# Euroopa Liidu L 150/10.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide10. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 150

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide10. juuni 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuni 2004, mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas
  (teatavaks tehtud numbri K(2004)2040 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuli 2004, mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2532 all)

   (
  1
  ) | 24 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 30. juuni 2004, mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas
  (teatavaks tehtud numbri K(2004)2040 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004)2040 all)

1

1

*

Komisjoni otsus, 7. juuli 2004, mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2532 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2532 all)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/1

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuni 2004,

mitmete maksumeetmete kohta, mida Belgia kavatseb rakendada meretranspordi valdkonnas

(teatavaks tehtud numbri K(2004)2040 all)

(ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/417/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkused vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ülevaade menetlusest

| (1) | Oma alalise esinduse 14. juuni 2002. aasta kirjaga teatas Belgia valitsus vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mitmete kaubalaevastiku toetuseks rakendatavate maksumeetmete kehtestamisest. Nimetatud meetmed sisalduvad programmseaduse eelnõus ning on registreeritud teatatud abimeetmete registris numbri N 433/02 all. Enne kui komisjon jõudis väljendada oma seisukohta, viidi nimetatud meetmed 2. augusti 2002. aasta programmseadusesse sisse. |
| --- | --- |

(1)

Oma alalise esinduse 14. juuni 2002. aasta kirjaga teatas Belgia valitsus vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mitmete kaubalaevastiku toetuseks rakendatavate maksumeetmete kehtestamisest. Nimetatud meetmed sisalduvad programmseaduse eelnõus ning on registreeritud teatatud abimeetmete registris numbri N 433/02 all. Enne kui komisjon jõudis väljendada oma seisukohta, viidi nimetatud meetmed 2. augusti 2002. aasta programmseadusesse sisse.

| (2) | 19. märtsil 2003 otsustas komisjon (2) algatada 2. augusti 2002. aasta programmseaduse mõningate aspektide kohta ametliku uurimismenetluse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) artiklile 6 (menetluse registreerimisnumbriks sai sellest hetkest alates C 20/03) ning kiita heaks programmseaduse teised sätted meretranspordi sektoris. |
| --- | --- |

(2)

19. märtsil 2003 otsustas komisjon (2) algatada 2. augusti 2002. aasta programmseaduse mõningate aspektide kohta ametliku uurimismenetluse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, (3) artiklile 6 (menetluse registreerimisnumbriks sai sellest hetkest alates C 20/03) ning kiita heaks programmseaduse teised sätted meretranspordi sektoris.

| (3) | 7. mai 2003. aasta kuningliku dekreediga rakendasid Belgia ametiasutused mitmeid merendussektorit käsitlevaid programmseaduse sätteid (kõnealuse programmseaduse artiklid 115 kuni 127), täpsustades kuningliku dekreedi preambulis, et see otsus ei paku “mingit õiguslikku alust, millele maksukohuslane saaks maksuameti või riikliku kohtu ees tugineda nende maksualaste abimeetmete kohaldamisele, mille kokkusobivust komisjon on vaadelnud” oma 19. märtsi 2003. aasta otsuse põhjal. |
| --- | --- |

(3)

7. mai 2003. aasta kuningliku dekreediga rakendasid Belgia ametiasutused mitmeid merendussektorit käsitlevaid programmseaduse sätteid (kõnealuse programmseaduse artiklid 115 kuni 127), täpsustades kuningliku dekreedi preambulis, et see otsus ei paku “mingit õiguslikku alust, millele maksukohuslane saaks maksuameti või riikliku kohtu ees tugineda nende maksualaste abimeetmete kohaldamisele, mille kokkusobivust komisjon on vaadelnud” oma 19. märtsi 2003. aasta otsuse põhjal.

| (4) | 7. mai 2003. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused oma kommentaarid komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsusele. |
| --- | --- |

(4)

7. mai 2003. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused oma kommentaarid komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsusele.

| (5) | 26. juuni 2003. aasta kirjas esitas komisjon Belgia ametiasutustele teatava hulga täiendavaid küsimusi. Pärast komisjoni 18. augusti 2003. aasta meeldetuletuskirja saamist vastasid Belgia ametiasutused komisjoni küsimustele 12. septembri 2003. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

26. juuni 2003. aasta kirjas esitas komisjon Belgia ametiasutustele teatava hulga täiendavaid küsimusi. Pärast komisjoni 18. augusti 2003. aasta meeldetuletuskirja saamist vastasid Belgia ametiasutused komisjoni küsimustele 12. septembri 2003. aasta kirjas.

| (6) | 17. jaanuaril 2004 avaldati ühenduse uued suunised riigiabi kohta meretranspordi valdkonnas Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Need suunised jõustusid samal päeval. |
| --- | --- |

(6)

17. jaanuaril 2004 avaldati ühenduse uued suunised riigiabi kohta meretranspordi valdkonnas Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Need suunised jõustusid samal päeval.

1.2.   Abi nimetus

| (7) | Käesolev otsus laieneb maksumeetmetele, mis sisalduvad meretranspordi kohta kehtestatud 2. augusti 2002. aasta programmseaduses, JAOTIS V – Finantsküsimused, PEATÜKK I – Meresõit. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus laieneb maksumeetmetele, mis sisalduvad meretranspordi kohta kehtestatud 2. augusti 2002. aasta programmseaduses, JAOTIS V – Finantsküsimused, PEATÜKK I – Meresõit.

1.3.   Abi saajad

| (8) | Erinevad abikavad on suunatud Belgias asuvatele ettevõtetele, kes tegutsevad meretranspordi, merevarude kasutamise ja puksiiriteenuste sektorites. |
| --- | --- |

(8)

Erinevad abikavad on suunatud Belgias asuvatele ettevõtetele, kes tegutsevad meretranspordi, merevarude kasutamise ja puksiiriteenuste sektorites.

1.4.   Abi eesmärk

| (9) | Nimetatud maksumeetmete põhieesmärgiks on tuua Belgia kontrolli all olevad laevad tagasi Belgia lipu alla, kuivõrd kogu kaubalaevastik on Belgia lipu alt lahkunud. |
| --- | --- |

(9)

Nimetatud maksumeetmete põhieesmärgiks on tuua Belgia kontrolli all olevad laevad tagasi Belgia lipu alla, kuivõrd kogu kaubalaevastik on Belgia lipu alt lahkunud.

2.   ABIMEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (10) | Programmseadusega nähakse ette rida maksumeetmeid Belgia meretranspordi toetuseks:






  — | tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem laevandusettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

(10)

Programmseadusega nähakse ette rida maksumeetmeid Belgia meretranspordi toetuseks:

—

tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem laevandusettevõtetele;

| — | meetmed selliste laevandusettevõtete toetuseks, kes ei ole valinud tonnaažil põhinevat kindla maksumääraga skeemi; tegemist on meetmetega, mis hõlmavad laevade kiirendatud amortisatsiooni, kasumi maksuvabastust laevade müügil, taaskasutamistingimustega seotud maksuvabastust ning maksude mahaarvamist laevade ostmisel; |
| --- | --- |

—

meetmed selliste laevandusettevõtete toetuseks, kes ei ole valinud tonnaažil põhinevat kindla maksumääraga skeemi; tegemist on meetmetega, mis hõlmavad laevade kiirendatud amortisatsiooni, kasumi maksuvabastust laevade müügil, taaskasutamistingimustega seotud maksuvabastust ning maksude mahaarvamist laevade ostmisel;

| — | registreerimistasu kaotamine laevadele hüpoteegi seadmisel; |
| --- | --- |

—

registreerimistasu kaotamine laevadele hüpoteegi seadmisel;

| — | tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite jaoks, kusjuures need haldurid osutavad teenuseid reederite nimel. |
| --- | --- |

—

tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite jaoks, kusjuures need haldurid osutavad teenuseid reederite nimel.

| (11) | Tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem (5) seisneb selles, et selle valinud laevandusettevõtete puhul asendatakse ettevõttemaksu arvestamiseks kasutatav maksustamisalus kindla maksumääraga, mis põhineb asjaomase laevastiku tonnaažil. Nimetatud skeem ei esita mingeid tingimusi selles osas, millise lipu all laev sõidab. |
| --- | --- |

(11)

Tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem (5) seisneb selles, et selle valinud laevandusettevõtete puhul asendatakse ettevõttemaksu arvestamiseks kasutatav maksustamisalus kindla maksumääraga, mis põhineb asjaomase laevastiku tonnaažil. Nimetatud skeem ei esita mingeid tingimusi selles osas, millise lipu all laev sõidab.

| (12) | Samalaadne skeem, mille tulemusena saab määrata veelgi soodsamad kindlad maksumäärad, on ette nähtud kohaldamiseks kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite korral, kuid selle maksustamisskeemi rakendamise tingimuseks on nõue, et kolmveerand laevastikust peab olema registreeritud Belgia lipu all. |
| --- | --- |

(12)

Samalaadne skeem, mille tulemusena saab määrata veelgi soodsamad kindlad maksumäärad, on ette nähtud kohaldamiseks kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite korral, kuid selle maksustamisskeemi rakendamise tingimuseks on nõue, et kolmveerand laevastikust peab olema registreeritud Belgia lipu all.

2.1.   Kindla maksumääraga skeem

| (13) | Kindla maksumääraga skeemi on võimalik rakendada laevade puhul, mida kasutatakse järgmisteks kindla maksumääraga skeemile kõlblikeks tegevusteks:






  — | laeva kasutamine kaupade või isikute transpordiks rahvusvaheliste mereteede kaudu ning laevade kasutamine mere loodusvarade avastamiseks või kasutamiseks, |
| --- | --- | --- |

(13)

Kindla maksumääraga skeemi on võimalik rakendada laevade puhul, mida kasutatakse järgmisteks kindla maksumääraga skeemile kõlblikeks tegevusteks:

—

laeva kasutamine kaupade või isikute transpordiks rahvusvaheliste mereteede kaudu ning laevade kasutamine mere loodusvarade avastamiseks või kasutamiseks,

| — | kasum, mis tuleneb registreerimistunnistusega laeva kasutamisest pukseerimiseks, laevade saatmiseks ja teistest tegevustest merel, |
| --- | --- |

—

kasum, mis tuleneb registreerimistunnistusega laeva kasutamisest pukseerimiseks, laevade saatmiseks ja teistest tegevustest merel,

| — | kõik tegevused, mis konkureerivad otseselt laevade ülalnimetatud kasutustega. |
| --- | --- |

—

kõik tegevused, mis konkureerivad otseselt laevade ülalnimetatud kasutustega.

| (14) | Oma 5. septembri 2002. aasta kirjaga täpsustasid Belgia ametiasutused, et kalapüügisektori tegevus ei kuulu skeemile kõlblike tegevuste hulka. |
| --- | --- |

(14)

Oma 5. septembri 2002. aasta kirjaga täpsustasid Belgia ametiasutused, et kalapüügisektori tegevus ei kuulu skeemile kõlblike tegevuste hulka.

| (15) | Ettevõtte tulumaksu suurus laevandusettevõtetele, (6) kes on valinud kindla maksumääraga skeemi, kehtestatakse ühtse määra alusel, lähtuvalt skeemile kõlblike laevade netotonnaažist. Ettevõtte tulumaksuga maksustatav maksubaas vastab summale, mis saadakse kõikide skeemile kõlblike laevade (7) üksiksummade summeerimisel, lähtudes alljärgnevatest vahemikest 100 neto(register)tonni (NT) lõikes iga alanud 24tunnise ajavahemiku kohta, sõltumata sellest, kas laev on käigus või mitte:






  (eurot 100 NT kohta) |
| --- | --- |
| kuni 1 000 netotonni | 1,00 |
| 1 001 kuni 10 000 netotonni | 0,60 |
| 10 001 kuni 20 000 netotonni | 0,40 |
| 20 001 kuni 40 000 netotonni | 0,20 |
| üle 40 001 netotonni | 0,05 |

(15)

Ettevõtte tulumaksu suurus laevandusettevõtetele, (6) kes on valinud kindla maksumääraga skeemi, kehtestatakse ühtse määra alusel, lähtuvalt skeemile kõlblike laevade netotonnaažist. Ettevõtte tulumaksuga maksustatav maksubaas vastab summale, mis saadakse kõikide skeemile kõlblike laevade (7) üksiksummade summeerimisel, lähtudes alljärgnevatest vahemikest 100 neto(register)tonni (NT) lõikes iga alanud 24tunnise ajavahemiku kohta, sõltumata sellest, kas laev on käigus või mitte:

(eurot 100 NT kohta)

kuni 1 000 netotonni

1,00

1 001 kuni 10 000 netotonni

0,60

10 001 kuni 20 000 netotonni

0,40

20 001 kuni 40 000 netotonni

0,20

üle 40 001 netotonni

0,05

| (16) | Laevandusettevõtted, kes on valinud kindla maksumääraga skeemi, jäävad sellega seotuks kümneaastase ajavahemiku jooksul. Selle ajavahemiku lõppemisel pikeneb kindla maksumääraga skeemi periood vaikimisi uue kümneaastase ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui asjaomane ettevõte teatab eelnevalt oma soovist loobuda kindla maksumääraga skeemist. |
| --- | --- |

(16)

Laevandusettevõtted, kes on valinud kindla maksumääraga skeemi, jäävad sellega seotuks kümneaastase ajavahemiku jooksul. Selle ajavahemiku lõppemisel pikeneb kindla maksumääraga skeemi periood vaikimisi uue kümneaastase ajavahemiku võrra, välja arvatud juhul, kui asjaomane ettevõte teatab eelnevalt oma soovist loobuda kindla maksumääraga skeemist.

| (17) | Lisaks sellele nähakse kindla maksumääraga skeemi raames ette veel täiendavaid soodustusi uuematele laevadele. Programmseaduse artikli 119 lõikes 2 sätestatakse, et ülalnimetatud tariifide järgi ühtsete määrade alusel maksustatavaid tulusid vähendatakse täiendavalt:






  — | 50 % ni kindlasummalisest päevamäärast laevade puhul, mis on nende tarnimise päeval uuemad kui viis aastat; |
| --- | --- | --- |

(17)

Lisaks sellele nähakse kindla maksumääraga skeemi raames ette veel täiendavaid soodustusi uuematele laevadele. Programmseaduse artikli 119 lõikes 2 sätestatakse, et ülalnimetatud tariifide järgi ühtsete määrade alusel maksustatavaid tulusid vähendatakse täiendavalt:

—

50 % ni kindlasummalisest päevamäärast laevade puhul, mis on nende tarnimise päeval uuemad kui viis aastat;

| — | 75 % ni kindlasummalisest päevamäärast laevade puhul, mille vanuseks nende tarnimise päeval on vähemalt viis kuid kuni kümme aastat. |
| --- | --- |

—

75 % ni kindlasummalisest päevamäärast laevade puhul, mille vanuseks nende tarnimise päeval on vähemalt viis kuid kuni kümme aastat.

| (18) | Laeva vanus määratakse lähtuvalt tarnimiskuupäevast, mis on kinnitatud mere- ja jõelaevanduse hüpoteegipidaja või laevade registreerimise valdkonna pädeva ametiasutuse poolt. |
| --- | --- |

(18)

Laeva vanus määratakse lähtuvalt tarnimiskuupäevast, mis on kinnitatud mere- ja jõelaevanduse hüpoteegipidaja või laevade registreerimise valdkonna pädeva ametiasutuse poolt.

| (19) | Vastavalt programmseaduse artikli 120 lõikele 2 ei saa kindla maksumääraga skeemi maksubaasist teha mahaarvamisi varasemate rahandusaastate kahjumi arvel. Merelaevandustegevuse võimalikku mahaarvestamata kahjumit hetkel, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, võib tuludest mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil tulusid nimetatud viisil määratakse. Samas on erandina võimalik kindla maksumääraga skeemi maksubaasist maha arvata sama maksustamisperioodi jooksul tekkinud ettevõttekahjum ettevõtte mõnes teises harus, kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata ühegi teise kindla maksumääraga skeemi alla kuuluva haru kasumist. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt programmseaduse artikli 120 lõikele 2 ei saa kindla maksumääraga skeemi maksubaasist teha mahaarvamisi varasemate rahandusaastate kahjumi arvel. Merelaevandustegevuse võimalikku mahaarvestamata kahjumit hetkel, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, võib tuludest mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil tulusid nimetatud viisil määratakse. Samas on erandina võimalik kindla maksumääraga skeemi maksubaasist maha arvata sama maksustamisperioodi jooksul tekkinud ettevõttekahjum ettevõtte mõnes teises harus, kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata ühegi teise kindla maksumääraga skeemi alla kuuluva haru kasumist.

2.2.   Maksumeetmed laevandusettevõtete jaoks, kes ei ole valinud kindla maksumääraga skeemi

| (20) | Kõikide maksuperioodide jooksul, mille kestel laevandusettevõte ei ole valinud kindla maksumääraga skeemi, võivad sellele ettevõttele laieneda kolme liiki maksusoodustused, mille puhul ei kohaldata Belgia 1992. aasta tulumaksuseadustikku. |
| --- | --- |

(20)

Kõikide maksuperioodide jooksul, mille kestel laevandusettevõte ei ole valinud kindla maksumääraga skeemi, võivad sellele ettevõttele laieneda kolme liiki maksusoodustused, mille puhul ei kohaldata Belgia 1992. aasta tulumaksuseadustikku.

2.2.1.   Kiirendatud amortisatsioon (8)

| (21) | Uuena või kasutuses olnuna ostetud laevadele, mis saavad esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks, selliste laevade osadele ja jooksvatele kuludele, mis on seotud selliste laevade suurte remonditöödega ning kasutuses olnud laevade puhul ka ümberehitustöödega, võib rakendada järgmisi amortisatsioonimäärasid:






  — | 20 % laeva käikuandmise aruandeaastal, |
| --- | --- | --- |

(21)

Uuena või kasutuses olnuna ostetud laevadele, mis saavad esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks, selliste laevade osadele ja jooksvatele kuludele, mis on seotud selliste laevade suurte remonditöödega ning kasutuses olnud laevade puhul ka ümberehitustöödega, võib rakendada järgmisi amortisatsioonimäärasid:

—

20 % laeva käikuandmise aruandeaastal,

| — | 15 % kahel järgneval aruandeaastal, |
| --- | --- |

—

15 % kahel järgneval aruandeaastal,

| — | 10 % igal järgneval aruandeaastal, kuni täieliku amortisatsioonini. |
| --- | --- |

—

10 % igal järgneval aruandeaastal, kuni täieliku amortisatsioonini.

| (22) | Amortisatsioonieraldiste puudujäägid kolmel esimesel aruandeaastal alates laeva käikuandmise aruandeaastast korvatakse puudujäägi ilmnemise maksustamisperioodile järgneva maksustamisperioodi jooksul, seda isegi väljaspool lõikes 2 mainitud tavalisi amortiseerimisaegu, võttes arvesse, et aastase amortiseerimise kogumäär ühe laeva kohta ei saa mingil juhul ületada 20 % investeeringu väärtusest. |
| --- | --- |

(22)

Amortisatsioonieraldiste puudujäägid kolmel esimesel aruandeaastal alates laeva käikuandmise aruandeaastast korvatakse puudujäägi ilmnemise maksustamisperioodile järgneva maksustamisperioodi jooksul, seda isegi väljaspool lõikes 2 mainitud tavalisi amortiseerimisaegu, võttes arvesse, et aastase amortiseerimise kogumäär ühe laeva kohta ei saa mingil juhul ületada 20 % investeeringu väärtusest.

| (23) | Sel viisil amortiseeritud laevadele ei laiene Belgia 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklis 64 ette nähtud kahaneva amortisatsiooni kord. |
| --- | --- |

(23)

Sel viisil amortiseeritud laevadele ei laiene Belgia 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklis 64 ette nähtud kahaneva amortisatsiooni kord.

| (24) | Laevadele, mis ei ole ostetud uutena ja mis ei saa esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks, laieneb siiski võimalus nende lineaarseks amortisatsiooniks nende tavalise kasutusaja kestel. |
| --- | --- |

(24)

Laevadele, mis ei ole ostetud uutena ja mis ei saa esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks, laieneb siiski võimalus nende lineaarseks amortisatsiooniks nende tavalise kasutusaja kestel.

| (25) | Programmseadusega ette nähtud konkreetne amortisatsioonikord on Belgias juba mitukümmend aastat rakendatud haldusmeetme õiguslikuks väljenduseks. See haldusmeede leiab seaduses käsitlemist selleks, et tugevdada selle meetme õiguslikku alust ning tagada kogu süsteemi järjepidevus. |
| --- | --- |

(25)

Programmseadusega ette nähtud konkreetne amortisatsioonikord on Belgias juba mitukümmend aastat rakendatud haldusmeetme õiguslikuks väljenduseks. See haldusmeede leiab seaduses käsitlemist selleks, et tugevdada selle meetme õiguslikku alust ning tagada kogu süsteemi järjepidevus.

2.2.2.   Kasumi maksuvabastus laevade müügil

| (26) | Artiklis 122 (9) nähakse ette, et laevade müügil tekkiv põhivara realiseerimiskasum allutatakse maksuvabastusele, kui võõrandatud laevad on olnud laevandusettevõtte omanduses müügihetkest arvates enam kui viie aasta jooksul ja juhul kui laeva realiseerimishinnaga vähemalt võrdset summat kasutatakse viie aasta jooksul laevade, laevade kaasomanduse osade, laevade osade või ühenduses registreeritud laevandusettevõtete aktsiate või osakute ostmiseks, eeldusel et need laevandusettevõtted tegelevad üksnes kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega (10). |
| --- | --- |

(26)

Artiklis 122 (9) nähakse ette, et laevade müügil tekkiv põhivara realiseerimiskasum allutatakse maksuvabastusele, kui võõrandatud laevad on olnud laevandusettevõtte omanduses müügihetkest arvates enam kui viie aasta jooksul ja juhul kui laeva realiseerimishinnaga vähemalt võrdset summat kasutatakse viie aasta jooksul laevade, laevade kaasomanduse osade, laevade osade või ühenduses registreeritud laevandusettevõtete aktsiate või osakute ostmiseks, eeldusel et need laevandusettevõtted tegelevad üksnes kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega (10).

| (27) | Juhul kui põhivara realiseerimiskasumit eespool nimetatud tingimustel uuesti ei kasutata, arvestatakse see selle maksustamisperioodi kasumiks, mille kestel taaskasutamiseks ette nähtud ajavahemik lõpeb. |
| --- | --- |

(27)

Juhul kui põhivara realiseerimiskasumit eespool nimetatud tingimustel uuesti ei kasutata, arvestatakse see selle maksustamisperioodi kasumiks, mille kestel taaskasutamiseks ette nähtud ajavahemik lõpeb.

| (28) | Taaskasutamise objektiks olev investeering peab aktivana säilima vähemalt viie aasta jooksul. Samas on võimalik selle asendamine müügi teel kolme kuu jooksul. Kui taaskasutamise objektiks olev investeering sel viisil asendatakse, kohaldatakse käesoleva artikli põhivara realiseerimiskasumit käsitlevaid eeskirju omandatud asendusvarale. |
| --- | --- |

(28)

Taaskasutamise objektiks olev investeering peab aktivana säilima vähemalt viie aasta jooksul. Samas on võimalik selle asendamine müügi teel kolme kuu jooksul. Kui taaskasutamise objektiks olev investeering sel viisil asendatakse, kohaldatakse käesoleva artikli põhivara realiseerimiskasumit käsitlevaid eeskirju omandatud asendusvarale.

| (29) | Müügi korral pärast ajavahemiku lõppemist, mil maksubaasi arvestati tonnaaži alusel, on põhivara realiseerimiskasumi arvestamiseks vajalik netojääkväärtus määratud tavaliste amortiseerimiseeskirjade alusel, seda ka ajavahemiku osas, mil merelaevandusest tuleneva kasum arvestati tonnaaži alusel. |
| --- | --- |

(29)

Müügi korral pärast ajavahemiku lõppemist, mil maksubaasi arvestati tonnaaži alusel, on põhivara realiseerimiskasumi arvestamiseks vajalik netojääkväärtus määratud tavaliste amortiseerimiseeskirjade alusel, seda ka ajavahemiku osas, mil merelaevandusest tuleneva kasum arvestati tonnaaži alusel.

2.2.3.   Maksusoodustused laevade ostu korral (11)

| (30) | Belgias asuvad ettevõtted või Belgias mitteasuvate ettevõtete Belgias asuvad filiaalid, kes tegelevad ainult kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega (12), võivad uute või kasutatud ja esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks saavate laevade ostmisel saada investeeringuteks maksusoodustust, mis võrdub 30 % ga omandamishinnast. |
| --- | --- |

(30)

Belgias asuvad ettevõtted või Belgias mitteasuvate ettevõtete Belgias asuvad filiaalid, kes tegelevad ainult kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega (12), võivad uute või kasutatud ja esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks saavate laevade ostmisel saada investeeringuteks maksusoodustust, mis võrdub 30 % ga omandamishinnast.

| (31) | Maksusoodustuse mittekasutamisel kasumi puudumise või ebapiisavuse tõttu teataval aruandeaastal kantakse kasutamata maksusoodustus üle järgmistele maksustamisperioodidele. Vastavalt kindla maksumääraga skeemi kehtestamisel esitatavatele kahjumiaruannetele kohaldatavatele sätetele võib maksusoodustuse võimalikku rakendamata osa hetkel, mil merelaevandusest saadavat kasumit arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, kasumist mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil tulusid nimetatud viisil määratletakse. |
| --- | --- |

(31)

Maksusoodustuse mittekasutamisel kasumi puudumise või ebapiisavuse tõttu teataval aruandeaastal kantakse kasutamata maksusoodustus üle järgmistele maksustamisperioodidele. Vastavalt kindla maksumääraga skeemi kehtestamisel esitatavatele kahjumiaruannetele kohaldatavatele sätetele võib maksusoodustuse võimalikku rakendamata osa hetkel, mil merelaevandusest saadavat kasumit arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, kasumist mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil tulusid nimetatud viisil määratletakse.

2.2.4.   Registreerimistasu vähendamine laevadele hüpoteegi seadmisel

| (32) | Belgia registri-, hüpoteegi- ja kohtutasude seadustikku muudeti, võimaldamaks laevadele hüpoteegi seadmisel mitte tasuda proportsionaalset registreerimistasu, sõltumata sellest, kas laevale laieneb kindla maksumääraga skeem või mitte. See registreerimistasu vähendamine laieneb nii avamerelaevadele kui ka sisevetes kasutatavatele laevadele seatavate hüpoteekide korral. |
| --- | --- |

(32)

Belgia registri-, hüpoteegi- ja kohtutasude seadustikku muudeti, võimaldamaks laevadele hüpoteegi seadmisel mitte tasuda proportsionaalset registreerimistasu, sõltumata sellest, kas laevale laieneb kindla maksumääraga skeem või mitte. See registreerimistasu vähendamine laieneb nii avamerelaevadele kui ka sisevetes kasutatavatele laevadele seatavate hüpoteekide korral.

| (33) | Belgia praeguse maksustamissüsteemi kohaselt tuleb hüpoteegi seadmisel (lisaks mõningatele väga väikestele kindla suurusega maksudele) tasuda hüpoteegi hoidja töötasu suuruses 0,052 % ning registreerimistasu suuruses 0,5 % hüpoteegi väärtusest. Belgia ametiasutuste kinnitusel on just nimetatud viimane tasu selleks faktoriks, mis teeb laevade registreerimise Belgia lipu all suhteliselt ebapopulaarseks. Uue maksustamiskorra kohaselt muudetaks registreerimistasu hüpoteegi seadmisel Belgia registri-, hüpoteegi ja kohtutasude seadustiku artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud üldiseks kindla suurusega maksuks, mille suuruseks on 25 eurot. |
| --- | --- |

(33)

Belgia praeguse maksustamissüsteemi kohaselt tuleb hüpoteegi seadmisel (lisaks mõningatele väga väikestele kindla suurusega maksudele) tasuda hüpoteegi hoidja töötasu suuruses 0,052 % ning registreerimistasu suuruses 0,5 % hüpoteegi väärtusest. Belgia ametiasutuste kinnitusel on just nimetatud viimane tasu selleks faktoriks, mis teeb laevade registreerimise Belgia lipu all suhteliselt ebapopulaarseks. Uue maksustamiskorra kohaselt muudetaks registreerimistasu hüpoteegi seadmisel Belgia registri-, hüpoteegi ja kohtutasude seadustiku artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud üldiseks kindla suurusega maksuks, mille suuruseks on 25 eurot.

| (34) | Vastavalt nimetatud seadustiku artiklile 92/2 (13) kuulub laeva või väikelaeva hüpoteegi edasiandmisel omanduse tasulise loovutamise, kokkuleppelise asendamise või mistahes muu tasulise kokkuleppe teel samuti tasumisele registreerimistasu suuruses 0,5 %. Vastavalt sama seadustiku artiklile 93 ei kohaldata selle tasu maksmist hüpoteegiga tagatavatele summadele, välja arvatud üksnes intresside ja renditulude osas, mida tagatakse 16. detsembri 1951. aasta hüpoteegiseaduse artikli 87 alusel. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt nimetatud seadustiku artiklile 92/2 (13) kuulub laeva või väikelaeva hüpoteegi edasiandmisel omanduse tasulise loovutamise, kokkuleppelise asendamise või mistahes muu tasulise kokkuleppe teel samuti tasumisele registreerimistasu suuruses 0,5 %. Vastavalt sama seadustiku artiklile 93 ei kohaldata selle tasu maksmist hüpoteegiga tagatavatele summadele, välja arvatud üksnes intresside ja renditulude osas, mida tagatakse 16. detsembri 1951. aasta hüpoteegiseaduse artikli 87 alusel.

2.2.5.   Tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem, mis laieneb kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele (14)

| (35) | Programmseaduse artikli 124 kohaselt laieneb ka kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kindla maksumääraga skeem, mille maksumäärad on aga kümme korda soodsamad, kui laevandusettevõttele kohaldatavad maksumäärad, sest samad maksumäärad rakenduvad haldusalustele laevadele mitte 100 NT vahemike kaupa, vaid 1 000 NT vahemike kaupa:






  (eurot 1000 NT kohta) |
| --- | --- |
| kuni 1 000 netotonni | 1,00 |
| 1 001 kuni 10 000 netotonni | 0,60 |
| 10 001 kuni 20 000 netotonni | 0,40 |
| 20 001 kuni 40 000 netotonni | 0,20 |
| üle 40 001 netotonni | 0,05 |

(35)

Programmseaduse artikli 124 kohaselt laieneb ka kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kindla maksumääraga skeem, mille maksumäärad on aga kümme korda soodsamad, kui laevandusettevõttele kohaldatavad maksumäärad, sest samad maksumäärad rakenduvad haldusalustele laevadele mitte 100 NT vahemike kaupa, vaid 1 000 NT vahemike kaupa:

(eurot 1000 NT kohta)

kuni 1 000 netotonni

1,00

1 001 kuni 10 000 netotonni

0,60

10 001 kuni 20 000 netotonni

0,40

20 001 kuni 40 000 netotonni

0,20

üle 40 001 netotonni

0,05

| (36) | Selle korra rakendamine on siiski seotud tingimusega, et 75 % haldusalustest laevadest on registreeritud Belgia lipu all. |
| --- | --- |

(36)

Selle korra rakendamine on siiski seotud tingimusega, et 75 % haldusalustest laevadest on registreeritud Belgia lipu all.

| (37) | Kolmanda isiku nimel tegutsevad laevade haldurid on üldjuhul teenindusettevõtted, mis valmistavad reederi nimel laevad käikuandmiseks ette, varustavad laevad nõutava sisseseadega ning komplekteerivad laeva meeskonna. Programmseaduse artikli 115 lõikes 4 määratletakse kolmanda isiku nimel tegutsevat laeva haldurit kui “maksukohuslast [kes] tagab laeva tehnilise haldamise ja/või varustamise kolmanda isiku nimel”. Selliste kolmanda isiku nimel tegutsevate haldurite puhul ei ole tegemist transpordiettevõtetega kui sellistega. Belgia ametiasutused kinnitasid oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas, et kolmanda isiku nimel tegutsevate laevade haldamise puhul on tegemist reederite kasuks toimuva teenuseosutamisega ning et kolmanda isiku nimel tegutsevad haldurid ei müü ei kaupade ega reisijate transportimise teenust. |
| --- | --- |

(37)

Kolmanda isiku nimel tegutsevad laevade haldurid on üldjuhul teenindusettevõtted, mis valmistavad reederi nimel laevad käikuandmiseks ette, varustavad laevad nõutava sisseseadega ning komplekteerivad laeva meeskonna. Programmseaduse artikli 115 lõikes 4 määratletakse kolmanda isiku nimel tegutsevat laeva haldurit kui “maksukohuslast [kes] tagab laeva tehnilise haldamise ja/või varustamise kolmanda isiku nimel”. Selliste kolmanda isiku nimel tegutsevate haldurite puhul ei ole tegemist transpordiettevõtetega kui sellistega. Belgia ametiasutused kinnitasid oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas, et kolmanda isiku nimel tegutsevate laevade haldamise puhul on tegemist reederite kasuks toimuva teenuseosutamisega ning et kolmanda isiku nimel tegutsevad haldurid ei müü ei kaupade ega reisijate transportimise teenust.

2.3.   Muud meretranspordi alal rakendatavad meetmed

| (38) | Meretranspordile Belgias laienevad veel alljärgnevad abimeetmed:






  — | maksuvabastuskord ettevõtjate makstavale sotsiaalkindlustusmaksule ning töövõtjate maksusummade maksimaalväärtuse piiramine (komisjoni poolt heaks kiidetud 24. veebruari 1998 (15) ja 23. juuni 1999 (16) otsustega); |
| --- | --- | --- |

(38)

Meretranspordile Belgias laienevad veel alljärgnevad abimeetmed:

—

maksuvabastuskord ettevõtjate makstavale sotsiaalkindlustusmaksule ning töövõtjate maksusummade maksimaalväärtuse piiramine (komisjoni poolt heaks kiidetud 24. veebruari 1998 (15) ja 23. juuni 1999 (16) otsustega);

| — | ametkondlikest maksudest vabastamise kord (komisjoni poolt heaks kiidetud 27. juuni 2000 otsusega (17)). |
| --- | --- |

—

ametkondlikest maksudest vabastamise kord (komisjoni poolt heaks kiidetud 27. juuni 2000 otsusega (17)).

2.4.   Menetluse algatamise põhjuste kirjeldus

| (39) | Oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kinnitas komisjon programmseadusega ette nähtud abimeetmed, välja arvatud selle seitse konkreetset punkti, mille suhtes komisjon väljendas kahtlust nende kokkusobivuses ühisturuga. Neli nendest seitsmest punktist käsitlevad kindla maksumääraga skeemi ja kolm neist punktidest käsitlevad teisi programmseadusega ette nähtud abimeetmeid. |
| --- | --- |

(39)

Oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kinnitas komisjon programmseadusega ette nähtud abimeetmed, välja arvatud selle seitse konkreetset punkti, mille suhtes komisjon väljendas kahtlust nende kokkusobivuses ühisturuga. Neli nendest seitsmest punktist käsitlevad kindla maksumääraga skeemi ja kolm neist punktidest käsitlevad teisi programmseadusega ette nähtud abimeetmeid.

