----

----

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

----

A TANÁCS 989/2005/EK RENDELETE

(2005. június 27.)

az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/96/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LUX

----

(1)HL L 158., 1996.6.29., 1. o. A legutóbb a 2271/2004/EK rendelettel (HL L 396., 2004.12.31., 13. o.) módosított rendelet.

----

I. MELLÉKLET

----

(1)  Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó közösségi rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ (lásd a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291-300. cikkét (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.)).

----

II. MELLÉKLET

----

----

A BIZOTTSÁG 990/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

----

(1)HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. június 29-i bizottsági rendelethez

----

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

----

----

A BIZOTTSÁG 991/2005/EK RENDELETE

(2005. június 28.)

egyes romlandó áruk vámértékének meghatározása céljából az egységértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 173. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2454/93/EGK rendelet 173. cikkének (1) bekezdésében előírt egységértékek az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kerülnek megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 28-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

----

(1)HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 2700/2000/EK rendelettel (HL L 311., 2000.12.12., 17. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

----

----

A BIZOTTSÁG 992/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

hizlalásra szánt fiatal hím szarvasmarhákra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A GATT XXIV. 6 cikke szerinti, a WTO-val összefüggő tárgyalások keretében, a Közösség és WTO-partnerei közötti utólagosan egyeztetett csökkentés lehetőségének fenntartásával, a 2005. július 1-jétől 2006. június 30-ig terjedő időszakra 169 000 darab, a 0102 90 05, 0102 90 29 és 0102 90 49 KN-kód alá eső, Közösségen belüli hizlalásra szánt fiatal hím szarvasmarha számára kerül vámkontingens megnyitásra.

E vámkontingens száma 09.4005.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vámkontingens szerint alkalmazandó importvám 16 % érték szerint tonnánként plusz nettó 582 EUR.

Az első albekezdésben említett vámtételt azzal a feltétellel kell alkalmazni, hogy az importált állatokat az importengedélyt kiadó tagállamban legalább 120 napig hizlalják.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott mennyiségeket a bekezdésben megjelölt időszakra a következőképpen kell szakaszosan felosztani:

(4)   Ha a (3) bekezdés a), b), c) és d) pontjában említett időszakok valamelyike során az egyes időszakok esetében benyújtott engedélykérelmek által lefedett mennyiség kisebb, mint az adott időszakban rendelkezésre álló mennyiség, akkor az adott időszakban megmaradó mennyiség hozzáadásra kerül a következő időszakban rendelkezésre álló mennyiséghez.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben meghatározott kontingensnek való megfelelés érdekében a kérelmezőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük, és az importengedélyre vonatkozó kérelem benyújtásával egyidejűleg az érintett tagállam illetékes hatóságai előtt kielégítő módon bizonyítaniuk kell, hogy a 2004. május 1-jétől 2005. április 30-ig terjedő időszakban a 0102 90 KN-kód alatt legalább 100 darab állatot importáltak.

A jelentkezőknek szerepelniük kell a nemzeti HÉA-nyilvántartásban.

(2)   Az import igazolása kizárólag a szabad forgalomba bocsátást biztosító vámokmánnyal történhet, melyet a vámhatóságok megfelelően záradékoltak, és amely a kérelmezőre címzettként utalást tartalmaz.

A tagállamok elfogadhatják az első albekezdésben említett dokumentumok illetékes hatóság által megfelelően hitelesített másolatait is. Amennyiben ilyen másolatokat elfogadnak, a tagállamok erről minden egyes érintett pályázó tekintetében említést tesznek a 3. cikk (5) bekezdésében említett értesítésben.

(3)   Azok a piaci szereplők, akik 2005. január 1-jén a harmadik országokkal a marha- és borjúhúságazatban folytatott tevékenységüket megszüntették, semmiféle kérelmet nem nyújthatnak be.

(4)   Az a vállalat, amely olyan vállalatok egyesülésével jött létre, amelyek mindegyike rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott minimális mennyiségnek megfelelő referenciaimportokkal, kérelme alapjaként ezeket a referenciaimportokat felhasználhatja.

3. cikk

(1)   Az importengedélyekre vonatkozó kérelmeket csak abban a tagállamban lehet benyújtani, amelyben a kérelmező HÉA céljából regisztrálva van.

(2)   Az 1. cikk (3) bekezdésben említett importengedélyekre vonatkozó kérelmek az egyes időszakokra:

Ha a kérelmek meghaladják az első albekezdés b) pontjában említett mennyiséget, akkor a többletet figyelmen kívül kell hagyni.

(3)   Az importengedélyekre vonatkozó kérelmeket az 1. cikk (3) bekezdésében említett egyes időszakok első 10 napja során kell benyújtani. Mindazonáltal az első időszakra vonatkozó kérelmeket legkésőbb a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő második csütörtökig kell benyújtani.

(4)   A kérelmezők az 1. cikk (3) bekezdésében említett egyes időszakokra csak egy kérelmet nyújthatnak be. Amennyiben ugyanazon kérelmező egynél több kérelmet nyújt be, a kérelmezőtől származó minden kérelmet figyelmen kívül kell hagyni.

(5)   Miután a bemutatott okmányokat megvizsgálták, a tagállamok legkésőbb a kérelmek benyújtására nyitva álló időszak végét követő ötödik munkanapig továbbítják a Bizottságnak a kérelmezők és címeik listáját, továbbá a kérelmezett mennyiségeket.

Minden értesítést, ideértve a „tárgytalan” jelentést is, az I. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával faxon vagy e-mailben továbbítani kell azokban az esetekben, amikor a kérelmeket ténylegesen benyújtották.

4. cikk

(1)   A 3. cikk (5) bekezdésében említett értesítést követően a Bizottság a lehető leghamarabb határoz arról, hogy milyen mértékben lehet a kérelmeket teljesíteni.

(2)   Amennyiben a 3. cikkben említettek alapján a kérelmek által lefedett mennyiségek túllépik a kérdéses időszakban elérhető mennyiségeket, a Bizottság a kérelmezett mennyiségeket illetően egy egyszeri százalékos csökkentés alkalmazásáról határoz.

Amennyiben az első albekezdésben meghatározott csökkentési együttható alkalmazása során kérelmenként kevesebb mint 100 darab az eredmény, az érintett tagállamok a rendelkezésre álló mennyiséget egyenként 100 darabos behozatali jogot biztosító sorshúzással ítélik oda. Amennyiben a megmaradó mennyiség 100 darabnál kevesebb, azt egyszeri mennyiségnek kell tekinteni.

(3)   Az engedélyeket – a Bizottság kérelmek elfogadásával kapcsolatos határozatától függően – a lehető leghamarabb ki kell bocsátani.

5. cikk

(1)   Az importengedélyeket a kérelmet benyújtó piaci szereplő nevére kell kibocsátani.

