajo iz pravic in nalog vsake podpisnice koncesije. Zato je treba upoštevati vse elemente za izračun ekvivalenta subvencije pomoči. |
| --- | --- |

(103)

Državna pomoč v tem primeru je sestavljena. Zajema element subvencije, vendar tudi druge elemente, pozitivne in negativne, ki izhajajo iz pravic in nalog vsake podpisnice koncesije. Zato je treba upoštevati vse elemente za izračun ekvivalenta subvencije pomoči.

| (104) | Naslednja tabela povzema načela zadevne koncesije in njen pozitiven ali negativen vpliv na pomoč, dodeljeno podjetju SMVP.






  Načelo koncesije | Vpliv na podjetje SMVP |
| --- | --- | --- |
| Sodelovanje države pri začetnem vlaganju | Pozitiven |
| Zemljišče, ki je dano na razpolago | Pozitiven |
| Plačilo pristojbine državi | Negativen |
| Vračilo premoženja državi po koncu koncesije | Negativen |

(104)

Naslednja tabela povzema načela zadevne koncesije in njen pozitiven ali negativen vpliv na pomoč, dodeljeno podjetju SMVP.

Načelo koncesije

Vpliv na podjetje SMVP

Sodelovanje države pri začetnem vlaganju

Pozitiven

Zemljišče, ki je dano na razpolago

Pozitiven

Plačilo pristojbine državi

Negativen

Vračilo premoženja državi po koncu koncesije

Negativen

| (105) | Za oceno bruto ekvivalenta subvencije pomoči je treba količinsko opredeliti vsakega od teh elementov in sešteti vsoto. Za količinsko opredelitev elementov je Komisija uporabila podatke, ki so na voljo, zlasti podatke, ki jih vsebuje poročilo podjetja Rise Conseil. |
| --- | --- |

(105)

Za oceno bruto ekvivalenta subvencije pomoči je treba količinsko opredeliti vsakega od teh elementov in sešteti vsoto. Za količinsko opredelitev elementov je Komisija uporabila podatke, ki so na voljo, zlasti podatke, ki jih vsebuje poročilo podjetja Rise Conseil.

| (106) | Sodelovanje države pri začetnem vlaganju je enostavno oceniti: določeno je na 30,5 milijonov EUR. Prispevek države bo izplačan po obrokih v obdobju 10 let. Treba ga je torej posodobiti. Za to je Komisija uporabila referenčno in diskontno stopnjo, ki jo je priporočila Franciji na dan odobritve pomoči. Ta stopnja je 5,06 %. Uporablja se v vseh izračunih, ki sledijo. |
| --- | --- |

(106)

Sodelovanje države pri začetnem vlaganju je enostavno oceniti: določeno je na 30,5 milijonov EUR. Prispevek države bo izplačan po obrokih v obdobju 10 let. Treba ga je torej posodobiti. Za to je Komisija uporabila referenčno in diskontno stopnjo, ki jo je priporočila Franciji na dan odobritve pomoči. Ta stopnja je 5,06 %. Uporablja se v vseh izračunih, ki sledijo.

| (107) | Dejanska vrednost sodelovanja države pri začetnem vlaganju je 25,933 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(107)

Dejanska vrednost sodelovanja države pri začetnem vlaganju je 25,933 milijonov EUR.

| (108) | Poleg tega je treba opozoriti, da edino država pri vlaganjih v Bioscope sodeluje v obliki subvencij. Nadaljnja vlaganja nosi podjetje SVMP. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega je treba opozoriti, da edino država pri vlaganjih v Bioscope sodeluje v obliki subvencij. Nadaljnja vlaganja nosi podjetje SVMP.

| (109) | Dajanje zemljišča na razpolago, ta najemnina, ki jo podjetju SMVP ni treba plačati, je ocenjena na 6,718 milijonov EUR. Ta izračun temelji na vrednosti zemljišča v območju Pulversheim, ki je blizu parku Bioscope (med 10 in 12 EUR/m2) in stopnji letne najemnine za zemljišče v višini 8 %, kot to določa Generalni direktorat za davke. |
| --- | --- |

(109)

Dajanje zemljišča na razpolago, ta najemnina, ki jo podjetju SMVP ni treba plačati, je ocenjena na 6,718 milijonov EUR. Ta izračun temelji na vrednosti zemljišča v območju Pulversheim, ki je blizu parku Bioscope (med 10 in 12 EUR/m2) in stopnji letne najemnine za zemljišče v višini 8 %, kot to določa Generalni direktorat za davke.

| (110) | Skupna vrednost pristojbine, ki jo sindikatu Symbio plača podjetje SMVP, je ocenjena na 7,295 milijonov EUR. Ta vrednost temelji na številkah, ki jih je v poslovnem načrtu, ki je bil posredovan Komisiji, predvidel park Bioscope. |
| --- | --- |

(110)

Skupna vrednost pristojbine, ki jo sindikatu Symbio plača podjetje SMVP, je ocenjena na 7,295 milijonov EUR. Ta vrednost temelji na številkah, ki jih je v poslovnem načrtu, ki je bil posredovan Komisiji, predvidel park Bioscope.

| (111) | Količinska opredelitev vrnitve premoženja državi je bolj zapletena. Jasno je, da ima ta vpliv za podjetje SMVP negativne učinke. V položaju klasične subvencije upravičenec do pomoči ostane lastnik vlaganj, od katerih ima korist. Zlasti lahko prodaja na trgu. V tem primeru bo po preteku 30 let Bioscope v celoti vrnjen državi, vključno s poslovno vrednostjo (12). Glede na klasičen položaj podjetje SMVP izgublja vrednost teh sredstev, ki ustreza ceni, za katero bi podjetje lahko park prodalo na trgu (dejanska cena na začetni datum). |
| --- | --- |

(111)

Količinska opredelitev vrnitve premoženja državi je bolj zapletena. Jasno je, da ima ta vpliv za podjetje SMVP negativne učinke. V položaju klasične subvencije upravičenec do pomoči ostane lastnik vlaganj, od katerih ima korist. Zlasti lahko prodaja na trgu. V tem primeru bo po preteku 30 let Bioscope v celoti vrnjen državi, vključno s poslovno vrednostjo (12). Glede na klasičen položaj podjetje SMVP izgublja vrednost teh sredstev, ki ustreza ceni, za katero bi podjetje lahko park prodalo na trgu (dejanska cena na začetni datum).

| (112) | Komisija ocenjuje, da to prodajno ceno, ki jo podjetje SMVP izgubi, lahko uporabi za ocenitev vrednosti negativnih učinkov, ki jih bo imela vrnitev sredstev državi, kot je predvideno v koncesiji. |
| --- | --- |

(112)

Komisija ocenjuje, da to prodajno ceno, ki jo podjetje SMVP izgubi, lahko uporabi za ocenitev vrednosti negativnih učinkov, ki jih bo imela vrnitev sredstev državi, kot je predvideno v koncesiji.

| (113) | Za izračun prodajne cene sta bili uporabljeni dve različni metodi: metoda mnogokratnika bruto presežka uporabe in metoda prostih denarnih tokov. |
| --- | --- |

(113)

Za izračun prodajne cene sta bili uporabljeni dve različni metodi: metoda mnogokratnika bruto presežka uporabe in metoda prostih denarnih tokov.