2.4.1.   Reederitele laienev kindla maksumääraga skeem

2.4.1.1.   Maksumäärad laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni

| (40) | Kuigi ühenduse suunised võimaldavad põhimõtteliselt selliste maksumäärade kehtestamist, soovib komisjon välja selgitada, kas maksumäär 0,05 eurot iga 100 netotonni kohta üle 40 000 netotonni võib kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamise, kuivõrd mitte ükski komisjoni poolt varem kinnitatud kindla maksumääraga skeem ei sisalda nii soodsaid maksumäärasid nimetatud tonnaaži ületavate laevade jaoks. |
| --- | --- |

(40)

Kuigi ühenduse suunised võimaldavad põhimõtteliselt selliste maksumäärade kehtestamist, soovib komisjon välja selgitada, kas maksumäär 0,05 eurot iga 100 netotonni kohta üle 40 000 netotonni võib kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamise, kuivõrd mitte ükski komisjoni poolt varem kinnitatud kindla maksumääraga skeem ei sisalda nii soodsaid maksumäärasid nimetatud tonnaaži ületavate laevade jaoks.

| (41) | Alljärgnevas tabelis on näidatud, millised on komisjoni poolt kinnitatud kindla maksumääraga skeemi puhul tariifid maksustatava tulu määramiseks, kusjuures see maksustatav tulu ise on maksustatud ettevõttemaksu määradega.
  Tabel 1.
  Maksumäärad maksustatava tulu määramiseks mõningate liikmesriikide kindla maksumääraga skeemide puhul













  Päevased maksumäärad eurodes 100 tonni kohta |
| --- | --- |
| | NL | DE | DK | UK | ES | IE | FI | FR |
| 0–1 000 netotonni | 0,91 | 0,92 | 0,94 | 0,97 | 0,9 | 1 | 1,38 | 0,93 |
| kuni 10 000 netotonni | 0,67 | 0,69 | 0,67 | 0,73 | 0,7 | 0,75 | 1,03 | 0,71 |
| kuni 25 000 netotonni | 0,46 | 0,46 | 0,4 | 0,48 | 0,4 | 0,5 | 0,69 | 0,47 |
| üle 25 000 netotonni | 0,23 | 0,23 | 0,27 | 0,24 | 0,2 | 0,25 | 0,57 | 0,24 |
| Allikas: komisjon |

(41)

Alljärgnevas tabelis on näidatud, millised on komisjoni poolt kinnitatud kindla maksumääraga skeemi puhul tariifid maksustatava tulu määramiseks, kusjuures see maksustatav tulu ise on maksustatud ettevõttemaksu määradega.

Tabel 1.

Maksumäärad maksustatava tulu määramiseks mõningate liikmesriikide kindla maksumääraga skeemide puhul

Päevased maksumäärad eurodes 100 tonni kohta

NL

DE

DK

UK

ES

IE

FI

FR

0–1 000 netotonni

0,91

0,92

0,94

0,97

0,9

1

1,38

0,93

kuni 10 000 netotonni

0,67

0,69

0,67

0,73

0,7

0,75

1,03

0,71

kuni 25 000 netotonni

0,46

0,46

0,4

0,48

0,4

0,5

0,69

0,47

üle 25 000 netotonni

0,23

0,23

0,27

0,24

0,2

0,25

0,57

0,24

Allikas: komisjon

| (42) | Oma 30. oktoobri 2002. aasta kirjas palus komisjon Belgial esitada kogu teave ja selgitused, mis põhjendavad 0,05 euro suurust maksumäära tonnaažiga üle 40 000 tonni laevade puhul, võttes arvesse, et komisjoni poolt varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemide korral teistes liikmesriikides jäävad maksumäärad kõige suurema tonnaažiga laevade puhul vahemikku 0,20–0,25 eurot. |
| --- | --- |

(42)

Oma 30. oktoobri 2002. aasta kirjas palus komisjon Belgial esitada kogu teave ja selgitused, mis põhjendavad 0,05 euro suurust maksumäära tonnaažiga üle 40 000 tonni laevade puhul, võttes arvesse, et komisjoni poolt varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemide korral teistes liikmesriikides jäävad maksumäärad kõige suurema tonnaažiga laevade puhul vahemikku 0,20–0,25 eurot.

| (43) | Oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused nimetatud maksumäärade kehtestamise põhjendamiseks üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevadele alljärgnevad andmed. Ametiasutuste poolt esitatud arvandmete põhjal tõuseb üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevade arv 2002. aasta novembriks 1 257 aluseni ülemaailmsest 28 155 aluselisest laevastikust. Kuigi sellised laevad moodustavad arvuliselt vaid 4,5 % ülemaailmsest laevastikust, moodustab selle osa kandevõime 34,17 % ülemaailmse laevastiku kandevõimest (18). |
| --- | --- |

(43)

Oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused nimetatud maksumäärade kehtestamise põhjendamiseks üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevadele alljärgnevad andmed. Ametiasutuste poolt esitatud arvandmete põhjal tõuseb üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevade arv 2002. aasta novembriks 1 257 aluseni ülemaailmsest 28 155 aluselisest laevastikust. Kuigi sellised laevad moodustavad arvuliselt vaid 4,5 % ülemaailmsest laevastikust, moodustab selle osa kandevõime 34,17 % ülemaailmse laevastiku kandevõimest (18).

| (44) | Nagu nähtub järgmisest Belgia ametiasutuste esitatud tabelist, on üksnes 143 nendest laevadest, ehk 0,5 % ülemaailmsest laevastikust arvuliselt ja 3,5 % mahu lõikes, registreeritud liikmesriikides.
  Tabel 2.
  Üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevade arv liikmesriikides







  Riik | Laevade arv | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreeka | 108 | laevastik koosneb 3 261 alusest, millest 2 476 (75 %) on CNUCEDi andmeil registreeritud välisriikides
  (36 laeva > 60 000 NT, millest 17 > 100 000 NT) |
| Hispaania | 7 | 6 naftatankerit < 48 933 NT + 1 naftatanker mahuga 60 120 NT |
| Itaalia | 6 | 2 naftatankerit mahuga 45 740 NT + 4 puistlasti- või maagilaeva < 47 584 NT + 1 puistlastilaeva mahuga 56 579 NT |
| Suurbritannia | 6 | 4 konteinerlaeva < 48 880 NT + 1 naftatanker mahuga 41 316 NT + 1 naftatanker mahuga 105 889 NT |
| Prantsusmaa | 4 | 1 puistlastilaev mahuga 56 709 NT + 2 naftatankerit <100 000 NT + 1 naftatanker mahuga 108 708 NT |
| Saksamaa | 4 | 4 konteinerlaeva < 42 233 NT |
| Madalmaad | 4 | 2 konteinerlaeva mahuga 46 660 NT + 2 konteinerlaeva mahuga 48 880 NT |
| Luksemburg | 3 | 3 naftatankerit mahuga 84 545 NT kuni 95 323 NT |
| Portugal | 1 | 1 puistlastilaev mahuga 49 344 NT |
| Allikas: Belgia ametiasutused |

(44)

Nagu nähtub järgmisest Belgia ametiasutuste esitatud tabelist, on üksnes 143 nendest laevadest, ehk 0,5 % ülemaailmsest laevastikust arvuliselt ja 3,5 % mahu lõikes, registreeritud liikmesriikides.

Tabel 2.

Üle 40 000 tonnise tonnaažiga laevade arv liikmesriikides

Riik

Laevade arv

Märkused

Kreeka

108

laevastik koosneb 3 261 alusest, millest 2 476 (75 %) on CNUCEDi andmeil registreeritud välisriikides

(36 laeva > 60 000 NT, millest 17 > 100 000 NT)

Hispaania

7

6 naftatankerit < 48 933 NT + 1 naftatanker mahuga 60 120 NT

Itaalia

6

2 naftatankerit mahuga 45 740 NT + 4 puistlasti- või maagilaeva < 47 584 NT + 1 puistlastilaeva mahuga 56 579 NT

Suurbritannia

6

4 konteinerlaeva < 48 880 NT + 1 naftatanker mahuga 41 316 NT + 1 naftatanker mahuga 105 889 NT

Prantsusmaa

4

1 puistlastilaev mahuga 56 709 NT + 2 naftatankerit <100 000 NT + 1 naftatanker mahuga 108 708 NT

Saksamaa

4

4 konteinerlaeva < 42 233 NT

Madalmaad

4

2 konteinerlaeva mahuga 46 660 NT + 2 konteinerlaeva mahuga 48 880 NT

Luksemburg

3

3 naftatankerit mahuga 84 545 NT kuni 95 323 NT

Portugal

1

1 puistlastilaev mahuga 49 344 NT

Allikas: Belgia ametiasutused

| (45) | Belgia ametiasutused on seisukohal, et eespool nimetatud arvud võivad vajadusel näidata, et kuigi muude kindla maksumääraga skeemide puhul maksumäär laevade tonnaaži suurenedes väheneb, ei võeta nende puhul siiski piisavalt arvesse suuremõõtmelisi laevu. Nimelt moodustavad olulise osa Belgia reederite laevastikust tankerid (53 % laevadest tonnaažiga üle 40 000 tonni) ja puistlastilaevad (41,7 % laevadest tonnaažiga üle 40 000 tonni). Nendele andmetele tuginedes väidavad Belgia ametiasutused, et juhul kui laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni ei kehtestata soodsamaid tariife, jäävad suuremad Belgia omanduses olevad laevad registreerituks mugavuslipu all. |
| --- | --- |

(45)

Belgia ametiasutused on seisukohal, et eespool nimetatud arvud võivad vajadusel näidata, et kuigi muude kindla maksumääraga skeemide puhul maksumäär laevade tonnaaži suurenedes väheneb, ei võeta nende puhul siiski piisavalt arvesse suuremõõtmelisi laevu. Nimelt moodustavad olulise osa Belgia reederite laevastikust tankerid (53 % laevadest tonnaažiga üle 40 000 tonni) ja puistlastilaevad (41,7 % laevadest tonnaažiga üle 40 000 tonni). Nendele andmetele tuginedes väidavad Belgia ametiasutused, et juhul kui laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni ei kehtestata soodsamaid tariife, jäävad suuremad Belgia omanduses olevad laevad registreerituks mugavuslipu all.

| (46) | Oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses väljendas komisjon siiski kartust, et sedavõrd madala maksumäära sisseviimine võib tuua kaasa olukorra, et mõningad reederid väljastpoolt Belgiat hakkavad oma laevu ühenduse registrist üle viima Belgia registrisse. Seega leiab komisjon, et kõnealune maksumäär võib kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist. Seetõttu algatas komisjon ülevaatusmenetluse maksumäära kohta 0,05 eurot 100 netotonni kohta, mis laieneb üle 40 000tonnise tonnaažiga laevadele. |
| --- | --- |

(46)

Oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses väljendas komisjon siiski kartust, et sedavõrd madala maksumäära sisseviimine võib tuua kaasa olukorra, et mõningad reederid väljastpoolt Belgiat hakkavad oma laevu ühenduse registrist üle viima Belgia registrisse. Seega leiab komisjon, et kõnealune maksumäär võib kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist. Seetõttu algatas komisjon ülevaatusmenetluse maksumäära kohta 0,05 eurot 100 netotonni kohta, mis laieneb üle 40 000tonnise tonnaažiga laevadele.

2.4.1.2.   Lisategevused, millel ei ole otsest seost transpordiga

| (47) | Komisjon ei ole siiani nõustunud sellega, et tonnaažil põhinevad kindla maksumääraga skeemid võiksid kompenseerida tegevusalasid, mis ei ole otseselt meretranspordiga seotud. Kuid oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused loetelu tegevusaladest, millest mõnede osas tekkis komisjonil sügav kahtlus nende otsese seotuse osas transpordiga. Sellisteks tegevusaladeks on:






  — | lisategevused ja ajutised tegevused, mida ettevõte rakendab selleks, et kasutada täiel määral ära oma töötajate potentsiaal ja vahendid, mis on seotud tema põhitegevusega, kusjuures nende tegevuste maht on põhitegevusega võrreldes väga väike; |
| --- | --- | --- |

(47)

Komisjon ei ole siiani nõustunud sellega, et tonnaažil põhinevad kindla maksumääraga skeemid võiksid kompenseerida tegevusalasid, mis ei ole otseselt meretranspordiga seotud. Kuid oma 5. detsembri 2002. aasta kirjas esitasid Belgia ametiasutused loetelu tegevusaladest, millest mõnede osas tekkis komisjonil sügav kahtlus nende otsese seotuse osas transpordiga. Sellisteks tegevusaladeks on:

—

lisategevused ja ajutised tegevused, mida ettevõte rakendab selleks, et kasutada täiel määral ära oma töötajate potentsiaal ja vahendid, mis on seotud tema põhitegevusega, kusjuures nende tegevuste maht on põhitegevusega võrreldes väga väike;

| — | kaupade müük, mis ei ole mõeldud laeva pardal tarbimiseks, näiteks luksuskaubad, ning teenuste osutamine, millel puudub meretranspordiga otsene side, näiteks kihlveod, laua- ja kasiinomängud, reisijatele korraldatavad ekskursioonid; |
| --- | --- |

—

kaupade müük, mis ei ole mõeldud laeva pardal tarbimiseks, näiteks luksuskaubad, ning teenuste osutamine, millel puudub meretranspordiga otsene side, näiteks kihlveod, laua- ja kasiinomängud, reisijatele korraldatavad ekskursioonid;

| — | reklaam ja turustamine; |
| --- | --- |

—

reklaam ja turustamine;

| — | tulud, mis pärinevad käibekapitali lühiajalistest investeeringutest, samas välistatakse finantspõhivarast saadavad tulud; |
| --- | --- |

—

tulud, mis pärinevad käibekapitali lühiajalistest investeeringutest, samas välistatakse finantspõhivarast saadavad tulud;

| — | omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuse osutamisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuse osutamisega seotud tegevus;

| — | käibevara, nagu halduskinnisvara ning kasutatavate laevade laadimiseks ja lossimiseks kasutatud vahendite võõrandamine. |
| --- | --- |

—

käibevara, nagu halduskinnisvara ning kasutatavate laevade laadimiseks ja lossimiseks kasutatud vahendite võõrandamine.

| (48) | Komisjon leidis, et sellised lisategevused ei ole otseselt meretranspordiga seotud ning ei konkureeri seetõttu otseselt transporditeenuse osutamisega. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leidis, et sellised lisategevused ei ole otseselt meretranspordiga seotud ning ei konkureeri seetõttu otseselt transporditeenuse osutamisega.

| (49) | Antud konkreetsel juhul väljendas komisjon seega oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas ülalnimetatud tegevuste kõlblikkus kindla maksumääraga skeemile on kokkusobiv ühisturuga. |
| --- | --- |

(49)

Antud konkreetsel juhul väljendas komisjon seega oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas ülalnimetatud tegevuste kõlblikkus kindla maksumääraga skeemile on kokkusobiv ühisturuga.

2.4.1.3.   Kindla määraga maksust teiste, kindla maksumääraga skeemile mittekõlblike harude kahjumi mahaarvamine

| (50) | Komisjoni poolt kinnitatud teistes liikmesriikides kohaldatavad kindla maksumääraga skeemid ei hõlma komisjonile praeguseks kättesaadava teabe kohaselt programmseaduse artikli 120 lõikes 1 sätestatud meetmetega samalaadseid meetmeid (19). Nimetatud meetmed võimaldavad ettevõtetel, kes tegelevad samaaegselt kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevustega, arvata tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga maksustatavast tulust maha ettevõtte teiste harude kahjum, kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata mis tahes teise, kindla maksumääraga skeemile mittekõlbliku haru kasumist nimetatud aruandeaastal. |
| --- | --- |

(50)

Komisjoni poolt kinnitatud teistes liikmesriikides kohaldatavad kindla maksumääraga skeemid ei hõlma komisjonile praeguseks kättesaadava teabe kohaselt programmseaduse artikli 120 lõikes 1 sätestatud meetmetega samalaadseid meetmeid (19). Nimetatud meetmed võimaldavad ettevõtetel, kes tegelevad samaaegselt kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevustega, arvata tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga maksustatavast tulust maha ettevõtte teiste harude kahjum, kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata mis tahes teise, kindla maksumääraga skeemile mittekõlbliku haru kasumist nimetatud aruandeaastal.

| (51) | Komisjon leiab, et selline eeskiri on vastuolus üldise nõudega kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste arvestusliku lahushoidmise kohta, varasemalt heakskiidetud kindla maksumääraga skeemide puhul on seda põhimõtet silmas peetud. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon leiab, et selline eeskiri on vastuolus üldise nõudega kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste arvestusliku lahushoidmise kohta, varasemalt heakskiidetud kindla maksumääraga skeemide puhul on seda põhimõtet silmas peetud.

| (52) | Komisjon väljendas seega kahtlust eelise osas, mida sel viisil antaks Belgia maksusüsteemile allutatud laevandusettevõtetele ning soovis saada teiste liikmesriikide ning kõigi huvitatud osapoolte arvamust nimetatud sätte mõju kohta konkurentsi vallas. Seetõttu algatas komisjon ülevaatusmenetluse ka programmseaduse artikli 120 lõike 1 sätete kohta. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon väljendas seega kahtlust eelise osas, mida sel viisil antaks Belgia maksusüsteemile allutatud laevandusettevõtetele ning soovis saada teiste liikmesriikide ning kõigi huvitatud osapoolte arvamust nimetatud sätte mõju kohta konkurentsi vallas. Seetõttu algatas komisjon ülevaatusmenetluse ka programmseaduse artikli 120 lõike 1 sätete kohta.

2.4.1.4.   Mahaarvamised uuemate laevade puhul

| (53) | Mitte ükski komisjoni poolt varasemalt heakskiidetud kindla maksumääraga skeem ei näe ette määratletava maksubaasi vähendamist sõltuvalt laeva vanusest. |
| --- | --- |

(53)

Mitte ükski komisjoni poolt varasemalt heakskiidetud kindla maksumääraga skeem ei näe ette määratletava maksubaasi vähendamist sõltuvalt laeva vanusest.

| (54) | Komisjon väljendas oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas see täiendav soodustus on tõepoolest asjakohane uuemate laevade Belgia lipu all registreerimise soodustamiseks, kuivõrd nendel laevadel on üldiselt lihtsam täita Belgia lipu all registreerimiseks nõutavaid ohutusnõudeid kui vanematel laevadel. Komisjon märkis, et nimelt vanemate laevade puhul tekib suurem kalduvus neid registreerida mugavuslipu all. Lisaks sellele pakub nimetatud säte laevadele, mis on uuemad kui 10 aastat oluliselt madalamat kindlat maksumäära kui teistes liikmesriikides, kes on kehtestanud komisjoni kinnitatud kindla maksumääraga skeemi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon väljendas oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas see täiendav soodustus on tõepoolest asjakohane uuemate laevade Belgia lipu all registreerimise soodustamiseks, kuivõrd nendel laevadel on üldiselt lihtsam täita Belgia lipu all registreerimiseks nõutavaid ohutusnõudeid kui vanematel laevadel. Komisjon märkis, et nimelt vanemate laevade puhul tekib suurem kalduvus neid registreerida mugavuslipu all. Lisaks sellele pakub nimetatud säte laevadele, mis on uuemad kui 10 aastat oluliselt madalamat kindlat maksumäära kui teistes liikmesriikides, kes on kehtestanud komisjoni kinnitatud kindla maksumääraga skeemi.

| (55) | Seetõttu algatas komisjon ametliku uurimismenetluse soodustuste osas, mis nähakse programmseaduse artikli 119 lõikega 2 ette laevadele, mille vanus on alla 10 aasta. |
| --- | --- |

(55)

Seetõttu algatas komisjon ametliku uurimismenetluse soodustuste osas, mis nähakse programmseaduse artikli 119 lõikega 2 ette laevadele, mille vanus on alla 10 aasta.

2.4.2.   Väljaspool kindla maksumääraga skeemi reederitele laienevad meetmed

2.4.2.1.   Kiirendatud amortisatsioon väljaspool meretranspordi sektorit

| (56) | Vastupidiselt ühenduse suunistele ei näe kiirendatud amortisatsioonikord ette seost kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega. Seetõttu väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust selle korra kokkusobivuse küsimuses, selles osas, mis käsitleb selle korra laienemist laevadele, mis ei ole määratud meretranspordi vajadusteks ja mille tegevused ei kuulu kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevuste hulka. |
| --- | --- |

(56)

Vastupidiselt ühenduse suunistele ei näe kiirendatud amortisatsioonikord ette seost kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusaladega. Seetõttu väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust selle korra kokkusobivuse küsimuses, selles osas, mis käsitleb selle korra laienemist laevadele, mis ei ole määratud meretranspordi vajadusteks ja mille tegevused ei kuulu kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevuste hulka.

2.4.2.2.   Registreerimistasu vähendamine laevadele hüpoteegi seadmisel

| (57) | Registreerimistasu vähendamine hüpoteegi seadmisel puudutab ainult laevadele seatavaid hüpoteeke, sõltumata sellest, kas tegemist on avamerel või sisevetel kurseerivate laevadega, välistades hüpoteegid, mis hõlmavad teiselaadseid investeeringuid, näiteks kinnisvara. Komisjon leidis esialgse analüüsi põhjal, et sellist vähendamist võib pidada valikuliseks, kuivõrd see puudutab üksnes teatavat tüüpi vara, millele on võimalik hüpoteeki seada ning soodustab vähemalt mõningal määral laevadele suunatud tegevusi. Komisjon väljendas seega kahtlust küsimuses, kas nimetatud vähendamise näol on tegemist riigiabiga või üldise meetmega. |
| --- | --- |

(57)

Registreerimistasu vähendamine hüpoteegi seadmisel puudutab ainult laevadele seatavaid hüpoteeke, sõltumata sellest, kas tegemist on avamerel või sisevetel kurseerivate laevadega, välistades hüpoteegid, mis hõlmavad teiselaadseid investeeringuid, näiteks kinnisvara. Komisjon leidis esialgse analüüsi põhjal, et sellist vähendamist võib pidada valikuliseks, kuivõrd see puudutab üksnes teatavat tüüpi vara, millele on võimalik hüpoteeki seada ning soodustab vähemalt mõningal määral laevadele suunatud tegevusi. Komisjon väljendas seega kahtlust küsimuses, kas nimetatud vähendamise näol on tegemist riigiabiga või üldise meetmega.

| (58) | Kui meedet käsitletaks riigiabina asutamislepingu tähenduses, oleks komisjonil tõsiseid kahtlusi selle meetme kokkusobivuses ühisturuga, kuivõrd selle meetmega osutatud abi ei oleks suunatud mitte üksnes merelaevandusega, sealhulgas mitte ainult meretranspordiga seotud tegevusaladele, vaid samaväärselt ka laevandusele sisevetel, millele aga ei laiene ülalnimetatud komisjoni suunised, vaid nõukogu 4. juuni 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 1107/70 toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (20). See määrus aga ei võimalda sellelaadse abi andmist. |
| --- | --- |

(58)

Kui meedet käsitletaks riigiabina asutamislepingu tähenduses, oleks komisjonil tõsiseid kahtlusi selle meetme kokkusobivuses ühisturuga, kuivõrd selle meetmega osutatud abi ei oleks suunatud mitte üksnes merelaevandusega, sealhulgas mitte ainult meretranspordiga seotud tegevusaladele, vaid samaväärselt ka laevandusele sisevetel, millele aga ei laiene ülalnimetatud komisjoni suunised, vaid nõukogu 4. juuni 1970. aasta määrus (EMÜ) nr 1107/70 toetuste andmise kohta raudtee-, maantee- ja siseveetranspordile (20). See määrus aga ei võimalda sellelaadse abi andmist.

| (59) | Seetõttu väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas registreerimistasu vähendamise laienemine muudele laevadele kui meretranspordi alaseks tegutsemiseks määratud laevadele on kokkusobiv ühisturuga. |
| --- | --- |

(59)

Seetõttu väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust, kas registreerimistasu vähendamise laienemine muudele laevadele kui meretranspordi alaseks tegutsemiseks määratud laevadele on kokkusobiv ühisturuga.

2.4.2.3.   Kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele laienev kindla maksumääraga skeem

| (60) | Esiteks märkis komisjon selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele laienevat kindla maksumääraga skeemi oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses, et nende haldurite tegevus, vähemalt selles osas, mis puudutab nende erialast korraldust Belgias, ei ole seostatav meretranspordi alase tegevusega. Kuid ühenduse suunised laienevad üksnes meretranspordiettevõtetele (21). Belgia tundub olevat esimene riik, kes soovib kehtestada kindla maksumääraga skeemi meretranspordi ettevõtete alltöövõtjatele. |
| --- | --- |

(60)

Esiteks märkis komisjon selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele laienevat kindla maksumääraga skeemi oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses, et nende haldurite tegevus, vähemalt selles osas, mis puudutab nende erialast korraldust Belgias, ei ole seostatav meretranspordi alase tegevusega. Kuid ühenduse suunised laienevad üksnes meretranspordiettevõtetele (21). Belgia tundub olevat esimene riik, kes soovib kehtestada kindla maksumääraga skeemi meretranspordi ettevõtete alltöövõtjatele.

| (61) | Teiseks tõi komisjon välja asjaolu, et samale laevale võib samaaegselt laieneda kindla maksumääraga skeem, mis on seotud selle laeva reederiga ja selle laeva halduriga, kusjuures tuleb meenutada, et viimasele kohaldatakse kindla maksustamisbaasi määratlemisel kümme korda madalamaid määrasid kui esimesele. |
| --- | --- |

(61)

Teiseks tõi komisjon välja asjaolu, et samale laevale võib samaaegselt laieneda kindla maksumääraga skeem, mis on seotud selle laeva reederiga ja selle laeva halduriga, kusjuures tuleb meenutada, et viimasele kohaldatakse kindla maksustamisbaasi määratlemisel kümme korda madalamaid määrasid kui esimesele.

| (62) | Kolmandaks ei ole Belgia esitanud andmeid, mis võimaldaksid näidata, et kolmanda isiku nimel töötavatele laevahalduritele laienev kindla maksumääraga skeem võib soodustada ühenduse lipu all registreeritud laevastiku konkurentsivõimelisust. Eeskätt ei ole Belgia ametiasutused näidanud, et see maksustamisskeem võimaldab kaudselt soodustada Belgia reedereid laevahaldurite poolt nende reederite kulul osutatavate teenuste madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(62)

Kolmandaks ei ole Belgia esitanud andmeid, mis võimaldaksid näidata, et kolmanda isiku nimel töötavatele laevahalduritele laienev kindla maksumääraga skeem võib soodustada ühenduse lipu all registreeritud laevastiku konkurentsivõimelisust. Eeskätt ei ole Belgia ametiasutused näidanud, et see maksustamisskeem võimaldab kaudselt soodustada Belgia reedereid laevahaldurite poolt nende reederite kulul osutatavate teenuste madalamate hindadega.

| (63) | Neljandaks, isegi kui haldur asub Belgias ja tema toimingud sooritatakse Belgia territooriumil, ei ole kindel, et kõik laevade haldamiseks maismaal sooritatavad tegevused toimuvad ühenduse territooriumil. On võimalik, et osa teenustest, näiteks laevade kaubanduslik ja strateegiline haldamine, mida ei sooritata kolmanda isiku kulul, osutatakse kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(63)

Neljandaks, isegi kui haldur asub Belgias ja tema toimingud sooritatakse Belgia territooriumil, ei ole kindel, et kõik laevade haldamiseks maismaal sooritatavad tegevused toimuvad ühenduse territooriumil. On võimalik, et osa teenustest, näiteks laevade kaubanduslik ja strateegiline haldamine, mida ei sooritata kolmanda isiku kulul, osutatakse kolmandates riikides.

| (64) | Viiendaks, Belgia ei esitanud enne menetluse algatamist majanduslikke andmeid, mis võimaldaksid põhjendada asjaolu, et kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kohaldatav maksubaas on kümme korda väiksem kui reederitele kohaldatav. |
| --- | --- |

(64)

Viiendaks, Belgia ei esitanud enne menetluse algatamist majanduslikke andmeid, mis võimaldaksid põhjendada asjaolu, et kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kohaldatav maksubaas on kümme korda väiksem kui reederitele kohaldatav.

| (65) | Lõpuks ei ole komisjon kindel, et kolmanda isiku nimel tegutsevad laevahaldurid töötavad eranditult Belgia või ühenduse reederite heaks. Ettepanekus sisalduva maksustamisskeemi kohaldamise ainukeseks tingimuseks on nõue, et kolmveerand haldusalustest laevadest peavad olema registreeritud Belgia registris. Kui halduritel on veerandi haldusaluse laevastiku ulatuses võimalik osutada teenuseid reederitele, kes ei ole ühenduse maksukohuslased, tekitatakse teatavale osale ühendusevälistele ettevõtetele majandussoodustusi. |
| --- | --- |

(65)

Lõpuks ei ole komisjon kindel, et kolmanda isiku nimel tegutsevad laevahaldurid töötavad eranditult Belgia või ühenduse reederite heaks. Ettepanekus sisalduva maksustamisskeemi kohaldamise ainukeseks tingimuseks on nõue, et kolmveerand haldusalustest laevadest peavad olema registreeritud Belgia registris. Kui halduritel on veerandi haldusaluse laevastiku ulatuses võimalik osutada teenuseid reederitele, kes ei ole ühenduse maksukohuslased, tekitatakse teatavale osale ühendusevälistele ettevõtetele majandussoodustusi.

| (66) | Kõikidel neil põhjustel väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust kolmanda isiku kulul tegutsevatele laevahalduritele kohaldatava maksustamisskeemi kokkusobivuse kohta (22). |
| --- | --- |

(66)

Kõikidel neil põhjustel väljendas komisjon oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses kahtlust kolmanda isiku kulul tegutsevatele laevahalduritele kohaldatava maksustamisskeemi kokkusobivuse kohta (22).

3.   HUVITATUD OSAPOOLTE MÄRKUSED

3.1.   Ühingu Union Royale des Armateurs Belges märkused

| (67) | Oma 26. augusti 2003. aasta kirjaga esitas Belgia reedereid ühendav mittetulundusühing Union Royale des Armateurs Belges (edaspidi “kuninglik ühing”), komisjonile oma märkused ametliku uurimismenetluse aluseks olevate punktide kohta. |
| --- | --- |

(67)

Oma 26. augusti 2003. aasta kirjaga esitas Belgia reedereid ühendav mittetulundusühing Union Royale des Armateurs Belges (edaspidi “kuninglik ühing”), komisjonile oma märkused ametliku uurimismenetluse aluseks olevate punktide kohta.

| (68) | Kõigepealt toob kuninglik ühing esile asjaolu, et üle 40 000tonnise tonnaažiga laevadele kehtestatud madala maksumäära eesmärgiks on tuua need laevad tagasi ühenduse lipu alla, samas meenutab kuninglik ühing, et nimetatud laevad moodustavad arvuliselt ainult 4,5 % ülemaailmsest laevastikust (1 257 alust ülemaailmse laevastiku 28 155 alusest), kuid seevastu moodustavad need laevad kandevõime osas 34,17 % (253 430 610 tonni 741 600 000 tonnisest ülemaailmse laevastiku täielikust kandevõimest). |
| --- | --- |

(68)

Kõigepealt toob kuninglik ühing esile asjaolu, et üle 40 000tonnise tonnaažiga laevadele kehtestatud madala maksumäära eesmärgiks on tuua need laevad tagasi ühenduse lipu alla, samas meenutab kuninglik ühing, et nimetatud laevad moodustavad arvuliselt ainult 4,5 % ülemaailmsest laevastikust (1 257 alust ülemaailmse laevastiku 28 155 alusest), kuid seevastu moodustavad need laevad kandevõime osas 34,17 % (253 430 610 tonni 741 600 000 tonnisest ülemaailmse laevastiku täielikust kandevõimest).

| (69) | Uuematele laevadele rakendatava soodustuse kohta (50 % vähem kui viie aasta vanustele laevadele ja 25 % laevadele, mille vanus jääb vahemikku 5 kuni 10 aastat), märgib kuninglik ühing, et selle eesmärgiks on soodustada uusi laevastikke, mis sisaldavad ohutumaid ja keskkonnasõbralikumaid laevu. Ühing märgib samuti, et need soodustused võivad kaasa aidata tööjõu püsimisele ja kvaliteedi tõstmisele merelaevandussektoris ning sadamateenistustes ning toetada merelaevanduse alase oskusteabe säilimist Euroopas. |
| --- | --- |

(69)

Uuematele laevadele rakendatava soodustuse kohta (50 % vähem kui viie aasta vanustele laevadele ja 25 % laevadele, mille vanus jääb vahemikku 5 kuni 10 aastat), märgib kuninglik ühing, et selle eesmärgiks on soodustada uusi laevastikke, mis sisaldavad ohutumaid ja keskkonnasõbralikumaid laevu. Ühing märgib samuti, et need soodustused võivad kaasa aidata tööjõu püsimisele ja kvaliteedi tõstmisele merelaevandussektoris ning sadamateenistustes ning toetada merelaevanduse alase oskusteabe säilimist Euroopas.

| (70) | Laevandusettevõtete võimaluse kohta arvata kindla määraga maksust maha oma teiste harude kahjum, rõhutab kuninglik ühing, et selle võimaluse keelamine tooks kaasa osade Belgia ettevõtete diskrimineerimise, sest ettevõtted, mis ei kuulu merelaevandusharu alla, saavad kompenseerida ühe haru majandusaasta kahjumit teatavas harus teiste harude kasumiga, samas kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata tonnaaži põhjal määratletavast kasumist. |
| --- | --- |

(70)

Laevandusettevõtete võimaluse kohta arvata kindla määraga maksust maha oma teiste harude kahjum, rõhutab kuninglik ühing, et selle võimaluse keelamine tooks kaasa osade Belgia ettevõtete diskrimineerimise, sest ettevõtted, mis ei kuulu merelaevandusharu alla, saavad kompenseerida ühe haru majandusaasta kahjumit teatavas harus teiste harude kasumiga, samas kui seda kahjumit ei ole võimalik maha arvata tonnaaži põhjal määratletavast kasumist.

| (71) | Lisas esitatud tegevusvaldkondade loetelu kohta, mille kohta komisjon väljendas kahtlust, märgib kuninglik ühing, et Belgia valitsus lähtus OECD kommentaaridest ning Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt kasutatavatest laevade tonnaaži alusel kehtestavatest maksusüsteemidest. Ühing rõhutab eeskätt, et omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuse osutamise alane tegevus haakub suurepäraselt ühenduse suunistega. |
| --- | --- |

(71)

Lisas esitatud tegevusvaldkondade loetelu kohta, mille kohta komisjon väljendas kahtlust, märgib kuninglik ühing, et Belgia valitsus lähtus OECD kommentaaridest ning Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt kasutatavatest laevade tonnaaži alusel kehtestavatest maksusüsteemidest. Ühing rõhutab eeskätt, et omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuse osutamise alane tegevus haakub suurepäraselt ühenduse suunistega.

| (72) | Laevade kiirendatud amortisatsioonikorra kohta rõhutab kuninglik ühing, et just ühing ise taotles Belgia valitsuselt tema arvates juba asutamislepingu jõustumisest alates olemasoleva maksustamisskeemi õiguslikku kinnitamist, selleks et tugevdada selle korra õiguslikku alust. |
| --- | --- |

(72)

Laevade kiirendatud amortisatsioonikorra kohta rõhutab kuninglik ühing, et just ühing ise taotles Belgia valitsuselt tema arvates juba asutamislepingu jõustumisest alates olemasoleva maksustamisskeemi õiguslikku kinnitamist, selleks et tugevdada selle korra õiguslikku alust.

| (73) | Registreerimistasu vähendamise kohta nendele laevadele hüpoteegi seadmisel, mis ei ole määratud meretranspordiks, märgib kuninglik ühing, et vastavat tasu enamikus teistest liikmesriikides ei ole. Sellise vähendamisega mittenõustumine tähendaks asetada Belgia laevaomanikud ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse. Lisaks sellele rõhutab kuninglik ühing, et nimetatud meede soodustab jõelaevanduse konkurentsitingimuste parandamist. |
| --- | --- |

(73)

Registreerimistasu vähendamise kohta nendele laevadele hüpoteegi seadmisel, mis ei ole määratud meretranspordiks, märgib kuninglik ühing, et vastavat tasu enamikus teistest liikmesriikides ei ole. Sellise vähendamisega mittenõustumine tähendaks asetada Belgia laevaomanikud ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse. Lisaks sellele rõhutab kuninglik ühing, et nimetatud meede soodustab jõelaevanduse konkurentsitingimuste parandamist.

| (74) | Kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite osas rõhutab kuninglik ühing, et ettepanekus sisalduv maksustamiskord nõuab, et vähemalt 75 % laevadest oleks registreeritud Belgia lipu all. Ühing märgib samuti, et on õiglane, et halduritele kohaldatav kindla maksumääraga skeem erineb reederitele kohaldatavast maksustamisskeemist, sest haldurite ja reederite ametid on erinevad ning nende poolt võetavad riskid ei ole samalaadsed. |
| --- | --- |

(74)

Kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite osas rõhutab kuninglik ühing, et ettepanekus sisalduv maksustamiskord nõuab, et vähemalt 75 % laevadest oleks registreeritud Belgia lipu all. Ühing märgib samuti, et on õiglane, et halduritele kohaldatav kindla maksumääraga skeem erineb reederitele kohaldatavast maksustamisskeemist, sest haldurite ja reederite ametid on erinevad ning nende poolt võetavad riskid ei ole samalaadsed.