(2)   Az engedélykérelmek és az engedélyek a következőket tartalmazzák:

6. cikk

(1)   Az 1291/2000/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése ellenére az e rendelet alapján kiadott behozatali engedélyek nem ruházhatók át, és a vámkontingens alapján csak akkor biztosítanak jogosultságot, ha ugyanarra a névre és címre szólnak, mint amelyet az ezeket kísérő, szabad forgalomba bocsátásról szóló vámáru-nyilatkozatban címzettként feltüntettek.

(2)   A behozatali engedélyek nem érvényesek 2006. június 30-a után.

(3)   Az importengedélyre vonatkozó biztosíték darabonként 15 euró, azt a kérelmezőnek az engedélykérelemmel együtt kell benyújtania.

(4)   A behozatali engedélyek az egész Közösségben érvényesek.

(5)   Az 1291/2000/EK rendelet 50. cikke (1) bekezdésének megfelelően a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámnyilatkozat elfogadásának napján alkalmazandó teljes közös vámtarifa vámját kell egyesíteni minden, az importengedélyen feltüntetett mennyiséget meghaladó, importált mennyiség tekintetében.

(6)   Az 1291/2000/EK rendelet III. címe 4. szakaszának rendelkezései ellenére a biztosítékot nem szabad addig kibocsátani, amíg bizonyíték nincs arra, hogy az engedély névleges tulajdonosa felel kereskedelmileg és logisztikailag az érintett állatok megvásárlásáért, szállításáért és a szabad forgalomba bocsátást lehetővé tevő vámkezeléséért. Az ilyen bizonyíték legalább a következőket tartalmazza:

7. cikk

(1)   Az import időpontjában az importőrnek bizonyítania kell, hogy:

(2)   Elháríthatatlan akadály eseteinek kivételével az (1) bekezdés b) pontjában említett letét csak akkor kerül visszafizetésre, ha az engedélyt kiadó tagállam illetékes hatósága számára bizonyítékot szolgáltatnak arról, hogy a fiatal szarvasmarhákat:

A letétet az ilyen bizonyíték bemutatása után azonnal vissza kell fizetni.

Ha azonban az (1) bekezdés a) pontjában említett határidőt nem tartották be, akkor a visszafizetendő letétet csökkenteni kell:

A megtartott összegek elvesznek és vámként visszatartásra kerülnek.

(3)   Ha a (2) bekezdésben említett bizonyítékot nem mutatják be az importálástól számított 180 napon belül, akkor a letét elvész és vámként visszatartásra kerül.

Ha azonban az első albekezdésben előírt 180 napos időszakon belül nem mutatják be a bizonyítékokat, de ezek az említett időszakot követő hat hónapon belül bemutatásra kerülnek, akkor a visszatartott összeg 15 %-kal csökkentve visszafizetésre kerül.

8. cikk

Az 1291/2000/EK és az 1445/95/EK rendeletet e rendeletre tekintettel kell alkalmazni.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb a 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 152., 2000.6.24., 1. o. A legutóbb az 1741/2004/EK rendelettel (HL L 311., 2004.10.8., 17. o módosított rendelet).

----

I. MELLÉKLET

EK-fax: (32-2) 292 17 34

E-mail: AGRI-Bovins-Import@cec.eu.int

A 992/2005/EK rendelet szerinti kérelem

----

II. MELLÉKLET

LETÉTI ÖSSZEGEK

----

III. MELLÉKLET

A 5. cikk (2) bekezdése c) pontjának bejegyzései

----

----

A BIZOTTSÁG 993/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-én 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikk (2) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett termékek – a maláta kivételével – előzetesen rögzített mértékű export-visszatérítéseire alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

(2)HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. június 29-i rendeletéhez, a gabonafélékre járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

----

----

A BIZOTTSÁG 994/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a maláta exportjára adható visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséröl szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A malátára irányadó, az 1784/2003/EK rendelet 1. cikk (1) bekezdés c) pontjában említett export-visszatérítések a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

(2)HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. június 29-i rendeletéhez, a maláta exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

----

----

A BIZOTTSÁG 995/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK (1) tanácsi rendeletre és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett, a maláta exportjára vonatkozó, előzetesen rögzített visszatérítésekre alkalmazandó korrekciós tényező a mellékletben került rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

(2)HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 181., 1992.7.1., 21. o. A legutóbb az 1104/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 1. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

A Bizottság 2005. június 29-i rendeletéhez a malátára járó visszatérítésre alkalmazandó korrekciós tényező rögzítéséről

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

----

----

A BIZOTTSÁG 996/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 13. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A nemzetközi egyezmények és más kiegészítő programok keretében megvalósuló közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók, valamint egyéb, ingyenes ellátást jelentő közösségi akciók keretében a gabonaágazat termékei, valamint a rizs tekintetében alkalmazandó visszatérítések a mellékletnek megfelelően kerültek rögzítésre.

2. cikk

E rendelet 2005. július 1-jén lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

----

(1)HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

(2)HL L 329., 1995.12.30., 18. o. A legutóbb a 411/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 62., 2002.3.5., 27. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 288., 1974.10.25., 1. o.

----

MELLÉKLET

a gabonaágazat termékeire és a rizsre a közösségi és nemzeti élelmiszersegély-akciók keretében alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló 2005. június 29-i bizottsági rendelethez

----

----

A BIZOTTSÁG 997/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a 2003/2004-es értékesítési kampány tényleges olívaolaj-termelésének, illetve a termelési támogatás egységalapú összegének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az olaj- és zsírpiac közös szervezésének létrehozásáról szóló, 1966. szeptember 22-i 136/66/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az olívaolaj termelésére nyújtott támogatásra és az olívaolaj termelői szervezeteinek támogatására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1984. július 17-i 2261/84/EGK tanácsi rendelet (2) és különösen 17a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   A 2003/2004-es értékesítési kampányban a 136/66/EGK rendelet 5. cikkében megjelölt olívaolaj-támogatás tényleges termelési értékeit az alábbiak szerint kell figyelembe venni:

2.   A 2003/2004-es értékesítési kampány során a 136/66/EGK rendelet 5. cikkében megjelölt, a tényleges termelés választható mennyiségei után fizetendő egységalapú támogatás összege a következő:

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság

----

(1)HL 172., 1966.9.30., 3025/66. o. A legutóbb a 865/2004/EK rendelettel (HL L 161., 2004.4.30. 97. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 208., 1984.8.3., 3. o. A legutóbb az 1639/1998/EK rendelettel (HL L 210., 1998.7.28., 38. o.) módosított rendelet.

(3)HL L 229., 2001.8.25., 16. o. A legutóbb a 2004/607/EK határozattal (HL 274., 2004.8.24., 13. o.) módosított határozat.

(4)HL L 229., 2001.8.25., 20. o. A legutóbb a 2004/607/EK határozattal módosított határozat.

(5)HL L 229., 2001.8.25., 12. o. A legutóbb a 2004/607/EK határozattal módosított határozat.

(6)HL L 231., 2001.8.29., 16. o. A legutóbb a 2004/607/EK határozattal módosított határozat.