| (114) | Prva metoda oceni podjetje glede na mnogokratnik vrednosti bruto presežka predpisane uporabe. Mnogokratnik je odvisen od sektorja in ocenjen na podlagi zadnjih transakcij, za katere so finančni podatki javni. |
| --- | --- |

(114)

Prva metoda oceni podjetje glede na mnogokratnik vrednosti bruto presežka predpisane uporabe. Mnogokratnik je odvisen od sektorja in ocenjen na podlagi zadnjih transakcij, za katere so finančni podatki javni.

| (115) | Analiza podjetja Rise Conseil za vrednost mnogokratnika iz zadnjih transakcij v sektorju prinaša dovolj finančnih podatkov, ki so javno objavljeni, da prikazujejo mnogokratnike med 6,3 (13) in 13,25 (14), s povprečjem 8,71. |
| --- | --- |

(115)

Analiza podjetja Rise Conseil za vrednost mnogokratnika iz zadnjih transakcij v sektorju prinaša dovolj finančnih podatkov, ki so javno objavljeni, da prikazujejo mnogokratnike med 6,3 (13) in 13,25 (14), s povprečjem 8,71.

| (116) | Uporaba tega povprečnega mnogokratnika v primeru parka Bioscope pripelje do vrednosti podjetja v višini [15–20]* milijonov EUR (15). |
| --- | --- |

(116)

Uporaba tega povprečnega mnogokratnika v primeru parka Bioscope pripelje do vrednosti podjetja v višini [15–20]* milijonov EUR (15).

| (117) | Druga metoda je sestavljena iz določanja prostega denarnega toka, ki je za podjetje predpisano v obdobju po začetku koncesije, in upoštevanja da je vrednost podjetja stalna. |
| --- | --- |

(117)

Druga metoda je sestavljena iz določanja prostega denarnega toka, ki je za podjetje predpisano v obdobju po začetku koncesije, in upoštevanja da je vrednost podjetja stalna.

| (118) | Ta izračun je nujen za hipotezo o stopnji trajanja denarnih tokov. |
| --- | --- |

(118)

Ta izračun je nujen za hipotezo o stopnji trajanja denarnih tokov.

| (119) | Študija podjetja Rise Conseil o finančni analizi zadnjih transakcij kaže, da hipoteza o stopnji trajanja variira med 1 % (16) in 3,5 % (17), s povprečjem 2,2 %. |
| --- | --- |

(119)

Študija podjetja Rise Conseil o finančni analizi zadnjih transakcij kaže, da hipoteza o stopnji trajanja variira med 1 % (16) in 3,5 % (17), s povprečjem 2,2 %.

| (120) | Poleg tega je stopnja trajanja enaka stopnji rasti gospodarstva. Ta stopnja je bila v Franciji v zadnjih 10 letih med 1 % in 3 %, Komisija pa ocenjuje, da je vrednost 2,2 % za stopnji trajanja mogoče ohraniti. |
| --- | --- |

(120)

Poleg tega je stopnja trajanja enaka stopnji rasti gospodarstva. Ta stopnja je bila v Franciji v zadnjih 10 letih med 1 % in 3 %, Komisija pa ocenjuje, da je vrednost 2,2 % za stopnji trajanja mogoče ohraniti.

| (121) | Uporaba te metode pri zgoraj omenjenih hipotezah pripelje do vrednosti podjetja v višini [15–20]* milijonov EUR (18). Ta vrednost je podobna predhodni, kar ponazarja usklajenost teh dveh ekonomskih pristopov. |
| --- | --- |

(121)

Uporaba te metode pri zgoraj omenjenih hipotezah pripelje do vrednosti podjetja v višini [15–20]* milijonov EUR (18). Ta vrednost je podobna predhodni, kar ponazarja usklajenost teh dveh ekonomskih pristopov.

| (122) | Da en ekonomski pristop ne bi imel prednost pred drugim, je Komisija za vrednost parka ohranila aritmetično povprečje dveh dobljenih rezultatov, kar znaša [15–20]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(122)

Da en ekonomski pristop ne bi imel prednost pred drugim, je Komisija za vrednost parka ohranila aritmetično povprečje dveh dobljenih rezultatov, kar znaša [15–20]* milijonov EUR.

| (123) | Bruto ekvivalent dotacije pomoči je 25,933 + 6,718 – 7,295 – [15–20]* = [5–10]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(123)

Bruto ekvivalent dotacije pomoči je 25,933 + 6,718 – 7,295 – [15–20]* = [5–10]* milijonov EUR.

| (124) | Za izračun intenzivnosti pomoči mora ta pomoč veljati za upravičene naložbe. |
| --- | --- |

(124)

Za izračun intenzivnosti pomoči mora ta pomoč veljati za upravičene naložbe.

| (125) | Naložbe v projekt Bioscope vsebujejo dva obsežna dela: začetne naložbe, ki so potrebne za odprtje parka, in nadaljnje naložbe, katerih izvedba je potrebna za vzdrževanje privlačnosti parka. |
| --- | --- |

(125)

Naložbe v projekt Bioscope vsebujejo dva obsežna dela: začetne naložbe, ki so potrebne za odprtje parka, in nadaljnje naložbe, katerih izvedba je potrebna za vzdrževanje privlačnosti parka.

| (126) | Ti dve vrsti naložb sta obe omenjeni v koncesiji. Koncesija določa vrednost prve vrste naložb do 61,5 milijonov EUR, od česar se stroški razdelijo med sindikatom Symbio in družbo SVMP. Dejanska vrednost teh naložb je 49,985 milijonov EUR. Koncesija pa nasprotno ne določa količinske vrednosti naložb, ampak določa samo, da morajo te naložbe omogočiti ohranjanje privlačnosti parka. Nadaljnje naložbe mora potrditi sindikat Symbio in jih v celoti krije podjetje SVMP. |
| --- | --- |

(126)

Ti dve vrsti naložb sta obe omenjeni v koncesiji. Koncesija določa vrednost prve vrste naložb do 61,5 milijonov EUR, od česar se stroški razdelijo med sindikatom Symbio in družbo SVMP. Dejanska vrednost teh naložb je 49,985 milijonov EUR. Koncesija pa nasprotno ne določa količinske vrednosti naložb, ampak določa samo, da morajo te naložbe omogočiti ohranjanje privlačnosti parka. Nadaljnje naložbe mora potrditi sindikat Symbio in jih v celoti krije podjetje SVMP.

| (127) | Za določitev vrednosti nadaljnjih naložb se Komisija opira na poslovni načrt podjetja SVMP, ki ga potrdi sindikat Symbio. |
| --- | --- |

(127)

Za določitev vrednosti nadaljnjih naložb se Komisija opira na poslovni načrt podjetja SVMP, ki ga potrdi sindikat Symbio.

| (128) | Skupna dejanska vrednost nadaljnjih naložb je [25–35]* milijonov EUR. Komisija meni, da je ta vrednost ocenjena na previden način, ker je bila povprečna vrednost teh naložb v zadnjih 10 letih koncesije, ko je Bioscope dosegel običajno rast, samo 14 % prihodka, medtem ko se je povprečje v tem sektorju v Franciji ustalilo med 16 in 25 % prihodka (19). Če bi morala biti ocena teh naložb manj previdna, so bile te naložbe višje, intenzivnost izračunane pomoči pa bi se zmanjšala. Komisija je tako lahko zadovoljna s previdno oceno za svoje potrebe. |
| --- | --- |