3.2.   Föderatsiooni Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe märkused

| (75) | Oma 3. juuli 2003. aasta kirjas esitas Saksamaa sadamaettevõtete föderatsioon (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) komisjonile oma märkused. Föderatsioon on seisukohal, et meretranspordile osutatav abi ei tohi kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist puksiiriteenuste sektoris. Föderatsioon rõhutab, et Euroopa erinevate sadamate konkurentsivõimelisus sõltub olulisel määral puksiiriteenuste kuludest. Föderatsioon rõhutab, et konkurentsi areng puksiiriettevõtete vahel ühe sadama piires ning sadamate vahel on soovitatav, sest see toetab erinevate sadamate konkurentsivõime säilitamist. Samas, vaatamata konkurentsi vajalikkusele, peab see konkurents toimuma sarnastes konkurentsitingimustes. |
| --- | --- |

(75)

Oma 3. juuli 2003. aasta kirjas esitas Saksamaa sadamaettevõtete föderatsioon (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) komisjonile oma märkused. Föderatsioon on seisukohal, et meretranspordile osutatav abi ei tohi kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist puksiiriteenuste sektoris. Föderatsioon rõhutab, et Euroopa erinevate sadamate konkurentsivõimelisus sõltub olulisel määral puksiiriteenuste kuludest. Föderatsioon rõhutab, et konkurentsi areng puksiiriettevõtete vahel ühe sadama piires ning sadamate vahel on soovitatav, sest see toetab erinevate sadamate konkurentsivõime säilitamist. Samas, vaatamata konkurentsi vajalikkusele, peab see konkurents toimuma sarnastes konkurentsitingimustes.

| (76) | Föderatsioon kahetseb, et kindla maksumääraga skeem laieneb Belgia puksiiriettevõtetele. Üldises plaanis on ta seisukohal, et töötasudele rakendatavad soodustused, mis laienevad puksiiriettevõtetele, ei ole kokkusobivad ühenduse suunistega. Kokkuvõttes nõuab föderatsioon, et kõik puksiiriteenuste sektorile suunatud abimeetmed kuulutataks ühisturuga kokkusobimatuteks. |
| --- | --- |

(76)

Föderatsioon kahetseb, et kindla maksumääraga skeem laieneb Belgia puksiiriettevõtetele. Üldises plaanis on ta seisukohal, et töötasudele rakendatavad soodustused, mis laienevad puksiiriettevõtetele, ei ole kokkusobivad ühenduse suunistega. Kokkuvõttes nõuab föderatsioon, et kõik puksiiriteenuste sektorile suunatud abimeetmed kuulutataks ühisturuga kokkusobimatuteks.

3.3.   Kaubanduskoja Handelskammer Hamburg märkused

| (77) | Oma 18. juuli 2003. aasta kirjas esitas Hamburgi kaubanduskoda (Handelskammer Hamburg) komisjonile oma märkused Hamburgi majanduskogukonna ja ettevõtete esindajana. |
| --- | --- |

(77)

Oma 18. juuli 2003. aasta kirjas esitas Hamburgi kaubanduskoda (Handelskammer Hamburg) komisjonile oma märkused Hamburgi majanduskogukonna ja ettevõtete esindajana.

| (78) | Kaubanduskoda väljendas kartust, et Belgia kehtestatud tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem moonutab konkurentsi mitte üksnes puksiiriettevõtete, vaid ka Põhja-Euroopa sadamate vahel. Kaubanduskoda on seisukohal, et ühenduse suunised ei peaks laienema laevandusele sisevetes ning meresadamates ja nende ümbruses. Seetõttu nõuab kaubanduskoda, et ametlik uurimismenetlus laieneks ka kõnealuse maksustamiskorra kohaldamisele puksiiriteenuste sektorile. |
| --- | --- |

(78)

Kaubanduskoda väljendas kartust, et Belgia kehtestatud tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem moonutab konkurentsi mitte üksnes puksiiriettevõtete, vaid ka Põhja-Euroopa sadamate vahel. Kaubanduskoda on seisukohal, et ühenduse suunised ei peaks laienema laevandusele sisevetes ning meresadamates ja nende ümbruses. Seetõttu nõuab kaubanduskoda, et ametlik uurimismenetlus laieneks ka kõnealuse maksustamiskorra kohaldamisele puksiiriteenuste sektorile.

3.4.   Ettevõtte Bugsier märkused

| (79) | Oma 2. juuni 2003. aasta kirjas esitas ettevõte Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH komisjonile oma märkused kui asjast huvitatud osapool. Ettevõte nõuab, et komisjon võtaks otsustamisel arvesse ettevõtte poolt komisjonile ajavahemikul 2000–2003 saadetud kirju. Eeskätt leiab ettevõte, et programmseaduses sätestatud tingimused puksiiriteenuste kohta, eeskätt kriteerium “merel laeva registreerimistunnistuse alusel”, ei ole piisavad selleks, et vältida ühendusesisese konkurentsi moonutamist sadamapuksiiriteenuste valdkonnas ning nõuab komisjonilt ametliku uurimismenetluse laiendamist ka programmseaduse sellele aspektile. |
| --- | --- |

(79)

Oma 2. juuni 2003. aasta kirjas esitas ettevõte Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH komisjonile oma märkused kui asjast huvitatud osapool. Ettevõte nõuab, et komisjon võtaks otsustamisel arvesse ettevõtte poolt komisjonile ajavahemikul 2000–2003 saadetud kirju. Eeskätt leiab ettevõte, et programmseaduses sätestatud tingimused puksiiriteenuste kohta, eeskätt kriteerium “merel laeva registreerimistunnistuse alusel”, ei ole piisavad selleks, et vältida ühendusesisese konkurentsi moonutamist sadamapuksiiriteenuste valdkonnas ning nõuab komisjonilt ametliku uurimismenetluse laiendamist ka programmseaduse sellele aspektile.

4.   BELGIA KOMMENTAARID

| (80) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõikele 2 saatis komisjon Belgia ametiasutustele kommenteerimiseks järgmised dokumendid:






  — | 7. augusti 2003. aasta kirjas Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe esitatud märkused; |
| --- | --- | --- |

(80)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõikele 2 saatis komisjon Belgia ametiasutustele kommenteerimiseks järgmised dokumendid:

—

7. augusti 2003. aasta kirjas Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe esitatud märkused;

| — | 7. augusti 2003. aasta kirjas Handelskammer Hamburg'i esitatud märkused; |
| --- | --- |

—

7. augusti 2003. aasta kirjas Handelskammer Hamburg'i esitatud märkused;

| — | 7. augusti 2003. aasta kirjas ettevõtte Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH esitatud märkused; |
| --- | --- |

—

7. augusti 2003. aasta kirjas ettevõtte Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH esitatud märkused;

| — | 17. septembri 2003. aasta kirjas ühingu Union Royale des Armateurs Belges esitatud märkused. |
| --- | --- |

—

17. septembri 2003. aasta kirjas ühingu Union Royale des Armateurs Belges esitatud märkused.

| (81) | Komisjon ei ole Belgia ametiasutustelt saanud edastatud märkuste kohta kommentaare. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon ei ole Belgia ametiasutustelt saanud edastatud märkuste kohta kommentaare.

| (82) | Oma 7. mai 2003. aasta kirjaga esitasid Belgia ametiasutused komisjonile oma kommentaarid komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus mõningate meretranspordi valdkonnas rakendatavate maksualaste meetmete teatavate aspektide kohta. |
| --- | --- |

(82)

Oma 7. mai 2003. aasta kirjaga esitasid Belgia ametiasutused komisjonile oma kommentaarid komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuse kohta algatada ametlik uurimismenetlus mõningate meretranspordi valdkonnas rakendatavate maksualaste meetmete teatavate aspektide kohta.

4.1.   Reederitele kohaldatav kindla maksumääraga skeem

4.1.1.   Kindla maksumääraga skeemiga kehtestatav madal maksumäär laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni (23)

| (83) | Oma 19. märtsi 2003. aasta otsusega soovib komisjon välja selgitada, kas vaatamata sellele, et komisjoni suunised meretranspordi alal antava abi kohta (24) ei keela põhimõtteliselt maksumäära 0,05 eurot iga 100 tonni kohta üle 40 000tonnise tonnaaži korral, võib selline maksustamisskeem kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist. Ükski varem komisjoni poolt kinnitatud kindla maksumääraga skeem ei ole sisaldanud nii soodsaid tingimusi laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni. Lisaks sellele, nagu nähtub tabelist 1, on komisjon püüdnud hoida erinevate varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemide maksumäärasid suhteliselt kitsas vahemikus, selleks et vältida erinevate maksustamisskeemide suurt lahknevust ühenduse piires. |
| --- | --- |

(83)

Oma 19. märtsi 2003. aasta otsusega soovib komisjon välja selgitada, kas vaatamata sellele, et komisjoni suunised meretranspordi alal antava abi kohta (24) ei keela põhimõtteliselt maksumäära 0,05 eurot iga 100 tonni kohta üle 40 000tonnise tonnaaži korral, võib selline maksustamisskeem kaasa tuua ühendusesisese konkurentsi moonutamist. Ükski varem komisjoni poolt kinnitatud kindla maksumääraga skeem ei ole sisaldanud nii soodsaid tingimusi laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni. Lisaks sellele, nagu nähtub tabelist 1, on komisjon püüdnud hoida erinevate varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemide maksumäärasid suhteliselt kitsas vahemikus, selleks et vältida erinevate maksustamisskeemide suurt lahknevust ühenduse piires.

| (84) | Belgia rõhutab, et see maksumäär ei ole iseenesest vastuoluline ühenduse suunistega. Sealjuures märgivad Belgia ametiasutused, et nimetatud meetme eesmärgiks ei ole tekitada ühendusesisese konkurentsi moonutamist, vaid soodustada Belgia kontrolli all olevate üle 40 000tonnise tonnaažiga laevade tagasitulekut Belgia lipu alla. |
| --- | --- |

(84)

Belgia rõhutab, et see maksumäär ei ole iseenesest vastuoluline ühenduse suunistega. Sealjuures märgivad Belgia ametiasutused, et nimetatud meetme eesmärgiks ei ole tekitada ühendusesisese konkurentsi moonutamist, vaid soodustada Belgia kontrolli all olevate üle 40 000tonnise tonnaažiga laevade tagasitulekut Belgia lipu alla.

| (85) | Belgia ametiasutused meenutavad, et üle 40 000tonnise tonnaažiga laevad moodustavad arvuliselt ülemaailmsest laevastikust ainult 4,5 %, tegemist on 1 257 alusega. Neist laevadest on ainult 143, seega 11,38 % registreeritud ühenduse riikides. Neist viimastest on enamik (108 laeva ehk 75,52 % üle 40 000tonnise tonnaažiga laevastikust Euroopas) registreeritud Kreekas. Võttes arvesse nimetatud laevade piiratud arvu, eeldavad Belgia ametiasutused, et teised liikmesriigid ei ole siiani kehtestanud seda tüüpi laevade jaoks konkreetseid meetmeid. |
| --- | --- |

(85)

Belgia ametiasutused meenutavad, et üle 40 000tonnise tonnaažiga laevad moodustavad arvuliselt ülemaailmsest laevastikust ainult 4,5 %, tegemist on 1 257 alusega. Neist laevadest on ainult 143, seega 11,38 % registreeritud ühenduse riikides. Neist viimastest on enamik (108 laeva ehk 75,52 % üle 40 000tonnise tonnaažiga laevastikust Euroopas) registreeritud Kreekas. Võttes arvesse nimetatud laevade piiratud arvu, eeldavad Belgia ametiasutused, et teised liikmesriigid ei ole siiani kehtestanud seda tüüpi laevade jaoks konkreetseid meetmeid.

| (86) | Samas soovis Belgia suuremahulisi laevu tuua oma lipu alla, pakkudes välja maksumäära, mis arvestab muuhulgas ka just nende laevade eripäradega. Belgia ametiasutused märgivad, et isegi pärast Belgia ettepanekus sisalduva kindla maksumääraga skeemi kehtestamist ületab maksude tase 2 või isegi 2,5 korda teatavate mugavuslippe võimaldavate riikide omi või sellistes riikides nagu Malta ja Küpros tasutavate maksude taset. Nende viimaste riikide kohta rõhutavad Belgia ametiasutused, et pigem toob konkurentsi moonutamist kaasa nende riikide liitumine Euroopa Liiduga, kui Belgia poolt suure tonnaažiga laevade suhtes kindla maksumääraga skeemi kehtestamine. |
| --- | --- |

(86)

Samas soovis Belgia suuremahulisi laevu tuua oma lipu alla, pakkudes välja maksumäära, mis arvestab muuhulgas ka just nende laevade eripäradega. Belgia ametiasutused märgivad, et isegi pärast Belgia ettepanekus sisalduva kindla maksumääraga skeemi kehtestamist ületab maksude tase 2 või isegi 2,5 korda teatavate mugavuslippe võimaldavate riikide omi või sellistes riikides nagu Malta ja Küpros tasutavate maksude taset. Nende viimaste riikide kohta rõhutavad Belgia ametiasutused, et pigem toob konkurentsi moonutamist kaasa nende riikide liitumine Euroopa Liiduga, kui Belgia poolt suure tonnaažiga laevade suhtes kindla maksumääraga skeemi kehtestamine.

| (87) | Belgia ametiasutuste arvates ei takista asjaolu, et teised liikmesriigid ei ole näidanud suure tonnaažiga laevade vastu üles konkreetset huvi, mis on tingitud tõenäoliselt sellest, et nendes liikmesriikides on asjassepuutuvate laevade arv väga väike või puuduvad sellised laevad üldse, Belgial rakendamast kõnealuses valdkonnas teistsugust poliitikat. |
| --- | --- |

(87)

Belgia ametiasutuste arvates ei takista asjaolu, et teised liikmesriigid ei ole näidanud suure tonnaažiga laevade vastu üles konkreetset huvi, mis on tingitud tõenäoliselt sellest, et nendes liikmesriikides on asjassepuutuvate laevade arv väga väike või puuduvad sellised laevad üldse, Belgial rakendamast kõnealuses valdkonnas teistsugust poliitikat.

| (88) | Lõpuks viitavad Belgia ametiasutused ühenduse suunistele, mille punkti 3.1 lõigus 2, on öeldud, et “parimaks lahenduseks oleks luua tingimused, mis võimaldavad reederitel tõhusalt konkureerida mugavuslippudega”. |
| --- | --- |

(88)

Lõpuks viitavad Belgia ametiasutused ühenduse suunistele, mille punkti 3.1 lõigus 2, on öeldud, et “parimaks lahenduseks oleks luua tingimused, mis võimaldavad reederitel tõhusalt konkureerida mugavuslippudega”.

4.1.2.   Teatavate transporditegevusega otseselt mitteseotud tegevusalade hõlmamine kindla maksumääraga skeemi rakendamisse

| (89) | Kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusalade nimekirja koostamisel, mis edastati komisjonile 5. detsembri 2002. aasta vastuses, lähtus Belgia järgmistest asjaoludest:






  — | OECD kommentaarid tulu- ja kapitali maksustamise kokkuleppe näidisele – eeskätt kommentaar, mis käsitleb artiklit 8: “mere- ja õhunavigatsioon”; |
| --- | --- | --- |

(89)

Kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusalade nimekirja koostamisel, mis edastati komisjonile 5. detsembri 2002. aasta vastuses, lähtus Belgia järgmistest asjaoludest:

—

OECD kommentaarid tulu- ja kapitali maksustamise kokkuleppe näidisele – eeskätt kommentaar, mis käsitleb artiklit 8: “mere- ja õhunavigatsioon”;

| — | Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt kasutatavad laevade tonnaaži alusel kehtestatavad maksuskeemid, mis kinnitati komisjoni poolt 20. märtsi 1996. aasta ja 2. augusti 2000. aasta otsustega. |
| --- | --- |

—

Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt kasutatavad laevade tonnaaži alusel kehtestatavad maksuskeemid, mis kinnitati komisjoni poolt 20. märtsi 1996. aasta ja 2. augusti 2000. aasta otsustega.

| (90) | Võttes arvesse, et kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusalade nimekiri tugines teatavatel olemasolevatel maksustamisskeemidel, leiavad Belgia ametiasutused, et komisjon peaks nende ettepanekute suhtes üles näitama samasugust suhtumist kui teiste liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

(90)

Võttes arvesse, et kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevusalade nimekiri tugines teatavatel olemasolevatel maksustamisskeemidel, leiavad Belgia ametiasutused, et komisjon peaks nende ettepanekute suhtes üles näitama samasugust suhtumist kui teiste liikmesriikide puhul.

| (91) | Belgia ametiasutused täpsustavad, et ettepanekus käsitletavad lisategevused ja ajutised tegevused, mida ettevõte rakendab selleks, et täiel määral ära kasutada oma töötajaskonna potentsiaal ning ettevõtte põhitegevuseks ette nähtud vahendid, kusjuures nende tegevuste maht jääb ettevõtte põhitegevusega võrreldes minimaalseks, on inspireeritud Ühendkuningriigi tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga skeemist (25). |
| --- | --- |

(91)

Belgia ametiasutused täpsustavad, et ettepanekus käsitletavad lisategevused ja ajutised tegevused, mida ettevõte rakendab selleks, et täiel määral ära kasutada oma töötajaskonna potentsiaal ning ettevõtte põhitegevuseks ette nähtud vahendid, kusjuures nende tegevuste maht jääb ettevõtte põhitegevusega võrreldes minimaalseks, on inspireeritud Ühendkuningriigi tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga skeemist (25).

| (92) | Ettepaneku selle osa kohta, mis puudutab pardal tarbimiseks mittemääratud kaupade müüki, nagu luksuskaubad ning meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste osutamist, nagu kihlveod, lauamängud ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, väidavad Belgia ametiasutused, et meetme kirjeldus on samuti inspireeritud Ühendkuningriigi tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga skeemist. |
| --- | --- |

(92)

Ettepaneku selle osa kohta, mis puudutab pardal tarbimiseks mittemääratud kaupade müüki, nagu luksuskaubad ning meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste osutamist, nagu kihlveod, lauamängud ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, väidavad Belgia ametiasutused, et meetme kirjeldus on samuti inspireeritud Ühendkuningriigi tonnaažil põhinevast kindla maksumääraga skeemist.

| (93) | Reklaami ja turustamise osas rõhutavad Belgia ametiasutused, et OECD maksustamise kokkuleppe näidise kommentaari punktides 7 ja 8 loetakse reklaam ja turustamine laevade otsese ekspluatatsiooniga seotud lisategevuste hulka (26). |
| --- | --- |

(93)

Reklaami ja turustamise osas rõhutavad Belgia ametiasutused, et OECD maksustamise kokkuleppe näidise kommentaari punktides 7 ja 8 loetakse reklaam ja turustamine laevade otsese ekspluatatsiooniga seotud lisategevuste hulka (26).

| (94) | Tulude osas, mis tulenevad käibekapitali lühiajalisest investeerimisest, omaenda laevadele suunatud laevamaakleri teenuse osutamisest (27) ja käibevara, nagu halduskinnisvara ja laevade laadimiseks ja lossimiseks kasutatavad vahendid, võõrandamisest, tuginevad Belgia ametiasutused seletuskirjal (28), mis käsitleb Madalmaade tonnaažil põhinevat kindla maksumääraga skeemi (29). |
| --- | --- |

(94)

Tulude osas, mis tulenevad käibekapitali lühiajalisest investeerimisest, omaenda laevadele suunatud laevamaakleri teenuse osutamisest (27) ja käibevara, nagu halduskinnisvara ja laevade laadimiseks ja lossimiseks kasutatavad vahendid, võõrandamisest, tuginevad Belgia ametiasutused seletuskirjal (28), mis käsitleb Madalmaade tonnaažil põhinevat kindla maksumääraga skeemi (29).

4.1.3.   Sätted, mis on suunatud tonnaažil põhineva kindla maksumääraga skeemi abil teiste harude sellise kahjumi katmise lubamist, mida ei ole võimalik katta ettevõtte mõne teise haru kasumist

| (95) | Belgia maksuõigus sätestab ettevõttemaksu osas, et ettevõtted on maksukohuslased kasumi kogusumma ulatuses. See eeldab võimalust omavahel kompenseerida ettevõtte kõikide harude ja/või asutuste kasumit ja kahjumit sama maksusaasta jooksul. |
| --- | --- |

(95)

Belgia maksuõigus sätestab ettevõttemaksu osas, et ettevõtted on maksukohuslased kasumi kogusumma ulatuses. See eeldab võimalust omavahel kompenseerida ettevõtte kõikide harude ja/või asutuste kasumit ja kahjumit sama maksusaasta jooksul.

| (96) | Belgia ametiasutused meenutavad, et kindla maksumääraga skeemi alusel ei määratleta mitte tonnaažil põhinevat kindlasummalist maksu, vaid merelaevandusest tulenevaid maksustatavat kasumit. |
| --- | --- |

(96)

Belgia ametiasutused meenutavad, et kindla maksumääraga skeemi alusel ei määratleta mitte tonnaažil põhinevat kindlasummalist maksu, vaid merelaevandusest tulenevaid maksustatavat kasumit.

| (97) | Lisaks sellele leiavad Belgia ametiasutused, et komisjoni väljendatud seisukoht viib diskrimineerimisele Belgia ettevõtete vahel, kuivõrd ettevõtted, millel ei ole merelaevandusharu, võivad teatavate harude aasta kahjumit kompenseerida teiste harude kasumiga, kuid seda kahjumit ei ole võimalik kompenseerida tonnaaži põhjal määratletud kasumiga. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks sellele leiavad Belgia ametiasutused, et komisjoni väljendatud seisukoht viib diskrimineerimisele Belgia ettevõtete vahel, kuivõrd ettevõtted, millel ei ole merelaevandusharu, võivad teatavate harude aasta kahjumit kompenseerida teiste harude kasumiga, kuid seda kahjumit ei ole võimalik kompenseerida tonnaaži põhjal määratletud kasumiga.

4.1.4.   50 %ne soodustus laevadele, mille vanus on vähem kui viis aastat ja 25 %ne soodustus laevadele, mille vanus on vahemikus 5 aastat kuni 10 aastat

| (98) | Belgia ametiasutused rõhutavad, et ühenduse suunised ei kehtesta mingeid eeskirju maksumäärade kohta, mida liikmesriikidel on lubatud kehtestada kindla maksumääraga skeemi raames ega ka võimaluse kohta kehtestada soodustusi uuematele laevadele. Asjaolu, et varem kinnitatud kindla maksumääraga skeemide raames selliseid soodustusi ei ole kehtestatud, ei saa Belgia ametiasutuste arvates takistada Belgial sellist soodustust kehtestada. |
| --- | --- |

(98)

Belgia ametiasutused rõhutavad, et ühenduse suunised ei kehtesta mingeid eeskirju maksumäärade kohta, mida liikmesriikidel on lubatud kehtestada kindla maksumääraga skeemi raames ega ka võimaluse kohta kehtestada soodustusi uuematele laevadele. Asjaolu, et varem kinnitatud kindla maksumääraga skeemide raames selliseid soodustusi ei ole kehtestatud, ei saa Belgia ametiasutuste arvates takistada Belgial sellist soodustust kehtestada.

| (99) | Komisjon märgib oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses, et talle on kogemuse põhjal teada, et vanematel laevadel on suurem soodumus olla registreeritud mugavuslipu all. Belgia ametiasutused kinnitavad, et need väited on alusetud ega vasta tegelikkusele, viidates väljavõttele 2002. aasta aruandest “Review of Maritime Transport” (30), mille nad lisasid oma 7. mai 2003. aasta kirjale. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märgib oma 19. märtsi 2003. aasta otsuses, et talle on kogemuse põhjal teada, et vanematel laevadel on suurem soodumus olla registreeritud mugavuslipu all. Belgia ametiasutused kinnitavad, et need väited on alusetud ega vasta tegelikkusele, viidates väljavõttele 2002. aasta aruandest “Review of Maritime Transport” (30), mille nad lisasid oma 7. mai 2003. aasta kirjale.

4.2.   Väljaspool kindla maksumääraga skeemi reederitele suunatud meetmed

4.2.1.   Kiirendatud amortisatsiooni kord

| (100) | Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele pärineb kiirendatud amortisatsioonikord juba 1951. aastast ning on läbinud juba mitmeid muudatusi, millest viimane tehti 1996. aastal. Seega pärineb nimetatud kord juba asutamislepingu allakirjutamisele eelnevast ajast. 2. augusti 2002 programmseaduse abil kirjutati see kord õigusakti sisse, eesmärgiga tugevdada selle korra õiguslikku alust. |
| --- | --- |

(100)

Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele pärineb kiirendatud amortisatsioonikord juba 1951. aastast ning on läbinud juba mitmeid muudatusi, millest viimane tehti 1996. aastal. Seega pärineb nimetatud kord juba asutamislepingu allakirjutamisele eelnevast ajast. 2. augusti 2002 programmseaduse abil kirjutati see kord õigusakti sisse, eesmärgiga tugevdada selle korra õiguslikku alust.

| (101) | Belgia ametiasutused esitasid komisjonile teatavat tõendavat teavet, mis näitab, et kõnealune kord oli olemas juba enne asutamislepingu jõustumist 1. jaanuaril 1958. Belgia ametiasutused esitasid oma 7. mai 2003. aasta kirja lisas rahandusministeeriumi 24. augusti 1951. aasta sise-eeskirja, milles määratletakse laevade spetsiifilise amortisatsioonikorra rakendamise tingimused ning rahandusministeeriumi 13. jaanuari 1967. aasta kirja reederite üldisele ametiühingule, milles teatatakse, et nimetatud korda kohaldatakse endiselt. |
| --- | --- |

(101)

Belgia ametiasutused esitasid komisjonile teatavat tõendavat teavet, mis näitab, et kõnealune kord oli olemas juba enne asutamislepingu jõustumist 1. jaanuaril 1958. Belgia ametiasutused esitasid oma 7. mai 2003. aasta kirja lisas rahandusministeeriumi 24. augusti 1951. aasta sise-eeskirja, milles määratletakse laevade spetsiifilise amortisatsioonikorra rakendamise tingimused ning rahandusministeeriumi 13. jaanuari 1967. aasta kirja reederite üldisele ametiühingule, milles teatatakse, et nimetatud korda kohaldatakse endiselt.

4.2.2.   Meretranspordiks mittemääratud laevade hüpoteekide registreerimistasude vähendamine

| (102) | Maksusoodustusi on võimalik rakendada üldkorras, eeldusel, et nende kohaldamine on piiratud meretranspordi alaste tegevustega. Belgia ametiasutused on seisukohal, et registreerimistasude vähendamine meretranspordiga seotud laevade korral on kokkusobiv ühenduse suuniste punktiga 3.1, kui nimetatud meede on käsitletav abina asutamislepingu tähenduses. |
| --- | --- |

(102)

Maksusoodustusi on võimalik rakendada üldkorras, eeldusel, et nende kohaldamine on piiratud meretranspordi alaste tegevustega. Belgia ametiasutused on seisukohal, et registreerimistasude vähendamine meretranspordiga seotud laevade korral on kokkusobiv ühenduse suuniste punktiga 3.1, kui nimetatud meede on käsitletav abina asutamislepingu tähenduses.

| (103) | Belgia ametiasutused väitsid, et nimetatud meetme sisseviimine oli põhiliselt tingitud samalaadsete maksude puudumisest laevade hüpoteekide registreerimisel Madalmaades ja Luksemburgi Suurhertsogiriigis. Belgia ametiasutuste väidete kohaselt asetab sellise maksu puudumine kahes Belgia naaberriigis Belgia laevastiku konkurentsitingimuste seisukohalt ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(103)

Belgia ametiasutused väitsid, et nimetatud meetme sisseviimine oli põhiliselt tingitud samalaadsete maksude puudumisest laevade hüpoteekide registreerimisel Madalmaades ja Luksemburgi Suurhertsogiriigis. Belgia ametiasutuste väidete kohaselt asetab sellise maksu puudumine kahes Belgia naaberriigis Belgia laevastiku konkurentsitingimuste seisukohalt ebasoodsasse olukorda.

4.2.3.   Kolmanda isiku nimel tegutsevatele halduritele kohaldatav kord (31)

| (104) | Vastuseks komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuses esitatud seisukohtadele väidavad Belgia ametiasutused, viidates programmseaduse eelnõu seletuskirjale, et kindla maksumääraga skeem kehtestati selleks, et suurendada laevade tehnilise haldamise konkurentsivõimelisust ja selleks, et moodustada laevade meeskonnad halduslepingu alusel. Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele on nimetatud tegevuste alal olemas suur turg, millel Belgia hõlmab siiani vaid väga piiratud osa. |
| --- | --- |

(104)

Vastuseks komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuses esitatud seisukohtadele väidavad Belgia ametiasutused, viidates programmseaduse eelnõu seletuskirjale, et kindla maksumääraga skeem kehtestati selleks, et suurendada laevade tehnilise haldamise konkurentsivõimelisust ja selleks, et moodustada laevade meeskonnad halduslepingu alusel. Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele on nimetatud tegevuste alal olemas suur turg, millel Belgia hõlmab siiani vaid väga piiratud osa.

| (105) | Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele mainitakse ühenduse suunistes selgesõnaliselt, et lisategevused (nagu laevade haldamine) on ümber paiknemas kolmandatesse riikidesse (punkt 1.2, lõik 5), mille tulemuseks on veelgi suurem töökohtade kaotus nii merel kui ka maismaal. Programmseadusega nähakse ette, et vähemalt 75 % haldusalustest laevadest on registreeritud Belgia laevaregistris. Belgia ametiasutused märgivad, et sellist tingimust ei ole esitatud meretranspordikompaniidele suunatud kindla maksumääraga skeemi puhul. Halduritele suunatud maksustamisskeemi kohaldamiseks ei või haldurid tegeleda teiste tegevusvaldkondadega peale laevade haldamise. |
| --- | --- |

(105)

Vastavalt Belgia ametiasutuste väidetele mainitakse ühenduse suunistes selgesõnaliselt, et lisategevused (nagu laevade haldamine) on ümber paiknemas kolmandatesse riikidesse (punkt 1.2, lõik 5), mille tulemuseks on veelgi suurem töökohtade kaotus nii merel kui ka maismaal. Programmseadusega nähakse ette, et vähemalt 75 % haldusalustest laevadest on registreeritud Belgia laevaregistris. Belgia ametiasutused märgivad, et sellist tingimust ei ole esitatud meretranspordikompaniidele suunatud kindla maksumääraga skeemi puhul. Halduritele suunatud maksustamisskeemi kohaldamiseks ei või haldurid tegeleda teiste tegevusvaldkondadega peale laevade haldamise.

| (106) | Lisaks sellele tunnistavad Belgia ametiasutused, et sama laeva võib kindla maksumääraga skeemi määratlemiseks vaadelda kahest seisukohast – reederi seisukohast ja halduri seisukohast. Kuivõrd tegemist on õiguslikult eraldiseisvate isikutega, kelle tegevusalad on erinevad, peavad Belgia ametiasutused õigustatuks, et sel juhul määratletakse ja maksustatakse ka tulusid eraldi. Belgia ametiasutuste seisukoha kohaselt on erinevate maksumäärade rakendamine põhjendatud järgmise tõdemuse valguses – erinevad tegevused annavad alust erinevate tasustamismäärade rakendamiseks. |
| --- | --- |

(106)

Lisaks sellele tunnistavad Belgia ametiasutused, et sama laeva võib kindla maksumääraga skeemi määratlemiseks vaadelda kahest seisukohast – reederi seisukohast ja halduri seisukohast. Kuivõrd tegemist on õiguslikult eraldiseisvate isikutega, kelle tegevusalad on erinevad, peavad Belgia ametiasutused õigustatuks, et sel juhul määratletakse ja maksustatakse ka tulusid eraldi. Belgia ametiasutuste seisukoha kohaselt on erinevate maksumäärade rakendamine põhjendatud järgmise tõdemuse valguses – erinevad tegevused annavad alust erinevate tasustamismäärade rakendamiseks.