(7)HL L 235., 2001.9.4., 16. o. A legutóbb a 2004/607/EK határozattal módosított határozat.

(8)HL L 318., 2004.10.19., 13. o.

(9)HL L 293., 1998.10.31., 50. o. Legutóbb az 1432/2004/EK rendelettel (HL L 264., 2004.8.11., 6. o.) módosított rendelet.

----

----

A BIZOTTSÁG 998/2005/EK RENDELETE

(2005. június 29.)

a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése alapján folytatott tárgyalások eredményeként összeállított CXL. jegyzékben meghatározott engedmények végrehajtásáról szóló, 1996. június 18-i 1095/96/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások keretében történő nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok 2003/2004-es, 2004/2005-ös és 2005/2006-os gazdasági évre való megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikk (3) bekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. június 20-tól 24-ig tartó héten az 1159/2003/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében behozatali engedély iránt benyújtott kérelmeket illetően az engedélyek az ezen rendelet mellékletében megjelölt mennyiségi határokon belül kerülnek kiállításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. június 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. június 29-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

----

(1)HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

(2)HL L 146., 1996.6.20., 1. o.

(3)HL L 162., 2003.7.1., 25. o. A legutóbb az 568/2005/EK rendelettel (HL L 97., 2005.4.15., 9. o.) módosított rendelet.

----

MELLÉKLET

Preferenciális cukor AKCS–INDIA

1159/2003/EK rendelet II. cím

2004/2005-ös gazdasági év

2005/2006-ös gazdasági év

Különleges preferenciális cukor

1159/2003/EK rendelet III. cím

2004/2005-ös gazdasági év

2005/2006-ös gazdasági év

CXL engedményes cukor

1159/2003/EK rendelet IV. cím

2004/2005-ös gazdasági év

2005/2006-ös gazdasági év

----

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

----

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

(22/04/COL)

(2004. február 25.)

az új, közvetlen szállítási támogatási rendszer bejelentéséről (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére és 3. jegyzőkönyvére,

tekintettel a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről szóló iránymutatásaira (3),

felkérve az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a fent idézett rendelkezések szerinti észrevételeiket (4),

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Bevezető

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. március 26-i levelével (dokumentum száma: 03-1846 A), amellyel továbbították a kereskedelmi és ipari minisztérium 2003. március 25-i levelét, a pénzügyminisztérium 2003. március 25-i levelét és a helyi közigazgatási és vidékfejlesztési minisztérium 2003. március 25-i levelét, amelyeket a Hatóság 2003. március 26-án vett át és iktatott, a norvég hatóságok bejelentették a regionálisan differenciált szociális biztonsági járulékokra és egy új, közvetlen szállítási támogatási rendszerre vonatkozó átmeneti időszakot.

A Hatóság a 2003. május 16-i levelével (dokumentum száma: 03-2951 D) megerősítette a fent említett levelek kézhezvételét, és további információkat kért.

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. június 10-i levelével (dokumentum száma: 03-3707 A), amellyel továbbították a pénzügyminisztérium 2003. június 5-i levelét, amelyeket a Hatóság 2003. június 11-én vett át és iktatott, a norvég hatóságok további információkat nyújtottak be.

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. június 19-i levelével (dokumentum száma: 03-3976 A), amellyel továbbították a kereskedelmi és ipari minisztérium 2003. június 10-i levelét, amelyeket a Hatóság 2003. június 20-án vett át és iktatott, a norvég hatóságok benyújtottak egy felmérést, amely adatokkal igazolja a szállítási többletköltségeket (5).

A Hatóság a 2003. július 16-i levelével (dokumentum száma: 03-4598 D) tájékoztatta a norvég hatóságokat azon határozatáról, amely szerint a regionálisan differenciált szociális biztonsági járulékok formájában nyújtott állami támogatás és a közvetlen szállítási támogatás tekintetében kezdeményezi a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást (a továbbiakban: a „vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozat”).

A vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (6). A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az érintett támogatási rendszerekre vonatkozóan.

A norvég hatóságoknak a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozatra adott hivatalos válasza a kereskedelmi és ipari minisztérium által 2003. szeptember 17-én küldött faxon érkezett meg, amellyel továbbították a pénzügyminisztérium 2003. szeptember 17-i levelét (dokumentum száma: 03-6381 A). A pénzügyminisztérium szeptember 17-i levelét Norvégia képviseletének 2003. szeptember 18-i levelében szintén továbbították, amelyet a Hatóság 2003. szeptember 19-én vett át és iktatott (dokumentum száma: 03-6451 A). A pénzügyminisztérium levele többek között tartalmazta a Hatóság részére a 2003. június 19-i levéllel benyújtott, a szállítási többletköltségek felmérésének kibővített változatát.

A Hatósághoz tíz érdekelt féltől érkeztek észrevételek a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozattal kapcsolatban.

A Hatóság 2003. október 16-i (dokumentum száma: 03-7071 D) és 2003. október 17-i (dokumentum száma: 03-7135) levelével benyújtotta a harmadik felek észrevételeit a norvég hatóságoknak.

Az ipari és kereskedelmi minisztérium a 2003. október 21-i faxával továbbította a pénzügyminisztérium 2003. október 21-i, a harmadik felek észrevételeire vonatkozó válaszát (dokumentum száma: 03-7243 A). Norvégia képviseletének 2003. október 23-i levelével, amelyet a Hatóság 2003. október 24-én vett át és iktatott (dokumentum száma: 03-7360 A), a pénzügyminisztérium levelét is továbbították a Hatósághoz.

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. október 22-i levelével, amellyel továbbították a helyi közigazgatási és vidékfejlesztési minisztérium 2003. október 20-i levelét, amelyeket a Hatóság 2003. október 24-én vett át és iktatott (dokumentum száma: 03-7362 A), a norvég hatóságok bejelentették, hogy kibővítik azon földrajzi területek körét, amelyek jogosultak a 2003. március 25-i levéllel bejelentett közvetlen szállítási támogatásra.

A Hatóság a 2003. december 19-i levéllel (dokumentum száma: 03-8952 D) további információkat és egyértelmű meghatározást kért különösen a bejelentett rendszer kumulációs szabályai tekintetében.

Az ipari és kereskedelmi minisztérium a 2004. január 21-i faxával továbbította a helyi közigazgatási és vidékfejlesztési minisztérium aznapi levelét (eljárás száma: 187224), amely további információkat tartalmazott. Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2004. január 23-i levelével, amelyet a Hatóság 2004. január 26-án vett át és iktatott (eljárás száma: 188041), továbbították ugyanezen levelet a Hatósághoz.

Az ipari és kereskedelmi minisztérium a 2004. február 9-i faxával továbbította a helyi közigazgatási és vidékfejlesztési minisztérium aznapi levelét (eljárás száma: 189794). Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2004. február 11-i levelével, amelyet a Hatóság 2004. február 12-én vett át és iktatott (eljárás száma: 191138), továbbították ugyanezen levelet a Hatósághoz. A helyi közigazgatási és vidékfejlesztési minisztérium február 19-i levele csekély változást tartalmazott a rendszer igazgatása tekintetében.