(128)

Skupna dejanska vrednost nadaljnjih naložb je [25–35]* milijonov EUR. Komisija meni, da je ta vrednost ocenjena na previden način, ker je bila povprečna vrednost teh naložb v zadnjih 10 letih koncesije, ko je Bioscope dosegel običajno rast, samo 14 % prihodka, medtem ko se je povprečje v tem sektorju v Franciji ustalilo med 16 in 25 % prihodka (19). Če bi morala biti ocena teh naložb manj previdna, so bile te naložbe višje, intenzivnost izračunane pomoči pa bi se zmanjšala. Komisija je tako lahko zadovoljna s previdno oceno za svoje potrebe.

| (129) | Komisija je med [25–35]* milijoni EUR nadaljnjih naložb za osnovo izračuna upravičenih stroškov vzela samo del, ki ustreza naložbam v nove zanimivosti, torej razširitev dejavnosti projekta Bioscope, kar znaša [15–20]* milijonov EUR, brez naložb v vzdrževanje ali obnovo, ki znašajo [10–15]* milijonov EUR. Dejansko samo prvi od teh izdatkov ustrezajo začetnim naložbam v smislu regionalnih smernic (točka 4.4 omenjenih smernic). |
| --- | --- |

(129)

Komisija je med [25–35]* milijoni EUR nadaljnjih naložb za osnovo izračuna upravičenih stroškov vzela samo del, ki ustreza naložbam v nove zanimivosti, torej razširitev dejavnosti projekta Bioscope, kar znaša [15–20]* milijonov EUR, brez naložb v vzdrževanje ali obnovo, ki znašajo [10–15]* milijonov EUR. Dejansko samo prvi od teh izdatkov ustrezajo začetnim naložbam v smislu regionalnih smernic (točka 4.4 omenjenih smernic).

| (130) | Osnova za izračun upravičenih stroškov torej znaša 49,585 milijonov EUR za prvi del naložb in [15–20]* milijonov EUR za drugi del, kar znaša [65–70]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(130)

Osnova za izračun upravičenih stroškov torej znaša 49,585 milijonov EUR za prvi del naložb in [15–20]* milijonov EUR za drugi del, kar znaša [65–70]* milijonov EUR.

| (131) | Komisija je torej od teh stroškov odbila del v zvezi z dejavnostmi uvedbe zanimivosti, ki v tem smislu niso upravičene do pomoči ob uporabi točke 4.5 regionalnih smernic. Pri podrobnem opisu izdatkov za prvi del, ki jih je predložila Francija, te dejavnosti predstavljajo 5 % skupnih stroškov. Komisija je zaključila, da bi bilo enako pri naslednjih delih. Upravičeni izdatki v smislu regionalnih smernic torej ustrezajo 95 % [65–70]* milijonov EUR, kar znaša [60–65]* milijonov EUR. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je torej od teh stroškov odbila del v zvezi z dejavnostmi uvedbe zanimivosti, ki v tem smislu niso upravičene do pomoči ob uporabi točke 4.5 regionalnih smernic. Pri podrobnem opisu izdatkov za prvi del, ki jih je predložila Francija, te dejavnosti predstavljajo 5 % skupnih stroškov. Komisija je zaključila, da bi bilo enako pri naslednjih delih. Upravičeni izdatki v smislu regionalnih smernic torej ustrezajo 95 % [65–70]* milijonov EUR, kar znaša [60–65]* milijonov EUR.

| (132) | Intenzivnost pomoči v bruto ekvivalentu dotacije je torej 7,279/[60–65]* = [10–12] %*. |
| --- | --- |

(132)

Intenzivnost pomoči v bruto ekvivalentu dotacije je torej 7,279/[60–65]* = [10–12] %*.

| (133) | Intenzivnost v neto ekvivalenti dotacije, ki ustreza tej vrednosti, izračunani z uporabo hipoteze linearne amortizacije poslovnega načrta ter referenčne in priporočljive diskontne stopnje s strani Komisije za Francijo, znaša [7–8]* % (20). |
| --- | --- |

(133)

Intenzivnost v neto ekvivalenti dotacije, ki ustreza tej vrednosti, izračunani z uporabo hipoteze linearne amortizacije poslovnega načrta ter referenčne in priporočljive diskontne stopnje s strani Komisije za Francijo, znaša [7–8]* % (20).

| (134) | Formula iz točke 3.10 okvira predvideva, da je zgornja meja dovoljene intenzivnosti posledica štirih pogojev. |
| --- | --- |

(134)

Formula iz točke 3.10 okvira predvideva, da je zgornja meja dovoljene intenzivnosti posledica štirih pogojev.

| (135) | Prvi pogoj, označen s črko R, je največja intenzivnost odobrene pomoči za velika podjetja na področju zadevne pomoči. V tem primeru, R = 0,10. |
| --- | --- |

(135)

Prvi pogoj, označen s črko R, je največja intenzivnost odobrene pomoči za velika podjetja na področju zadevne pomoči. V tem primeru, R = 0,10.

| (136) | Drugi pogoj, označen s črko T, je dejavnik stanja konkurence. |
| --- | --- |

(136)

Drugi pogoj, označen s črko T, je dejavnik stanja konkurence.

| (137) | Točka 3.3 okvira predvideva, da „bo Komisija za določitev, ali je zadevni (pod-) sektor prizadet zaradi strukturne presežne zmogljivosti, na ravni Skupnosti upoštevala razliko med povprečno stopnjo uporabe skupnih proizvodnih zmogljivosti predelovalne industrije in stopnjo uporabe zmogljivosti v zadevnem (pod-) sektorju“. Menimo, da obstaja presežna zmogljivost, ker je v zadnjih petih letih stopnja uporabe zmogljivosti zadevnega (pod-) sektorja nižja od 2 odstotnih točk na povprečni stopnji uporabe zmogljivosti celotne predelovalne industrije. Ker je razlika večja od 5 odstotnih točk, je strukturna presežna zmogljivost obravnavana kot resna. |
| --- | --- |

(137)

Točka 3.3 okvira predvideva, da „bo Komisija za določitev, ali je zadevni (pod-) sektor prizadet zaradi strukturne presežne zmogljivosti, na ravni Skupnosti upoštevala razliko med povprečno stopnjo uporabe skupnih proizvodnih zmogljivosti predelovalne industrije in stopnjo uporabe zmogljivosti v zadevnem (pod-) sektorju“. Menimo, da obstaja presežna zmogljivost, ker je v zadnjih petih letih stopnja uporabe zmogljivosti zadevnega (pod-) sektorja nižja od 2 odstotnih točk na povprečni stopnji uporabe zmogljivosti celotne predelovalne industrije. Ker je razlika večja od 5 odstotnih točk, je strukturna presežna zmogljivost obravnavana kot resna.

| (138) | Kot je Komisija že povedala v prejšnjih odločitvah (21), ni mogoče primerjati predelovalnega sektorja s storitvenim sektorjem, kot je sektor zabaviščnih parkov ali eden od njegovih podsektorjev. Količinsko merilo, opisano v uvodni izjavi 137, se zato v tem primeru ne more uporabljati. |
| --- | --- |