5.   HINNANG ABIMEETMELE

5.1.   Määratlemine, kas tegemist on abiga EÜ asutamislepingu tähenduses

| (107) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1, on igasugune liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(107)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1, on igasugune liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (108) | Tonnaažil põhineva kindla maksumääraga skeemi kaudu kavatsevad Belgia ametiasutused anda riigi ressurssidest soodustusi teatavatele ettevõtetele. Sellised toetused ähvardavad kahjustada konkurentsi ning võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Ülalnimetatud põhjustel tuleb ametliku uurimismenetluse objektiks olevaid erinevaid kõnealuseid küsimusi vaadelda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Tonnaažil põhineva kindla maksumääraga skeemi kaudu kavatsevad Belgia ametiasutused anda riigi ressurssidest soodustusi teatavatele ettevõtetele. Sellised toetused ähvardavad kahjustada konkurentsi ning võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Ülalnimetatud põhjustel tuleb ametliku uurimismenetluse objektiks olevaid erinevaid kõnealuseid küsimusi vaadelda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (109) | Laevade kiirendatud amortisatsiooni kord, mis hõlmab Belgia 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklitega 61 kuni 64 võrreldes veelgi soodsamaid amortiseerimistingimusi, on selektiivne selles mõttes, et see kord laieneb ainult ühele piiratud varade liigile. Meetme näol on kindlalt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(109)

Laevade kiirendatud amortisatsiooni kord, mis hõlmab Belgia 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklitega 61 kuni 64 võrreldes veelgi soodsamaid amortiseerimistingimusi, on selektiivne selles mõttes, et see kord laieneb ainult ühele piiratud varade liigile. Meetme näol on kindlalt tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (110) | Järgnevalt tuleb kontrollida, kas registreerimistasu näol laevadele ja väikelaevadele hüpoteegi seadmisel on tegemist abiga. Belgia ametiasutused ei ole esitanud andmeid, mis võimaldaksid tõestada, et selline registreerimistasu on ühenduse piires midagi ainulaadset või et teistes liikmesriikides ei ole laevale hüpoteegi seadmisel kehtestatud samalaadseid tasusid. |
| --- | --- |

(110)

Järgnevalt tuleb kontrollida, kas registreerimistasu näol laevadele ja väikelaevadele hüpoteegi seadmisel on tegemist abiga. Belgia ametiasutused ei ole esitanud andmeid, mis võimaldaksid tõestada, et selline registreerimistasu on ühenduse piires midagi ainulaadset või et teistes liikmesriikides ei ole laevale hüpoteegi seadmisel kehtestatud samalaadseid tasusid.

| (111) | Lisaks sellele märgib komisjon, et nimetatud registreerimistasu makstakse kinnisvarale seatavate hüpoteekide korral ning et kõnealune maksustamisskeem ei ole piiratud meretranspordiks või sisevetel kurseerimiseks määratud laevadega. Komisjon märgib, et hüpoteekide registreerimistasude üldise loogika kohaselt peaks registreerimistasu suurus olema proportsionaalne hüpoteegi suurusega, sõltumata sellest, mis liiki varadele hüpoteek seatakse. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks sellele märgib komisjon, et nimetatud registreerimistasu makstakse kinnisvarale seatavate hüpoteekide korral ning et kõnealune maksustamisskeem ei ole piiratud meretranspordiks või sisevetel kurseerimiseks määratud laevadega. Komisjon märgib, et hüpoteekide registreerimistasude üldise loogika kohaselt peaks registreerimistasu suurus olema proportsionaalne hüpoteegi suurusega, sõltumata sellest, mis liiki varadele hüpoteek seatakse.

| (112) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et selle tasu kaotamise või oluline vähendamise näol üksnes osa asjaomaste sektorite puhul on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd kehtiv kord jääb kestma hüpoteegiregistriga seotud ülejäänud tegevusalade jaoks. Lisaks sellele rakendatakse meedet üksnes üht liiki varade puhul, teiste vara liikide puhul peale laevade sellist registreerimistasu vähendamist ei võimaldata. Seega ei ole seda meedet võimalik vaadelda üldotstarbelise meetmena. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et selle tasu kaotamise või oluline vähendamise näol üksnes osa asjaomaste sektorite puhul on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd kehtiv kord jääb kestma hüpoteegiregistriga seotud ülejäänud tegevusalade jaoks. Lisaks sellele rakendatakse meedet üksnes üht liiki varade puhul, teiste vara liikide puhul peale laevade sellist registreerimistasu vähendamist ei võimaldata. Seega ei ole seda meedet võimalik vaadelda üldotstarbelise meetmena.

| (113) | Mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid, samuti aga ka reederitele kohaldatavat kindla maksumääraga skeemi, siis ka nende puhul on tegemist abimeetmetega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid, samuti aga ka reederitele kohaldatavat kindla maksumääraga skeemi, siis ka nende puhul on tegemist abimeetmetega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (114) | Sealjuures meenutab komisjon, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabina käsitletavate abimeetmete iseloomu kinnitati 19. märtsi 2003. aasta otsuses. Belgia ametiasutused ei ole sealjuures vaidlustanud seda hinnangut oma kommentaarides, mida nad selle otsuse kohta on andnud. |
| --- | --- |

(114)

Sealjuures meenutab komisjon, et asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabina käsitletavate abimeetmete iseloomu kinnitati 19. märtsi 2003. aasta otsuses. Belgia ametiasutused ei ole sealjuures vaidlustanud seda hinnangut oma kommentaarides, mida nad selle otsuse kohta on andnud.

| (115) | Üldises plaanis leiab komisjon, et ametlikule uurimismenetlusele allutatud abimeetmed on ebaseaduslikud ka selles osas, et pärast 7. mai 2003. aasta kuningliku dekreedi väljakuulutamist ei ole enam õiguslikku ega halduslikku takistust nende meetmete rakendamiseks. Komisjon avaldab kahetsust, et Belgia viis nimetatud meetmed ellu ilma komisjonipoolse heakskiiduta. |
| --- | --- |

(115)

Üldises plaanis leiab komisjon, et ametlikule uurimismenetlusele allutatud abimeetmed on ebaseaduslikud ka selles osas, et pärast 7. mai 2003. aasta kuningliku dekreedi väljakuulutamist ei ole enam õiguslikku ega halduslikku takistust nende meetmete rakendamiseks. Komisjon avaldab kahetsust, et Belgia viis nimetatud meetmed ellu ilma komisjonipoolse heakskiiduta.

5.2.   Õiguslik alus

| (116) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon käsitleb asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c antud küsimuses rakendatava asjaomase õigusliku alusena. |
| --- | --- |

(116)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Komisjon käsitleb asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c antud küsimuses rakendatava asjaomase õigusliku alusena.

| (117) | Merelaevanduse sektoris rakendatavaid abimeetmeid tuleb eeskätt vaadelda ühenduse suuniste seisukohalt seoses riigiabiga meretranspordi valdkonnas. Nende ühenduse suunistega määratletakse riigiabi süsteemid, mida on võimalik rakendada ühenduse merelaevandussektori huvide toetamiseks üldistel eesmärkidel, nagu:






  — | ühenduse töökohtade säilitamine (samaaegselt nii merel kui maismaal); |
| --- | --- | --- |

(117)

Merelaevanduse sektoris rakendatavaid abimeetmeid tuleb eeskätt vaadelda ühenduse suuniste seisukohalt seoses riigiabiga meretranspordi valdkonnas. Nende ühenduse suunistega määratletakse riigiabi süsteemid, mida on võimalik rakendada ühenduse merelaevandussektori huvide toetamiseks üldistel eesmärkidel, nagu:

—

ühenduse töökohtade säilitamine (samaaegselt nii merel kui maismaal);

| — | turvalisuse tõstmine; |
| --- | --- |

—

turvalisuse tõstmine;

| — | merelaevanduse alase oskusteabe säilitamine ühenduses ning merelaevandusalaste oskuste arendamine. |
| --- | --- |

—

merelaevanduse alase oskusteabe säilitamine ühenduses ning merelaevandusalaste oskuste arendamine.

| (118) | Võttes arvesse, et ametliku uurimismenetluse aluseks olevad meetmed on ellu viidud, on kohane tugineda eri meetmete jõustumishetkel kehtivatele õigusaktidele. Seega põhineb komisjoni poolt tehtud erinevate vaadeldavate maksumeetmete kokkusobivuse analüüs ühenduse kehtivatel suunistel, seega 17. jaanuaril 2004. aastal avaldatud suunistel (32). Sealjuures ei erine uued suunised ettevõtete maksustamisega seotud abimeetmete küsimustes (33) märkimisväärselt endistest suunistest, välja arvatud selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid. Kuna vaadeldavad meetmed võivad puudutada meretranspordist erinevaid sektoreid, pöördus komisjon nendes sektorites riigiabile kohaldatavate ühenduse õigusaktide poole. |
| --- | --- |

(118)

Võttes arvesse, et ametliku uurimismenetluse aluseks olevad meetmed on ellu viidud, on kohane tugineda eri meetmete jõustumishetkel kehtivatele õigusaktidele. Seega põhineb komisjoni poolt tehtud erinevate vaadeldavate maksumeetmete kokkusobivuse analüüs ühenduse kehtivatel suunistel, seega 17. jaanuaril 2004. aastal avaldatud suunistel (32). Sealjuures ei erine uued suunised ettevõtete maksustamisega seotud abimeetmete küsimustes (33) märkimisväärselt endistest suunistest, välja arvatud selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid. Kuna vaadeldavad meetmed võivad puudutada meretranspordist erinevaid sektoreid, pöördus komisjon nendes sektorites riigiabile kohaldatavate ühenduse õigusaktide poole.

5.3.   Kindla maksumääraga skeemist tulenevate meetmete analüüs

| (119) | Kõigepealt võtab komisjon teadmiseks erinevate asjast huvitatud osapoolte edastatud märkused vajaduse kohta laiendada maksumeetmete kohta sooritatavat ametlikku uurimismenetlust pukseerimisteenuste sektorile. Komisjon meenutab, et programmseaduse see aspekt ei saa olla käesoleva otsuse objektiks, kuivõrd seda ei käsitletud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses. Komisjon tuletab meelde, et menetluse avamisel antud hinnangu kohaselt leidis ta, et programmseaduses sätestatud tingimused on piisavad selleks, et välistada maksusoodustuste rakendamist mistahes pukseerimisteenuste osutamisega seotud tegevusele, kuivõrd see sektor ei ole seotud meretranspordi määratlusega. Mitmed asjast huvitatud osapooled seadsid selle hinnangu kahtluse alla, kuigi 19. märtsi 2003. aasta otsusega ei olnud neil palutud esitada oma kommentaare programmseaduse selle aspekti kohta. Komisjon teeb ettepaneku käsitleda programmseaduse seda aspekti teises otsuses, mis tugineb sügavamale analüüsile programmseaduse mõju osas Belgia puksiiriteenuste osutamise sektorile. |
| --- | --- |

(119)

Kõigepealt võtab komisjon teadmiseks erinevate asjast huvitatud osapoolte edastatud märkused vajaduse kohta laiendada maksumeetmete kohta sooritatavat ametlikku uurimismenetlust pukseerimisteenuste sektorile. Komisjon meenutab, et programmseaduse see aspekt ei saa olla käesoleva otsuse objektiks, kuivõrd seda ei käsitletud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses. Komisjon tuletab meelde, et menetluse avamisel antud hinnangu kohaselt leidis ta, et programmseaduses sätestatud tingimused on piisavad selleks, et välistada maksusoodustuste rakendamist mistahes pukseerimisteenuste osutamisega seotud tegevusele, kuivõrd see sektor ei ole seotud meretranspordi määratlusega. Mitmed asjast huvitatud osapooled seadsid selle hinnangu kahtluse alla, kuigi 19. märtsi 2003. aasta otsusega ei olnud neil palutud esitada oma kommentaare programmseaduse selle aspekti kohta. Komisjon teeb ettepaneku käsitleda programmseaduse seda aspekti teises otsuses, mis tugineb sügavamale analüüsile programmseaduse mõju osas Belgia puksiiriteenuste osutamise sektorile.

| (120) | Erinevate asjast huvitatud osapoolte märkuste ja Belgia ametiasutuste antud kommentaaride valguses vaatleb komisjon järgemööda seitset punkti, mille kohta ta algatas 19. märtsil 2003 ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(120)

Erinevate asjast huvitatud osapoolte märkuste ja Belgia ametiasutuste antud kommentaaride valguses vaatleb komisjon järgemööda seitset punkti, mille kohta ta algatas 19. märtsil 2003 ametliku uurimismenetluse.

5.3.1.   Maksumäärad laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni

| (121) | Komisjon märgib kõigepealt, et Belgia ametiasutused on kohustunud mitte rakendama 0,05 euro suurust maksumäära enne, kui komisjon ei ole langetanud ametliku uurimismenetluse tulemusena otsust selle määra kokkusobivuse kohta ühisturuga. See meede ei ole seega ellu viidud. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib kõigepealt, et Belgia ametiasutused on kohustunud mitte rakendama 0,05 euro suurust maksumäära enne, kui komisjon ei ole langetanud ametliku uurimismenetluse tulemusena otsust selle määra kokkusobivuse kohta ühisturuga. See meede ei ole seega ellu viidud.

| (122) | Komisjon märgib samuti, et mitte ühegi tema poolt varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemi raames ei ole ette nähtud erisuhtumist väga suuremahuliste laevade osas ning et ühenduse suunised jätavad õiguse hinnangu andmiseks kindla maksumääraga skeemi raames kehtestatavate maksumäärade piiri kohta. Lisaks sellele ei oma komisjon nende maksustamisskeemide osas piisavat kogemust, et otsustada, kas maksumäärad on olnud piisavalt soodsad, et kallutada reedereid suuretonnaažilisi laevu, nagu need laevad, millele on kehtestatud 0,05 euro suurune maksumäär ja mis on registreeritud kolmandate riikide lipu all, tooma tagasi ühenduse lipu alla. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon märgib samuti, et mitte ühegi tema poolt varasemalt kinnitatud kindla maksumääraga skeemi raames ei ole ette nähtud erisuhtumist väga suuremahuliste laevade osas ning et ühenduse suunised jätavad õiguse hinnangu andmiseks kindla maksumääraga skeemi raames kehtestatavate maksumäärade piiri kohta. Lisaks sellele ei oma komisjon nende maksustamisskeemide osas piisavat kogemust, et otsustada, kas maksumäärad on olnud piisavalt soodsad, et kallutada reedereid suuretonnaažilisi laevu, nagu need laevad, millele on kehtestatud 0,05 euro suurune maksumäär ja mis on registreeritud kolmandate riikide lipu all, tooma tagasi ühenduse lipu alla.

| (123) | Komisjon on seisukohal, et ühisturuga on kokkusobimatu Belgia ametiasutuste kava rakendada 0,05 euro suurust erimaksumäära ka nendele laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni, mis on juba registreeritud mõne liikmesriigi lipu all. Suuniste eesmärgiks on eeskätt tugevdada ühenduse laevastikku, sealjuures eeskätt luua ühendusesiseseid töökohti ja tagada muuhulgas, et laevad oleks allutatud ühenduse eeskirjadele ohutuse vallas. On selge, et see eesmärk on juba täidetud, kui laev on juba registreeritud mõne liikmesriigi lipu all. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon on seisukohal, et ühisturuga on kokkusobimatu Belgia ametiasutuste kava rakendada 0,05 euro suurust erimaksumäära ka nendele laevadele tonnaažiga üle 40 000 tonni, mis on juba registreeritud mõne liikmesriigi lipu all. Suuniste eesmärgiks on eeskätt tugevdada ühenduse laevastikku, sealjuures eeskätt luua ühendusesiseseid töökohti ja tagada muuhulgas, et laevad oleks allutatud ühenduse eeskirjadele ohutuse vallas. On selge, et see eesmärk on juba täidetud, kui laev on juba registreeritud mõne liikmesriigi lipu all.

| (124) | Samas tuleb vältida seda, et reederid üritavad ära kasutada 0,05 euro suurust maksumäära, registreerides oma laevad mõne ühenduse riigilipu alt ümber Belgia lipu alla, kasutades selleks ajutist ümberregistreerimist mõne kolmanda riigi lipu all. Seetõttu, eesmärgiga vältida seda, et 0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine tooks kaasa laevade ühendusesisese ümberregistreerimise, peab komisjon vajalikuks kehtestada kolmandate riikide registritest pärinevate laevade puhul vähemalt viie aasta pikkune nõutav ajavahemik, mille jooksul Belgia lipu all registreeritav laev peab olema eelnevalt olnud registreeritud ühendusevälise riigi lipu all. Selline tingimus võimaldab tegelikult saavutada ühenduse suunistes väljendatud eesmärki, mis seisneb ühenduse reederitele kuuluvate ja kolmandate riikide lipu all registreeritud laevade tagasitoomist ühenduse laevaregistritesse, vältides seejuures ühendusesisese kaubanduse kahjustamist. |
| --- | --- |

(124)

Samas tuleb vältida seda, et reederid üritavad ära kasutada 0,05 euro suurust maksumäära, registreerides oma laevad mõne ühenduse riigilipu alt ümber Belgia lipu alla, kasutades selleks ajutist ümberregistreerimist mõne kolmanda riigi lipu all. Seetõttu, eesmärgiga vältida seda, et 0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine tooks kaasa laevade ühendusesisese ümberregistreerimise, peab komisjon vajalikuks kehtestada kolmandate riikide registritest pärinevate laevade puhul vähemalt viie aasta pikkune nõutav ajavahemik, mille jooksul Belgia lipu all registreeritav laev peab olema eelnevalt olnud registreeritud ühendusevälise riigi lipu all. Selline tingimus võimaldab tegelikult saavutada ühenduse suunistes väljendatud eesmärki, mis seisneb ühenduse reederitele kuuluvate ja kolmandate riikide lipu all registreeritud laevade tagasitoomist ühenduse laevaregistritesse, vältides seejuures ühendusesisese kaubanduse kahjustamist.

| (125) | Seega leiab komisjon, et 0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine iga 100 tonni kohta üle 40 000 tonni, nii nagu see nähakse ette 2. augusti 2002. aasta programmseaduse artikli 119 lõikega 1, on kokkusobiv ühisturuga, tingimusel et asjaomased laevad on uued või on viimase viie aasta jooksul olnud registreeritud ühendusvälise riigi lipu all. Juhul kui seda tingimust ei arvestata, peab komisjon nimetatud meedet ühisturuga kokkusobimatuks. Selliste tagatiste puudumisel tekib oluline oht, et nimetatud 0,05 euro suurune maksumäär võib tuua kaasa konkurentsi moonutamist ühendusesisese kaubanduse raames. |
| --- | --- |

(125)

Seega leiab komisjon, et 0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine iga 100 tonni kohta üle 40 000 tonni, nii nagu see nähakse ette 2. augusti 2002. aasta programmseaduse artikli 119 lõikega 1, on kokkusobiv ühisturuga, tingimusel et asjaomased laevad on uued või on viimase viie aasta jooksul olnud registreeritud ühendusvälise riigi lipu all. Juhul kui seda tingimust ei arvestata, peab komisjon nimetatud meedet ühisturuga kokkusobimatuks. Selliste tagatiste puudumisel tekib oluline oht, et nimetatud 0,05 euro suurune maksumäär võib tuua kaasa konkurentsi moonutamist ühendusesisese kaubanduse raames.

5.3.2.   Kindla maksumääraga skeemi laienemine teatavatest tegevusvaldkondadest saadavale kasumile

| (126) | Komisjon märgib kõigepealt, et tegevusalad, mille kohta algatati ametlik uurimismenetlus, pärinevad nimekirjast, mille Belgia ametiasutused edastasid 5. detsembril 2002. aastal vastuseks komisjoni esitatud nõudele. Nagu Belgia ametiasutused meenutasid oma 7. mai 2003. aasta kirjas, lähtus Belgia selle esialgse nimekirja koostamisel OECD tulu- ja kapitali maksustamise kokkuleppe näidisest ning Madalmaades ja Ühendkuningriigis kasutatavast laevade tonnaaži alusel kehtestatud maksustamisskeemist. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon märgib kõigepealt, et tegevusalad, mille kohta algatati ametlik uurimismenetlus, pärinevad nimekirjast, mille Belgia ametiasutused edastasid 5. detsembril 2002. aastal vastuseks komisjoni esitatud nõudele. Nagu Belgia ametiasutused meenutasid oma 7. mai 2003. aasta kirjas, lähtus Belgia selle esialgse nimekirja koostamisel OECD tulu- ja kapitali maksustamise kokkuleppe näidisest ning Madalmaades ja Ühendkuningriigis kasutatavast laevade tonnaaži alusel kehtestatud maksustamisskeemist.

| (127) | Komisjon märgib, et menetluse algatamise aluseks olnud tegevusalade nimekirjas on samaaegselt kasumit teenivad tegevused, mille puhul on täiesti õigustatud küsimus, kas tegemist on kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevustega, ning teiselt poolt reederitele üksnes kulusid põhjustavad tegevused, mille korral see küsimus ei ole õigustatud. Need viimased tegevused on sisuliselt seotud meretranspordi alaste tegevustega ning nende põhjustatud kulude arvessevõtmine kindla maksumääraga skeemi alusel arvestatavate tulude määratlemise raamistikus on loogiliselt põhjendatud, muuhulgas ka seetõttu, et neid kulusid ei kasutataks võimalike kindla maksumääraga skeemile mittekõlblike tegevuste tuludest mahaarvamiseks. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon märgib, et menetluse algatamise aluseks olnud tegevusalade nimekirjas on samaaegselt kasumit teenivad tegevused, mille puhul on täiesti õigustatud küsimus, kas tegemist on kindla maksumääraga skeemile kõlblike tegevustega, ning teiselt poolt reederitele üksnes kulusid põhjustavad tegevused, mille korral see küsimus ei ole õigustatud. Need viimased tegevused on sisuliselt seotud meretranspordi alaste tegevustega ning nende põhjustatud kulude arvessevõtmine kindla maksumääraga skeemi alusel arvestatavate tulude määratlemise raamistikus on loogiliselt põhjendatud, muuhulgas ka seetõttu, et neid kulusid ei kasutataks võimalike kindla maksumääraga skeemile mittekõlblike tegevuste tuludest mahaarvamiseks.

5.3.2.1.   Lisategevused ja ajutised tegevused

| (128) | Mis puutub lisategevustesse ja ajutistesse tegevustesse, “mida ettevõte teostab selleks, et täiel määral ära kasutada oma töötajate potentsiaali ja ettevõtte põhitegevuseks määratud vahendeid, kusjuures nende tegevuste maht on nimetatud põhitegevuse mahuga võrreldes minimaalne,” siis märgib komisjon, et Belgia ametiasutused ei ole esitanud argumenti, mis põhjendaks, et sellised tegevused on hädavajalikud või sisuliselt meretranspordiga seotud. Ametiasutused ei ole samuti täpsustanud, millises ulatuses ja millistel tingimustel võivad nimetatud maksustamisskeemile mittevastavad tegevused olla haaratud kindla maksumääraga skeemi raamistikku. |
| --- | --- |

(128)

Mis puutub lisategevustesse ja ajutistesse tegevustesse, “mida ettevõte teostab selleks, et täiel määral ära kasutada oma töötajate potentsiaali ja ettevõtte põhitegevuseks määratud vahendeid, kusjuures nende tegevuste maht on nimetatud põhitegevuse mahuga võrreldes minimaalne,” siis märgib komisjon, et Belgia ametiasutused ei ole esitanud argumenti, mis põhjendaks, et sellised tegevused on hädavajalikud või sisuliselt meretranspordiga seotud. Ametiasutused ei ole samuti täpsustanud, millises ulatuses ja millistel tingimustel võivad nimetatud maksustamisskeemile mittevastavad tegevused olla haaratud kindla maksumääraga skeemi raamistikku.

| (129) | Komisjon on seega seisukohal, et kui sellised tegevused ei kuulu mõnda kõnealusele maksustamisskeemile vastavasse tegevusvaldkonda, ei ole nende tegevuste puhul tegemist kõnealusele maksustamisskeemile kõlblike tegevustega. Komisjon meenutab, et ta on oma viimastes otsustes mittekõlblike tegevuste osas püsivalt rakendanud lähenemist, mille kohaselt tuleb meretranspordi alal kohaldatavate soodussüsteemide rakendamisel vältida mis tahes kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon on seega seisukohal, et kui sellised tegevused ei kuulu mõnda kõnealusele maksustamisskeemile vastavasse tegevusvaldkonda, ei ole nende tegevuste puhul tegemist kõnealusele maksustamisskeemile kõlblike tegevustega. Komisjon meenutab, et ta on oma viimastes otsustes mittekõlblike tegevuste osas püsivalt rakendanud lähenemist, mille kohaselt tuleb meretranspordi alal kohaldatavate soodussüsteemide rakendamisel vältida mis tahes kuritarvitamist.

| (130) | Komisjon leiab lõpuks, et soodustuste ulatuse määratluse ja selgete eeskirjade puudumine lisategevuste ja ajutiste tegevuste osas võib anda põhjust maksustamisskeemi algsetest eesmärkidest kõrvalekaldumiseks. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon leiab lõpuks, et soodustuste ulatuse määratluse ja selgete eeskirjade puudumine lisategevuste ja ajutiste tegevuste osas võib anda põhjust maksustamisskeemi algsetest eesmärkidest kõrvalekaldumiseks.

| (131) | Kõigil ülalnimetatud põhjustel leiab komisjon, et nende tegevuste hõlmamine kindla maksumääraga skeemi rakendamise raamidesse ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(131)

Kõigil ülalnimetatud põhjustel leiab komisjon, et nende tegevuste hõlmamine kindla maksumääraga skeemi rakendamise raamidesse ei ole ühisturuga kokkusobiv.

5.3.2.2.   Toodete ja teenuste müük, mis ei ole mõeldud pardal tarbimiseks

| (132) | Selles küsimuses on kohane kontrollida, kas pardal tarbimiseks mittemääratud toodete, nagu luksuskaupade müük ning meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine võib olla vaadeldav nimetatud maksustamisskeemile kõlbliku tegevustena. |
| --- | --- |

(132)

Selles küsimuses on kohane kontrollida, kas pardal tarbimiseks mittemääratud toodete, nagu luksuskaupade müük ning meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine võib olla vaadeldav nimetatud maksustamisskeemile kõlbliku tegevustena.

| (133) | Eesmärgiga säilitada ühenduse suuniste eesmärgile vastavat võrdväärset ühendusesisest konkurentsiolukorda, on komisjoni varasemates otsustes jätkuvalt väljendatud poliitikaks olnud mitte lubada allutada kindla maksumääraga skeemidele reisijate meretranspordiga otseselt mitte seotud kaupade müüki ja teenuste osutamist. Komisjon leiab, et luksuskaupade müük ja kihlvedude ning laua- ja kasiinomängudega seotud teenuste osutamine nimetatud maksustamisskeemile kõlblike laevade pardal ei saa olla sisuliselt seotud reisijate meretranspordiga ning seega ei saa neid tegevusi käsitleda nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustena. Nimelt sellisest loogikast lähtuvalt ei hõlmatud selliseid tegevusi ühemõtteliselt Iirimaa (34), Soome (35) ja Prantsusmaa (36) kehtestatud kindla maksumääraga skeemi raamistikku. |
| --- | --- |

(133)

Eesmärgiga säilitada ühenduse suuniste eesmärgile vastavat võrdväärset ühendusesisest konkurentsiolukorda, on komisjoni varasemates otsustes jätkuvalt väljendatud poliitikaks olnud mitte lubada allutada kindla maksumääraga skeemidele reisijate meretranspordiga otseselt mitte seotud kaupade müüki ja teenuste osutamist. Komisjon leiab, et luksuskaupade müük ja kihlvedude ning laua- ja kasiinomängudega seotud teenuste osutamine nimetatud maksustamisskeemile kõlblike laevade pardal ei saa olla sisuliselt seotud reisijate meretranspordiga ning seega ei saa neid tegevusi käsitleda nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustena. Nimelt sellisest loogikast lähtuvalt ei hõlmatud selliseid tegevusi ühemõtteliselt Iirimaa (34), Soome (35) ja Prantsusmaa (36) kehtestatud kindla maksumääraga skeemi raamistikku.

| (134) | Komisjon leiab, et Belgia ametiasutused ei saa tugineda liikmesriigi maksustamisskeemi kehtestamiseks vastuvõetud õigusaktidele, kui nendest õigusaktidest ei ole komisjoni teavitatud ja kui neid õigusakte ei nimetata komisjoni otsuses, millega kõnealune maksustamisskeem heaks kiidetakse. Teiste sõnadega ei saa liikmesriik kasutada teistes liikmesriikides kehtestatud mitteõiguspäraseid, viidatud või tegelikke abimeetmeid samalaadsete abimeetmete kokkusobivuse põhjendamiseks oma territooriumil. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon leiab, et Belgia ametiasutused ei saa tugineda liikmesriigi maksustamisskeemi kehtestamiseks vastuvõetud õigusaktidele, kui nendest õigusaktidest ei ole komisjoni teavitatud ja kui neid õigusakte ei nimetata komisjoni otsuses, millega kõnealune maksustamisskeem heaks kiidetakse. Teiste sõnadega ei saa liikmesriik kasutada teistes liikmesriikides kehtestatud mitteõiguspäraseid, viidatud või tegelikke abimeetmeid samalaadsete abimeetmete kokkusobivuse põhjendamiseks oma territooriumil.

| (135) | Lähtuvalt ülaltoodud seisukohtadest leiab komisjon, et pardal tarbimiseks mittemõeldud toodete müügi ja teenuste osutamise allutamine kindla maksumääraga skeemile ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(135)

Lähtuvalt ülaltoodud seisukohtadest leiab komisjon, et pardal tarbimiseks mittemõeldud toodete müügi ja teenuste osutamise allutamine kindla maksumääraga skeemile ei ole ühisturuga kokkusobiv.

5.3.2.3.   Reklaam ja turustamine

| (136) | Oluline on teha vahet, kas reklaami- ja turustamisalased tegevused on reederi jaoks kulude allikaks (kolmanda isiku poolt osutatud teenused) või tuluallikaks (reederi enese poolt osutatud teenused). |
| --- | --- |

(136)

Oluline on teha vahet, kas reklaami- ja turustamisalased tegevused on reederi jaoks kulude allikaks (kolmanda isiku poolt osutatud teenused) või tuluallikaks (reederi enese poolt osutatud teenused).

| (137) | Juhul kui need tegevused toovad kaasa meretranspordiga seotud kulutusi (laevandusettevõtte enese tegevusele suunatud reklaami ja turustamisega seotud kulutused), võivad reklaam ja turustamine olla hõlmatud kindla maksumääraga skeemi raamistikku. Sel juhul on reklaami ja turustamise näol tegemist nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustega, kuivõrd tegemist ei ole laevandusettevõttele kasumit tootvate tegevustega. |
| --- | --- |

(137)

Juhul kui need tegevused toovad kaasa meretranspordiga seotud kulutusi (laevandusettevõtte enese tegevusele suunatud reklaami ja turustamisega seotud kulutused), võivad reklaam ja turustamine olla hõlmatud kindla maksumääraga skeemi raamistikku. Sel juhul on reklaami ja turustamise näol tegemist nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustega, kuivõrd tegemist ei ole laevandusettevõttele kasumit tootvate tegevustega.

| (138) | Juhul kui reklaami ja turustamisega seotud tegevused on laevandusettevõtte jaoks kasumit tootvateks tegevusteks, on kohane kontrollida, kas need tegevused on sisuliselt seotud meretranspordi alase tegevusega. Nii näiteks on komisjon ühenduse suunistest tulenevalt seisukohal, et üksnes meretranspordiga vahetult seotud tegevused võivad olla kindla maksumääraga skeemile kõlblikud ning et “tegevused, millel ei ole mingit seost meretranspordiga”, ei saa seda olla. Reklaamipinna müük reisilaevade pardal kujutab endast reisijate meretransporti teostava ettevõtte tavalist tegevust. Selle näite korral võib sellise tegevuse lülitamist kindla maksumääraga skeemi raamistikku pidada ühisturuga kokkusobivaks. Samas juhul kui reklaami ja turustamisega seotud tegevused on laevandusettevõtte jaoks vaid lisategevusteks ning ei ole otseselt seotud meretranspordi teenusega, on komisjon seisukohal, et neid tegevusi ei saa lugeda nimetatud maksustamisskeemile kõlblikeks. |
| --- | --- |

(138)

Juhul kui reklaami ja turustamisega seotud tegevused on laevandusettevõtte jaoks kasumit tootvateks tegevusteks, on kohane kontrollida, kas need tegevused on sisuliselt seotud meretranspordi alase tegevusega. Nii näiteks on komisjon ühenduse suunistest tulenevalt seisukohal, et üksnes meretranspordiga vahetult seotud tegevused võivad olla kindla maksumääraga skeemile kõlblikud ning et “tegevused, millel ei ole mingit seost meretranspordiga”, ei saa seda olla. Reklaamipinna müük reisilaevade pardal kujutab endast reisijate meretransporti teostava ettevõtte tavalist tegevust. Selle näite korral võib sellise tegevuse lülitamist kindla maksumääraga skeemi raamistikku pidada ühisturuga kokkusobivaks. Samas juhul kui reklaami ja turustamisega seotud tegevused on laevandusettevõtte jaoks vaid lisategevusteks ning ei ole otseselt seotud meretranspordi teenusega, on komisjon seisukohal, et neid tegevusi ei saa lugeda nimetatud maksustamisskeemile kõlblikeks.