A 2003. március 25-i értesítés és a fent említett, a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozat a regionálisan differenciált szociális biztonsági járulékokra vonatkozó hároméves átmeneti időszakot, valamint egy új szállítási támogatási rendszer bevezetését érintette. A Hatóság 2003. november 12-én úgy határozott, hogy kedvező határozattal zárja le a regionálisan differenciált szociális biztonsági járulékokra vonatkozó hároméves átmeneti időszakkal kapcsolatos vizsgálatot (határozat száma: 218/03/COL) (7).

Következésképpen e határozat a közvetlen szállítási támogatási rendszer két aspektusával foglalkozik. Először is, a 2003. március 25-i értesítéssel és az azt követő, a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozattal. Másodszor, a 2003. október 22-i kiegészítő értesítéssel, amely a rendszer földrajzi kiterjesztését foglalja magában.

2.   A 2003. március 25-én bejelentett támogatási rendszer leírása

2.1.   A rendszer célja

A norvég hatóságok rámutatnak arra, hogy a szállítási többletköltségek a központi térségekben található gazdasági társaságokhoz viszonyítva a peremterületeken és a ritkán lakott régiókban található gazdasági társaságok tartós veszteségei és a távolságból eredő hátrányos helyzettel kapcsolatos költségei közé tartoznak. A norvég hatóságok szerint a rendszer ennélfogva arra irányul, hogy részben ellensúlyozza azon versenyhátrányokat, amelyeket a szállítási többletköltségek jelentenek a piacoktól távol letelepedett vállalkozások számára.

2.2.   A javasolt támogatható földrajzi területek

A következő megyéket/településeket javasolták a közvetlen nemzeti szállítási támogatásra:

A közvetlen szállítási támogatásra javasolt területek a Hatóság által 1999. december 17-én jóváhagyott (327/99/COL), regionális támogatásra jogosult térségen belül találhatók, a Møre og Romsdal megyei Herøy (8 374 lakos), Ulstein (6 664 lakos), Hareid (4 780 lakos) és Aukra (3 026 lakos) település kivételével. Norvégiában a regionális támogatásra jogosult térség az összlakosság 25,2 %-át teszi ki (8), míg a 2003. október 25-én bejelentett új, közvetlen szállítási támogatási rendszerre javasolt terület az összlakosság 16 %-át (721 079 lakos).

A norvég hatóságok azt állítják, hogy a terület regionális szállítási támogatás céljából történő kijelölése az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletén alapul, amely megállapítja a szállítási többletköltségek kompenzálására szolgáló támogatás megadására vonatkozó kritériumokat a kis népsűrűségű területek, azaz azon területek tekintetében, ahol 12,5 lakosnál kevesebb jut egy négyzetkilométerre.

Troms, Nordland, Nord-Trøndelag és Sogn og Fjordane megyében 12,5 lakosnál kevesebb jut egy négyzetkilométerre.

Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megyében nem alacsony a népsűrűség, de e megyék azon részein, amelyeket közvetlen szállítási támogatásra alkalmasnak javasoltak, alacsony a népsűrűség (4,1, illetve 9,6 lakos négyzetkilométerenként). A két megye azon településeinek összlakossága 179 792 főt tesz ki, amelyek a javasolt térségbe tartoznak.

A norvég hatóságok azt állítják az értesítésben, hogy a meglévő közvetett szállítási támogatási rendszer (a földrajzi szempontból differenciált szociális biztonsági járulékok rendszere) a lakosság 23,55 %-át érinti, szemben az új javasolt térség lakosságának 16,1 %-ával, és hogy ez megfelel az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének ötödik francia bekezdésében (lásd az alábbi II.3. szakaszt) szereplő, a nemzeti regionális támogatással kapcsolatos feltételnek.

2.3.   A közvetlen regionális szállítási támogatás kiszámítása

Az értesítésnek megfelelően támogatás csak a nemzeti területen belüli áruszállítással kapcsolatos többletköltségek tekintetében adható, amelyet a termelés és feldolgozás helye, illetve a legközelebbi kereskedelmi árusítóhely közötti szállítás legközvetlenebb és leggazdaságosabb módja alapján számítanak ki. Amennyiben az árut svédországi és finnországi rendeltetési helyre szállítják, a teljes szállítási táv kiszámítása során beszámítják a svédországi és finnországi útszakaszt is. Támogatás azonban csak a nemzeti határokon belül felmerült szállítási költségekhez adható.

Kizárólag az okmányokkal igazolt szállítási költségek szolgálhatnak a támogatás kiszámításának alapjául. A szállítási támogatást a szállítási összköltségek százalékában számítják ki. A szállítási költséget a fuvarlevélben vagy az annak megfelelő okmányban kell meghatározni, amely a nemzeti határokon belüli szállítási távtól, az áru tömegétől és típusától, valamint a fuvardíjtól és az adott szállítással kapcsolatos egyéb díjaktól függ. A kompenzációt a gazdasági vállalkozás kérelme alapján, a szállítási költségek felmerülését követő évben adják meg.

A támogatás mértéke a két földrajzi szállítási övezet és a szállítási táv (legalább 350 km) szerint különböző. Troms, Nordland és Nord-Trøndelag (1. övezet) esetében a legmagasabb a támogatás, míg Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane (2. övezet) esetében alacsonyabb a támogatás. Az alábbi 1. táblázat mutatja a támogatás különböző mértékét.

1. táblázat

A támogatás mértéke

2.4.   A szállítási többletköltségek dokumentumokkal történő igazolása

A kereskedelmi és ipari minisztérium a 2003. június 10-i levéllel benyújtotta a Közlekedés-gazdaságtani Intézetnek (TØI) a szállítási támogatásra javasolt térségben felmerülő szállítási többletköltségekre vonatkozó felmérését (9). A felmérés 33 vállalkozással folytatott megbeszélésen alapul, amelyeket 6 mintára osztottak fel (földrajzi területek). A 33 vállalkozást a Norvég Statisztikai Hivatalnak a Vállalatok és Vállalkozások Központi Nyilvántartásából (CRE) (10) véletlenszerű mintavétellel választják ki. A TØI azt a következtetést vonta le, hogy az 1. minta (a három legészakibb megye [Troms, Nordland és Nord-Trøndelag]) és a 2. minta (a nyugat-norvégiai megyék [Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane]) esetében az átlagos éves, egy főre eső szállítási költség – összességében és a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan – jelentősen meghaladja a referenciaterület összehasonlítható költségadatait. A referenciaterület a földrajzilag differenciált szociális biztonsági járulékokra vonatkozó rendszer 1. övezete (főleg Oslo és a környező területek).

2.5.   A rendszer időtartama

2004. január 1.–2006. december 31.

2.6.   Költségvetés

A költségvetésre hozzávetőleg 200 millió norvég koronát (mintegy 24,5 millió eurót) irányoznak elő évente.