(138)

Kot je Komisija že povedala v prejšnjih odločitvah (21), ni mogoče primerjati predelovalnega sektorja s storitvenim sektorjem, kot je sektor zabaviščnih parkov ali eden od njegovih podsektorjev. Količinsko merilo, opisano v uvodni izjavi 137, se zato v tem primeru ne more uporabljati.

| (139) | Ker ni dovolj podatkov o uporabi zmogljivosti, točka 3.4 okvira določa, da bo Komisija preverila, ali so zadevna vlaganja opravljena na nazadujočem trgu. Zato Komisija primerja razvoj očitne potrošnje zadevnega izdelka ali zadevnih izdelkov s skupno rastjo predelovalne industrije. |
| --- | --- |

(139)

Ker ni dovolj podatkov o uporabi zmogljivosti, točka 3.4 okvira določa, da bo Komisija preverila, ali so zadevna vlaganja opravljena na nazadujočem trgu. Zato Komisija primerja razvoj očitne potrošnje zadevnega izdelka ali zadevnih izdelkov s skupno rastjo predelovalne industrije.

| (140) | V obdobju 1997–2002 je bila stopnja povprečne rasti celotne predelovalne industrije v EGS 4,8 % (22). |
| --- | --- |

(140)

V obdobju 1997–2002 je bila stopnja povprečne rasti celotne predelovalne industrije v EGS 4,8 % (22).

| (141) | Težko je dobiti številke za stopnjo rasti potrošnje na področju zabaviščnih parkov v celotni Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

Težko je dobiti številke za stopnjo rasti potrošnje na področju zabaviščnih parkov v celotni Skupnosti.

| (142) | Kar zadeva poseben primer Francije, kjer ima sedež Bioscope, je bila stopnja rasti v sektorju izjemno velika. |
| --- | --- |

(142)

Kar zadeva poseben primer Francije, kjer ima sedež Bioscope, je bila stopnja rasti v sektorju izjemno velika.

| (143) | Glede na poročilo francoskega Senata (23) se je v zadnjih desetih letih dejavnost zabaviščnih parkov v Franciji povečala za devetkrat, kar ustreza 25-odstotni povprečni stopnji rasti. V prihodnosti bi se morala rast sektorja glede na to poročilo zmanjšati, kljub temu pa bi se morala ustaliti na 4 % do 8 %. |
| --- | --- |

(143)

Glede na poročilo francoskega Senata (23) se je v zadnjih desetih letih dejavnost zabaviščnih parkov v Franciji povečala za devetkrat, kar ustreza 25-odstotni povprečni stopnji rasti. V prihodnosti bi se morala rast sektorja glede na to poročilo zmanjšati, kljub temu pa bi se morala ustaliti na 4 % do 8 %.

| (144) | Komisija ocenjuje, da bi se lahko izračunana vsota za Francijo ohranila za analizo tega primera, zlasti zato, ker so v državah članicah v bližini Alzacije, ki so v tržnem območju parka Bioscope, podobne razmere kot v Franciji na tem področju (24). |
| --- | --- |

(144)

Komisija ocenjuje, da bi se lahko izračunana vsota za Francijo ohranila za analizo tega primera, zlasti zato, ker so v državah članicah v bližini Alzacije, ki so v tržnem območju parka Bioscope, podobne razmere kot v Franciji na tem področju (24).

| (145) | Glede na vse obravnavano Komisija ocenjuje, da naložbe niso bile opravljene na nazadujočem trgu. |
| --- | --- |

(145)

Glede na vse obravnavano Komisija ocenjuje, da naložbe niso bile opravljene na nazadujočem trgu.

| (146) | Poleg tega je tržni delež skupine Grévin et Compagnie na področju zadevnega izdelka, to so zabaviščni parki, veliko nižji od 40 %. Še vedno glede na poročilo zgoraj omenjenega Senata je na primer v letu 2002 skupino obiskalo 5 milijonov ljudi v primerjavi s 13,1 milijoni, ki so obiskali park Disneyland Paris. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega je tržni delež skupine Grévin et Compagnie na področju zadevnega izdelka, to so zabaviščni parki, veliko nižji od 40 %. Še vedno glede na poročilo zgoraj omenjenega Senata je na primer v letu 2002 skupino obiskalo 5 milijonov ljudi v primerjavi s 13,1 milijoni, ki so obiskali park Disneyland Paris.

| (147) | Ob uporabi korespondenčne tabele, ki je predvidena v okviru, je Komisija zaključila, da je T=1. |
| --- | --- |

(147)

Ob uporabi korespondenčne tabele, ki je predvidena v okviru, je Komisija zaključila, da je T=1.

| (148) | Tretji pogoj, označen s črko I, je razmerje kapital/delo. Gre za razmerje med upravičenimi stroški projekta in številom delovnih mest, ki jih bo ta projekt ustvaril. V tem primeru upravičeni stroški znašajo [60–65]* milijonov EUR, število neposrednih zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve pa je 105. Razmerje med tema dvema vrednostma je približno [600 000–650 000]* EUR na ustvarjeno delovno mesto. Ob uporabi korespondenčne tabele, ki je predvidena v okviru, lahko izračunamo, da je I = 0,8. |
| --- | --- |

(148)

Tretji pogoj, označen s črko I, je razmerje kapital/delo. Gre za razmerje med upravičenimi stroški projekta in številom delovnih mest, ki jih bo ta projekt ustvaril. V tem primeru upravičeni stroški znašajo [60–65]* milijonov EUR, število neposrednih zaposlenih v ekvivalentu polne zaposlitve pa je 105. Razmerje med tema dvema vrednostma je približno [600 000–650 000]* EUR na ustvarjeno delovno mesto. Ob uporabi korespondenčne tabele, ki je predvidena v okviru, lahko izračunamo, da je I = 0,8.

| (149) | Tretji pogoj, označen s črko M, je dejavnik regionalnega vpliva. Ta dejavnik je večno višji ali enak 1. |
| --- | --- |

(149)

Tretji pogoj, označen s črko M, je dejavnik regionalnega vpliva. Ta dejavnik je večno višji ali enak 1.

| (150) | Ob upoštevanju prejšnjih uvodnih izjav lahko zaključimo, da je zgornja meja dovoljene višja ali enaka 0,10 × 1 × 0,8 × 1 = 8 %. |
| --- | --- |

(150)

Ob upoštevanju prejšnjih uvodnih izjav lahko zaključimo, da je zgornja meja dovoljene višja ali enaka 0,10 × 1 × 0,8 × 1 = 8 %.

| (151) | Če je intenzivnost pomoči [7–8]* % in je zgornja meja dovoljene intenzivnosti višja ali enaka 8 %, je intenzivnost pomoči v skladu s predpisi iz okvira. |
| --- | --- |

(151)

Če je intenzivnost pomoči [7–8]* % in je zgornja meja dovoljene intenzivnosti višja ali enaka 8 %, je intenzivnost pomoči v skladu s predpisi iz okvira.

| (152) | Glede na vse obravnavano Komisija zaključuje, da je pomoč v skladu z merili regionalnih smernic in je tako v skladu s skupnim trgom iz člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(152)