5.3.2.4.   Käibekapitali lühiajalisest investeerimisest tulenevad tulud

| (139) | Samalaadselt mis tahes äriettevõttega on ka merelaevanduses tulud, mis tulenevad käibekapitali lühiajalistest paigutamistest, normaalse finantshalduse tulemuseks. Lisaks sellele võivad need tulud olla üsna olulised selliste merelaevandusettevõtete jaoks, kelle tegevus on loomult märkimisväärselt hooajaline. |
| --- | --- |

(139)

Samalaadselt mis tahes äriettevõttega on ka merelaevanduses tulud, mis tulenevad käibekapitali lühiajalistest paigutamistest, normaalse finantshalduse tulemuseks. Lisaks sellele võivad need tulud olla üsna olulised selliste merelaevandusettevõtete jaoks, kelle tegevus on loomult märkimisväärselt hooajaline.

| (140) | Jooksva käibekapitali lühiajaline paigutamine on tavapärane tegevusala, mis on laevandusettevõtte põhitegevusega otseselt seotud. Komisjoni hinnangul on seetõttu tegemist nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tuludega, sedavõrd kui need tulud on seotud laevandusettevõtte tavalise käibekapitaliga seotud finantstuludega, mis on seotud nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustega. Juhul kui finantstulud tulenevad laevandusettevõtte erakorralistest rahalistest vahenditest või on seotud pikaajaliste rahapaigutustega, samuti juhul kui nad on seotud kapitaliga, mis tuleneb nimetatud maksustamisskeemile mittekõlblikest tegevustest, siis sel juhul on komisjon seisukohal, et sellistele tuludele ei saa kohaldada kindla maksumääraga skeemi. |
| --- | --- |

(140)

Jooksva käibekapitali lühiajaline paigutamine on tavapärane tegevusala, mis on laevandusettevõtte põhitegevusega otseselt seotud. Komisjoni hinnangul on seetõttu tegemist nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tuludega, sedavõrd kui need tulud on seotud laevandusettevõtte tavalise käibekapitaliga seotud finantstuludega, mis on seotud nimetatud maksustamisskeemile kõlblike tegevustega. Juhul kui finantstulud tulenevad laevandusettevõtte erakorralistest rahalistest vahenditest või on seotud pikaajaliste rahapaigutustega, samuti juhul kui nad on seotud kapitaliga, mis tuleneb nimetatud maksustamisskeemile mittekõlblikest tegevustest, siis sel juhul on komisjon seisukohal, et sellistele tuludele ei saa kohaldada kindla maksumääraga skeemi.

| (141) | Komisjoni seisukohaks on, et käibekapitali lühiajalisest investeerimisest saadavad tulud on ühisturuga kokkusobivad, sedavõrd kui need tulud on seotud laevandusettevõtte tavalise käibekapitaliga ja tulenevad nimetatud maksustamisskeemile kõlblikest tegevustest. |
| --- | --- |

(141)

Komisjoni seisukohaks on, et käibekapitali lühiajalisest investeerimisest saadavad tulud on ühisturuga kokkusobivad, sedavõrd kui need tulud on seotud laevandusettevõtte tavalise käibekapitaliga ja tulenevad nimetatud maksustamisskeemile kõlblikest tegevustest.

5.3.2.5.   Omaenda laevale suunatud laevamaakleriteenuse alane tegevus

| (142) | Laevamaakleriteenus seisneb sadamas laevale lasti otsimises, kusjuures see tegevus toimub reederi kulul ja kaitseb reederi huvisid. Omaenda laevale suunatud laevamaakleriteenus seisneb omaenda laevadele sadamas täiendava lasti otsimises laeva täielikuks täislaadimiseks. |
| --- | --- |

(142)

Laevamaakleriteenus seisneb sadamas laevale lasti otsimises, kusjuures see tegevus toimub reederi kulul ja kaitseb reederi huvisid. Omaenda laevale suunatud laevamaakleriteenus seisneb omaenda laevadele sadamas täiendava lasti otsimises laeva täielikuks täislaadimiseks.

| (143) | Belgia ametiasutused tõid esile asjaolu, et nad tuginesid tonnaažil põhineva kindla maksumääraga skeemi sätestava Madalmaade seaduse seletuskirjale (37). Komisjon meenutab, et ta ei saa arvestada seda argumenti tunnistamaks nimetatud tegevuse vastavust maksustamisskeemile. |
| --- | --- |

(143)

Belgia ametiasutused tõid esile asjaolu, et nad tuginesid tonnaažil põhineva kindla maksumääraga skeemi sätestava Madalmaade seaduse seletuskirjale (37). Komisjon meenutab, et ta ei saa arvestada seda argumenti tunnistamaks nimetatud tegevuse vastavust maksustamisskeemile.

| (144) | Komisjon märgib siiski, et see tegevus ei ole laevandusettevõtte jaoks kasumit tootvaks tegevuseks, sedavõrd kui tegemist on reederi tavalise tegevusega, kes otsib oma laevadele maksimaalseid lastimisvõimalusi. See tegevus ei tooda reederi olemasolevatele klientidele täiendavat lisaväärtust ega tekita täiendavat käivet ning ei saa olla aluseks uute klientide poolt täiendava töötasu maksmiseks laeva täieliku lastimise eest. Tegemist on reederi tavalise tegevusega, kes muretseb oma vahendite kasumitootlikkuse pärast. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon märgib siiski, et see tegevus ei ole laevandusettevõtte jaoks kasumit tootvaks tegevuseks, sedavõrd kui tegemist on reederi tavalise tegevusega, kes otsib oma laevadele maksimaalseid lastimisvõimalusi. See tegevus ei tooda reederi olemasolevatele klientidele täiendavat lisaväärtust ega tekita täiendavat käivet ning ei saa olla aluseks uute klientide poolt täiendava töötasu maksmiseks laeva täieliku lastimise eest. Tegemist on reederi tavalise tegevusega, kes muretseb oma vahendite kasumitootlikkuse pärast.

| (145) | Ülalnimetatud põhjustel leiab komisjon, et omaenda kulul toimuva laevamaakleriteenuse alase tegevuse kõlblikkus kindla maksumääraga skeemile on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(145)

Ülalnimetatud põhjustel leiab komisjon, et omaenda kulul toimuva laevamaakleriteenuse alase tegevuse kõlblikkus kindla maksumääraga skeemile on ühisturuga kokkusobiv.

5.3.2.6.   Käibevarade võõrandamine

| (146) | Käibevarade, nagu omaenda vajadusteks laevade lastimiseks ja lossimiseks kasutatavate vahendite võõrandamist võib vaadelda meretranspordiga vahetult seotud tegevusena, mis samaväärselt laevadega sooritatavatelt tehingutelt tekkivale põhivara realiseerimiskasumile vastab traditsiooniliselt kindla maksumääraga skeemile, kui see tulu määratakse pro rata temporis põhimõttel kindla maksumääraga skeemi all. |
| --- | --- |

(146)

Käibevarade, nagu omaenda vajadusteks laevade lastimiseks ja lossimiseks kasutatavate vahendite võõrandamist võib vaadelda meretranspordiga vahetult seotud tegevusena, mis samaväärselt laevadega sooritatavatelt tehingutelt tekkivale põhivara realiseerimiskasumile vastab traditsiooniliselt kindla maksumääraga skeemile, kui see tulu määratakse pro rata temporis põhimõttel kindla maksumääraga skeemi all.

| (147) | Samas on põhivara realiseerimiskasum teisiti käsitletav kontorihoonete osas, mis ei ole oma loomult seotud meretranspordiga. Selliseid varasid võib kasutada ka mistahes muud tüüpi ettevõte. Juhul kui võõrandamise aluseks ei ole varad, mis on olemuslikult määratud meretranspordi alaseks tegevuseks, ei kuulu nende varade müügil tekkiv põhivara realiseerimiskasum kindla maksumääraga skeemi alla. |
| --- | --- |

(147)

Samas on põhivara realiseerimiskasum teisiti käsitletav kontorihoonete osas, mis ei ole oma loomult seotud meretranspordiga. Selliseid varasid võib kasutada ka mistahes muud tüüpi ettevõte. Juhul kui võõrandamise aluseks ei ole varad, mis on olemuslikult määratud meretranspordi alaseks tegevuseks, ei kuulu nende varade müügil tekkiv põhivara realiseerimiskasum kindla maksumääraga skeemi alla.

| (148) | Ainult meretranspordiga olemuslikult seotud põhivara realiseerimiskasumi hõlmamine kindla maksumääraga skeemi raamesse on seega ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(148)

Ainult meretranspordiga olemuslikult seotud põhivara realiseerimiskasumi hõlmamine kindla maksumääraga skeemi raamesse on seega ühisturuga kokkusobiv.

5.3.2.7.   Kokkuvõte erinevate vaadeldud tegevuste vastavusest kindla maksumääraga skeemile

| (149) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et järgmiste tegevuste seostamine kindla maksumääraga skeemiga ei ole ühisturuga kokkusobiv:






  — | lisategevused ja ajutised tegevused; |
| --- | --- | --- |

(149)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et järgmiste tegevuste seostamine kindla maksumääraga skeemiga ei ole ühisturuga kokkusobiv:

—

lisategevused ja ajutised tegevused;

| — | pardal tarbimiseks mittemõeldud toodete, nagu luksuskaubad, müük ning teenuste osutamine, mis ei ole otseselt seotud meretranspordiga, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid; |
| --- | --- |

—

pardal tarbimiseks mittemõeldud toodete, nagu luksuskaubad, müük ning teenuste osutamine, mis ei ole otseselt seotud meretranspordiga, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid;

| — | investeerimistulud, kui need ei ole seotud ettevõtte sularahavahendite tuludega; |
| --- | --- |

—

investeerimistulud, kui need ei ole seotud ettevõtte sularahavahendite tuludega;

| — | reklaam ja turustamine, sedavõrd kui need tegevused ei ole seotud reklaamipindade müügiga kõnealusele maksustamisskeemile kõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

—

reklaam ja turustamine, sedavõrd kui need tegevused ei ole seotud reklaamipindade müügiga kõnealusele maksustamisskeemile kõlblike laevade pardal;

| — | kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele suunatud laevamaakleriteenuste alane tegevus; |
| --- | --- |

—

kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele suunatud laevamaakleriteenuste alane tegevus;

| — | käibevarade võõrandamine, juhul kui need varad oma olemuselt ei ole meretranspordiga seotud. |
| --- | --- |

—

käibevarade võõrandamine, juhul kui need varad oma olemuselt ei ole meretranspordiga seotud.

| (150) | Samas leiab komisjon, et järgmiste tegevuste seostamine kindla maksumääraga skeemiga on ühisturuga kokkusobiv:






  — | käibekapitali lühiajalise investeerimisega seotud tulud, kui need vastavad ettevõtte sularahavahendite tulule; |
| --- | --- | --- |

(150)

Samas leiab komisjon, et järgmiste tegevuste seostamine kindla maksumääraga skeemiga on ühisturuga kokkusobiv:

—

käibekapitali lühiajalise investeerimisega seotud tulud, kui need vastavad ettevõtte sularahavahendite tulule;

| — | reklaam ja turustamine, sedavõrd kui need tegevused on seotud reklaamipindade müügiga nimetatud maksustamiskorrale allutamiskõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

—

reklaam ja turustamine, sedavõrd kui need tegevused on seotud reklaamipindade müügiga nimetatud maksustamiskorrale allutamiskõlblike laevade pardal;

| — | omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuste alane tegevus; |
| --- | --- |

—

omaenda laevadele suunatud laevamaakleriteenuste alane tegevus;

| — | käibevarade võõrandamine, kui need varad on olemuslikult määratud meretranspordi valdkonnas kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

käibevarade võõrandamine, kui need varad on olemuslikult määratud meretranspordi valdkonnas kasutamiseks.

5.3.3.   Kindla määraga maksu mahaarvamine teiste harude kahjumist

| (151) | Komisjon meenutab, et oma varasemates otsustes on ta nõudnud kuritarvitusvastaste meetmete rakendamist (neid kutsutakse ka “ring-fencing” meetmeteks), mille rakendamise eesmärgiks on vältida algselt meretranspordi valdkonnas kohaldamiseks mõeldud meetmete rakendamist seoses kõnealusele maksustamisskeemile mittekõlblike tegevustega. Selline piiravate meetmete rakendamine on oluline selleks, et vältida ühenduse meretransporditööstuse kaitsemehhanismide usaldusväärsuse langust ning sellest tulenevalt tagada nende mehhanismide vastavus ühenduse õigusele, kui need mehhanismid laienevad tegevustele, mis ei ole seotud meretranspordi sektoris valitseva rahvusvahelise konkurentsi survega. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon meenutab, et oma varasemates otsustes on ta nõudnud kuritarvitusvastaste meetmete rakendamist (neid kutsutakse ka “ring-fencing” meetmeteks), mille rakendamise eesmärgiks on vältida algselt meretranspordi valdkonnas kohaldamiseks mõeldud meetmete rakendamist seoses kõnealusele maksustamisskeemile mittekõlblike tegevustega. Selline piiravate meetmete rakendamine on oluline selleks, et vältida ühenduse meretransporditööstuse kaitsemehhanismide usaldusväärsuse langust ning sellest tulenevalt tagada nende mehhanismide vastavus ühenduse õigusele, kui need mehhanismid laienevad tegevustele, mis ei ole seotud meretranspordi sektoris valitseva rahvusvahelise konkurentsi survega.

| (152) | Seetõttu peab komisjon äärmiselt oluliseks täpset arvestuslikku vahetegemist kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste vahel, et määratleda nendele tegevustele kohaldatav vastav maksustamiskord. Seda põhimõtet jälgitakse ka teiste komisjoni poolt heakskiidetud kindla maksumääraga skeemide puhul. |
| --- | --- |

(152)

Seetõttu peab komisjon äärmiselt oluliseks täpset arvestuslikku vahetegemist kindla maksumääraga skeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste vahel, et määratleda nendele tegevustele kohaldatav vastav maksustamiskord. Seda põhimõtet jälgitakse ka teiste komisjoni poolt heakskiidetud kindla maksumääraga skeemide puhul.

| (153) | Belgia ametiasutustel ei õnnestunud tõestada, et vahetegemise kaotamine merelaevandusharude vahel on vajalik, seda nii merelaevandussektori kui ka teiste asjassepuutuvate sektorite osas. |
| --- | --- |

(153)

Belgia ametiasutustel ei õnnestunud tõestada, et vahetegemise kaotamine merelaevandusharude vahel on vajalik, seda nii merelaevandussektori kui ka teiste asjassepuutuvate sektorite osas.

| (154) | Komisjon ei saa samuti aru Union Royale des Armateurs Belges väitest, mille kohaselt karistatakse ettevõtteid, kes ei ole välja kujundanud eraldi harusid (38). Samas võtavad Belgia ametiasutused oma 5. septembri 2002. aasta kirjas kohustuse, et ettevõte, mille tegevusalaks on samaaegselt kindla maksumääraga skeemile vastavad ja mittevastavad tegevusalad, rakendab tööle eraldi raamatupidamisüksuse. Selline kohustus on komisjoni jaoks nimetatud maksustamissüsteemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste arvestusliku lahushoidmise tagatiseks. Kuningliku ühingu poolt toodud näide ei ole seega asjakohane. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon ei saa samuti aru Union Royale des Armateurs Belges väitest, mille kohaselt karistatakse ettevõtteid, kes ei ole välja kujundanud eraldi harusid (38). Samas võtavad Belgia ametiasutused oma 5. septembri 2002. aasta kirjas kohustuse, et ettevõte, mille tegevusalaks on samaaegselt kindla maksumääraga skeemile vastavad ja mittevastavad tegevusalad, rakendab tööle eraldi raamatupidamisüksuse. Selline kohustus on komisjoni jaoks nimetatud maksustamissüsteemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste arvestusliku lahushoidmise tagatiseks. Kuningliku ühingu poolt toodud näide ei ole seega asjakohane.

| (155) | Pidades vajalikuks ranget arvestuslikku vahetegemist maksustamisskeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste vahel, leiab komisjon, et programmseaduse artikli 120 lõike 2 sätted, mis võimaldavad kindlaksmääratud maksustatavast tulust arvata maha teiste, tavalisele maksustamisskeemile kõlblike harude võimalik kahjum, ei ole ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(155)

Pidades vajalikuks ranget arvestuslikku vahetegemist maksustamisskeemile kõlblike ja mittekõlblike tegevuste vahel, leiab komisjon, et programmseaduse artikli 120 lõike 2 sätted, mis võimaldavad kindlaksmääratud maksustatavast tulust arvata maha teiste, tavalisele maksustamisskeemile kõlblike harude võimalik kahjum, ei ole ühisturuga kokkusobivad.

5.3.4.   Soodustused vähem kui 10 aastat vanadele laevadele

| (156) | Komisjon võtab teadmiseks, et Belgia ametiasutuste sooviks on soodustada uuemate laevade kasutamist, eesmärgiga muuta laevastik ohutumaks ja keskkonnasõbralikumaks. Komisjon märgib samas, et mitte ükski teistes liikmesriikides kehtestatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem ei sisalda spetsiifilisi maksumäärasid, mille suurus sõltub asjaomase laeva vanusest. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon võtab teadmiseks, et Belgia ametiasutuste sooviks on soodustada uuemate laevade kasutamist, eesmärgiga muuta laevastik ohutumaks ja keskkonnasõbralikumaks. Komisjon märgib samas, et mitte ükski teistes liikmesriikides kehtestatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud tonnaažil põhinev kindla maksumääraga skeem ei sisalda spetsiifilisi maksumäärasid, mille suurus sõltub asjaomase laeva vanusest.

| (157) | Komisjon märgib muuhulgas, et kui Belgia poolt kehtestatavad nominaalmäärad võimaldavad viia maksustamistaseme võrreldavaks teiste komisjoni poolt varasemalt teiste liikmesriikide osas heakskiidetud maksustamisskeemide omaga, siis uuematele laevadele rakendatavate 25 % ste ja 50 % ste soodustuste puhul on olukord erinev. Juhul kui need soodustused rakendatakse, muudavad need Belgia maksustamistaseme teistes liikmesriikides juba rakendatud maksustamisskeemidega võrreldes väga soodsaks. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon märgib muuhulgas, et kui Belgia poolt kehtestatavad nominaalmäärad võimaldavad viia maksustamistaseme võrreldavaks teiste komisjoni poolt varasemalt teiste liikmesriikide osas heakskiidetud maksustamisskeemide omaga, siis uuematele laevadele rakendatavate 25 % ste ja 50 % ste soodustuste puhul on olukord erinev. Juhul kui need soodustused rakendatakse, muudavad need Belgia maksustamistaseme teistes liikmesriikides juba rakendatud maksustamisskeemidega võrreldes väga soodsaks.

| (158) | Oma varasemates otsustes on komisjon püüdnud suunata kindla maksumääraga skeeme näitajate ühtlustamise ning võimalikult lähedaste maksumäärade suunas, nagu nähtub tabelist 1. Asjaolu, et ühenduse suunistes ei ole märgitud, kas on võimalik ette näha uuemate laevade positiivset diskrimineerimist või mitte, ei võta komisjonilt ära õigust hinnata, millised meetmed võivad kaasa tuua ühisturuga kokkusobimatuid moonutusi. Komisjoni arvates rikub soodustuste tegemine laevadele, mille vanus jääb vahemikku 0 kuni 10 aastat, kindla maksumääraga skeemiga kehtestanud liikmesriikide vahel saavutatud tasakaalu. Komisjon leiab seega, et ühistes huvides on mitte lubada teatavatel kindla maksumääraga skeemidel liialt eristuda varasemalt heakskiidetud maksustamisskeemidest ning eeskätt lubada soodustada uuemaid laevu. |
| --- | --- |

(158)

Oma varasemates otsustes on komisjon püüdnud suunata kindla maksumääraga skeeme näitajate ühtlustamise ning võimalikult lähedaste maksumäärade suunas, nagu nähtub tabelist 1. Asjaolu, et ühenduse suunistes ei ole märgitud, kas on võimalik ette näha uuemate laevade positiivset diskrimineerimist või mitte, ei võta komisjonilt ära õigust hinnata, millised meetmed võivad kaasa tuua ühisturuga kokkusobimatuid moonutusi. Komisjoni arvates rikub soodustuste tegemine laevadele, mille vanus jääb vahemikku 0 kuni 10 aastat, kindla maksumääraga skeemiga kehtestanud liikmesriikide vahel saavutatud tasakaalu. Komisjon leiab seega, et ühistes huvides on mitte lubada teatavatel kindla maksumääraga skeemidel liialt eristuda varasemalt heakskiidetud maksustamisskeemidest ning eeskätt lubada soodustada uuemaid laevu.

| (159) | Lisaks sellele leiab komisjon, et ühenduse suunistes määratletud eesmärkide toetamiseks ei ole vajalik näha ette täiendavaid soodustusi uuemate laevade osas. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks sellele leiab komisjon, et ühenduse suunistes määratletud eesmärkide toetamiseks ei ole vajalik näha ette täiendavaid soodustusi uuemate laevade osas.

| (160) | Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et programmseaduse artikli 119 lõikes 2 sätestatud soodustused ei ole ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(160)

Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et programmseaduse artikli 119 lõikes 2 sätestatud soodustused ei ole ühisturuga kokkusobivad.

5.4.   Meretranspordi alal rakendatavate kindla maksumääraga skeemi väliste meetmete analüüs

5.4.1.   Kiirendatud amortisatsiooni korra rakendamine laevadele, mis ei ole määratud meretranspordiks

| (161) | Komisjon meenutab kõigepealt, et nimetatud meede on abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd see võimaldab mööda minna 1992. aasta Belgia tulumaksuseadustiku artiklitest 61 kuni 64, sätestades kiirendatud amortisatsiooni võimaluse ning võimaldades nimetatud artiklitega sätestatust veelgi soodsamaid amortisatsioonitingimusi. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon meenutab kõigepealt, et nimetatud meede on abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd see võimaldab mööda minna 1992. aasta Belgia tulumaksuseadustiku artiklitest 61 kuni 64, sätestades kiirendatud amortisatsiooni võimaluse ning võimaldades nimetatud artiklitega sätestatust veelgi soodsamaid amortisatsioonitingimusi.

| (162) | Komisjon märgib, et ühenduse suunised ei keela meretranspordi valdkonnas rakendada kiirendatud amortisatsiooni. Samas leiab ta, et kõnealuse maksustamisskeemi näol on tegemist olemasoleva meetmega määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon märgib, et ühenduse suunised ei keela meretranspordi valdkonnas rakendada kiirendatud amortisatsiooni. Samas leiab ta, et kõnealuse maksustamisskeemi näol on tegemist olemasoleva meetmega määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b tähenduses.

| (163) | Komisjon märgib siiski, et kõnealune kiirendatud amortisatsioon võib hõlmata lisaks meretranspordile veel mitmeid teisi sektoreid, nagu kalandus (39) või jõetransport (40), milles selliste abimeetmete rakendamine ei ole lubatav. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon märgib siiski, et kõnealune kiirendatud amortisatsioon võib hõlmata lisaks meretranspordile veel mitmeid teisi sektoreid, nagu kalandus (39) või jõetransport (40), milles selliste abimeetmete rakendamine ei ole lubatav.

| (164) | Komisjon leiab, et 19. märtsi 2003. aasta otsus, millega algatati ametlik uurimismenetlus, on samas ka Belgia jaoks ettepanekuks esitada oma märkused määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõike 2 kohta. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon leiab, et 19. märtsi 2003. aasta otsus, millega algatati ametlik uurimismenetlus, on samas ka Belgia jaoks ettepanekuks esitada oma märkused määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 17 lõike 2 kohta.

| (165) | Võttes arvesse põhjendamatut eelist, mida selline maksustamisskeem võimaldab laevadele, mille tegevusala ei ole nimetatud maksustamisskeemi kõlblik, peab komisjon vajalikuks teha Belgiale ettepanek rakendada antud olukorras meetmeid, mis vastavad määrusele (EÜ) nr 659/1999. Seega teeb komisjon käesoleva otsusega Belgiale ettepaneku rakendada järgmisi vajalikke meetmeid: Belgia välistab enne 30. juunit 2005 programmseaduse artiklis 121 ette nähtud amortisatsiooniga seotud erikorra rakendamise kõikide laevade osas, mille tegevus ei ole kindla maksumääraga skeemi kõlblik. Belgia teavitab komisjoni enne 31. detsembrit 2004 oma otsusest nõustuda nimetatud vajalike meetmetega. |
| --- | --- |

(165)

Võttes arvesse põhjendamatut eelist, mida selline maksustamisskeem võimaldab laevadele, mille tegevusala ei ole nimetatud maksustamisskeemi kõlblik, peab komisjon vajalikuks teha Belgiale ettepanek rakendada antud olukorras meetmeid, mis vastavad määrusele (EÜ) nr 659/1999. Seega teeb komisjon käesoleva otsusega Belgiale ettepaneku rakendada järgmisi vajalikke meetmeid: Belgia välistab enne 30. juunit 2005 programmseaduse artiklis 121 ette nähtud amortisatsiooniga seotud erikorra rakendamise kõikide laevade osas, mille tegevus ei ole kindla maksumääraga skeemi kõlblik. Belgia teavitab komisjoni enne 31. detsembrit 2004 oma otsusest nõustuda nimetatud vajalike meetmetega.

5.4.2.   Hüpoteegi registreerimistasu vähendamine laevade puhul, mis ei ole määratud meretranspordiks

| (166) | Sarnaselt eelneva punkti all vaadeldud meetmega, märgib komisjon, et erinevad ühenduse eeskirjad võivad hõlmata lisaks meretranspordile veel mitmeid teisi sektoreid, nagu kalandus (41) või jõetransport, milles selliste abimeetmete rakendamine ei ole lubatav. |
| --- | --- |

(166)

Sarnaselt eelneva punkti all vaadeldud meetmega, märgib komisjon, et erinevad ühenduse eeskirjad võivad hõlmata lisaks meretranspordile veel mitmeid teisi sektoreid, nagu kalandus (41) või jõetransport, milles selliste abimeetmete rakendamine ei ole lubatav.

| (167) | Kuigi ühenduse suunised võimaldavad rakendada selliseid investeeringutele suunatud abimeetmeid, nii nagu seda kinnitatakse ka komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuses, on olukord erinev laevade osas, mis oma loomult ei ole määratud meretranspordiks (puksiirid, bagerid, siseveelaevad jne). Komisjon leiab seetõttu, et laevade puhul, mis ei ole määratud meretranspordiks, on hüpoteegi registreerimistasu vähendamine või ärakaotamine ühisturuga kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

(167)

Kuigi ühenduse suunised võimaldavad rakendada selliseid investeeringutele suunatud abimeetmeid, nii nagu seda kinnitatakse ka komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuses, on olukord erinev laevade osas, mis oma loomult ei ole määratud meretranspordiks (puksiirid, bagerid, siseveelaevad jne). Komisjon leiab seetõttu, et laevade puhul, mis ei ole määratud meretranspordiks, on hüpoteegi registreerimistasu vähendamine või ärakaotamine ühisturuga kokkusobimatu riigiabi.

5.4.3.   Kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kohaldatav kindla maksumääraga skeem

| (168) | Komisjon märgib, et mitte ükski asjast huvitatud osapool peale ühingu Union Royale des Armateurs Belges ei ole esitanud märkusi laevahalduritele kohaldatava maksustamisskeemi kohta, kuigi see maksustamisskeem oli 19. märtsil 2003 alustatud ametliku uurimismenetluse objektiks. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon märgib, et mitte ükski asjast huvitatud osapool peale ühingu Union Royale des Armateurs Belges ei ole esitanud märkusi laevahalduritele kohaldatava maksustamisskeemi kohta, kuigi see maksustamisskeem oli 19. märtsil 2003 alustatud ametliku uurimismenetluse objektiks.

| (169) | Komisjon uuris küsimust, kas kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite tegevus on vaadeldav meretranspordi alase tegevusena. Kolmanda isiku nimel toimuv laevahaldus, mida mõnes riigis nimetatakse ka sõnaga “ship-management”, seisneb Belgia puhul laevale meeskonna leidmises ja vajadusel laeva varustamises meretranspordi alase tegevuse teostamiseks vajaliku sisseseadega. Kolmanda isiku nimel tegutsev laevahaldur osutab teenust reederile või laevaomanikule – ta ei sõlmi transpordilepingut veose saatjaga. Tema tegevust ei saa seega vaadelda transporditeenuse osutamisena. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon uuris küsimust, kas kolmanda isiku nimel tegutsevate laevahaldurite tegevus on vaadeldav meretranspordi alase tegevusena. Kolmanda isiku nimel toimuv laevahaldus, mida mõnes riigis nimetatakse ka sõnaga “ship-management”, seisneb Belgia puhul laevale meeskonna leidmises ja vajadusel laeva varustamises meretranspordi alase tegevuse teostamiseks vajaliku sisseseadega. Kolmanda isiku nimel tegutsev laevahaldur osutab teenust reederile või laevaomanikule – ta ei sõlmi transpordilepingut veose saatjaga. Tema tegevust ei saa seega vaadelda transporditeenuse osutamisena.

| (170) | 17. jaanuaril 2004. aastal avaldatud ühenduse uued suunised abimeetmete kohta meretranspordi alal näevad ette, et laevade haldusettevõtted, mis tagavad laevale täies ulatuses meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, võivad olla abimeetmete objektiks (42). Sellised haldusettevõtted on kindla maksumääraga skeemile vastavad üksnes juhul, kui nad võtavad enda peale kogu vastutuse laeva kasutamise eest ning samuti ISM koodeksis (43) ette nähtud ülesanded ja vastutused. Komisjon saab pidada lubatavaks üksnes selliseid laevahalduritele suunatud abimeetmeid, mis vastavad uutes ühenduse suunistes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(170)

17. jaanuaril 2004. aastal avaldatud ühenduse uued suunised abimeetmete kohta meretranspordi alal näevad ette, et laevade haldusettevõtted, mis tagavad laevale täies ulatuses meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, võivad olla abimeetmete objektiks (42). Sellised haldusettevõtted on kindla maksumääraga skeemile vastavad üksnes juhul, kui nad võtavad enda peale kogu vastutuse laeva kasutamise eest ning samuti ISM koodeksis (43) ette nähtud ülesanded ja vastutused. Komisjon saab pidada lubatavaks üksnes selliseid laevahalduritele suunatud abimeetmeid, mis vastavad uutes ühenduse suunistes sätestatud tingimustele.

| (171) | Selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid, võtab komisjon mõningate Belgia ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal teadmiseks, et laevastiku sama tonnaaži juures on halduri käive oluliselt väiksem kui reederi oma, selle põhjuseks on reederi poolt kantavad kapitalikulud, mida halduril ei ole. Belgia ametiasutuste esitatud näite kohaselt on Very Large Crude Carrier (VLCC) tüüpi laeva puhul halduri ja reederi käivete ulatuse vahekord üks sajale. Sellest näitest ilmneb, et kui haldurile kohaldatav kindla maksumääraga skeem oleks seotud samasuguste maksumääradega kui reederite puhul, oleks tema kindlaksmääratud maks märkimisväärselt suurem, kui see oleks tavalise ettevõttemaksu tasumise korra kohaselt. Komisjon on seisukohal, et kui see väide tugineks nende kahe kõnealuse elukutsega seotud käivete vahekorra põhjalikumal uuringul samaväärse laevastiku korral, võiks asjaolu, et haldurite maksustamismäärad on madalamad kui reederite omad, olla tõesti loogiliselt põhjendatud. Sellise uuringu puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et ta ei saa tema käsutuses oleva teabe kohaselt lubada praegusel etapil reederite ja laevahaldurite kümnekordse erinevusega tonnaažil põhinevaid maksumäärasid. |
| --- | --- |

(171)

Selles osas, mis puudutab kolmanda isiku nimel tegutsevaid laevahaldureid, võtab komisjon mõningate Belgia ametiasutuste esitatud arvandmete põhjal teadmiseks, et laevastiku sama tonnaaži juures on halduri käive oluliselt väiksem kui reederi oma, selle põhjuseks on reederi poolt kantavad kapitalikulud, mida halduril ei ole. Belgia ametiasutuste esitatud näite kohaselt on Very Large Crude Carrier (VLCC) tüüpi laeva puhul halduri ja reederi käivete ulatuse vahekord üks sajale. Sellest näitest ilmneb, et kui haldurile kohaldatav kindla maksumääraga skeem oleks seotud samasuguste maksumääradega kui reederite puhul, oleks tema kindlaksmääratud maks märkimisväärselt suurem, kui see oleks tavalise ettevõttemaksu tasumise korra kohaselt. Komisjon on seisukohal, et kui see väide tugineks nende kahe kõnealuse elukutsega seotud käivete vahekorra põhjalikumal uuringul samaväärse laevastiku korral, võiks asjaolu, et haldurite maksustamismäärad on madalamad kui reederite omad, olla tõesti loogiliselt põhjendatud. Sellise uuringu puudumise tõttu on komisjon seisukohal, et ta ei saa tema käsutuses oleva teabe kohaselt lubada praegusel etapil reederite ja laevahaldurite kümnekordse erinevusega tonnaažil põhinevaid maksumäärasid.

| (172) | Võttes arvesse eelnevaid märkusi ja komisjoni käsutuses olevat teavet, on komisjon seisukohal, et kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kohaldatav maksustamisskeem, mis hõlmab haldusaluse laevastiku tonnaažil põhinevat maksustamist, on ühisturuga kokkusobiv, kui tonnaažiga seotud maksumäärad on samad, mida rakendatakse meretranspordiettevõtetele ja juhul kui kõnealused laevahaldurid tagavad samaaegselt laevade meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, vastavalt nõuetele, mis on sätestatud 17. jaanuaril 2004 avaldatud ühenduse suunistes abimeetmete kohta meretranspordi valdkonnas. |
| --- | --- |

(172)

Võttes arvesse eelnevaid märkusi ja komisjoni käsutuses olevat teavet, on komisjon seisukohal, et kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele kohaldatav maksustamisskeem, mis hõlmab haldusaluse laevastiku tonnaažil põhinevat maksustamist, on ühisturuga kokkusobiv, kui tonnaažiga seotud maksumäärad on samad, mida rakendatakse meretranspordiettevõtetele ja juhul kui kõnealused laevahaldurid tagavad samaaegselt laevade meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, vastavalt nõuetele, mis on sätestatud 17. jaanuaril 2004 avaldatud ühenduse suunistes abimeetmete kohta meretranspordi valdkonnas.