2.7.   Kumuláció

A norvég hatóságok azt állítják, hogy azáltal, hogy a szállítási összköltségek százalékában meghatározzák a támogatás legnagyobb mértékét (lásd a fenti 1. táblázatot), biztosítani fogják, hogy nem kompenzálják túl a gazdasági társaságokat. Amennyiben a vállalkozások ugyanazon időszakban részesülnek a csökkentett szociális biztonsági járulékok előnyéből, az e csökkentésből származó hasznot levonják az 1. táblázat szerint kiszámított szállítási támogatásból. Ezenkívül a vállalkozások nem kapnak nagyobb támogatási összeget az új szállítási támogatási rendszerből származó szállítási támogatás és a csökkentett szociális biztonsági járulékok formájában együttesen, mint amelyet a meglévő differenciált szociális biztonsági járulékok révén kaptak volna.

2.8.   A rendszer alá nem tartozó ágazatok és azon érzékeny ágazatok, amelyekre egyedi értesítési követelmények vonatkoznak

Az értesítésnek megfelelően a következő gazdasági tevékenységek nem kaphatnak közvetlen szállítási támogatást:

A gépjárműgyártó ipar számára vagy a szintetikus szálak ipari termeléséhez nyújtott közvetlen szállítási támogatás az értesítés szerint előzetes bejelentéshez és a Hatóság általi jóváhagyáshoz kötött az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak megfelelően.

2.9.   A vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozat

A Hatóság a 2003. július 16-i, vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozatában két dologgal kapcsolatban fejezte ki kétségeit a közvetlen támogatási rendszer tekintetében.

Először is, a Hatóság megjegyezte, hogy a közvetlen szállítási támogatásra javasolt települések közül négy (Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra) kívül esik a jóváhagyott regionális támogatási térképen. Mivel a norvég hatóságok nem jelentették be a támogatott területek térképének kiigazítását, a Hatóság úgy ítélte, hogy az említett négy településnek nyújtandó támogatás összeegyeztethetetlen lenne az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseivel.

Másodszor, a Hatóság úgy ítélte, hogy a norvég hatóságok által benyújtott dokumentumok nem bizonyították kellően a szállítási többletköltségek meglétét a Norvégia déli részén található, közvetlen szállítási támogatásra javasolt földrajzi területeken (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal és Sør-Trøndelag).

2.10   Norvégiának a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételei

A norvég hatóságok a pénzügyminisztérium 2003. szeptember 17-i levelével észrevételeket nyújtottak be a Hatóságnak a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozatával kapcsolatban. A norvég hatóságok bejelentették, hogy a korábban a szállítási támogatásra bejelentett területeken felmerülő szállítási többletköltségekre vonatkozóan benyújtott dokumentumok érvényességének biztosítása érdekében a 2003. június 19-i levéllel benyújtotthoz képest kiterjedtebb felmérést végeztek (az észrevételekkel mellékelve). E felmérés a norvég hatóságok szerint megerősítette az előző felmérés eredményeit.

A kibővített felmérés (11) 39 vállalkozást foglal magában, többek között az olyan területeken található gazdasági társaságokat, amelyeket nem javasoltak az új nemzeti szállítási támogatásra. A földrajzilag differenciált szociális biztonsági járulékok rendszerének 1. övezetében felmerülő szállítási költségeket határozták meg referenciaként a közvetlen szállítási támogatásra javasolt területeken felmerülő szállítási többletköltségekhez viszonyítva. A tanulmány következtetései a norvég hatóságok szerint megerősítik, hogy a Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane megyében található vállalkozások átlagos szállítási költségei – összességében és a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan – lényegesen magasabbak, mint a referenciaterület vállalkozásaié. A szállítási költségek Troms, Nordland és Nord-Trøndelag megyében 220 %-kal magasabbak, mint a referenciaterületen a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan. A szállítási költségek Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane megyében 143 %-kal magasabbak, mint a referenciaterületen a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan.

2.11.   Az érintett feleknek a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozattal kapcsolatos észrevételei

Tíz norvég szervezet és vállalkozás nyújtotta be észrevételeit a vizsgálat megkezdésére vonatkozó határozattal kapcsolatban. Valamennyi megjegyzés a norvég kormány hároméves átmeneti időszakra vonatkozó javaslatát támogatja. Az észrevételek nagy része a földrajzilag differenciált szociális biztonsági járulékok rendszerére (átmeneti időszak) vonatkozott. Azok az érdekelt felek, akik a közvetlen szállítási támogatási rendszerrel kapcsolatban tettek észrevételeket, többek között azt állították, hogy nem tudják, hogyan fog működni a közvetlen szállítási támogatási rendszer, vagy milyen hatásai lesznek a rendszernek. Bizonyos észrevételekben azt is állították, hogy az új, közvetlen szállítási támogatási rendszer csak korlátozott mértékben fogja csökkenteni a Norvégia peremterületein található vállalkozások szállítási többletköltségeit.

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. október 23-i levelével, amellyel továbbították az ipari és kereskedelmi minisztérium 2003. október 21-i levelét és a pénzügyminisztérium 2003. október 21-i levelét, amelyeket a Hatóság 2003. október 24-én kapott kézhez és iktatott (dokumentum száma: 03-7360 A), a norvég hatóságok rövid magyarázatot fűztek az érintett felek észrevételeihez. A norvég hatóságok megjegyzik, hogy a harmadik felek észrevételeiben megadott szempontok és adatok igazolják a Hatósághoz előzőleg benyújtott érveket. A norvég hatóságok azt is megjegyzik, hogy egyetlen harmadik fél sem ellenezte a bejelentett közvetlen szállítási támogatási rendszert.

3.   A 2003. október 22-i értesítés leírása

3.1.   A földrajzi hatókör kiterjesztése

A norvég hatóságok 2003. október 22-én értesítést küldtek a 2003. március 25-én bejelentett rendszer földrajzi hatókörének kiterjesztéséről. A következő 13 település esetében is javasolták, hogy részesülhessenek a közvetlen nemzeti szállítási támogatásból:

E 13 település összlakossága 37 271 főt tesz ki. Hedmark és Oppland esetében a népsűrűség kevesebb mint 12,5 lakos négyzetkilométerenként. A Hedmark megyében található, közvetlen szállítási támogatásra javasolt terület népsűrűsége 1,5 lakos négyzetkilométerenként, míg az Oppland megyében található, közvetlen szállítási támogatásra javasolt terület esetében 2,0 lakos négyzetkilométerenként.

3.2.   Módosított indoklás a nem alacsony népsűrűségű megyékben (Møre og Romsdal és Sør-Trøndelag) található települések bevonása tekintetében

A norvég hatóságok a 2003. október 22-i értesítésben módosították az arra vonatkozó indoklásukat, hogy olyan megyékben található településeket is vegyenek a közvetlen szállítási támogatásra javasolt terület alá, ahol nem alacsony a népsűrűség (lásd a fenti I.2.2. pont utolsó bekezdését).