Glede na vse obravnavano Komisija zaključuje, da je pomoč v skladu z merili regionalnih smernic in je tako v skladu s skupnim trgom iz člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (153) | Komisija pa opozarja, da ta pozitivna ocena temelji na trenutnem stanju projekta parka in koncesije, kot ju je opisala Komisija. Če bi se moral projekt parka spremeniti ali če bi se morala vpletenost države močno spremeniti, mora biti Komisija obveščena o spremembah projekta, da bi ju lahko ponovno analizirala glede na določbe Skupnosti v zvezi z državnimi pomočmi. |
| --- | --- |

(153)

Komisija pa opozarja, da ta pozitivna ocena temelji na trenutnem stanju projekta parka in koncesije, kot ju je opisala Komisija. Če bi se moral projekt parka spremeniti ali če bi se morala vpletenost države močno spremeniti, mora biti Komisija obveščena o spremembah projekta, da bi ju lahko ponovno analizirala glede na določbe Skupnosti v zvezi z državnimi pomočmi.

| (154) | Komisija ne ocenjuje vnaprej skladnosti postopka dodeljevanja koncesije glede na uresničitev in izkoriščanje projekta Bioscope v družbi SMVP s pravili in načeli prava Skupnosti. Komisija si pridržuje pravico, da sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tem, če je to potrebno – |
| --- | --- |

(154)

Komisija ne ocenjuje vnaprej skladnosti postopka dodeljevanja koncesije glede na uresničitev in izkoriščanje projekta Bioscope v družbi SMVP s pravili in načeli prava Skupnosti. Komisija si pridržuje pravico, da sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tem, če je to potrebno –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrep, ki ga je Francija sprejela v korist podjetja „SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel“, katerega ravnanje je določeno s pogodbo podelitve javne storitve, katere cilj je „koncesija za zasnovo, realizacijo in upravljanje tematskega parka Bioscope“, sklenjena med sindikatom Symbio na eni strani in družbo „SMVP – Mise en Valeur du Patrimoine Culturel“ na drugi strani, kot je bila spremenjena z dodatkom z dne 9. julija 2002, je, v kolikor predstavlja državno pomoč, v skladu s skupnim trgom iz člena 87(3)(c) Pogodbe.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 8. septembra 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 20, 24.1.2004, str. 6.

1

(2)  UL C 97, 24.4.2003, str. 10.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Postopek izbire javnih storitev je predmet določb iz člena L.1411-1 in naslednjih členov Splošnega zakonika o teritorialnih skupnostih (Code général des collectivités territoriales).

4

(5)  UL S 168, 1.9.1998, 113001.

5

(6)  „Država“ zajema teritorialne skupnosti Alzacijo, Haut-Rhin in Bas-Rhin.

6

(7)  Sklep sodišča z dne 24. julija 2003, zadeva C-280/00 Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, in Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, Rec, str. I-7747.

7

Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, in Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

(8)  Deli tega besedila so urejeni tako, da je zagotovljeno, da zaupne informacije niso razkrite; ti deli so v oglatih oklepajih in označeni z zvezdico.

8

(9)  Ta ugotovitev po mnenju Francije hkrati izpolnjuje dve od štirih meril, določenih v sklepu Altmark.

9

(10)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9. Spremenjene smernice (UL C 258, 9.9.2000, str. 5).

10

(11)  UL C 107, 7.4.1998, str. 7.

11

(12)  V resnici park Bioscope ostaja stricto sensu v obdobju trajanja koncesije last države, učinek tega lastništva se opazi šele po koncu koncesije, ko se mora koncesionar odpovedati sredstvom brez nadomestila.

12

stricto sensu

(13)  Prodaja Parques Reunidos (Vir: poročilo podjetja Rise Conseil, ki navaja spletno stran podjetja Advent).

13

(14)  Prodaja Tussauds (Vir: poročilo podjetja Rise Conseil, ki navaja Les Echos z dne 9.12.2003 in Daily Telegraph z dne 23.2.2003).

14

(15)  Ta izračun temelji na bruto presežku uporabe, predvidene v poslovnem načrtu parka Bioscope, temu se odšteje hipotetična najemnina, ki bil jo podjetje moralo plačati za uporabo zemljišča, ob upoštevanju, da bo moral morebitni kupec zemljišče dati v najem, ne da bi bil upravičen do pomoči.

15

(16)  Analiza združitve podjetij Ebizcuss.com in International Computer s podjetjem Gruppo banca sella.

16

(17)  Analiza vstopa na borzo za podjetje Avenir Frances strani podjetja CIC Securities.

17

(18)  Tudi tu izračun upošteva potrebo, da morebitni kupci plačajo najemnino za teren.

18

(19)  Vir: Študija podjetja Rise Conseil.

19

(20)  Ta izračun temelji na predpostavki, da če podjetje lahko v resnici proda svoje imetje do konca koncesije, bi bila cena prodaje v celoti namenjena upravičencem podjetja in bi zato zanjo veljal davek na družbe, kar zmanjša dohodek od prodaje za podjetje SMVP. Če tega ne bi upoštevali, bi bil neto ekvivalent dotacije še manjši.

20

(21)  Glej odločitev Komisije z dne 7. avgusta 2001 v zadevi N 229/01 – Italija – Pomoč podjetju Pompei Tech World SpA za projekt zabaviščnega parka (UL C 330, 24.11.2001, str. 2).

21

(22)  Glej odločitev Komisije z dne 20. aprila 2004 v zadevi N 611/2003 – Nemščina – (Sachsen-Anhalt) Pomoč za naložbe v korist podjetja e-glass AG.

22

(23)  Osnutek finančnega zakona za leto 2004 – Del III – Priloga 20: Turizem. Oddelek VI „Zabaviščni parki v Franciji“. Na voljo na spletni strani Senata: http://senat.fr/rap/l03-073-320/l03-073-32029.html

23

(24)  Glede na zgoraj omenjeno poročilo francoskega Senata, je Francija tik za Belgijo in Nemčijo, glede na gospodarski pomen sektorja zabaviščnih parkov.

24

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/34

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. maja 2005

o nujnih ukrepih glede čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1454)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/402/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), in zlasti člena 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 mora Komisija ustaviti prodajo ali uporabo hrane ali krme, ki bi verjetno predstavljali resno tveganje za zdravje ljudi, ali sprejeti druge začasne primerne ukrepe, če tveganja ni možno na zadovoljiv način obvladati z ukrepi, ki so jih sprejele zadevne države članice. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002 mora Komisija ustaviti prodajo ali uporabo hrane ali krme, ki bi verjetno predstavljali resno tveganje za zdravje ljudi, ali sprejeti druge začasne primerne ukrepe, če tveganja ni možno na zadovoljiv način obvladati z ukrepi, ki so jih sprejele zadevne države članice.

| (2) | V skladu z Odločbo Komisije 2004/92/ES z dne 21. januarja 2004 o nujnih ukrepih glede čilija in izdelkov s čilijem (2) so države članice opravile preskuse za prisotnost kemičnih snovi sudan I, sudan II, sudan III in škrlatnordečega barvila (sudan IV). Te snovi so našli v čiliju in izdelkih s čilijem kot tudi v kurkumi ali palmovem olju. Vse ugotovitve so bile v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 posredovane po sistemu hitrega opozarjanja na nevarnosti hrane in krme. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Odločbo Komisije 2004/92/ES z dne 21. januarja 2004 o nujnih ukrepih glede čilija in izdelkov s čilijem (2) so države članice opravile preskuse za prisotnost kemičnih snovi sudan I, sudan II, sudan III in škrlatnordečega barvila (sudan IV). Te snovi so našli v čiliju in izdelkih s čilijem kot tudi v kurkumi ali palmovem olju. Vse ugotovitve so bile v skladu s členom 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 posredovane po sistemu hitrega opozarjanja na nevarnosti hrane in krme.