6.   KOKKUVÕTTED

| (173) | Kokkuvõttes on komisjoni seisukoht 2. augusti 2002. aasta programmseadusega kehtestatud reederite suhtes rakendatava kindla maksumääraga skeemi suhtes järgmine:






  a) | 0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine iga 100 tonni kohta üle 40 000 tonnise tonnaaži puhul (programmseaduse artikkel 119, lõige 1) on ühisturuga kokkusobiv, tingimusel, et asjaomased laevad on uued või on viimase viie aasta jooksul olnud registreeritud ühendusvälise riigi lipu all; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kokkuvõttes on komisjoni seisukoht 2. augusti 2002. aasta programmseadusega kehtestatud reederite suhtes rakendatava kindla maksumääraga skeemi suhtes järgmine:

a)

0,05 euro suuruse maksumäära kehtestamine iga 100 tonni kohta üle 40 000 tonnise tonnaaži puhul (programmseaduse artikkel 119, lõige 1) on ühisturuga kokkusobiv, tingimusel, et asjaomased laevad on uued või on viimase viie aasta jooksul olnud registreeritud ühendusvälise riigi lipu all;

| b) | kindla maksumääraga skeemi raames ei ole järgmiste tulude katmine (programmseaduse artikli 115 lõige 2) ühisturuga kokkusobiv:






  — | lisategevused ja ajutised tegevused; |
| --- | --- | --- |

b)

kindla maksumääraga skeemi raames ei ole järgmiste tulude katmine (programmseaduse artikli 115 lõige 2) ühisturuga kokkusobiv:

—

lisategevused ja ajutised tegevused;

| — | pardal tarbimiseks mitte mõeldud toodete, näiteks luksuskaupade müük, ja meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine; |
| --- | --- |

—

pardal tarbimiseks mitte mõeldud toodete, näiteks luksuskaupade müük, ja meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine;

| — | käibekapitali lühiajaline investeerimine, kui see ei lange kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest (44) saadava ettevõtte sularahavahendite tuluga; |
| --- | --- |

—

käibekapitali lühiajaline investeerimine, kui see ei lange kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest (44) saadava ettevõtte sularahavahendite tuluga;

| — | reklaam ja turustamine, kui need ei ole seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

—

reklaam ja turustamine, kui need ei ole seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal;

| — | laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele; |
| --- | --- |

—

laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele;

| — | käibevara võõrandamine, kui need varad oma iseloomu tõttu ei ole seotud meretranspordiga; |
| --- | --- |

—

käibevara võõrandamine, kui need varad oma iseloomu tõttu ei ole seotud meretranspordiga;

| c) | kindla maksumääraga skeemi raames on järgmiste tulude katmine (programmseaduse artikli 115 lõige 2) ühisturuga kokkusobiv:






  — | käibekapitali lühiajaline investeerimine, kui see langeb kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest (45) saadava ettevõtte sularahavahendite tuluga; |
| --- | --- | --- |

c)

kindla maksumääraga skeemi raames on järgmiste tulude katmine (programmseaduse artikli 115 lõige 2) ühisturuga kokkusobiv:

—

käibekapitali lühiajaline investeerimine, kui see langeb kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest (45) saadava ettevõtte sularahavahendite tuluga;

| — | reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

—

reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal;

| — | laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud omaenda laevadele; |
| --- | --- |

—

laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud omaenda laevadele;

| — | käibevara võõrandamine, kui see käibevara on oma loomult seotud meretranspordi valdkonnaga. |
| --- | --- |

—

käibevara võõrandamine, kui see käibevara on oma loomult seotud meretranspordi valdkonnaga.

| d) | tonnaažil põhineva kindlaksmääratud maksu vähendamine ettevõtte teiste harude kahjumi põhjal, mida ei ole võimalik maha arvata ettevõtte mis tahes teise haru kasumist antud aruandeaasta osas (programmseaduse artikkel 120, lõige 1), ei ole ühisturuga kokkusobiv; |
| --- | --- |

d)

tonnaažil põhineva kindlaksmääratud maksu vähendamine ettevõtte teiste harude kahjumi põhjal, mida ei ole võimalik maha arvata ettevõtte mis tahes teise haru kasumist antud aruandeaasta osas (programmseaduse artikkel 120, lõige 1), ei ole ühisturuga kokkusobiv;

| e) | vähendatud maksumäärad kindla määraga maksu arvestamiseks vähem kui 10 aasta vanuste laevade puhul (programmseaduse artikkel 119, lõige 2), ei ole ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

e)

vähendatud maksumäärad kindla määraga maksu arvestamiseks vähem kui 10 aasta vanuste laevade puhul (programmseaduse artikkel 119, lõige 2), ei ole ühisturuga kokkusobivad.

| (174) | Väljaspool kindla maksumääraga skeemi reederite suhtes rakendatavate finantsmeetmete osas leiab komisjon, et ühisturuga ei ole kokkusobivad järgmised meetmed:






  — | programmseaduse artiklis 121 ette nähtud spetsiifiline amortisatsioonisüsteem, kõikide laevade osas, mille tegevus ei ole kindla maksumääraga skeemile vastav; |
| --- | --- | --- |

(174)

Väljaspool kindla maksumääraga skeemi reederite suhtes rakendatavate finantsmeetmete osas leiab komisjon, et ühisturuga ei ole kokkusobivad järgmised meetmed:

—

programmseaduse artiklis 121 ette nähtud spetsiifiline amortisatsioonisüsteem, kõikide laevade osas, mille tegevus ei ole kindla maksumääraga skeemile vastav;

| — | hüpoteegi registreerimistasude vähendamine laevade puhul, mis ei ole määratud meretranspordiks. |
| --- | --- |

—

hüpoteegi registreerimistasude vähendamine laevade puhul, mis ei ole määratud meretranspordiks.

| (175) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei saa komisjon pidada ühisturuga kokkusobivaks kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele suunatud kindla maksumääraga skeemi, nii nagu see on sätestatud programmseaduse artiklis 124. See seisukoht võib vajaduse korral kuuluda uue teavitamise ja põhjalikuma asjaosalise teabe alusel komisjoni hilisema otsusega ülevaatamisele. |
| --- | --- |

(175)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ei saa komisjon pidada ühisturuga kokkusobivaks kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele suunatud kindla maksumääraga skeemi, nii nagu see on sätestatud programmseaduse artiklis 124. See seisukoht võib vajaduse korral kuuluda uue teavitamise ja põhjalikuma asjaosalise teabe alusel komisjoni hilisema otsusega ülevaatamisele.

| (176) | Seevastu leiab komisjon, et ühisturuga on kokkusobiv kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele suunatud kindla maksumääraga skeem, eeldusel et tonnaažil põhinevad maksumäärad on samasugused kui meretranspordiettevõtetele kohaldatavad maksumäärad ning eeldusel, et kõnealused haldurid tagavad samaaegselt laevade meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, vastavalt nõuetele, mis on sätestatud 17. jaanuaril 2004 avaldatud ühenduse suunistes abimeetmete kohta meretranspordi valdkonnas. |
| --- | --- |

(176)

Seevastu leiab komisjon, et ühisturuga on kokkusobiv kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele suunatud kindla maksumääraga skeem, eeldusel et tonnaažil põhinevad maksumäärad on samasugused kui meretranspordiettevõtetele kohaldatavad maksumäärad ning eeldusel, et kõnealused haldurid tagavad samaaegselt laevade meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, vastavalt nõuetele, mis on sätestatud 17. jaanuaril 2004 avaldatud ühenduse suunistes abimeetmete kohta meretranspordi valdkonnas.

| (177) | Käesolev otsus kuulub viivitamatult täitmisele, sealhulgas selles osas, mis puudutab võimalike ebaseaduslikult eraldatud üksikisiku toetuste tagasimaksmist, piiramata võimalust, et need toetused ei kvalifitseeru riigiabiks, kuivõrd ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud neljale tingimusele või on käsitletavad ühisturuga kokkusobivate abimeetmetena antud konkreetse abimeetme iseloomu tõttu, |
| --- | --- |

(177)

Käesolev otsus kuulub viivitamatult täitmisele, sealhulgas selles osas, mis puudutab võimalike ebaseaduslikult eraldatud üksikisiku toetuste tagasimaksmist, piiramata võimalust, et need toetused ei kvalifitseeru riigiabiks, kuivõrd ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud neljale tingimusele või on käsitletavad ühisturuga kokkusobivate abimeetmetena antud konkreetse abimeetme iseloomu tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Maksumeetmete näol, mis sisalduvad Belgia 2. augusti 2002. aasta programmseaduses ja mille kohta komisjon algatas 19. märtsil 2003. aastal ametliku uurimismenetluse, on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Reederitele suunatud kindla maksumääraga skeem maksumääraga 0,05 eurot iga 100 tonni kohta üle 40 000 tonnise tonnaaži korral sisseviimine on ühisturuga kokkusobiv, tingimusel, et laevad tonnaažiga üle 40 000 tonni, mida nimetatud soodustariifi rakendamine puudutab, on uued või on olnud registreeritud kolmanda riigi lipu all viie aasta jooksul, mis eelnevad nende laevade hõlmamisele kindla maksumääraga skeemi alla.

Artikkel 3

1.   Reederitele suunatud kindla maksumääraga skeemile ei vasta tulud, mis on saadud järgmistest tegevusaladest:

| a) | lisategevused ja ajutised tegevused; |
| --- | --- |

a)

lisategevused ja ajutised tegevused;

| b) | pardal tarbimiseks mitte mõeldud kaupade, näiteks luksuskaubad, müük, ja meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine; |
| --- | --- |

b)

pardal tarbimiseks mitte mõeldud kaupade, näiteks luksuskaubad, müük, ja meretranspordiga otseselt mitteseotud teenuste, nagu kihlveod, laua- ja kasiinomängud ning reisijate ekskursioonid, osutamine;

| c) | käibekapitali lühiajalised investeerimistulud, kui need ei lange kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest saadavate ettevõtte sularahavahendite tuludega; |
| --- | --- |

c)

käibekapitali lühiajalised investeerimistulud, kui need ei lange kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest saadavate ettevõtte sularahavahendite tuludega;

| d) | reklaam ja turustamine, kui need ei ole seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

d)

reklaam ja turustamine, kui need ei ole seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal;

| e) | laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele; |
| --- | --- |

e)

laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud kolmandatele isikutele kuuluvatele laevadele;

| f) | käibevara võõrandamine, kui need varad oma iseloomu tõttu ei ole seotud meretranspordiga. |
| --- | --- |

f)

käibevara võõrandamine, kui need varad oma iseloomu tõttu ei ole seotud meretranspordiga.

Nende tulude allutamine reederitele suunatud kindla maksumääraga skeemile ei ole ühisturuga kokkusobiv.

2.   Reederitele suunatud kindla maksumääraga skeemile vastavad tulud, mis tulenevad järgmistest tegevusaladest:

| a) | käibekapitali lühiajaline investeerimistulud, kui need langevad kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest saadavate ettevõtte sularahavahendite tuludega; |
| --- | --- |

a)

käibekapitali lühiajaline investeerimistulud, kui need langevad kokku kindla maksumääraga skeemile kõlblikest tegevustest saadavate ettevõtte sularahavahendite tuludega;

| b) | reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

reklaam ja turustamine, kui need on seotud reklaamipinna müügiga kindla maksumääraga skeemile kõlblike laevade pardal;

| c) | laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud omaenda laevadele; |
| --- | --- |

c)

laevamaakleriteenusega seotud tegevus, mis on suunatud omaenda laevadele;

| d) | käibevara võõrandamine, kui see käibevara on oma loomult seotud meretranspordi valdkonnaga. |
| --- | --- |

d)

käibevara võõrandamine, kui see käibevara on oma loomult seotud meretranspordi valdkonnaga.

Nende tulude allutamine reederitele suunatud kindla maksumääraga skeemile on kokkusobiv ühisturuga, kusjuures tuleb arvesse võtta käesolevas lõikes sätestatud tingimusi.

Artikkel 4

Tonnaažil põhineva reederitele suunatud kindlaksmääratletava maksu mahaarvamine seoses ettevõtte teiste, kindla maksumäära skeemile mittekõlblike harude kahjumiga ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 5

Maksumäärade vähendamine reederitele suunatud kindla maksumääraga skeemi raames, mida kohaldatakse vähem kui 10 aasta vanustele laevadele, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 6

Laevade kiirendatud amortisatsiooni korra kohaldamine laevadele, mis ei ole loomult määratud meretranspordiks, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Vajalike meetmetena on Belgiale tehtud ettepanek välistada enne 30. juunit 2005. aastat amortisatsiooniga seotud erikorra rakendamine kõikide laevade osas, mis oma olemuselt ei ole seotud meretranspordiga.

Belgia teavitab komisjoni enne 31. detsembrit 2004 oma otsusest nõustuda nimetatud vajalike meetmetega.

Artikkel 7

Oma loomult meretranspordiks mittemääratud laevadele kohaldatav hüpoteegi registreerimistasude vähendamine või kaotamine ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 8

Kolmanda isiku nimel tegutsevatele laevahalduritele suunatud kindla maksumääraga skeem on ühisturuga kokkusobiv, kui kõnealused haldurid tagavad samaaegselt laevade meeskonnahalduse ja tehnilise halduse, vastavalt kehtivate ühenduse suuniste sätetele abimeetmete kohta meretranspordi valdkonnas ning kui tonnaažil põhinevad maksumäärad on samasugused kui meretranspordiettevõtetele kohaldatavad maksumäärad.

Artikkel 9

Kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest teavitab Belgia komisjoni meetmetest, mis on võetud 2. augusti 2002. aasta programmseaduse vastavusse viimiseks käesoleva otsusega ning selleks, et vajadusel tagasi maksta nimetatud programmseaduse rakendamise käigus seadusvastaselt eraldatud individuaalsed toetused. Intresside arvestamine toimub vastavuses komisjoni määrusega (EÜ) nr 794/2004 (46), eriti selle artiklitega 9, 10 ja 11.

Artikkel 10

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 30. juuni 2004

Komisjoni nimel,

Loyola DE PALACIO

asepresident

---

(1)  ELT C 145, 21.6.2003, lk 4.

1

(2)  Vt joonealust märkust 1.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  ELT C 13, 17.1.2004, lk 3.

4

(5)  Inglise keeles nimetatakse ka Tonnage Tax.

5

Tonnage Tax

(6)  Vt komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuse osa 2.8.

6

(7)  Vt joonealust märkust 6.

7

(8)  2. augusti 2002. aasta programmseaduse artiklis 121 käsitletud meede:

8

“Art. 121

§ 1.   Arvesse võttes käesolevas osas mainitud erandeid, toimub uute või kasutuses olnud laevade amortisatsioon vastavalt 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklitele 61 kuni 64.

§ 2.   Uute laevade, uute laevade kaasomandi osade ja uute laevade osade puhul on lubatavad järgmised amortisatsiooni protsendimäärad: 20 % laeva käikuandmise aruandeaasta jooksul, 15 % mõlema kahe järgmise rahandusaasta jooksul. 10 % iga järgneva aruandeaasta kohta kuni täieliku amortisatsioonini.

§ 3.   Amortisatsioonieraldiste puudujäägid kolmel esimesel aruandeaastal alates laeva käikuandmise aruandeaastast korvatakse puudujäägi ilmnemise maksustamisperioodile järgneva maksustamisperioodi jooksul, seda isegi väljaspool lõikes 2 mainitud tavalisi amortisatsiooniaegu, võttes arvesse, et aastase amortisatsiooni kogumäär ühe laeva kohta ei saa mingil juhul ületada 20 % investeeringu väärtusest või ostuhinnast

§ 4.   Laevadele, mille amortisatsioon toimub käesolevas artiklis sätestatud korra kohaselt, ei saa kohaldada 1992. aasta tulumaksuseaduse artiklis 64 sätestatud kahaneva amortisatsiooni korda.

§ 5.   Laevadele, laevade kaasomandi osadele ja laevade osadele, mis nende omandamisel ei olnud uued, võib kohaldada lõigetes 1 kuni 4 käsitletud amortisatsiooni, kui need laevad saavad Belgia maksukohuslase omandiks esimest korda. Laevad, mis nende omandamisel ei olnud uued ja mida punkti 1 kohaselt ei saa amortiseerida lõigetes 1 kuni 4 käsitletud amortisatsioonikorra kohaselt, võib amortiseerida lineaarselt tavalise kasutusaja jooksul. Lõigetes 1 kuni 4 käsitletud amortisatsiooni võib samuti rakendada kasutatud laevade ostmisel suurte remonditööde ja teostatud ümberehitustööde korral.

§ 6.   Käesoleva artikli sätted ei ole kohaldatavad ajavahemikul, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestatakse tonnaaži alusel.

§ 7.   Võõrandamisel pärast ajavahemiku lõppemist, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestati tonnaaži alusel, määratakse artiklis 122 mainitud tulude arvestamiseks vajalik rahanduslik netoväärtus rahanduses tavaliste amortisatsioonieeskirjade alusel, seda ka ajavahemiku osas, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestati tonnaaži alusel.”

(9)  2. augusti 2002. aasta programmseaduse artiklis 122 käsitletud meede:

9

“Art. 122

§ 1.   Arvesse võttes käesolevas osas mainitud erandeid, kohaldatakse laevadega sooritatavatelt tehingutelt tekkivale ja artikli 115 lõikes 2 käsitletud tegevusaladel tegutsevatelt Belgias asuvatelt ettevõtetelt või Belgias mitteasuvate ettevõtete Belgias asuvatelt filiaalidelt pärinevale põhivara realiseerimiskasumile 1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 190 sätteid.

§ 2.   Kui alljärgnevalt nimetatud viisil ja tähtaegade jooksul toimub realiseerimisväärtusega võrdse summa taaskasutamine, rakendatakse laeva võõrandamisel tekkivale põhivara realiseerimiskasumile maksuvabastust, kui võõrandatavad laevad on võõrandamise hetkel olnud käsitletavad kinnisvarana enam kui viis aastat.

§ 3.   Taaskasutamise objektiks peavad olema laevad, laevade kaasomandi osad, laevade osad või Euroopa Liidus registreeritud merendusalase äriühingu aktsiad või osakud.

§ 4.   Taaskasutamine peab toimuma hiljemalt erialase tegevuse lõppemisel ja enamalt viie aasta jooksul alates põhivara realiseerimiskasumi tekkimise maksustamisperioodi esimesest päevast või alates põhivara realiseerimiskasumi tekkimise maksustamisperioodile eelneva eelviimase maksustamisperioodi esimesest päevast.

§ 5.   Selleks et põhjendada lõikes 1 käsitletud maksustamiskorra kohaldamist, peab maksukohuslane esitama rahandusministri või tema esindaja kinnitatud vormis rahandusaruande koos maksustatava rahandusaasta tulumaksudeklaratsiooniga põhivara realiseerimiskasumi tekkimise aruandeaasta ja iga järgneva aruandeaasta kohta kuni taaskasutamise teostamisele vastavalt lõigetele 2 kuni 4.

§ 6.   Kui lõigetes 1 kuni 4 määratletud kujul ja nimetatud tähtaegade jooksul taaskasutamist ei toimu, arvestatakse põhivara realiseerimiskasum selle maksustamisperioodi kasumiks, mille kestel lõpeb taaskasutamiseks ettenähtud tähtaeg.

§ 7.   Taaskasutamise objektiks olev investeering peab aktivana säilima vähemalt viie aasta jooksul. Samas on võimalik selle asendamine võõrandamise teel kolme kuu jooksul. Kui taaskasutamise objektiks olev investeering sel viisil asendatakse, kohaldatakse käesoleva artikli võõrandamiseeskirju omandatud asendusvarale.

§ 8.   Käesoleva artikli sätted ei ole kohaldatavad ajavahemikul, mil merelaevandusest tulenevat kasumit arvestatakse tonnaaži alusel.”

(10)  Vt komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsuse osa 2.8.2.

10

(11)  2. augusti 2002. aasta programmseaduse artiklis 123 käsitletud meede:

11

“Art. 123

§ 1.   Erandina 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklites 68 ja 201 sätestatud korrast võib üksnes artiklis 115 nimetatud tegevusaladel tegutsevatele Belgias asuvatele ettevõtetele või Belgias mitteasuvate ettevõtete Belgias asuvatele filiaalide uute laevade või esmakordselt Belgia maksukohuslase omandiks saavate kasutuses olnud laevade omandamisel rakendada maksusoodustust investeerimiseks, mille suurus on 30 % nende laevade omandamishinnast.

§ 2.   Käesoleva artikli sätted ei ole kohaldatavad ajavahemikul, mil merelaevandusest tulenev kasum arvestatakse tonnaaži alusel.

§ 3.   Kasumi puudumisel või ebapiisavusel maksustamisperioodil, mil investeerimissoodustust on võimalik kasutada, kantakse rakendamata maksuvabastus üle järgmistele maksustamisperioodidele.

§ 4.   Investeerimise maksusoodustuse võimalikku rakendamata osa hetkel, mil merelaevandusest tulenev kasum arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, võib kasumist mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil kasumit nimetatud viisil määratletakse.”

(12)  Vt joonealust märkust 6.

12

(13)  Muudetud 18. aprilli 1967. aasta kuningliku dekreedi nr 12 artikliga 17 ning 22. detsembri 1998. aasta seadusega.

13

(14)  2. augusti 2002. aasta programmseaduse artikkel 124.

14

(15)  Kiri SG(98) D/1660. Juhtum NN 98/97.

15

(16)  Kiri SG(99) D/4583. Juhtum NN 35/99.

16

(17)  Kiri SG(2000) D/105460. Juhtum N 142/00.

17

(18)  253 430 610 netotonni ülemaailmse laevastiku 741 600 000 netotonnist.

18

19

“Art. 120

§ 1.   Maksustamisperioodil kindla maksumääraga määratletud tuludest on võimalik maha arvata tegevusalane kahjum, mis on sama maksustamisperioodi jooksul tekkinud ettevõtte teistes harudes, niivõrd kui seda ei ole võimalik maha arvata ettevõtte mõne teise haru tuludest.”

(20)  EÜT L 130, 15.6.1970, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 543/97 (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 6).

20

(21)  Ühenduse suuniste osas 3.1 “laevandusettevõtete maksustamiskord”, viidatakse maksustamisskeemidele, mida kohaldatakse “laevandusettevõtetele” ja “reederitele”.

21

22

“Art. 124

§ 1.   Maksukohuslase soovil määratletakse kolmanda isiku nimel toimuvast laevade haldusest tulenevad maksustatavad tulud erandina 1992. aasta tulumaksuseadustiku artiklite 183, 185, 189 kuni 207, 233, lõik 1 ja 235 kuni 240 sätetest kokkuleppelisel alusel lähtuvalt haldusaluste laevade tonnaažist

§ 2.   Maksukohuslane esitab lõikes 1 viidatud taotluse maksuametile, kes langetab selles küsimuses otsuse kolme kuu jooksul taotluse saamise päevast. Maksukohuslase ja maksuameti ühise kokkuleppega on seda tähtaega võimalik pikendada. Maksuameti langetatud otsust taotluse kohta on võimalik vaidlustada.

§ 3.   Juhul kui lõikes 1 viidatud taotlus rahuldatakse, algab ajavahemik, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestatakse tonnaaži alusel alates taotluse esitamisele järgnevast maksustamisperioodist. Maksukohuslane võib loobuda ülalnimetatud maksustamisskeemi rakendamisest hiljemalt kolm kuud enne maksustamisperioodi lõppemist, mis langeb kümnendale kalendriaastale või selle kordsele, mis järgneb kalendriaastale, mil taotlus esitati.

§ 4.   Maksustamisperioodil arvestatakse kolmanda isiku nimel laevade haldamise maksustatavat tulu iga laeva iga 1 000 [register]tonni kohta päevas vastavalt järgmises tabelis esitatud tariifidele:

| | 1,00 eurot vahemikus kuni 1 000 netotonni; |
| --- | --- |

1,00 eurot vahemikus kuni 1 000 netotonni;

| | 0,60 eurot vahemikus 1 000 kuni 10 000 netotonni; |
| --- | --- |

0,60 eurot vahemikus 1 000 kuni 10 000 netotonni;

| | 0,40 eurot vahemikus 10 000 kuni 20 000 netotonni; |
| --- | --- |

0,40 eurot vahemikus 10 000 kuni 20 000 netotonni;

| | 0,20 eurot vahemikus 20 000 kuni 40 000 netotonni; |
| --- | --- |

0,20 eurot vahemikus 20 000 kuni 40 000 netotonni;

| | 0,05 eurot üle 40 000 netotonni. |
| --- | --- |

0,05 eurot üle 40 000 netotonni.

§ 5.   Kolmanda isiku nimel toimuva laevade haldamise võimalikku rakendamata kahjumit hetkel, mil merelaevandusest tulenevaid tulusid arvestatakse esmakordselt tonnaaži alusel, võib tuludest mahaarvamiseks üle kanda ajavahemikule, mis järgneb perioodile, mil tulusid nimetatud viisil määratakse.

§ 6.   Käesolevas artiklis sätestatud skeemi kohaldatakse ainult nendele maksukohuslastele, kes tegelevad laevade haldamisega kolmanda isiku kulul ja kelle haldusalustest laevadest 75 % on registreeritud Belgia laevaregistris. Ettevõtted, kes taotlevad käesolevas artiklis sätestatud skeemi kohaldamist, ei või tegeleda teiste tegevusaladega peale laevade haldamise.”

(23)  Programmseaduse artikkel 119, lõige 1.

23

(24)  Varasem versioon (EÜT C 205, 5.7.1997, lk 5).

24

(25)  Komisjoni 2. augusti 2000. aasta otsus, juhtum N 790/99.

25

(26)

26

| “7. | Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited. |
| --- | --- |

“7.

Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited.

| “7. | Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited. |
| --- | --- |

“7.

Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited.

| 8. | Meede laieneb eeskätt järgmistele tegevustele:
  [...]






  c) | reklaam ja äriteave; |
| --- | --- | --- |

8.

Meede laieneb eeskätt järgmistele tegevustele:

[...]

c)

reklaam ja äriteave;

[...]”

26

| “7. | Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited. |
| --- | --- |

“7.

Merelaevandusettevõtted [...] tegelevad sageli täiendavate tegevustega, mis on enamal või vähemal määral seotud otsese laevade kasutamisega [...]. Vaatamata sellele, et siinkohal ei ole võimalik esitada loetelu kõikidest tegevusaladest, mille osas antud meedet on võimalik rakendada, võib osutuda otstarbekaks esitada siiski mõned näited.

| 8. | Meede laieneb eeskätt järgmistele tegevustele:
  [...]






  c) | reklaam ja äriteave; |
| --- | --- | --- |

8.

Meede laieneb eeskätt järgmistele tegevustele:

[...]

c)

reklaam ja äriteave;

[...]”

(27)  Hollandi keeles kasutatakse ka sõna “cargadoor”.

27

(28)  Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995-1996, 24 482, nr 3. Belgia ametiasutuste tehtud mitteametlik tõlge Madalmaade seletuskirjast: “Käesoleva artikli rakendamisel hõlmavad merelaevandusest tulenev kasum tulusid, mis pärinevad tegevusaladest, mis on ülalnimetatud laevade kasutamisega otseselt seotud. Selliste tegevustena käsitletakse laevade laadimist ja tühjakslaadimist reederi poolt tema enda kulul, samuti ka laevamaakleri teenuse osutamist omaenda kulul. Neid otseses seoses olevaid tegevusi hõlmatakse nimetatud maksustamisskeemi üksnes juhul, kui neid rakendatakse seoses maksukohuslase kasutatavate laevadega. Samuti käsitletakse otseses seoses olevate tegevustena varade võõrandamist, kui neid varasid kasutatakse maksukohuslase poolt laeva kasutamisel. Ülalnimetatu puudutab üksnes maksukohuslase poolt kasutatavaid laevu, aga ka näiteks kinnisvara, kus paiknevad ettevõtte juhatus ja vahendid, mida kasutatakse laevade laadimiseks ja tühjakslaadimiseks”.

28

Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar

(29)  Komisjoni 20. märtsi 1996. aasta otsus, juhtum N 738/95.

29

(30)  CNUCEDi sekretariaadi aruanne UNCTAD/RMT/2002 UNITED NATIONS PUBLICATION Sales n° E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682

30

(31)  Programmseaduse artikkel 124.

31

(32)  Vt joonealust märkust 4.

32

(33)  Vt ühenduse suuniste osa 3.1.

33

(34)  Komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsus, juhtum N 504/02. Vt eriti punkti 29.

34

(35)  Komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus, juhtum N 195/02. Vt eriti osa 2.8.2.

35

(36)  Komisjoni 13. mai 2003. aasta otsus, juhtum N 737/02. Vt eriti punkti 26.

36

(37)  Vt joonealust märkust 29.

37

(38)  Vt osa 3.1, punkt 70.

38

(39)  Vt suuniseid riigiabi jälgimiseks kalanduse ja akvakultuuri sektoris (EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7).

39

(40)  Vt joonealust märkust 20.

40

(41)  Vt joonealust märkust 39.

41

(42)  Vt eeskätt ühenduse suuniste osa 3.1: “Samuti on oluline märkida, et kuigi ülalnimetatud maksustamisskeemide tavalisteks subjektideks on ühenduses asuvad merelaevandusettevõtted, saavad neid samade sätete alusel kasutada ka ühenduses asuvad laevade haldusettevõtted. Laevade haldusettevõtted on juriidilised isikud, kes osutavad laevaomanikele erinevaid teenuseid, nagu tehniline kontroll, personali värbamine ja koolitus, meeskondade haldus ja laevade kasutamine. Teatavatel juhtudel tegelevad laevahaldurid samaaegselt nii laevade tehnilise halduse kui ka meeskonna haldusega. Sel juhul toimivad nad transpordialase tegevuse osas tüüpiliste “reederitena”. Lisaks sellele on selles valdkond sarnaselt meretranspordi valdkonnaga tegemist tugeva ja areneva rahvusvahelise konkurentsiga. Neil põhjustel tundub olevat kohane võimaldada kohaldada maksustamissoodustusi ka sellele laevahaldurite kategooriale.”

42

(43)  “ISM koodeks”: Laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvaheline koodeks, vastu võetud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsiooniga A.741(18).

43

(44)  Kindla maksumääraga skeemile vastavaid tegevusalasid on kirjeldatud 19. märtsi 2003. aasta otsuse osa 2.8.2 punktides 66 kuni 75 ning käesoleva otsuse punkti 173 alapunktis c.

44

(45)  Vt joonealust märkust 44.

45

(46)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

46

---

| 10.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 150/24

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuli 2004,

mis käsitleb abimeetmeid, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2532 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/418/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi nimetatud artiklite (1) kohaselt ja võtnud need märkused arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Seoses 2003. aasta suve jooksul ajakirjanduses ilmunud artiklitega nõuab komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle teavet ostupakkumise osas, mille riiklik tuumaenergiaettevõte Areva tegi Alstom’i kontserni ülekande- ja jaotusosakonnale (edaspidi “Ü&J”), ning muud teavet, mis puudutab meetmeid Alstom’i kontserni kasuks, kellel oli siis suuri rahalisi raskusi. |
| --- | --- |

(1)

Seoses 2003. aasta suve jooksul ajakirjanduses ilmunud artiklitega nõuab komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle teavet ostupakkumise osas, mille riiklik tuumaenergiaettevõte Areva tegi Alstom’i kontserni ülekande- ja jaotusosakonnale (edaspidi “Ü&J”), ning muud teavet, mis puudutab meetmeid Alstom’i kontserni kasuks, kellel oli siis suuri rahalisi raskusi.

| (2) | 8. ja 14. augusti 2003. aasta kirjadega teavitas Prantsusmaa komisjoni, et ta on 2. augustil 2003 sõlminud lepingu Alstom’i kontserniga ja 32 pangaga, et pankroti väljakuulutamise äärel olevale Prantsuse ettevõttele määrataks toetusmeetmeid, mis kuulusid ettevõtte päästmis- ja restruktureerimisplaani raamidesse. |
| --- | --- |

(2)

8. ja 14. augusti 2003. aasta kirjadega teavitas Prantsusmaa komisjoni, et ta on 2. augustil 2003 sõlminud lepingu Alstom’i kontserniga ja 32 pangaga, et pankroti väljakuulutamise äärel olevale Prantsuse ettevõttele määrataks toetusmeetmeid, mis kuulusid ettevõtte päästmis- ja restruktureerimisplaani raamidesse.

| (3) | 27. augusti 2003. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et ta kavatseb kasutada peatamise ettekirjutuse menetlust seoses teatud sätestatud abimeetmetega. 28. augusti 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon lisateavet sellega seotud meetmete seeria kohta, mis ei kuulunud Prantsusmaa poolt kirjeldatute hulka. |
| --- | --- |

(3)

27. augusti 2003. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et ta kavatseb kasutada peatamise ettekirjutuse menetlust seoses teatud sätestatud abimeetmetega. 28. augusti 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon lisateavet sellega seotud meetmete seeria kohta, mis ei kuulunud Prantsusmaa poolt kirjeldatute hulka.

| (4) | Prantsusmaa vastused komisjoni kirjadele saabusid 4. septembril 2003. 10. septembril 2003 taotles Prantsusmaa tähtaja pikendamist, et vastata küsimustele, mis komisjon oli talle esitanud 28. augusti 2003. aasta kirjaga seoses asjaga seotud meetmetega. Komisjon lükkas selle taotluse tagasi 15. septembri 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa vastused komisjoni kirjadele saabusid 4. septembril 2003. 10. septembril 2003 taotles Prantsusmaa tähtaja pikendamist, et vastata küsimustele, mis komisjon oli talle esitanud 28. augusti 2003. aasta kirjaga seoses asjaga seotud meetmetega. Komisjon lükkas selle taotluse tagasi 15. septembri 2003. aasta kirjaga.

| (5) | 2003. aasta septembris pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille jooksul Prantsusmaa andis komisjonile edasi töödokumente. |
| --- | --- |

(5)

2003. aasta septembris pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille jooksul Prantsusmaa andis komisjonile edasi töödokumente.

| (6) | 17. septembri 2003. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse lepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt seoses teatatud meetmetega ning seoses nendega seotud meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

17. septembri 2003. aasta otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse lepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt seoses teatatud meetmetega ning seoses nendega seotud meetmetega.

| (7) | Lisaks tõdes komisjon, et tingimused, mille alusel teha Prantsusmaale ettekirjutus mitte viia ellu Alstom’i kontserni kapitali osaluse ostu ning mitte alla kirjutada tavalisele laenule, on olemas. Komisjon otsustas anda konkurentsiküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele volituse võtta hiljemalt 22. septembril 2003 komisjoni eesistujaga kooskõlastatult vastu teatava abi peatamise ettekirjutus ja teavitada sellest Prantsusmaad, välja arvatud juhul, kui Prantsusmaa kohustub avalikult ilma komisjoni eelneva heakskiiduta vastavalt kohaldatavatele reeglitele riigiabi valdkonnas mitte osalema rahastamistes, mis tooksid endaga automaatselt ja pöördumatult kaasa osaluse Alstom’i kontserni omakapitalis. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tõdes komisjon, et tingimused, mille alusel teha Prantsusmaale ettekirjutus mitte viia ellu Alstom’i kontserni kapitali osaluse ostu ning mitte alla kirjutada tavalisele laenule, on olemas. Komisjon otsustas anda konkurentsiküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele volituse võtta hiljemalt 22. septembril 2003 komisjoni eesistujaga kooskõlastatult vastu teatava abi peatamise ettekirjutus ja teavitada sellest Prantsusmaad, välja arvatud juhul, kui Prantsusmaa kohustub avalikult ilma komisjoni eelneva heakskiiduta vastavalt kohaldatavatele reeglitele riigiabi valdkonnas mitte osalema rahastamistes, mis tooksid endaga automaatselt ja pöördumatult kaasa osaluse Alstom’i kontserni omakapitalis.