A norvég hatóságok most azzal érvelnek, hogy az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének megfelelően indokolt felvenni Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megyében található településeket, mert Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megye lakossága a közvetlen szállítási támogatásra javasolt területen belül 179 792 fő, míg más, alacsony népsűrűségű megyék lakossága (12) a regionális támogatási térképen belül, de a javasolt szállítási támogatási térképen kívül 172 322 fő. Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megyében (ahol egy négyzetkilométerre több mint 12,5 lakos jut) a javasolt szállítási támogatási térképen belül a lakosság száma tehát kissé magasabb (7 470 lakossal), mint az alacsony népsűrűségű megyékben a regionális támogatási térképen belül, de a javasolt szállítási támogatási térképen kívül. A norvég hatóságok úgy ítélik, hogy a rendszer alá tartozó lakosság száma korlátozott emelésének jóváhagyása a Hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik.

3.3.   A szállítási költségek további dokumentumokkal való igazolása

A norvég hatóságok a 2003. október 22-i módosított értesítés részeként új felmérést nyújtottak be, amely kiterjedt a Hedmark és Oppland megye bejelentett településein található vállalkozásokra. Ugyanazt a módszert alkalmazták, mint az első felmérés esetében (lásd a fenti 2.4. pontot).

A felmérés (13) – amelyet a TØI is elvégzett – Hedmark és Oppland megye északi részein fekvő 13 település 13 vállalkozását foglalja magában. Engerdal településre nem terjedt ki a felmérés, de szerepel a kiegészítő értesítésben. A felmérés a norvég hatóságok szerint megerősíti, hogy e 12 település vállalkozásainak átlagos szállítási költségei – összességében és a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan – lényegesen magasabbak, mint a referenciaterület vállalkozásaié. A referenciaterület ugyanaz, mint az első tanulmány esetében. A felmérés azt a következtetést vonja le, hogy a szállítási költségek a 12 településen 120 %-kal magasabbak, mint a referenciaterületen a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   A támogatás megléte

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

A bejelentett támogatást állami forrásokból finanszírozzák, és bizonyos vállalkozásokat fog előnyben részesíteni az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében. Az előnyben részesülő vállalkozások tényleges vagy potenciális versenytársai a norvég és egyéb EGT-állambeli vállalkozásoknak. Mivel a javasolt támogatás torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, és érinti az EGT-n belüli kereskedelmet, a rendszer az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatást jelent.

2.   Értesítési kötelezettség

A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése a következőt állapítja meg: „Az EFTA Felügyeleti Hatóságot kellő időben tájékoztatni kell bármilyen, támogatás megadására vagy módosítására vonatkozó tervről, hogy megtehesse észrevételeit.” Az értesítés nélkül nyújtott támogatás vagy az olyan támogatás, amelyet későn, azaz a „megvalósítást” követően jelentenek be, jogtalan támogatásnak minősül.

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. március 26-i (dokumentum száma: 03-1846 A), 2003. június 10-i (dokumentum száma: 03-3707 A), 2003. október 22-i (dokumentum száma: 03-7362 A), 2004. január 23-i (eljárás száma: 188041) és 2004. február 11-i (eljárás száma: 191138) levelével a norvég hatóságok teljesítették a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségüket azáltal, hogy a támogatási intézkedést a megvalósítást megelőzően bejelentették.

3.   Vonatkozó jogi alap

A norvég hatóságok a javasolt rendszer alapján nyújtott támogatást szállítási támogatásnak minősítették az értesítéseikben.

A Hatóság állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásai 25.4. fejezetének (27) bekezdése kimondja a következőt: „Az alacsony népsűrűségű régiókban, amelyek a 25.3. fejezet (17) bekezdésében említett, népsűrűségre vonatkozó követelmény alapján jogosultak a 61. cikk (3) bekezdésének a) pontja vagy 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti mentességre, a részben a szállítási többletköltségek kompenzálására szolgáló támogatás (14) különleges feltételek mellett engedélyezhető. Az adott EFTA-államnak kell bizonyítania, hogy az említett többletköltségek ténylegesen fennállnak, és meghatároznia azok összegét.”

Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25(3) fejezetének (17) bekezdése az alacsony népsűrűséget a következőképpen határozza meg: egy négyzetkilométerre 12,5 lakosnál kevesebb jut.

Az azon régiókra vonatkozó különleges feltételek tekintetében, amelyek az alacsony népsűrűséggel kapcsolatos kritérium alapján jogosultak a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplői eltérésre, az iránymutatások 25.4. fejezetének (27) bekezdése a XI. mellékletre hivatkozik, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek a támogatásnak meg kell felelnie a mentesség érdekében. A teljesítendő feltételek a következők:

Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.5 fejezetének (5) bekezdése az EFTA-államok regionális támogatási térképével kapcsolatban a következőt állapítja meg: „A térkép érvényességének időtartama alatt az EFTA-államok kérhetik annak kiigazítását, ha bizonyítják, hogy a társadalmi-gazdasági feltételek jelentősen megváltoztak. Ilyen változások az intenzitás mértékével és a támogatható régiókkal lehetnek kapcsolatosak, feltéve hogy új régiók esetleges bevonását azonos lakosságszámmal rendelkező régiók kizárásával ellensúlyozzák. A kiigazított térkép érvényessége az eredeti térképre vonatkozóan már megállapított napon jár le”.

A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának és az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások nemzeti regionális támogatással kapcsolatos, fent idézett részeinek figyelembevételével megvizsgálta a 2003. március 25-i és a 2003. október 22-i értesítést.

4.   A 2003. március 25-i értesítés

A 2003. március 25-i értesítés vizsgálata, amely a 2003. július 16-i első határozat tárgya volt, a következő észrevételeket eredményezte:

a)   A támogatás a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti státusra jogosult, alacsony népsűrűségű régiókra korlátozódik, négy település kivételével (az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.4. fejezetének (27) bekezdése és 25.5. fejezetének (5) bekezdése, valamint XI. melléklete ötödik francia bekezdése)

A norvég hatóságok négy, a jelenlegi regionális támogatási térképen kívül eső települést jelentettek be (Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra).

Norvégia támogatott területei térképének a Hatóság általi, 1999-ben történt engedélyezése (327/99/COL) magában foglalta az olyan vállalkozások számára nyújtandó támogatás elfogadását, amelyek a jóváhagyott regionális támogatási rendszerek szerinti regionális támogatási térképbe tartozó területeken találhatók. Ebből következik, hogy regionális támogatás (például közvetlen közlekedési támogatás) nem adható a támogatott területek jóváhagyott térképén kívüli területeknek.

Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.5. fejezetének (5) bekezdése kötelezi a tagállamokat, hogy új régiók bevonása érdekében vegyenek ki a jóváhagyott térképen jelenleg szereplő térségeket. Mivel a norvég hatóságok nem jelentették be a támogatott területek térképének az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.5. fejezetének (5) bekezdése szerinti kiigazítását, a regionális támogatási térképen kívül eső négy település (Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra, mindegyik Møre og Romsdal megyében található) esetében a regionális támogatás (közvetlen szállítási támogatás) összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseivel. Következésképpen a norvég hatóságok az említett négy település tekintetében nem valósíthatják meg a bejelentett támogatási rendszert.