| (3) | Sudan I, sudan II, sudan III in škrlatnordeče barvilo (sudan IV) je Mednarodna agencija za raziskovanje raka (IARC) uvrstila med kancerogene snovi kategorije 3. |
| --- | --- |

(3)

Sudan I, sudan II, sudan III in škrlatnordeče barvilo (sudan IV) je Mednarodna agencija za raziskovanje raka (IARC) uvrstila med kancerogene snovi kategorije 3.

| (4) | Obseg teh ugotovitev kaže na oporečnost, ki predstavlja resno zdravstveno tveganje. |
| --- | --- |

(4)

Obseg teh ugotovitev kaže na oporečnost, ki predstavlja resno zdravstveno tveganje.

| (5) | Glede na resnost ogrožanja zdravja je pomembno ohraniti ukrepe, predvidene z Odločbo 2004/92/ES, in jih razširiti še na kurkumo in palmovo olje. Poleg tega je treba upoštevati možnost tristranske trgovine, posebej za živila brez uradne potrditve porekla. Za ohranitev javnega zdravja je primerno zahtevati, da morajo biti pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, uvožene v Skupnost v kakršni koli obliki in namenjene prehrani ljudi, opremljene s poročilom o analizi, ki ga priskrbi uvoznik ali podjetje, ki to živilo prodaja, in ki dokazuje, da pošiljka ne vsebuje sudana I, sudana II, sudana III ali škrlatnordečega barvila (sudan IV). |
| --- | --- |

(5)

Glede na resnost ogrožanja zdravja je pomembno ohraniti ukrepe, predvidene z Odločbo 2004/92/ES, in jih razširiti še na kurkumo in palmovo olje. Poleg tega je treba upoštevati možnost tristranske trgovine, posebej za živila brez uradne potrditve porekla. Za ohranitev javnega zdravja je primerno zahtevati, da morajo biti pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, uvožene v Skupnost v kakršni koli obliki in namenjene prehrani ljudi, opremljene s poročilom o analizi, ki ga priskrbi uvoznik ali podjetje, ki to živilo prodaja, in ki dokazuje, da pošiljka ne vsebuje sudana I, sudana II, sudana III ali škrlatnordečega barvila (sudan IV).

| (6) | Poročilo o analizi, ki spremlja pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, mora biti originalni dokument, potrjen s strani pristojnih organov države, ki ga je izdala. Cilj teh ukrepov je izboljšanje garancij, ki jih dokument zagotavlja. |
| --- | --- |

(6)

Poročilo o analizi, ki spremlja pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, mora biti originalni dokument, potrjen s strani pristojnih organov države, ki ga je izdala. Cilj teh ukrepov je izboljšanje garancij, ki jih dokument zagotavlja.

| (7) | Države članice morajo izvajati tudi naključno vzorčenje in analizo čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, ki so predloženi za uvoz ali dani na trg. |
| --- | --- |

(7)

Države članice morajo izvajati tudi naključno vzorčenje in analizo čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, ki so predloženi za uvoz ali dani na trg.

| (8) | Primerno je odrediti uničenje oporečnega čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja in s tem preprečiti, da bi prišli v prehranjevalno verigo. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je odrediti uničenje oporečnega čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja in s tem preprečiti, da bi prišli v prehranjevalno verigo.

| (9) | Ker ukrepi, predvideni v tej odločbi, vplivajo na nadzorne vire držav članic, se rezultati teh ukrepov znotraj obdobja 12 mesecev ponovno pregledajo, da se oceni, če so za varovanje javnega zdravja še vedno potrebni. |
| --- | --- |

(9)

Ker ukrepi, predvideni v tej odločbi, vplivajo na nadzorne vire držav članic, se rezultati teh ukrepov znotraj obdobja 12 mesecev ponovno pregledajo, da se oceni, če so za varovanje javnega zdravja še vedno potrebni.

| (10) | Ta ocena mora upoštevati rezultate vseh analiz, ki so jih izvedli pristojni organi. |
| --- | --- |

(10)

Ta ocena mora upoštevati rezultate vseh analiz, ki so jih izvedli pristojni organi.

| (11) | Prehodni ukrepi so nujni za pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, ki so bile uvožene pred datumom objave te odločbe. |
| --- | --- |

(11)

Prehodni ukrepi so nujni za pošiljke čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, ki so bile uvožene pred datumom objave te odločbe.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Opredelitve izrazov

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov:

| (a) | „Čili“, plodovi iz rodu Capsicum, posušeni in zdrobljeni ali zmleti z oznako KN 0904 20 90, v kakršni koli obliki, ki so namenjeni prehrani ljudi; |
| --- | --- |

(a)

„Čili“, plodovi iz rodu Capsicum, posušeni in zdrobljeni ali zmleti z oznako KN 0904 20 90, v kakršni koli obliki, ki so namenjeni prehrani ljudi;

| (b) | „izdelki s čilijem“, curry v prahu z oznako KN 0910 50, v kakršni koli obliki, ki je namenjen prehrani ljudi; |
| --- | --- |

(b)

„izdelki s čilijem“, curry v prahu z oznako KN 0910 50, v kakršni koli obliki, ki je namenjen prehrani ljudi;

| (c) | „kurkuma“, posušena in zdrobljena ali zmleta kurkuma z oznako KN 0910 30, v kakršni koli obliki, ki je namenjena prehrani ljudi; |
| --- | --- |

(c)

„kurkuma“, posušena in zdrobljena ali zmleta kurkuma z oznako KN 0910 30, v kakršni koli obliki, ki je namenjena prehrani ljudi;

| (d) | „palmovo olje“, palmovo olje z oznako KN 1511 10 90, ki je namenjeno za neposredno prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(d)

„palmovo olje“, palmovo olje z oznako KN 1511 10 90, ki je namenjeno za neposredno prehrano ljudi.

Člen 2

Uvozni pogoji

1.   Države članice prepovejo uvoz čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, če pošiljki ni priloženo originalno poročilo o analizi, ki dokazuje, da izdelek ne vsebuje nobene izmed naslednjih snovi:

| (a) | sudan I (številka CAS: 842-07-9); |
| --- | --- |

(a)

sudan I (številka CAS: 842-07-9);

| (b) | sudan II (številka CAS: 3118-97-6); |
| --- | --- |

(b)

sudan II (številka CAS: 3118-97-6);

| (c) | sudan III (številka CAS: 85-86-9); |
| --- | --- |

(c)

sudan III (številka CAS: 85-86-9);

| (d) | škrlatnordeče barvilo ali sudan IV (številka CAS: 85-83-6) |
| --- | --- |

(d)

škrlatnordeče barvilo ali sudan IV (številka CAS: 85-83-6)

2.   Poročilo o analizi potrdi predstavnik ustreznega pristojnega organa.

3.   Pristojni organi držav članic preverijo, če je vsaka pošiljka čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, predložena za uvoz, opremljena s poročilom o analizi iz odstavka 1.