| (8) | Samas kui käisid läbirääkimised Alstom’i, tema võlausaldajatest pankade ja riigi vahel, esitas Prantsusmaa 19. septembril 2003. aastal komisjonile uue Alstom’iga sõlmitava kokkuleppe projekti, mis pidi vahetama välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe. 22. septembri 2003. aasta kirjaga võttis komisjon need elemendid teatavaks ja teatas Prantsusmaale, et kui komisjoni poolt 17. septembril 2003. aastal kehtestatud tingimused täidetaks, ei oleks seoses volituste andmisega enam põhjust kavandatava peatamise ettekirjutuse teostamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Samas kui käisid läbirääkimised Alstom’i, tema võlausaldajatest pankade ja riigi vahel, esitas Prantsusmaa 19. septembril 2003. aastal komisjonile uue Alstom’iga sõlmitava kokkuleppe projekti, mis pidi vahetama välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe. 22. septembri 2003. aasta kirjaga võttis komisjon need elemendid teatavaks ja teatas Prantsusmaale, et kui komisjoni poolt 17. septembril 2003. aastal kehtestatud tingimused täidetaks, ei oleks seoses volituste andmisega enam põhjust kavandatava peatamise ettekirjutuse teostamiseks.

| (9) | Komisjonile teatati 26. septembril 2003 lõplikust kokkuleppest. Täpsustati, et muudetud plaani detailid saadetakse talle hiljem. |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile teatati 26. septembril 2003 lõplikust kokkuleppest. Täpsustati, et muudetud plaani detailid saadetakse talle hiljem.

| (10) | 15. oktoobri 2003. aasta otsusega lükkas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamist vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 2 edasi, kuna ilmnes uusi teatatud meetmeid. (2) |
| --- | --- |

(10)

15. oktoobri 2003. aasta otsusega lükkas komisjon ametliku uurimismenetluse algatamist vastavalt lepingu artikli 88 lõikele 2 edasi, kuna ilmnes uusi teatatud meetmeid. (2)

| (11) | Komisjoni 17. septembri ja 15. oktoobri 2003. aasta otsused avaldati ühiselt Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama oma märkuseid kõnesolevate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 17. septembri ja 15. oktoobri 2003. aasta otsused avaldati ühiselt Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid esitama oma märkuseid kõnesolevate meetmete kohta.

| (12) | 31. oktoobri 2003. aasta kirjaga saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude. 11. novembril 2003 saatis komisjon Prantsusmaale kirja, et juhtida tema tähelepanu teatud hilinemistele seoses vajalike dokumentide edastamisega komisjonile hindamiseks. |
| --- | --- |

(12)

31. oktoobri 2003. aasta kirjaga saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude. 11. novembril 2003 saatis komisjon Prantsusmaale kirja, et juhtida tema tähelepanu teatud hilinemistele seoses vajalike dokumentide edastamisega komisjonile hindamiseks.

| (13) | 24. ja 25. novembri 2003. aasta kirjadega saatis Prantsusmaa komisjonile esimese osa teabest seoses Alstom’i Ü&J tegevuse üleandmisega ja sellega seotud meetmetega. |
| --- | --- |

(13)

24. ja 25. novembri 2003. aasta kirjadega saatis Prantsusmaa komisjonile esimese osa teabest seoses Alstom’i Ü&J tegevuse üleandmisega ja sellega seotud meetmetega.

| (14) | Vastusena 2. detsembri 2003. aasta meeldetuletusele sai komisjon 5. detsembril 2003 kirja, mis sisaldas täiendavat teavet 8. augusti, 14. augusti ja 26. septembri 2003. aasta teatistele, samuti vastust komisjoni 31. oktoobri 2003. aasta lisaküsimustele. |
| --- | --- |

(14)

Vastusena 2. detsembri 2003. aasta meeldetuletusele sai komisjon 5. detsembril 2003 kirja, mis sisaldas täiendavat teavet 8. augusti, 14. augusti ja 26. septembri 2003. aasta teatistele, samuti vastust komisjoni 31. oktoobri 2003. aasta lisaküsimustele.

| (15) | 3. detsembri 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle uusi täpsustusi seoses asjaga seotud meetmetega. |
| --- | --- |

(15)

3. detsembri 2003. aasta kirjaga nõudis komisjon, et Prantsusmaa edastaks talle uusi täpsustusi seoses asjaga seotud meetmetega.

| (16) | 3. ja 8. detsembri vahel 2003 sai komisjon 46 arvamust kolmandate huvitatud osapoolte käest. Need arvamused olid adresseeritud Prantsusmaale kommenteerimiseks 22. detsembri 2003. aasta ning 12. ja 16. jaanuari 2004. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(16)

3. ja 8. detsembri vahel 2003 sai komisjon 46 arvamust kolmandate huvitatud osapoolte käest. Need arvamused olid adresseeritud Prantsusmaale kommenteerimiseks 22. detsembri 2003. aasta ning 12. ja 16. jaanuari 2004. aasta kirjadega.

| (17) | 24. detsembri 2003. aasta kirjaga palus Prantsusmaa, et talle antaks 20 tööpäeva pikkune lisatähtaeg, vastamaks komisjoni 3. detsembri 2003. aasta lisaküsimustele. Komisjon kiitis selle taotluse heaks 13. jaanuari 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(17)

24. detsembri 2003. aasta kirjaga palus Prantsusmaa, et talle antaks 20 tööpäeva pikkune lisatähtaeg, vastamaks komisjoni 3. detsembri 2003. aasta lisaküsimustele. Komisjon kiitis selle taotluse heaks 13. jaanuari 2004. aasta kirjaga.

| (18) | 12. jaanuari 2004. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et iseseisev ekspert, kelle komisjon kaasas jätkuna pakkumiskutsele, mille ta korraldas selleks, et aidata kaasa Alstom’i restruktureerimisplaani analüüsile, oli ettevõte BearingPoint France SAS. |
| --- | --- |

(18)

12. jaanuari 2004. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad, et iseseisev ekspert, kelle komisjon kaasas jätkuna pakkumiskutsele, mille ta korraldas selleks, et aidata kaasa Alstom’i restruktureerimisplaani analüüsile, oli ettevõte BearingPoint France SAS.

| (19) | 22. jaanuari 2004. aasta kirjaga taotles Prantsusmaa uut tähtaja pikendamist umbes ühe kuu võrra, vastamaks kolmandate huvitatud isikute kommentaaridele. Komisjon kiitis selle edasilükkamistaotluse heaks 27. jaanuari 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(19)

22. jaanuari 2004. aasta kirjaga taotles Prantsusmaa uut tähtaja pikendamist umbes ühe kuu võrra, vastamaks kolmandate huvitatud isikute kommentaaridele. Komisjon kiitis selle edasilükkamistaotluse heaks 27. jaanuari 2004. aasta kirjaga.

| (20) | 30. jaanuaril 2004. aastal saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude seoses Alstom’i Ü&J haru loovutamise ulatusega, millele vastati 16. veebruari 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(20)

30. jaanuaril 2004. aastal saatis komisjon Prantsusmaale lisateabe nõude seoses Alstom’i Ü&J haru loovutamise ulatusega, millele vastati 16. veebruari 2004. aasta kirjaga.

| (21) | 11. veebruaril 2004 vastas Prantsusmaa komisjoni 3. detsembri 2003. aasta kirjale seoses asjaga seotud meetmetega. Teatud hulk sellest informatsioonist oli veel osaliselt ebatäielik, mistõttu komisjon nõudis Prantsusmaalt 19. veebruari 2004. aasta kirjaga uusi täpsustusi. 9. märtsi 2004. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa nõutud teabe. |
| --- | --- |

(21)

11. veebruaril 2004 vastas Prantsusmaa komisjoni 3. detsembri 2003. aasta kirjale seoses asjaga seotud meetmetega. Teatud hulk sellest informatsioonist oli veel osaliselt ebatäielik, mistõttu komisjon nõudis Prantsusmaalt 19. veebruari 2004. aasta kirjaga uusi täpsustusi. 9. märtsi 2004. aasta kirjaga edastas Prantsusmaa nõutud teabe.

| (22) | 10. märtsi 2004. aasta kirjaga tuletas komisjon Prantsusmaale meelde, et ta ootab endiselt tema vastust seoses tema kommentaaridega kolmandate isikute arvamuste kohta, mis ta oli kohustunud esitama hiljemalt 1. märtsiks. Prantsusmaa vastus, millele oli lisatud elemente seoses teatud ümberkorraldustega algselt kavandatud restruktureerimise plaanis, saadeti komisjonile 15. märtsi 2004. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(22)

10. märtsi 2004. aasta kirjaga tuletas komisjon Prantsusmaale meelde, et ta ootab endiselt tema vastust seoses tema kommentaaridega kolmandate isikute arvamuste kohta, mis ta oli kohustunud esitama hiljemalt 1. märtsiks. Prantsusmaa vastus, millele oli lisatud elemente seoses teatud ümberkorraldustega algselt kavandatud restruktureerimise plaanis, saadeti komisjonile 15. märtsi 2004. aasta kirjaga.

| (23) | 2004. aasta aprillis ja mais pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille eesmärgiks oli arutleda Prantsusmaa poolt algselt väljapakutud finantsmenetluste paranduste üle ning samuti abi heakskiitmiseks vajalike kompensatsioonimeetmete üle. Pärast neid kohtumisi saatis Prantsusmaa komisjonile 21. ja 26. mail 2004 kaks kirja, millega Prantsusmaa võttis endale teatud hulga kohustusi seoses kõnealuste meetmetega ja teatas parandustest seoses algselt ettenähtud meetmetega. Prantsusmaa saatis komisjonile lisateavet 7., 9., 10., 18. ja 25. juuni 2004. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(23)

2004. aasta aprillis ja mais pidasid Prantsusmaa ja komisjon mitmeid töökoosolekuid, mille eesmärgiks oli arutleda Prantsusmaa poolt algselt väljapakutud finantsmenetluste paranduste üle ning samuti abi heakskiitmiseks vajalike kompensatsioonimeetmete üle. Pärast neid kohtumisi saatis Prantsusmaa komisjonile 21. ja 26. mail 2004 kaks kirja, millega Prantsusmaa võttis endale teatud hulga kohustusi seoses kõnealuste meetmetega ja teatas parandustest seoses algselt ettenähtud meetmetega. Prantsusmaa saatis komisjonile lisateavet 7., 9., 10., 18. ja 25. juuni 2004. aasta kirjadega.

II.   KIRJELDUS

1.   Kontsern Alstom

| (24) | Alstom on Prantsuse õigusele alluv aktsiaselts, noteeritud Pariisi, Londoni ja New Yorgi börsil. 2002/2003. eelarveaasta jooksul oli ettevõtte käive 21,4 miljardit eurot, negatiivne tegevustulemus 507 miljonit eurot ning netokahjum 1,38 miljardit eurot. 31. märtsil 2003 andis Alstom tööd umbes 110 000 inimesele 70 erinevas riigis, neist 62 000 Euroopas. |
| --- | --- |

(24)

Alstom on Prantsuse õigusele alluv aktsiaselts, noteeritud Pariisi, Londoni ja New Yorgi börsil. 2002/2003. eelarveaasta jooksul oli ettevõtte käive 21,4 miljardit eurot, negatiivne tegevustulemus 507 miljonit eurot ning netokahjum 1,38 miljardit eurot. 31. märtsil 2003 andis Alstom tööd umbes 110 000 inimesele 70 erinevas riigis, neist 62 000 Euroopas.

| (25) | Enne käigusolevat restruktureerimist tegeles Alstom toodete väljaarendamise, tootmise ja hooldamisega neljas valdkonnas: energia (edaspidi “energiasektor”), ülekanne ja jaotus (edaspidi “Ü&J” sektor), raudteetransport (edaspidi “transpordisektor”) ja laevaehitus (edaspidi: “merelaevandussektor”):






  — | eelarveaasta 2002/2003 jooksul tootis energiasektor 10,9 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 46 000 inimesele üle maailma, |
| --- | --- | --- |

(25)

Enne käigusolevat restruktureerimist tegeles Alstom toodete väljaarendamise, tootmise ja hooldamisega neljas valdkonnas: energia (edaspidi “energiasektor”), ülekanne ja jaotus (edaspidi “Ü&J” sektor), raudteetransport (edaspidi “transpordisektor”) ja laevaehitus (edaspidi: “merelaevandussektor”):

—

eelarveaasta 2002/2003 jooksul tootis energiasektor 10,9 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 46 000 inimesele üle maailma,

| — | Ü&J sektor, mis loovutati 25. septembril 2003 suures osas Prantsuse ettevõttele Areva, saavutas eelarveaastal 2002/2003, enne loovutamist, 3,6 miljardi euro suuruse käibe, andes tööd 28 000 inimesele, |
| --- | --- |

—

Ü&J sektor, mis loovutati 25. septembril 2003 suures osas Prantsuse ettevõttele Areva, saavutas eelarveaastal 2002/2003, enne loovutamist, 3,6 miljardi euro suuruse käibe, andes tööd 28 000 inimesele,

| — | endiselt eelarveaastal 2002/2003 saavutas transpordisektor 5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 28 500 inimesele, |
| --- | --- |

—

endiselt eelarveaastal 2002/2003 saavutas transpordisektor 5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 28 500 inimesele,

| — | Merelaevandussektor saavutas sama eelarveaasta 2002/2003 jooksul 1,5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 4 500 inimesele. |
| --- | --- |

—

Merelaevandussektor saavutas sama eelarveaasta 2002/2003 jooksul 1,5 miljardi euro suuruse käibe ja andis tööd 4 500 inimesele.

| (26) | Eelarveaasta 2003/2004 jooksul tõusis Alstom’i käive 16,7 miljardi euroni, kahanedes 10 % võrra eelarveaasta 2002/2003 taseme suhtes. Hoolimata 300 miljoni euro suurusest positiivsest tegevustulemusest (hinnatäiend 1,8 %) suurenes Alstom’i netokahjum kuni 1,86 miljardi euroni, millest 655 miljonit seoses restruktureerimiskuludega ja 460 miljonit seoses finantskuludega. |
| --- | --- |

(26)

Eelarveaasta 2003/2004 jooksul tõusis Alstom’i käive 16,7 miljardi euroni, kahanedes 10 % võrra eelarveaasta 2002/2003 taseme suhtes. Hoolimata 300 miljoni euro suurusest positiivsest tegevustulemusest (hinnatäiend 1,8 %) suurenes Alstom’i netokahjum kuni 1,86 miljardi euroni, millest 655 miljonit seoses restruktureerimiskuludega ja 460 miljonit seoses finantskuludega.

| (27) | Tegevustulemuste areng sektorite kaupa on esitatud tabelis 1.
  Tabel 1
  Ettevõtte andmed









  (käive ja tegevustulemus miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |
| Aastakäive | 24 550 | 23 453 | 21 351 | 16 688 |
| Tegevustulemus | 1 151 | 941 | (507) | 300 |
| millest Energia | 448 | 572 | (690) | 178 |
| Ü&J | 275 | 226 | 227 | 136 |
| Transport | 266 | 101 | (24) | 64 |
| Merelaevandus | 80 | 47 | 24 | (19) |
| Korporatiivne | (41) | (35) | (44) | (59) |
| Palgatöötajad | 143 014 | 118 995 | 109 671 | 78 811 |

(27)

Tegevustulemuste areng sektorite kaupa on esitatud tabelis 1.

Tabel 1

Ettevõtte andmed

(käive ja tegevustulemus miljonites eurodes)

2000/2001

2001/2002

2002/2003

2003/2004

Aastakäive

24 550

23 453

21 351

16 688

Tegevustulemus

1 151

941

(507)

300

millest Energia

448

572

(690)

178

Ü&J

275

226

227

136

Transport

266

101

(24)

64

Merelaevandus

80

47

24

(19)

Korporatiivne

(41)

(35)

(44)

(59)

Palgatöötajad

143 014

118 995

109 671

78 811

2.   Alstom’i raskused enne restruktureerimisplaani

| (28) | Prantsusmaa selgitab, et Alstom’i raskused tekkisid mitmete tegurite kuhjumisest. Ettevõte kannatas esmajärjekorras majanduse üldise languse all pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi. Prantsusmaa märkis muuseas, et teatud turgude liberaliseerimine (nimelt elektri ja vähemal määral ka transpordituru) oli lisafaktoriks ettevõtte raskustesse sattumisel. |
| --- | --- |

(28)

Prantsusmaa selgitab, et Alstom’i raskused tekkisid mitmete tegurite kuhjumisest. Ettevõte kannatas esmajärjekorras majanduse üldise languse all pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi. Prantsusmaa märkis muuseas, et teatud turgude liberaliseerimine (nimelt elektri ja vähemal määral ka transpordituru) oli lisafaktoriks ettevõtte raskustesse sattumisel.

| (29) | Ettevõte sai muuhulgas ka vastulöökide osaliseks seoses raskete tehniliste probleemidega, mis puudutasid suuri gaasiturbiine GT24 ja GT26, mis osteti Rootsi firmalt ABB. Samuti seisis Alstom silmitsi raskustega, mis olid seotud rongide müügiga Suurbritanniasse. Lõpuks kannatas ettevõte kruiisilaevade tellimuste puudumise käes aastatel 2001/2002 ja 2002/2003 ning Renaissance Cruises pankroti väljakuulutamisest põhjustatud kahjude tõttu. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõte sai muuhulgas ka vastulöökide osaliseks seoses raskete tehniliste probleemidega, mis puudutasid suuri gaasiturbiine GT24 ja GT26, mis osteti Rootsi firmalt ABB. Samuti seisis Alstom silmitsi raskustega, mis olid seotud rongide müügiga Suurbritanniasse. Lõpuks kannatas ettevõte kruiisilaevade tellimuste puudumise käes aastatel 2001/2002 ja 2002/2003 ning Renaissance Cruises pankroti väljakuulutamisest põhjustatud kahjude tõttu.

| (30) | Alates 2003. aasta kevadest oli Alstom’i kontsern, olles teatanud oma raskustest ja kahjumi summast, sügava usalduskriisi ohver. Tellimuste tase vähenes, kuna kliendid ei olnud enam kindlad, kas ettevõte suudab järgnevatel aastatel oma kohustusi täita. Tarnijad esitasid karmimaid maksetingimusi ja rahandusasutused otsustasid vähendada tagatissummat Alstom’i poolt registreeritud tellimustele. |
| --- | --- |

(30)

Alates 2003. aasta kevadest oli Alstom’i kontsern, olles teatanud oma raskustest ja kahjumi summast, sügava usalduskriisi ohver. Tellimuste tase vähenes, kuna kliendid ei olnud enam kindlad, kas ettevõte suudab järgnevatel aastatel oma kohustusi täita. Tarnijad esitasid karmimaid maksetingimusi ja rahandusasutused otsustasid vähendada tagatissummat Alstom’i poolt registreeritud tellimustele.

| (31) | Lisaks vähendasid mitmed kindlustusettevõtted pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi riske seoses oma klientidega ja kehtestasid Alstom’ile karmimad tingimused tagatiste määramiseks. Seega, selleks et jääda oma turgudel aktiivseks, on Alstom sõltuv tagatiste saamisest, mis tagaksid pikaajaliste lepingute teostamise. Ilma nende tagatisteta on Alstom võimetu uusi tellimisi täitma. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks vähendasid mitmed kindlustusettevõtted pärast 2001. aasta 11. septembri sündmusi riske seoses oma klientidega ja kehtestasid Alstom’ile karmimad tingimused tagatiste määramiseks. Seega, selleks et jääda oma turgudel aktiivseks, on Alstom sõltuv tagatiste saamisest, mis tagaksid pikaajaliste lepingute teostamise. Ilma nende tagatisteta on Alstom võimetu uusi tellimisi täitma.

3.   Restruktureerimisplaan

| (32) | 2002. aasta märtsis võeti vastu Alstom’i tegevuse taaskäivitamise esimene plaan (“Restore value”), kuid see teostati vaid osaliselt. Teine plaan, kuhu olid integreeritud algsed plaanid, kuid mis oli ambitsioonikam, võeti vastu 2003. aasta märtsis, seda muudeti ja muutused võeti vastu 2004. aasta jaanuaris. Prantsusmaa loeb seda teist plaani restruktureerimisplaaniks, mis peab katma 2002/2003 ja 2005/2006 eelarveperioodi vahele jäävat aega. Ta näeb ette kolme meetmevaldkonda: üleandmised, mille eesmärgiks on keskendada ettevõtte tegevus taas võtmealadele; tööstuslik reorganiseerimine; rahanduslik restruktureerimine. |
| --- | --- |

(32)

2002. aasta märtsis võeti vastu Alstom’i tegevuse taaskäivitamise esimene plaan (“Restore value”), kuid see teostati vaid osaliselt. Teine plaan, kuhu olid integreeritud algsed plaanid, kuid mis oli ambitsioonikam, võeti vastu 2003. aasta märtsis, seda muudeti ja muutused võeti vastu 2004. aasta jaanuaris. Prantsusmaa loeb seda teist plaani restruktureerimisplaaniks, mis peab katma 2002/2003 ja 2005/2006 eelarveperioodi vahele jäävat aega. Ta näeb ette kolme meetmevaldkonda: üleandmised, mille eesmärgiks on keskendada ettevõtte tegevus taas võtmealadele; tööstuslik reorganiseerimine; rahanduslik restruktureerimine.

| (33) | Mis puudutab esimest meetmevaldkonda seoses ettevõtte tegevuse taaskeskendamisega võtmealadele, teostas Alstom üleandmised, mis tõid endaga kaasa ettevõtte käibe kahanemise 4,3 miljardi euro võrra (– 20 % võrreldes eelarveaastaga 2002/2003) ja tema isikkoosseisu kahanemist 30 000 inimese võrra (– 27 %).
  Üleandmised olid järgmised:






  — | Tööstuslike turbiinide tegevus anti üle Siemensile 2003. aasta aprillis; see tõi netos sisse 950 miljonit eurot. Need tegevused lõid perioodil 2002/2003 1,25 miljardi suuruse käibe (umbes 6 % Alstom’i käibest) 6 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (4) |
| --- | --- | --- |

(33)

Mis puudutab esimest meetmevaldkonda seoses ettevõtte tegevuse taaskeskendamisega võtmealadele, teostas Alstom üleandmised, mis tõid endaga kaasa ettevõtte käibe kahanemise 4,3 miljardi euro võrra (– 20 % võrreldes eelarveaastaga 2002/2003) ja tema isikkoosseisu kahanemist 30 000 inimese võrra (– 27 %).

Üleandmised olid järgmised:

—

Tööstuslike turbiinide tegevus anti üle Siemensile 2003. aasta aprillis; see tõi netos sisse 950 miljonit eurot. Need tegevused lõid perioodil 2002/2003 1,25 miljardi suuruse käibe (umbes 6 % Alstom’i käibest) 6 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (4)

| — | Ü & J tegevus, välja arvatud Power Conversion osa, anti üle 2003. aasta septembris Arevale, mis tõi sisse 920 miljonit eurot (neto); loovutatud tegevus lõi 2002/2003. aastal 3 miljardi suuruse käibe (umbes 14 % Alstom’i käibest) 24 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (5) |
| --- | --- |

—

Ü & J tegevus, välja arvatud Power Conversion osa, anti üle 2003. aasta septembris Arevale, mis tõi sisse 920 miljonit eurot (neto); loovutatud tegevus lõi 2002/2003. aastal 3 miljardi suuruse käibe (umbes 14 % Alstom’i käibest) 24 000 palgatöötajast koosneva isikkoosseisu kohta, (5)

| — | kinnisvara müüdi kokku 415 miljoni euro eest (267 miljonit eurot enne märtsi 2003 ja 148 miljonit eurot 2003. aasta märtsi ja augusti vahel); teised lisamüügitehingud 50 miljonit euro suuruse summa eest olid 2003. aasta detsembri läbirääkimiste ajal alles käigus. |
| --- | --- |

—

kinnisvara müüdi kokku 415 miljoni euro eest (267 miljonit eurot enne märtsi 2003 ja 148 miljonit eurot 2003. aasta märtsi ja augusti vahel); teised lisamüügitehingud 50 miljonit euro suuruse summa eest olid 2003. aasta detsembri läbirääkimiste ajal alles käigus.

| (34) | Meetmete teine valdkond hõlmab Alstom’i võtmealade tööstuslikku reorganiseerimist kolmes sektoris, mille kogukäive on perioodil 2005/2006 hinnatud 16 miljardile eurole:






  — | energiasektor mis koosneb allsektorist “Power Turbo-Systems” (gaasi- ja auruturbiinid), mille käivet hinnatakse 3,6 miljardile eurole, allsektorist “Power Service”, mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole ning allsektorist “Power Environment” (boilerid ja hüdraulilised turbiinid), mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole, |
| --- | --- | --- |

(34)

Meetmete teine valdkond hõlmab Alstom’i võtmealade tööstuslikku reorganiseerimist kolmes sektoris, mille kogukäive on perioodil 2005/2006 hinnatud 16 miljardile eurole:

—

energiasektor mis koosneb allsektorist “Power Turbo-Systems” (gaasi- ja auruturbiinid), mille käivet hinnatakse 3,6 miljardile eurole, allsektorist “Power Service”, mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole ning allsektorist “Power Environment” (boilerid ja hüdraulilised turbiinid), mille käivet hinnatakse 3,1 miljardile eurole,

| — | transpordisektor, mille käivet hinnatakse 5,5 miljardile eurole, |
| --- | --- |

—

transpordisektor, mille käivet hinnatakse 5,5 miljardile eurole,

| — | merelaevandussektor, mille käivet hinnatakse 1 miljardile eurole. |
| --- | --- |

—

merelaevandussektor, mille käivet hinnatakse 1 miljardile eurole.

Kogukäive hõlmab samuti sektorit Power Conversion (käive 0,5 miljardit eurot), “Corporate” osa (0,2 miljardit eurot) ja 1 miljardi euro suurust negatiivset kohandamist vastuvõetud tasemega (“corporate buffer”).

| (35) | Nendes sektorites toimuvad restruktureerimisalased jõupingutused järgmiselt:






  — | allsektorite Power Environment ja Power Turbo-Systems tegevuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist, mille peamiseks eesmärgiks on isikkoosseisu kahandamine ja geograafilise paigutuse ratsionaliseerimine, |
| --- | --- | --- |

(35)

Nendes sektorites toimuvad restruktureerimisalased jõupingutused järgmiselt:

—

allsektorite Power Environment ja Power Turbo-Systems tegevuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist, mille peamiseks eesmärgiks on isikkoosseisu kahandamine ja geograafilise paigutuse ratsionaliseerimine,

| — | tööstuslike auruturbiinide (IST) tegevuse vähendamine (allsektor Power Turbo-Systems) ja Prantsusmaal asuva tootmiskoha La Courneuve tegevuse lõpetamine, |
| --- | --- |

—

tööstuslike auruturbiinide (IST) tegevuse vähendamine (allsektor Power Turbo-Systems) ja Prantsusmaal asuva tootmiskoha La Courneuve tegevuse lõpetamine,

| — | transpordisektori tööstuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist ning isikkoosseisu kahandamist, |
| --- | --- |

—

transpordisektori tööstuslik reorganiseerimine, mis hõlmab teatud objektide saneerimist või sulgemist ning isikkoosseisu kahandamist,

| — | tegevuse vähendamine merelaevandussektoris, pärast Saint-Malo laevatehaste sulgemist, otsustatud 2003. aasta alguses. Peamises asupaigas Saint-Nazaire’is on ette nähtud kahandada isikkoosseisu ettenähtavate pensionileminekuga seotud lahkumiste kaudu. |
| --- | --- |

—

tegevuse vähendamine merelaevandussektoris, pärast Saint-Malo laevatehaste sulgemist, otsustatud 2003. aasta alguses. Peamises asupaigas Saint-Nazaire’is on ette nähtud kahandada isikkoosseisu ettenähtavate pensionileminekuga seotud lahkumiste kaudu.

| (36) | Tabel 2 võtab kokku nende meetmete tagajärjed iga tegevusvaldkonna kohta kolme asjassepuutuva eelarveaasta kohta (2003–2006). Järgmistel aastatel peavad nende restruktureerimiste oodatud majandustulemused tõusma aastas [...] (6) miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(36)

Tabel 2

Tegevuste reorganiseerimise ülevaade kolme aasta kohta

| | Isikkoosseisu kahandamine
  (ühikud) | Restruktureerimise kulud
  (miljonites eurodes) | Oodatavad majandustulemused
  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Power Environment | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] |
| Power Conversion | [...] | [...] | [...] |
| Ü&J | | [...] | |
| Power Services + IST | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] |
| Merelaevandus | [...] | [...] | [...] |
| Korporatiivne | [...] | [...] | [...] |
| Kokku | [...] | [...] (7) | [...] |

Isikkoosseisu kahandamine

(ühikud)

Restruktureerimise kulud

(miljonites eurodes)

Oodatavad majandustulemused

(miljonites eurodes)

Power Environment

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

Power Conversion

[...]

[...]

[...]

Ü&J

[...]

Power Services + IST

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

Merelaevandus

[...]

[...]

[...]

Korporatiivne

[...]

[...]

[...]

Kokku

[...]

[...] (7)

[...]

| (37) | Seoses kolmanda meetmete valdkonna, finantsilise restruktureerimisega, nähakse ette finantstagatis, mis hõlmab Alstom’i, riigi ja pankade sekkumist. |
| --- | --- |

(37)

Seoses kolmanda meetmete valdkonna, finantsilise restruktureerimisega, nähakse ette finantstagatis, mis hõlmab Alstom’i, riigi ja pankade sekkumist.

| (38) | Esimene tagatis oli väljatöötatud 2. augustiks 2003. Seoses komisjonipoolse ametliku uurimismenetluse algatamisega edastas komisjon 26. septembril 2003 mõistlikult muudetud kokkuleppe, mis ei sisaldanud enam meetmeid, mis eeldasid riigi automaatset ja pöördumatut osalust ettevõtte Alstom omakapitalis ilma komisjoni eelneva loata, mis on vajalik vastavalt ühenduse reeglitele riigiabi valdkonnas. See uus kokkulepe, mille tingimusi on allpool kirjeldatud, vahetas välja kokkulepe 2. augustist 2003. |
| --- | --- |

(38)

Esimene tagatis oli väljatöötatud 2. augustiks 2003. Seoses komisjonipoolse ametliku uurimismenetluse algatamisega edastas komisjon 26. septembril 2003 mõistlikult muudetud kokkuleppe, mis ei sisaldanud enam meetmeid, mis eeldasid riigi automaatset ja pöördumatut osalust ettevõtte Alstom omakapitalis ilma komisjoni eelneva loata, mis on vajalik vastavalt ühenduse reeglitele riigiabi valdkonnas. See uus kokkulepe, mille tingimusi on allpool kirjeldatud, vahetas välja kokkulepe 2. augustist 2003.

| (39) | Kokkulepe sisaldab eelkõige (meede 1) riigipoolset kohustust märkida riigile reserveeritud aktsiatega hüvitatavaid tähtajalisi väärtpabereid (AHTSV) summas 300 miljonit eurot. Need väärtpaberid võrduvad 1 AHTSVga 1 aktsia vastu ja neid märgiti hinnaga 1,25 eurot. Nende kestus on 20 aastat ja nad kannavad kindlaksmääratud intressi 2 % aastas kuni komisjoni otsuseni. Need väärtpaberid on allutatud kohustused, subordineeritud võrreldes teiste allutatud kohustustega nagu aktsiatega kompenseeritavad obligatsioonid (AKO), teisejärgulised tähtajalised laenud (TTL) ja tähtajalised subordineeritud väärtpaberid (TSV). (8) |
| --- | --- |

(39)

Kokkulepe sisaldab eelkõige (meede 1) riigipoolset kohustust märkida riigile reserveeritud aktsiatega hüvitatavaid tähtajalisi väärtpabereid (AHTSV) summas 300 miljonit eurot. Need väärtpaberid võrduvad 1 AHTSVga 1 aktsia vastu ja neid märgiti hinnaga 1,25 eurot. Nende kestus on 20 aastat ja nad kannavad kindlaksmääratud intressi 2 % aastas kuni komisjoni otsuseni. Need väärtpaberid on allutatud kohustused, subordineeritud võrreldes teiste allutatud kohustustega nagu aktsiatega kompenseeritavad obligatsioonid (AKO), teisejärgulised tähtajalised laenud (TTL) ja tähtajalised subordineeritud väärtpaberid (TSV). (8)

| (40) | Vahetus allub järgmisele tingimusele: “Ettevõtte poolt välja antud ja riigi poolt märgitud AHTSV kompenseeritakse tema lihtaktsiatega, kursiga üks 1,25 euro suuruse nominaalväärtusega lihtaktsia ühe AHTSV vastu, ainsal tingimusel, et saadakse Euroopa Komisjoni otsus, mis väidab, et Alstom’i poolt välja lastud AHTSVde märkimine riigi poolt ja nende kompenseerimine moodustab riigiabi, mis on kokkusobiv ühisturuga, või ei moodusta riigiabi. See kompenseerimine aktsiates toimub automaatselt ja täisõigusega esimesel tööpäeval pärast seda, kui riik on komisjoni otsuse kätte saanud”. |
| --- | --- |

(40)

Vahetus allub järgmisele tingimusele: “Ettevõtte poolt välja antud ja riigi poolt märgitud AHTSV kompenseeritakse tema lihtaktsiatega, kursiga üks 1,25 euro suuruse nominaalväärtusega lihtaktsia ühe AHTSV vastu, ainsal tingimusel, et saadakse Euroopa Komisjoni otsus, mis väidab, et Alstom’i poolt välja lastud AHTSVde märkimine riigi poolt ja nende kompenseerimine moodustab riigiabi, mis on kokkusobiv ühisturuga, või ei moodusta riigiabi. See kompenseerimine aktsiates toimub automaatselt ja täisõigusega esimesel tööpäeval pärast seda, kui riik on komisjoni otsuse kätte saanud”.

| (41) | Riik on võtnud endale kohuse mitte loovutada ei AHTSVsid ega ka toiminguid, mis võivad tõenäoliselt viia välja nende kompenseerimiseni enne ettevõtte täielikku taastamist. |
| --- | --- |

(41)

Riik on võtnud endale kohuse mitte loovutada ei AHTSVsid ega ka toiminguid, mis võivad tõenäoliselt viia välja nende kompenseerimiseni enne ettevõtte täielikku taastamist.

| (42) | Pangad on omalt poolt võtnud ümberlükkamatu kapitali suurendamise märkimise kohustuse, mille kiitis heaks nende üldkogu 18. novembril 2003 ja mis on neile reserveeritud 300 miljoni euro ulatuses emissioonihinnaga 1,25 eurot aktsia kohta. |
| --- | --- |

(42)

Pangad on omalt poolt võtnud ümberlükkamatu kapitali suurendamise märkimise kohustuse, mille kiitis heaks nende üldkogu 18. novembril 2003 ja mis on neile reserveeritud 300 miljoni euro ulatuses emissioonihinnaga 1,25 eurot aktsia kohta.