A 2003. március 25-i értesítésben szereplő érintett összlakosság 721 079 főt tett ki, illetve Norvégia összlakosságának 16,0 %-át. Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra összlakossága 22 844 főt tesz ki. E négy település nélkül az érintett lakosság 698 235 főt tesz ki, illetve Norvégia összlakosságának 15,5 %-át.

Az érintett lakosság Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megyében (ahol nem alacsony a népsűrűség) 179 792 főt tett ki a 2003. március 25-i értesítésben. A négy település, Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra, nélkül e két megye érintett lakossága 156 948 (15) főt tesz ki, ami kevesebb a regionális támogatási térképen belüli, alacsony népsűrűségű, közvetlen szállítási támogatásra nem javasolt megyék (Hedmark, Oppland, Telemark és Aust-Agder) lakossága. A regionális támogatási térképen belül e négy megye összlakossága 209 593 főt tesz ki.

A Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal megyében található, közvetlen szállítási támogatásra javasolt területek népsűrűsége alacsonyabb mint 12,5 lakos négyzetméterenként. Olyan megyékkel határosak, amelyek megfelelnek az alacsony népsűrűségre vonatkozó követelménynek (Nord-Trøndelag és attól északra). Sør-Trøndelag és Møre og Romsdal érintett lakossága (156 948 lakos) a javasolt rendszer által érintett összlakosság (698 235 lakos) 22,5 %-át teszi ki.

A többi bejelentett terület mind az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti alacsony népsűrűségű terület. A 25.4. fejezet (27) bekezdésében és a XI. melléklet ötödik francia bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek.

b)   A norvég hatóságok bizonyították, hogy fennállnak a szállítási többletköltségek, és meghatározták azok összegét (Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.4. fejezetének (27) bekezdése)

A szállítási többletköltségek adatokkal való igazolása érdekében a norvég hatóságok két felmérést nyújtottak be. Az elsőt Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. június 19-i levelével, a másodikat, amely az első kibővítése, Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. szeptember 18-i levelével. Mindkét felmérést véletlenszerű mintavétel alapján készítették el, ahol több gazdasági vállalkozást választottak ki bevált statisztikai módszerek alapján. A kiválasztott gazdasági társaságokra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek a szállítási költségekkel kapcsolatban.

Az első határozatban (2003. július 16.) a Hatóság kétségeit fejezte ki a norvég hatóságok által benyújtott dokumentumokkal kapcsolatban (az első felmérés). A Hatóság úgy ítélte, hogy a felmérés nem bizonyította kellően a szállítási többletköltségek meglétét a Norvégia déli részén található, közvetlen szállítási támogatásra javasolt földrajzi területeken (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal és Sør-Trøndelag).

A második felmérés során megnövelték a vállalkozások számát. Ez a tanulmány már megerősíti, hogy a közvetlen szállítási támogatásra javasolt területen található vállalkozások esetében szállítási többletköltségek merülnek fel. A Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane megyében található vállalkozások átlagos szállítási költségei – összességében és a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan – lényegesen magasabbak, mint a referenciaterület vállalkozásaié. A Troms, Nordland és Nord-Trøndelag megyében található vállalkozások szállítási költségei 220 %-kal magasabbak, mint a referenciaterületen található vállalkozásoké a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan. A Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal és Sogn og Fjordane megyében található vállalkozások szállítási költségei 143 %-kal magasabbak, mint a referenciaterületen található vállalkozásoké a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan.

A Hatóság megállapítja, hogy a norvég hatóságok bizonyították a szállítási többletköltségek meglétét, és ezért teljesül az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások 25.4. fejezetének (27) bekezdésében foglalt feltétel.

c)   A támogatás kizárólag a szállítási többletköltségek kompenzálására szolgál (Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének első francia bekezdése)

A támogatásnak a fenti I.2.3. pontban található 1. táblázatban bemutatott mértéke biztosítja, hogy a vállalkozások a szállítási költségeik legfeljebb 40 %-áig kaphatnak támogatást (701 kilométert meghaladó szállítási távolság esetében). Kizárólag a 350 kilométert meghaladó szállítás esetén adható szállítási támogatás. A Hatóság úgy ítéli, hogy ez összhangban van a norvég hatóságok által benyújtott felmérések eredményeivel (lásd a fenti 3.3. pontot), és megállapítja, hogy a rendszer nem nyújt támogatást a szállítási többletköltségek kompenzálásához szükséges mértéket meghaladóan.

Annak biztosítása érdekében, hogy nem fordul elő túlkompenzáció a vállalkozások esetében, a csökkentett szociális biztonsági járulékokból származó hasznot levonják a fenti I.2.3. pontban található 1. táblázat szerint kiszámított szállítási támogatásból.

Ennélfogva teljesül az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének első francia bekezdésében foglalt feltétel.

d)   Támogatás kizárólag az érintett ország nemzeti határain belül történő áruszállítás tekintetében adható (Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének második francia bekezdése)

A rendszer alapján támogatás kizárólag a nemzeti határokon belüli áruszállítással kapcsolatos többletköltségek tekintetében adható, amelyet a termelés és feldolgozás helye, illetve a kereskedelmi árusítóhely közötti szállítás legközvetlenebb és leggazdaságosabb módja alapján számítanak ki. Amennyiben az árut svédországi és finnországi rendeltetési helyre szállítják, a teljes szállítási táv kiszámítása során beszámítják a svédországi és finnországi útszakaszt is, támogatás azonban csak a nemzeti határokon belül felmerült szállítási költségekhez adható.

Ennélfogva teljesül az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének második francia bekezdésében foglalt feltétel.

e)   A támogatás előzetesen mennyiségileg objektíven meghatározható a támogatás/kilométer és a támogatás/egységsúly arány alapján; a többletköltségek megállapítása a leggazdaságosabb szállítási mód és a legrövidebb útszakasz alapján történik (az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének harmadik és negyedik francia bekezdése)

A javasolt rendszer e követelményeknek a következőképpen felel meg:

Ennélfogva teljesülnek az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének harmadik és negyedik francia bekezdésében foglalt feltételek.

f)   Teljesülnek az ágazatspecifikus rendelkezések (az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének hatodik és hetedik francia bekezdése)

Ennélfogva teljesülnek az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások XI. mellékletének hatodik és hetedik francia bekezdésében foglalt feltételek.

5.   A 2003. október 22-i módosított bejelentés

Norvégiának az Európai Unióhoz akkreditált képviselete 2003. október 22-i levelével a norvég hatóságok értesítést küldtek a 2003. március 25-én bejelentett rendszer földrajzi kiterjesztéséről (lásd a fenti I.3.1. pontot).