4.   Če poročila o analizi ni, uvoznik s sedežem v Skupnosti pošlje izdelek na testiranje, ki potrdi, da izdelek ne vsebuje ene ali več kemičnih snovi iz odstavka 1. Dokler poročilo o analizi ni na voljo, se izdelek zadrži pod uradnim nadzorom.

Člen 3

Vzorčenje in analiza

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno z naključnim vzorčenjem in analizo čilija, izdelkov s čilijem, kurkume in palmovega olja, ki so predloženi za uvoz ali so že na trgu, s katerimi potrdijo odsotnost kemičnih snovi iz člena 2(1).

Države članice preko sistema hitrega opozarjanja na nevarnosti hrane in krme obvestijo Komisijo o vseh pošiljkah, pri katerih je ugotovljena vsebnost teh snovi.

Države članice četrtletno poročajo Komisiji o pošiljkah, za katere je bilo ugotovljeno, da teh snovi ne vsebujejo. Poročila oddajo pred koncem prvega meseca po izteku četrtletja.

2.   Katero koli pošiljko, ki je bila podvržena uradnemu vzorčenju in analizi, se sme pred vstopom na trg zadržati za največ 15 delovnih dni.

Člen 4

Delitev pošiljke

Če se pošiljka deli, mora biti overjena kopija poročila o analizi iz člena 2(1) priložena vsakemu delu razdeljene pošiljke.

Člen 5

Oporečne pošiljke

Čili, izdelki s čilijem, kurkuma in palmovo olje, za katere je ugotovljeno, da vsebujejo eno ali več kemičnih snovi iz člena 2(1), se uničijo.

Člen 6

Povračilo stroškov

Vse stroške analiz, skladiščenja ali uničenja na podlagi člena 2(1) ali (4) in člena 5 krijejo uvozniki ali podjetja, ki živilo prodajajo.

Člen 7

Prehodni ukrepi

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) za pošiljke, ki so državo porekla zapustile pred datumom objave te odločbe, države članice sprejmejo poročilo o analizi izdelkov, navedenih v členu 1(a) in 1(b), brez uradnega potrdila iz navedene določbe.

2.   Z odstopanjem od člena 2(1) za pošiljke, ki so državo porekla zapustile pred datumom objave te odločbe, države članice sprejmejo uvoz izdelkov, navedenih v členu 1(c) in 1(d), brez poročila o analizi iz navedene določbe.

Člen 8

Pregled ukrepov

Ta odločba se ponovno pregleda najkasneje 22. maja 2006.

Člen 9

Razveljavitev

Odločba 2004/92/ES se razveljavi.

Člen 10

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 23. maja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2004, str. 4).

1

(2)  UL L 27, 30.1.2004, str. 52.

2

---

| 28.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 135/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 135/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 25. maja 2005

o določitvi razredov zmogljivosti streh in strešnih kritin pri požarih z zunanje strani za nekatere gradbene proizvode, kakor je predvideno v Direktivi Sveta 89/106/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1501)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/403/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (1), in zlasti člena 20(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 89/106/EGS predvideva, da se lahko, zaradi upoštevanja različnih ravni zaščite za gradbena dela na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v razlagalnih dokumentih za vsako bistveno zahtevo določijo razredi zmogljivosti. Navedeni dokumenti so bili objavljeni v obliki „Sporočila Komisije glede razlagalnih dokumentov Direktive Sveta 89/106/EGS (2)“. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 89/106/EGS predvideva, da se lahko, zaradi upoštevanja različnih ravni zaščite za gradbena dela na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v razlagalnih dokumentih za vsako bistveno zahtevo določijo razredi zmogljivosti. Navedeni dokumenti so bili objavljeni v obliki „Sporočila Komisije glede razlagalnih dokumentov Direktive Sveta 89/106/EGS (2)“.

| (2) | V zvezi z bistveno zahtevo „varnost v primeru požara“, razlagalni dokument št. 2 navaja številne med seboj povezane ukrepe, ki skupaj opredeljujejo protipožarne strategije, ki jih države članice lahko razvijajo na različne načine. |
| --- | --- |

(2)

V zvezi z bistveno zahtevo „varnost v primeru požara“, razlagalni dokument št. 2 navaja številne med seboj povezane ukrepe, ki skupaj opredeljujejo protipožarne strategije, ki jih države članice lahko razvijajo na različne načine.

| (3) | Razlagalni dokument št. 2 opredeljuje zahteve za gradbene proizvode za strehe, izpostavljene požaru z zunanje strani. |
| --- | --- |

(3)

Razlagalni dokument št. 2 opredeljuje zahteve za gradbene proizvode za strehe, izpostavljene požaru z zunanje strani.

| (4) | Kot usklajena rešitev je bil v Odločbi Komisije 2001/671/ES z dne 21. avgusta 2001 o izvajanju Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z razvrstitvijo požarne odpornosti streh in strešnih kritin pri požarih z zunanje strani (3) sprejet sistem razredov. |
| --- | --- |

(4)

Kot usklajena rešitev je bil v Odločbi Komisije 2001/671/ES z dne 21. avgusta 2001 o izvajanju Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z razvrstitvijo požarne odpornosti streh in strešnih kritin pri požarih z zunanje strani (3) sprejet sistem razredov.

| (5) | V primeru jeklenih strešnih kritin, prevlečenih s plastisolom, bi bilo treba uporabiti razvrstitev, določeno v Odločbi 2001/671/ES. |
| --- | --- |

(5)

V primeru jeklenih strešnih kritin, prevlečenih s plastisolom, bi bilo treba uporabiti razvrstitev, določeno v Odločbi 2001/671/ES.

| (6) | Odpornost za požare z zunanje strani številnih gradbenih proizvodov in/ali materialov v okviru razvrstitve, opredeljene v Odločbi 2001/671/ES, je dobro uveljavljena in je dovolj poznana pri organih, ki so v državah članicah pristojni za protipožarno zaščito, tako da ti proizvodi in/ali materiali ne zahtevajo preskušanja glede te posebne lastnosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(6)

Odpornost za požare z zunanje strani številnih gradbenih proizvodov in/ali materialov v okviru razvrstitve, opredeljene v Odločbi 2001/671/ES, je dobro uveljavljena in je dovolj poznana pri organih, ki so v državah članicah pristojni za protipožarno zaščito, tako da ti proizvodi in/ali materiali ne zahtevajo preskušanja glede te posebne lastnosti zmogljivosti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gradbeništvo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gradbeništvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Gradbeni proizvodi in/ali materiali, ki izpolnjujejo vse zahteve glede lastnosti zmogljivosti „odpornost pri požarih z zunanje strani“ brez potrebe po nadaljnjih preskusih, so določeni v Prilogi.

Člen 2

Posebni razredi, ki jih je treba uporabiti za različne gradbene proizvode in/ali materiale v okviru razvrstitve odpornosti pri požarih z zunanje strani, ki je bila sprejeta z Odločbo 2001/671/ES, so določeni v Prilogi k tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 25. maja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL C 62, 28.2.1994, str. 1.

2

(3)  UL L 235, 4.9.2001, str. 20.