A szállítási többletköltségek adatokkal történő alátámasztása érdekében a norvég hatóságok benyújtottak egy felmérést, amely adatokkal igazolja a Hedmark és Oppland megyében található, támogatásra javasolt 13 település szállítási többletköltségeit. A felmérés azt a következtetést vonja le, hogy e 13 település vállalkozásainak átlagos szállítási költségei – összességében és a 350 kilométert meghaladó távolságra vonatkozóan – lényegesen magasabbak, mint a referenciaterület vállalkozásaié (120 %-kal a 350 kilométert meghaladó szállítási távolságra vonatkozóan).

A Hatóság megállapítja, hogy a felmérés bizonyítja a szállítási többletköltségek meglétét a bejelentett 13 település esetében.

A Hatóság megjegyzi, hogy a rendszer földrajzi hatókörének kiterjesztése 735 506 főre (16) emeli a rendszer által érintett összlakosság számát, vagy másképpen az összlakosság 16,3 %-ára (Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra település nélkül).

A Hatóság azt is megjegyzi, hogy a Hedmark és Oppland megyében található, támogatásra javasolt területek népsűrűsége alacsonyabb mint 12,5 lakos négyzetkilométerenként.

Ezenkívül a regionális támogatási térképen belül, azon alacsony népsűrűségű megyék lakossága, amelyeket nem javasoltak közvetlen szállítási támogatásra, 172 322 főt tesz ki (17), ami több, mint a Møre og Romsdal és Sør-Trøndelag megyében (ahol nem alacsony a népsűrűség) található azon területek lakossága, amelyeket közvetlen szállítási támogatásra javasolnak (156 948 lakos).

A 2003. október 22-i értesítéssel kapcsolatban a Hatóság azt a következtetést vonja le, hogy a 13 település népsűrűsége alacsonyabb mint 12,5 lakos négyzetméterenként, és hogy e települések a meglévő regionális támogatási térképen belül találhatók. Az említett 13 település bevonása nem emeli a nem alacsony népsűrűségű Møre og Romsdal és Sør-Trøndelag megye érintett lakosságának számát (156 948 lakos) az alacsony népsűrűségű, közvetlen szállítási támogatásra nem javasolt Hedmark, Oppland, Telemark és Aust-Agder megye érintett lakosságának száma fölé (172 322 lakos). A norvég hatóságok azt is bizonyították, hogy a szállítási többletköltségek a hozzáadott 13 település esetében fennállnak. A többi teljesítendő követelmény tekintetében a Hatóság a fenti 4. pontban foglalt vizsgálatra utal, amely a 13 településnek a rendszerbe történő bevonása esetén is érvényes.

6.   Következtetés

A Hatóság a fenti érvek alapján arra a következtetésre jutott, hogy Herøy, Ulstein, Hareid és Aukra településnek nyújtandó közvetlen szállítási támogatás összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseivel, és hogy az említett négy település esetében nem valósítható meg a támogatás. Más tekintetben a bejelentett közvetlen szállítási támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodással.

A norvég hatóságokat emlékeztetik, hogy kötelesek tájékoztatni a Hatóságot a rendszer módosítására vagy kiterjesztésére vonatkozó terveikről. A norvég hatóságokat arra is megkérik, hogy éves beszámolót nyújtsanak be, amely részletes információkat tartalmaz a rendszer megvalósításáról és a támogatás/kilométer arányról vagy a támogatás/kilométer és támogatás/egységsúly arányról.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Kelt Brüsszelben, 2004. február 25-én.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

az elnök

Hannes HAFSTEIN

a testület tagja

Einar M. BULL

----

(1)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

(2)  A továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás.

(3)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és kiadott „Eljárási és lényegi szabályok az állami támogatások terén” (Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások), amelyeket a Hivatalos Lapban hirdettek ki (HL L 231., 1994.9.3. 1. o.). Az iránymutatásokat legutóbb 2004. február 18-án módosították (még nem tették közzé).

(4)  A 2003. július 16-i 141/03/COL határozat, HL C 216., 2003.9.11., 3. o., és az EGT Kiegészítő Kiadvány, 45. szám, 2003.9.11., 1. o.

(5)  Közlekedés-gazdaságtani Intézet (TØI). Arbeidsdokument av 4.6.2003. U-2899. TR1180/2003.

(6)  Lásd a (4) lábjegyzetet.

(7)HL L 145., 2005.6.9., 25. o.

(8)  E határozatban a népességgel kapcsolatos valamennyi adat 2002. január 1-jei. Norvégia összlakossága 2002. január 1-jén 4 503 436 lakos volt.

(9)  Interju av industribedrifter i aktuelle transportstøttesoner og i referansesoner. Arbeidsdokument av 4.6.2003.

(10)  „Statistisk sentralbyrås bedrifts- og foretaksregister”.

(11)  „Arbeidsdokument av 4.6.2003 (rev.1.9.2003-U-2899-TR1180/2003)”.

(12)  Aust-Agder, Telemark, Hedmark és Oppland alacsony népsűrűségű megyék lakossága.

(13)  „Arbeidsdokument av 22.9.2003-U-2929-TR1194/2003”.

(14)  A szállítási többletköltség alatt az árunak az érintett ország határain belüli mozgása során felmerült többletköltségeket értjük. Az ilyen támogatás semmilyen körülmények között nem jelenthet exporttámogatást, sem pedig a behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedéseket az EGT-megállapodás 11. cikke értelmében.

(15)  179 792 – 22 844 = 156 948.

(16)  698 235 + 37 271 = 735 506.

(17)  209 593 – 37 271 = 172 322.

----

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

----

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK HATÁROZATA

(szám: 5/2004/SC)

(2004. szeptember 23.)

az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a „megállapodás”),

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásra (a továbbiakban: „EGT bővítési megállapodás”),

tekintettel az EGT-megállapodásba az EGT bővítési megállapodással beillesztett, az EGT pénzügyi mechanizmusról szóló jegyzőkönyv 38a. cikkére,

tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Közösség közötti, a 2004–2009 időszakra vonatkozó norvég pénzügyi mechanizmusról szóló megállapodásra,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT pénzügyi mechanizmus számára ideiglenes bizottság létrehozásáról szóló, 2003. december 4-i 4/2003/SC. számú határozatára,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának a pénzügyi mechanizmus bizottságának létrehozásáról szóló, 2004. június 3-i 4/2003/SC. számú határozatára,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az EGT/EFTA-államok EGT pénzügyi mechanizmushoz való hozzájárulása a 2004–2009-es időszak vonatkozásában az e határozathoz csatolt melléklet alapján kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez határozat azonnali hatállyal érvényes.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 23-án.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

Kjartan JÓHANNSSON

a főtitkár

William ROSSIER

----

MELLÉKLET

A 2004–2009-ES IDŐSZAKRA VONATKOZÓ EGT PÉNZÜGYI MECHANIZMUS KÖLTSÉGMEGOSZTÁSÁNAK TECHNIKAI LEÍRÁSA

----