3

---

PRILOGA

Tabela v tej prilogi določa gradbene proizvode in/ali materiale, ki izpolnjujejo vse zahteve v zvezi z lastnostjo zmogljivosti „odpornost pri požarih z zunanje strani“ brez potrebe po preskusih.

Tabela

Razredi odpornosti pri požarih z zunanje strani za jeklene strešne kritine, prevlečene s plastisolom

| Proizvod | Razred (1) |
| --- | --- |
| Jeklene strešne kritine, prevlečene s plastisolom kot so določene spodaj in kot del enoplastnega ali večplastnega sistema kritin, kot je opisano spodaj | BSTREHA (t1)
  BSTREHA (t2)
  BSTREHA (t3) |
| Strešne kritine v skladu z EN 14782 in EN 14783, vključno s profilirano jekleno pločevino, ravno jekleno pločevino ali ploščami iz pocinkanega jekla, zaščitenega po postopku „coil coating“, ali iz jekla, prevlečenega z zlitino cinka in aluminija, z debelino kovine ≥ 0,40 mm, z organsko prevleko na zunanji strani (izpostavljena stran) in z neobvezno organsko prevleko na drugi (notranji) strani. Zunanja prevleka je iz premaza plastisol, ki se nanaša v tekoči obliki, z nominalno debelino suhega nanosa največ 0,200 mm, s PCS, ki ni večji od 8,0 MJ/m2 in s suho maso največ 330 g/m2. Organska prevleka notranje strani (če obstaja) ima PCS, ki ni večji od 4,0 MJ/m2 in suho maso največ 200 g/m2.

  Enoplastni sistem kritin, ki je sestavljen iz ene plasti kritine brez izolacije na nosilni konstrukciji (z neprekinjeno ali prekinjeno oporo) z razredom požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višjim.

  Večplastni sistem kritin, pri katerem jeklene strešne kritine, prevlečene s plastisolom, tvorijo zunanjo plast večplastnega sestava, kjer spada nosilna konstrukcija v razred požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višji in kjer je neposredno pod jekleno pločevino, prevlečeno s plastisolom, izolacijska plast z razredom požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višjim. Ta izolacija mora biti iz mineralne volne brez kritnega sloja, ki je v skladu z EN 13162, in sicer iz prešitih steklenih vlaken z najmanjšo gostoto 10 kg/m3 (najvišja nominalna vsebnost smole 5 masnih %) in z debelino ≥ 80 mm, ali iz kamene volne z najmanjšo gostoto 25 kg/m3 (najvišja nominalna vsebnost smole 3,5 masnega %) in z debelino ≥ 80 mm.

  Spoji. Kadar vrhnja plast vključuje spoje, morajo biti naslednji:






  — | Trapezna pločevina – na straneh mora biti vsaj eno rebro prekrito in prekrivanje na koncu mora znašati najmanj 100 mm. |

Proizvod

Razred (1)

Jeklene strešne kritine, prevlečene s plastisolom kot so določene spodaj in kot del enoplastnega ali večplastnega sistema kritin, kot je opisano spodaj

BSTREHA (t1)

BSTREHA (t2)

BSTREHA (t3)

Strešne kritine v skladu z EN 14782 in EN 14783, vključno s profilirano jekleno pločevino, ravno jekleno pločevino ali ploščami iz pocinkanega jekla, zaščitenega po postopku „coil coating“, ali iz jekla, prevlečenega z zlitino cinka in aluminija, z debelino kovine ≥ 0,40 mm, z organsko prevleko na zunanji strani (izpostavljena stran) in z neobvezno organsko prevleko na drugi (notranji) strani. Zunanja prevleka je iz premaza plastisol, ki se nanaša v tekoči obliki, z nominalno debelino suhega nanosa največ 0,200 mm, s PCS, ki ni večji od 8,0 MJ/m2 in s suho maso največ 330 g/m2. Organska prevleka notranje strani (če obstaja) ima PCS, ki ni večji od 4,0 MJ/m2 in suho maso največ 200 g/m2.

Enoplastni sistem kritin, ki je sestavljen iz ene plasti kritine brez izolacije na nosilni konstrukciji (z neprekinjeno ali prekinjeno oporo) z razredom požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višjim.

Večplastni sistem kritin, pri katerem jeklene strešne kritine, prevlečene s plastisolom, tvorijo zunanjo plast večplastnega sestava, kjer spada nosilna konstrukcija v razred požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višji in kjer je neposredno pod jekleno pločevino, prevlečeno s plastisolom, izolacijska plast z razredom požarne odpornosti A2-s1, d0 ali višjim. Ta izolacija mora biti iz mineralne volne brez kritnega sloja, ki je v skladu z EN 13162, in sicer iz prešitih steklenih vlaken z najmanjšo gostoto 10 kg/m3 (najvišja nominalna vsebnost smole 5 masnih %) in z debelino ≥ 80 mm, ali iz kamene volne z najmanjšo gostoto 25 kg/m3 (najvišja nominalna vsebnost smole 3,5 masnega %) in z debelino ≥ 80 mm.

Spoji. Kadar vrhnja plast vključuje spoje, morajo biti naslednji:

—

Trapezna pločevina – na straneh mora biti vsaj eno rebro prekrito in prekrivanje na koncu mora znašati najmanj 100 mm.

| — | Valovita pločevina – na straneh mora biti prekritega vsaj 1,5 rebra in prekrivanje na koncu mora znašati najmanj 100 mm. |
| --- | --- |

—

Valovita pločevina – na straneh mora biti prekritega vsaj 1,5 rebra in prekrivanje na koncu mora znašati najmanj 100 mm.

| — | Ravna pločevina/plošče – prekrivanja na straneh in na koncu morajo znašati najmanj 100 mm. |
| --- | --- |

—

Ravna pločevina/plošče – prekrivanja na straneh in na koncu morajo znašati najmanj 100 mm.

| — | Sistemi z dvojnim kleparskim spojem – prekrivni spoji na straneh morajo vključevati navpično stoječ prekrit ali pokrit dvojni kleparski spoj, zadosten, da zagotovi trajen tesen stik med pločevinami in vodotesen spoj, morebitni prekrivni spoji na koncu pa morajo znašati najmanj 100 mm. |
| --- | --- |

—

Sistemi z dvojnim kleparskim spojem – prekrivni spoji na straneh morajo vključevati navpično stoječ prekrit ali pokrit dvojni kleparski spoj, zadosten, da zagotovi trajen tesen stik med pločevinami in vodotesen spoj, morebitni prekrivni spoji na koncu pa morajo znašati najmanj 100 mm.

Tesnilne mase morajo biti iz butilnega tesnilnega kita ali podobnega materiala z nominalno gostoto 1 500–1 700 kg/m3, ki se nanese v neprekinjenem toku znotraj prekritega območja spoja v količini približno 45 g/m dolžine.

Pritrjevanje. Strešna kritina je pritrjena na nosilno konstrukcijo s pomočjo kovinskih mehanskih pritrjevalcev, ki zagotavljajo strukturno stabilnost strešne konstrukcije, z dodatnimi kovinskimi mehanskimi pritrjevalci, ki naj bi zagotovili trajen tesen stik med pločevinami in vodotesne spoje.

---

(1)  Razredi odpornosti pri požarih z zunanje strani, kakor so opredeljeni v tabeli Priloge k Odločbi 2001/671/ES.

---