| (43) | Kokkuleppes on ette nähtud ka lühiajalise krediidi määramine kogusummas 1,5 miljardit eurot (meede 2). Riik kohustus otseselt või deposiitide ja hoiuste kassa (Caisse des Dépôts et Consignations – CDC) vahendusel pikendama 300 miljoni euro suuruses märgitud riigivõlakirju kuni 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004 ja märkima täiendavalt kuni 900 miljoni euro suuruses riigivõlakirju. Riigi kohustus seoses rahaliste vahendite lühiajalise krediidiga tõusis seega 1,2 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(43)

Kokkuleppes on ette nähtud ka lühiajalise krediidi määramine kogusummas 1,5 miljardit eurot (meede 2). Riik kohustus otseselt või deposiitide ja hoiuste kassa (Caisse des Dépôts et Consignations – CDC) vahendusel pikendama 300 miljoni euro suuruses märgitud riigivõlakirju kuni 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004 ja märkima täiendavalt kuni 900 miljoni euro suuruses riigivõlakirju. Riigi kohustus seoses rahaliste vahendite lühiajalise krediidiga tõusis seega 1,2 miljardi euroni.

| (44) | Kokku märgiti 900 lisamiljonit, mis Alstom seejärel kompenseeris: 23. detsembril 2003 kompenseeris ettevõte 800 miljonit eurot tänu pikaajaliste rahastamiste tuludele (AHTSV, TSV ja TTL), mida kirjeldati põhjendustes 39, 47 ja 48 ning 100 miljonit eurot 2004. aasta jaanuaris Ü&J haru Arevale müümise tuludest. |
| --- | --- |

(44)

Kokku märgiti 900 lisamiljonit, mis Alstom seejärel kompenseeris: 23. detsembril 2003 kompenseeris ettevõte 800 miljonit eurot tänu pikaajaliste rahastamiste tuludele (AHTSV, TSV ja TTL), mida kirjeldati põhjendustes 39, 47 ja 48 ning 100 miljonit eurot 2004. aasta jaanuaris Ü&J haru Arevale müümise tuludest.

| (45) | Pangad andsid omalt poolt panuse kommertspaberitega 300 miljoni euro väärtuses ja võtsid endale kohustuse pikendada seda panust 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004. |
| --- | --- |

(45)

Pangad andsid omalt poolt panuse kommertspaberitega 300 miljoni euro väärtuses ja võtsid endale kohustuse pikendada seda panust 12 kuu pikkuse tähtaja täitumiseni alates viimasest emissioonist, mis toimus enne 8. veebruari 2004.

| (46) | Kokkulepe näeb samuti ette (meede 3) 3,5 miljardi euro suuruse tagatud võlakirjade emissiooni pankade poolt (sündikaatlaenuliin), millest 65 %, see tähendab 2,275 miljardit eurot, on riigi poolt tagatud. See tagatud võlakirjade süsteem peab töötama kuni 3,5 miljardi euro suuruse võla tasumiseni. Selliselt tagatud kommertslepingute kestus ei tohi ületada 7 aastat. Garantii anti Prantsuse tööstuse arengu fondi (Caisse Française de Développement Industriel – CFDI) kaudu, mis kuulub Rahvapankade (Banques Populaires) gruppi. Tuleb märkida, et oma viidetes kõnealuse meetme kohta käsitleb Prantsusmaa seda kui riigi määratud garantiid. |
| --- | --- |

(46)

Kokkulepe näeb samuti ette (meede 3) 3,5 miljardi euro suuruse tagatud võlakirjade emissiooni pankade poolt (sündikaatlaenuliin), millest 65 %, see tähendab 2,275 miljardit eurot, on riigi poolt tagatud. See tagatud võlakirjade süsteem peab töötama kuni 3,5 miljardi euro suuruse võla tasumiseni. Selliselt tagatud kommertslepingute kestus ei tohi ületada 7 aastat. Garantii anti Prantsuse tööstuse arengu fondi (Caisse Française de Développement Industriel – CFDI) kaudu, mis kuulub Rahvapankade (Banques Populaires) gruppi. Tuleb märkida, et oma viidetes kõnealuse meetme kohta käsitleb Prantsusmaa seda kui riigi määratud garantiid.

| (47) | Neljandaks meetmeks on teisejärguline tähtajaline laen (TTL) kestusega 5 aastat ja suurusega 1,5 miljardit eurot, millest 300 miljonit tuleb riigilt ja 1,2 miljardit pankadelt (meede 4). Oma 5. detsembri 2003. aasta kommentaarides märkis Prantsusmaa, et selle laenu määras lõpuks CDFI. Riik piirdus CDFI-le laenu summa jaoks tagatise andmisega. TTL kompenseeritakse EURIBOR + 450 baaspunkti alusel, millest 300 baaspunkti tuleb maksta iga intressiperioodi lõpus ja 150 baaspunkti kapitaliseeritakse ja nad on makstavad in fine. See laen moodustab subordineeritud võla, mis on siiski esmajärgulisem võrreldes AHTSV, TSV ja AKO-ga. |
| --- | --- |

(47)

Neljandaks meetmeks on teisejärguline tähtajaline laen (TTL) kestusega 5 aastat ja suurusega 1,5 miljardit eurot, millest 300 miljonit tuleb riigilt ja 1,2 miljardit pankadelt (meede 4). Oma 5. detsembri 2003. aasta kommentaarides märkis Prantsusmaa, et selle laenu määras lõpuks CDFI. Riik piirdus CDFI-le laenu summa jaoks tagatise andmisega. TTL kompenseeritakse EURIBOR + 450 baaspunkti alusel, millest 300 baaspunkti tuleb maksta iga intressiperioodi lõpus ja 150 baaspunkti kapitaliseeritakse ja nad on makstavad in fine. See laen moodustab subordineeritud võla, mis on siiski esmajärgulisem võrreldes AHTSV, TSV ja AKO-ga.

| (48) | Prantsusmaa võttis endale ümberlükkamatu kohustuse märkida riigile reserveeritud emissioonist tähtajalisi subordineeritud väärtpabereid (TSV) 200 miljoni euro väärtuses ja kestusega 15 aastat (meede 5, endine meede 4a). Need TSVd kompenseeritakse viitemääraga, mida suurendatakse 500 baaspunkti võrra aastas, millest 350 baaspunkti aastas on iga-aastaselt väljamakstavad saabuvaks tähtajaks ja 150 baaspunkti aastas kapitaliseeritakse ja makstakse välja in fine. Nad on subordineeritud AKO, TTL suhtes ja/või tagatiseta. |
| --- | --- |

(48)

Prantsusmaa võttis endale ümberlükkamatu kohustuse märkida riigile reserveeritud emissioonist tähtajalisi subordineeritud väärtpabereid (TSV) 200 miljoni euro väärtuses ja kestusega 15 aastat (meede 5, endine meede 4a). Need TSVd kompenseeritakse viitemääraga, mida suurendatakse 500 baaspunkti võrra aastas, millest 350 baaspunkti aastas on iga-aastaselt väljamakstavad saabuvaks tähtajaks ja 150 baaspunkti aastas kapitaliseeritakse ja makstakse välja in fine. Nad on subordineeritud AKO, TTL suhtes ja/või tagatiseta.

| (49) | Pangad garanteerisid lisaks juba kirjeldatud sekkumistele algselt 1 miljardile eurole määratud emissiooni aktsiates kompenseeritavates obligatsioonides (AKO), koos märkimise eelisõigusega ettevõtte olemasolevate aktsionäride kasuks. AKOd, mille summaks määrati lõpuks 900 miljonit eurot, on kompenseeritavad aktsiates pärast 5 aasta möödumist operatsiooni käivitamise kuupäevast. Selle emissiooni tingimused on järgmised: 2 % intressimaksekupong kapitaliseeritakse 2004. aasta lõpus, suhtega 1 AKO 1 aktsia kohta, märkimishinnaga 1,40 eurot, pluss aažio 10 kuni 20 %. Need võlad on subordineeritud TTL suhtes, kuid esmajärgulised võrreldes AHTSV ja TSVga. |
| --- | --- |

(49)

Pangad garanteerisid lisaks juba kirjeldatud sekkumistele algselt 1 miljardile eurole määratud emissiooni aktsiates kompenseeritavates obligatsioonides (AKO), koos märkimise eelisõigusega ettevõtte olemasolevate aktsionäride kasuks. AKOd, mille summaks määrati lõpuks 900 miljonit eurot, on kompenseeritavad aktsiates pärast 5 aasta möödumist operatsiooni käivitamise kuupäevast. Selle emissiooni tingimused on järgmised: 2 % intressimaksekupong kapitaliseeritakse 2004. aasta lõpus, suhtega 1 AKO 1 aktsia kohta, märkimishinnaga 1,40 eurot, pluss aažio 10 kuni 20 %. Need võlad on subordineeritud TTL suhtes, kuid esmajärgulised võrreldes AHTSV ja TSVga.

| (50) | Tabel 3 annab tervikülevaate finantsilise tagamise hulka kuuluvatest meetmetest, mille eesmärgiks on Alstom’i toetamine, nagu edastas Prantsusmaa 26. septembril 2003, asendamaks kokkulepet 2. augustist 2003.
  Tabel 3
  Finantsilise tagamise kirjelduse 2003. aasta septembri versioon







  (summad miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Meede | Pangad/Investorid | Riigi kohustused (9) |
| I kapitali suurendamine | 0,30 | — |
| AHTSV (meede 1) | — | 0,30 |
| Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2) | 0,30 | 1,20 |
| Tagatud võlakirjad ulatuses 3,5 miljardit (meede 3) | 3,5 | Tagatised 65 % ulatuses, st 2,275 |
| TTL (meede 4) | 1,20 | Garantii CFDI kasuks 0,30 |
| TSV (meede 5) | — | 0,20 |
| AKO | 0,90 | — |

(50)

Tabel 3 annab tervikülevaate finantsilise tagamise hulka kuuluvatest meetmetest, mille eesmärgiks on Alstom’i toetamine, nagu edastas Prantsusmaa 26. septembril 2003, asendamaks kokkulepet 2. augustist 2003.

Tabel 3

Finantsilise tagamise kirjelduse 2003. aasta septembri versioon

(summad miljardites eurodes)

Meede

Pangad/Investorid

Riigi kohustused (9)

I kapitali suurendamine

0,30

—

AHTSV (meede 1)

—

0,30

Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2)

0,30

1,20

Tagatud võlakirjad ulatuses 3,5 miljardit (meede 3)

3,5

Tagatised 65 % ulatuses, st 2,275

TTL (meede 4)

1,20

Garantii CFDI kasuks 0,30

TSV (meede 5)

—

0,20

AKO

0,90

—

| (51) | 2004. aasta mais teavitas Prantsusmaa komisjoni kirjeldatud finantsilise tagamisega seotud muudatustest, mille viivad ellu riik ja pangad 2004. aasta suve jooksul. Uus tagamisplaan sisaldab kahte muudatust olemasolevate meetmete osas ning ühte uut meedet. |
| --- | --- |

(51)

2004. aasta mais teavitas Prantsusmaa komisjoni kirjeldatud finantsilise tagamisega seotud muudatustest, mille viivad ellu riik ja pangad 2004. aasta suve jooksul. Uus tagamisplaan sisaldab kahte muudatust olemasolevate meetmete osas ning ühte uut meedet.

| (52) | Esmajärjekorras lastakse vabaks riigi tagatis seoses tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliiniga (meede 3) ning paigutatakse ümber tagatismehhanismi, mis katab uut tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini, mis vastab pankade poolt antud 8 miljardi euro suurusele võlasummale. See uus tagatud võlakirjade liin hõlmab järgmist garantiimehhanismi: kahjud kaetakse esmajärjekorras 700 miljoni euro suuruse sularaha lisatagatisega, mille paneb paika ettevõte. Teiseks kaetakse kahjud 1,3 miljardi euro suuruse tagatisega, milles osalevad võrdsetel alustel riik 1,25 miljardi euroga ja pangad 50 miljoni euroga. Kahjud, mis jäävad väljapoole 2 miljardit, ei kuulu enam tagatise alla ja neid kannavad täielikult pangad, kes on tagatud võlakirjad välja andnud. Tagatud võlakirjade emiteerimise periood vastavalt sündikaatlaenuliinile on kaks aastat alates tema avamisest, mis on ette nähtud 2004. aasta suveks. Selle perioodi jooksul toob olemasolevate tagatisega võlakirjade kustutamine, mis tuleneb toodete valmistamisest ja kätteandmisest Alstom’i poolt, endaga kaasa tagatud võlakirjade liini tasumata võla kahanemise. Teisalt taaslaetakse liini sama perioodi jooksul teiste tagatud võlakirjadega, 8 miljardi suuruse võla ülempiiri raames. Kui tagatud võlakirjade emissioon lõpeb ja taaslaadimine keelatakse, vähendatakse liini võlga seoses tagatud võlakirjade kustutamisega. Paralleelselt amortiseeruvad garantiid, jäädes igal hetkel võrdseks vähemalt 25 %ga tagatud võlakirjade liini võlast. 1,3 miljardi suurune teise järgu garantii amortiseerub eelisjärjekorras, seejärel amortiseerub esimeste 700 miljoni euro suurune esimeste kahjude garantii. Seega peaks riigi jaoks risk muutuma nulliks alates 2008. aasta lõpust/2009. aasta algusest, võrreldes 2011. aasta lõpu/2012. aasta algusega, mida sisaldas eelnev mehhanism, milles riigi tagatis ei saanud kasu varasemast amortiseerimisest. Tuleb märkida, et 8 miljardi euro suurune võlg ei hõlma mitte ainult uute tagatud võlakirjade emissiooni. Pankade poolt pärast 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad tervikuna, millel ei ole enam riigipoolset 65 % suurust garantiid, ning teatud piiratud tingimustel ka enne 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad on võimalik tuua selle uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatlaenuliini alla ning saada seega kasu vastavast tagatismehhanismist. |
| --- | --- |

(52)

Esmajärjekorras lastakse vabaks riigi tagatis seoses tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliiniga (meede 3) ning paigutatakse ümber tagatismehhanismi, mis katab uut tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini, mis vastab pankade poolt antud 8 miljardi euro suurusele võlasummale. See uus tagatud võlakirjade liin hõlmab järgmist garantiimehhanismi: kahjud kaetakse esmajärjekorras 700 miljoni euro suuruse sularaha lisatagatisega, mille paneb paika ettevõte. Teiseks kaetakse kahjud 1,3 miljardi euro suuruse tagatisega, milles osalevad võrdsetel alustel riik 1,25 miljardi euroga ja pangad 50 miljoni euroga. Kahjud, mis jäävad väljapoole 2 miljardit, ei kuulu enam tagatise alla ja neid kannavad täielikult pangad, kes on tagatud võlakirjad välja andnud. Tagatud võlakirjade emiteerimise periood vastavalt sündikaatlaenuliinile on kaks aastat alates tema avamisest, mis on ette nähtud 2004. aasta suveks. Selle perioodi jooksul toob olemasolevate tagatisega võlakirjade kustutamine, mis tuleneb toodete valmistamisest ja kätteandmisest Alstom’i poolt, endaga kaasa tagatud võlakirjade liini tasumata võla kahanemise. Teisalt taaslaetakse liini sama perioodi jooksul teiste tagatud võlakirjadega, 8 miljardi suuruse võla ülempiiri raames. Kui tagatud võlakirjade emissioon lõpeb ja taaslaadimine keelatakse, vähendatakse liini võlga seoses tagatud võlakirjade kustutamisega. Paralleelselt amortiseeruvad garantiid, jäädes igal hetkel võrdseks vähemalt 25 %ga tagatud võlakirjade liini võlast. 1,3 miljardi suurune teise järgu garantii amortiseerub eelisjärjekorras, seejärel amortiseerub esimeste 700 miljoni euro suurune esimeste kahjude garantii. Seega peaks riigi jaoks risk muutuma nulliks alates 2008. aasta lõpust/2009. aasta algusest, võrreldes 2011. aasta lõpu/2012. aasta algusega, mida sisaldas eelnev mehhanism, milles riigi tagatis ei saanud kasu varasemast amortiseerimisest. Tuleb märkida, et 8 miljardi euro suurune võlg ei hõlma mitte ainult uute tagatud võlakirjade emissiooni. Pankade poolt pärast 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad tervikuna, millel ei ole enam riigipoolset 65 % suurust garantiid, ning teatud piiratud tingimustel ka enne 2003. aasta septembrit emiteeritud tagatud võlakirjad on võimalik tuua selle uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatlaenuliini alla ning saada seega kasu vastavast tagatismehhanismist.

| (53) | Teiseks kohustub Prantsusmaa 2004. aasta suve jooksul muutma kapitaliks oma võlanõuded Alstom’i suhtes, mis koosnevad 300 miljoni euro väärtuses TTLst (meede 4), mida valdas CFDI, ja 200 miljoni euro väärtuses TSVst (meede 5). Pankadel on samuti võimalus konverteerida üks osa oma võlanõuetest Alstom’i suhtes kapitaliks. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks kohustub Prantsusmaa 2004. aasta suve jooksul muutma kapitaliks oma võlanõuded Alstom’i suhtes, mis koosnevad 300 miljoni euro väärtuses TTLst (meede 4), mida valdas CFDI, ja 200 miljoni euro väärtuses TSVst (meede 5). Pankadel on samuti võimalus konverteerida üks osa oma võlanõuetest Alstom’i suhtes kapitaliks.

| (54) | Täiendav kapitali suurendamine toimub 2004. aasta suvel 1–1,2 miljardi euro väärtuses (meede 6). Riik osaleb seal proportsionaalselt oma osalusele kapitalis, mis tuleneb AHTSV konverteerimisest, see tähendab vastavalt protsendile, mis peaks jääma 17 ja 18,5 % vahele. Seega jääb riigi poolt märgitud summa 170 ja 222 miljoni euro vahele. Saldo paigutatakse turule pankade sündikaadi kindla nõusolekuga. See kapitali suurendamine on vajalik, et saada 700 miljonit eurot, mis on vajalik, et moodustada lisatagatis, mis kataks uue tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini esimesi kaotusi. |
| --- | --- |

(54)

Täiendav kapitali suurendamine toimub 2004. aasta suvel 1–1,2 miljardi euro väärtuses (meede 6). Riik osaleb seal proportsionaalselt oma osalusele kapitalis, mis tuleneb AHTSV konverteerimisest, see tähendab vastavalt protsendile, mis peaks jääma 17 ja 18,5 % vahele. Seega jääb riigi poolt märgitud summa 170 ja 222 miljoni euro vahele. Saldo paigutatakse turule pankade sündikaadi kindla nõusolekuga. See kapitali suurendamine on vajalik, et saada 700 miljonit eurot, mis on vajalik, et moodustada lisatagatis, mis kataks uue tagatud võlakirjade sündikaatlaenuliini esimesi kaotusi.

| (55) | Tabel 4 annab tervikülevaate uue tagamisplaani alla kuuluvatest meetmetest, mis on käesoleva otsuse objektiks.
  Tabel 4
  Finantsilise tagamise plaani kirjeldus, 2004. aasta mai versioon







  (summad miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Meede | Pangad/Investorid | Riigi kohustused |
| I kapitali suurendamine | 0,30 | — |
| AHTSV (meede 1) | — | 0,30 |
| Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2) | 0,30 | 1,20 |
| Tagatud võlakirjad 8 miljardi ulatuses (meede 3) | 8 | Teise järgu garantii kahjumi vastu, st 1,25 |
| Kapitaliks konverteeritav TL (meede 4) | 1,20 | 0,30 |
| Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5) | — | 0,20 |
| AKO | 0,90 | — |
| II kapitali suurendamine (meede 6) | 0,83/0,99 | 0,17/0,22 |

(55)

Tabel 4 annab tervikülevaate uue tagamisplaani alla kuuluvatest meetmetest, mis on käesoleva otsuse objektiks.

Tabel 4

Finantsilise tagamise plaani kirjeldus, 2004. aasta mai versioon

(summad miljardites eurodes)

Meede

Pangad/Investorid

Riigi kohustused

I kapitali suurendamine

0,30

—

AHTSV (meede 1)

—

0,30

Lühiajalised likviidsed vahendid (meede 2)

0,30

1,20

Tagatud võlakirjad 8 miljardi ulatuses (meede 3)

8

Teise järgu garantii kahjumi vastu, st 1,25

Kapitaliks konverteeritav TL (meede 4)

1,20

0,30

Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5)

—

0,20

AKO

0,90

—

II kapitali suurendamine (meede 6)

0,83/0,99

0,17/0,22

| (56) | Prantsusmaa leiab, et restruktureerimise plaan võimaldab Alstom’il muutuda taas pikaajaliselt elujõuliseks. Hinnangud sisalduvad rahaliste vahendite plaanis (Three Year Treasury Plan), versioon W10. See versioon on viimane kättesaadav, mis sisaldab kõiki prognoose igaks eelarveaastaks alates 2003/2004–2005/2006. Selle plaani peamised arvnäitajad on ära toodud tabelis 5. |
| --- | --- |

(56)

Tabel 5

Väljavõte Alstom’i kolmeaastasest refinantseerimisplaanist — 2003. aasta septembri versioon W10

| (summad miljardites eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| Saadud tellimused | 19,123 | [↘] (10) | [↗] | [↗] |
| Tööstuslikud turbiinid | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – teenused | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Merelaevandus | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ettevõtlus ja muud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reservvaru | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Müügid | 21,351 | [↘] | [↘] | [↗] |
| Tööstuslikud turbiinid | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – teenused | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Merelaevandus | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ettevõtlus ja muud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reservvaru | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulud tehingutest
  hinnalisand | (0,507)
  – 2,4 % | [↗] | [↗] | [↗] |
| Kasum enne makse ja intresse | (1,062) | [↗] | [↗] | [↗] |
| Rahakäive neto | (0,265) | [↘] | [↗] | [↘] |
| Koguvõlg bruto | 6,688 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Majanduslik kohustus | 4,918 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Omakapital | 0,847 | [↗] | [↘] | [↗] |
| Võlg/omakapital | 581 % | [↘] | [↗] | [↘] |

(summad miljardites eurodes)

Eelarveaasta

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Saadud tellimused

19,123

[↘] (10)

[↗]

[↗]

Tööstuslikud turbiinid

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – teenused

[...]

[...]

[...]

[...]

Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Merelaevandus

[...]

[...]

[...]

[...]

Ettevõtlus ja muud

[...]

[...]

[...]

[...]

Reservvaru

[...]

[...]

[...]

[...]

Müügid

21,351

[↘]

[↘]

[↗]

Tööstuslikud turbiinid

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – teenused

[...]

[...]

[...]

[...]

Ü&J (kaasa arvatud Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Merelaevandus

[...]

[...]

[...]

[...]

Ettevõtlus ja muud

[...]

[...]

[...]

[...]

Reservvaru

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulud tehingutest

hinnalisand

(0,507)

– 2,4 %

[↗]

[↗]

[↗]

Kasum enne makse ja intresse

(1,062)

[↗]

[↗]

[↗]

Rahakäive neto

(0,265)

[↘]

[↗]

[↘]

Koguvõlg bruto

6,688

[↘]

[↘]

[↘]

Majanduslik kohustus

4,918

[↘]

[↘]

[↘]

Omakapital

0,847

[↗]

[↘]

[↗]

Võlg/omakapital

581 %

[↘]

[↗]

[↘]

| (57) | Seoses muutustega 2004. aastal väljakuulutatud rahalises tagamisplaanis edastas Prantsusmaa uue finantsprognooside versiooni. Selle versiooni peamised arvnäitajad on ära toodud tabelis 6. Märgitud on kaks väärtust: esimene vastab juhule, kui pangad konverteerivad maksimaalse summa võlanõude õigustest, mis on ette nähtud 2004. aasta mais väljakuulutatud rahalise tagamise plaanis; teine vastab juhule, kui pangad ei konverteeri mitte ühtegi oma võlanõude õigustest. Prognoosid ei võta arvesse loovutusi, mida ettevõte võib teostada. |
| --- | --- |

(57)

Tabel 6

Uued eeldused, mis hõlmavad uute finantsmeetmete tagajärgi

| (summad miljardites eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 |
| Koguvõlg bruto | [...] | [↘] | [↘] |
| Majanduslik kohustus | [...] | [↘] | [↘] |
| Omakapital | [...] | [↘] | [↗] |
| Võlg/omakapital | [...] | [↘] | [↘] |

(summad miljardites eurodes)

Eelarveaasta

2004/2005

2005/2006

2006/2007

Koguvõlg bruto

[...]

[↘]

[↘]

Majanduslik kohustus

[...]

[↘]

[↘]

Omakapital

[...]

[↘]

[↗]

Võlg/omakapital

[...]

[↘]

[↘]

4.   Muud meetmed

| (58) | Peale meetmete, mida eelnevalt mainiti, nimetas 2. augusti 2003. aasta kokkulepe meedet, millest komisjon juba teadis tänu ajakirjandusele ja millega seoses Prantsusmaal paluti edastada teavet 10. juuli 2003. aasta kirjaga (meede 7, endine meede 5): ajakirjanduse sõnul oli tuumaettevõte Areva esitanud Alstom’i Ü&T sektori ostupakkumise summa eest, mille kohta arvati, et see on suurem kui 1 miljardit eurot. Prantsusmaa sõnul andis Prantsuse riik oma nõusoleku (11) järelevalvenõukogu koosoleku käigus 1. juulil 2003 seoses Areva direktorite nõukogu ettepanekuga Alstom’ile esitada selle sektori ostupakkumine. On kohane märkida, et see meede esineb konkreetselt restruktureerimise plaanis ja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppes. |
| --- | --- |

(58)

Peale meetmete, mida eelnevalt mainiti, nimetas 2. augusti 2003. aasta kokkulepe meedet, millest komisjon juba teadis tänu ajakirjandusele ja millega seoses Prantsusmaal paluti edastada teavet 10. juuli 2003. aasta kirjaga (meede 7, endine meede 5): ajakirjanduse sõnul oli tuumaettevõte Areva esitanud Alstom’i Ü&T sektori ostupakkumise summa eest, mille kohta arvati, et see on suurem kui 1 miljardit eurot. Prantsusmaa sõnul andis Prantsuse riik oma nõusoleku (11) järelevalvenõukogu koosoleku käigus 1. juulil 2003 seoses Areva direktorite nõukogu ettepanekuga Alstom’ile esitada selle sektori ostupakkumine. On kohane märkida, et see meede esineb konkreetselt restruktureerimise plaanis ja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppes.

| (59) | Lisaks oli komisjon teadlik reast mitteteatatud meetmetest, mille kohta Prantsusmaal paluti teavet edastada 28. augusti ja 3. detsembri 2003. aasta kirjadega: |
| --- | --- |

(59)

Lisaks oli komisjon teadlik reast mitteteatatud meetmetest, mille kohta Prantsusmaal paluti teavet edastada 28. augusti ja 3. detsembri 2003. aasta kirjadega:

III.   PROTSEDUURILISTE VALIKUTE PÕHJENDUS

| (60) | Ametlik uurimismenetlus algatati selleks, et kontrollida, kas meetmed, millest komisjon suvel 2003 teadlikuks sai, olid ühisturuga kokkusobiv abi. Kuigi kõnesolevad meetmed tulenesid riigi ressurssidest ja võimaldasid Alstom’il jääda vastavatel turgudel aktiivseks, ähvardades rikkuda konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust, vaidlustas Prantsusmaa teatava abi iseloomu (nimelt meede 1). Lisaks oli Prantsusmaa poolt seoses meetmetega 7 ja 10 edastatud teave ebapiisav, kuna ülejäänud meetmeid käsitleti pääste- ja restruktureerimiseks mõeldud abina. Oli tõenäoline, et abi tervikuna ei vasta ühenduse suunistes raskustes oleva ettevõtte päästmiseks ja restruktureerimiseks määratud kriteeriumidele (12) (edaspidi: “suunised”), eelkõige käib see meetmete kohta, mis Prantsusmaa on päästeabina kvalifitseerinud, kuna restruktureerimise plaan oli juba teostatud. |
| --- | --- |

(60)

Ametlik uurimismenetlus algatati selleks, et kontrollida, kas meetmed, millest komisjon suvel 2003 teadlikuks sai, olid ühisturuga kokkusobiv abi. Kuigi kõnesolevad meetmed tulenesid riigi ressurssidest ja võimaldasid Alstom’il jääda vastavatel turgudel aktiivseks, ähvardades rikkuda konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust, vaidlustas Prantsusmaa teatava abi iseloomu (nimelt meede 1). Lisaks oli Prantsusmaa poolt seoses meetmetega 7 ja 10 edastatud teave ebapiisav, kuna ülejäänud meetmeid käsitleti pääste- ja restruktureerimiseks mõeldud abina. Oli tõenäoline, et abi tervikuna ei vasta ühenduse suunistes raskustes oleva ettevõtte päästmiseks ja restruktureerimiseks määratud kriteeriumidele (12) (edaspidi: “suunised”), eelkõige käib see meetmete kohta, mis Prantsusmaa on päästeabina kvalifitseerinud, kuna restruktureerimise plaan oli juba teostatud.

| (61) | Edasi tegi Prantsusmaa muudatusi algsesse abisse, olles sõlminud uue kokkuleppe pankadega. Neist meetmetest teavitati komisjoni 26. septembril 2003. Neil tingimustel laiendati ametlikku uurimismenetlust, et hõlmata ka uusi meetmeid, mis osaliselt vahetasid välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe omad ning suurendasid selle summat. |
| --- | --- |

(61)

Edasi tegi Prantsusmaa muudatusi algsesse abisse, olles sõlminud uue kokkuleppe pankadega. Neist meetmetest teavitati komisjoni 26. septembril 2003. Neil tingimustel laiendati ametlikku uurimismenetlust, et hõlmata ka uusi meetmeid, mis osaliselt vahetasid välja 2. augusti 2003. aasta kokkuleppe omad ning suurendasid selle summat.

| (62) | Pärast uut, 2004. aasta mai rahalise tagamise plaani leidis komisjon, et antud juhul ei olnud ei vajalik ega otstarbekas uurimismenetlust teistkordselt laiendada. Esmajärjekorras tõdeti, et sisseviidud muutused ei toonud kaasa abi kogusumma suurendamist, vaid, vastupidi, kahandasid seda summat. Riigi garantii tagatud võlakirjade liinile (meede 3), mis vahetas välja endise riigi tagatise, moodustab riigi osaluse kahandamise 1 miljardi euro võrra. Peale selle näeb paikapandud garantiimehhanism ette, et kahjud kaetakse eelisjärjekorras 700 miljoni euro suuruse lisatagatise abil, mille paneb paika ettevõte, ning riik ei sekku muidu, kui teise järgu garantii raames. Ükskõik, milline on kahjude tase, riigi poolt kaetav summa jääb väiksemaks, kui see, mis tulenes eelmisest rahalise taastamise plaanist. Nagu seda selgitatakse osas VI 3, peab tagatud võlakirju käsitlema riigiabina, mis võib ulatuda kuni 100 %ni nende summast. Neil tingimustel on riigi kohustuse pikendamine garantii raames rohkem kui kompenseeritud sellega, et abi kahaneb reaalselt ja märkimisväärselt seoses uue mehhanismi paikapanekuga. Samuti ei eelda riigi võla muutmine (meetmed 4 ja 5) kapitaliks, lähtudes kõnesolevatest muutustest, sellega seotud abisumma suurendamist. Laene käsitletakse antud juhul, nagu näidatakse osas VI 3, abina, mis esindab 100 % vastavast summast alates nende määramise hetkest. Riigi osalus kapitali uues suurendamises (meede 6) on vähetähtis võrreldes eraosalusega. See leiab aset proportsionaalselt riigi poolt märgitud kapitaliga ja samadel tingimustel nagu teiste osalejate jaoks. Lisaks on riigi koguosaluse vaatepunktist tema osalus kapitali suurendamises rohkem kui kompenseeritud garantii vähendamise tõttu tagatud võlakirjade liini osas. |
| --- | --- |

(62)

Pärast uut, 2004. aasta mai rahalise tagamise plaani leidis komisjon, et antud juhul ei olnud ei vajalik ega otstarbekas uurimismenetlust teistkordselt laiendada. Esmajärjekorras tõdeti, et sisseviidud muutused ei toonud kaasa abi kogusumma suurendamist, vaid, vastupidi, kahandasid seda summat. Riigi garantii tagatud võlakirjade liinile (meede 3), mis vahetas välja endise riigi tagatise, moodustab riigi osaluse kahandamise 1 miljardi euro võrra. Peale selle näeb paikapandud garantiimehhanism ette, et kahjud kaetakse eelisjärjekorras 700 miljoni euro suuruse lisatagatise abil, mille paneb paika ettevõte, ning riik ei sekku muidu, kui teise järgu garantii raames. Ükskõik, milline on kahjude tase, riigi poolt kaetav summa jääb väiksemaks, kui see, mis tulenes eelmisest rahalise taastamise plaanist. Nagu seda selgitatakse osas VI 3, peab tagatud võlakirju käsitlema riigiabina, mis võib ulatuda kuni 100 %ni nende summast. Neil tingimustel on riigi kohustuse pikendamine garantii raames rohkem kui kompenseeritud sellega, et abi kahaneb reaalselt ja märkimisväärselt seoses uue mehhanismi paikapanekuga. Samuti ei eelda riigi võla muutmine (meetmed 4 ja 5) kapitaliks, lähtudes kõnesolevatest muutustest, sellega seotud abisumma suurendamist. Laene käsitletakse antud juhul, nagu näidatakse osas VI 3, abina, mis esindab 100 % vastavast summast alates nende määramise hetkest. Riigi osalus kapitali uues suurendamises (meede 6) on vähetähtis võrreldes eraosalusega. See leiab aset proportsionaalselt riigi poolt märgitud kapitaliga ja samadel tingimustel nagu teiste osalejate jaoks. Lisaks on riigi koguosaluse vaatepunktist tema osalus kapitali suurendamises rohkem kui kompenseeritud garantii vähendamise tõttu tagatud võlakirjade liini osas.

| (63) | Samuti tõdeti, et uue rahalise tagamise plaani muudatused, mis tehti 2004. aasta mais, sisaldasid väga märkimisväärset erapanuse suurendamist restruktureerimisse ja seega Alstom’i finantssituatsiooni märgatavat paranemist. Riigitagatise muutmine tagatud võlakirjade liini osas viitab sellele, et pangad osalevad sealtpeale 6 miljardi euroga. Lisaks garanteerivad pangad rohkem kui 80 % uuest kapitali suurendamisest. Lõpuks on kohane juhtida tähelepanu ettevõtte enda märkimisväärsele panusele, kes finantseerib sularaha lisatagatise 700 miljoni euro ulatuses, mis on esimese järgu garantii uue tagatud võlakirjade liini osas. |
| --- | --- |

(63)

Samuti tõdeti, et uue rahalise tagamise plaani muudatused, mis tehti 2004. aasta mais, sisaldasid väga märkimisväärset erapanuse suurendamist restruktureerimisse ja seega Alstom’i finantssituatsiooni märgatavat paranemist. Riigitagatise muutmine tagatud võlakirjade liini osas viitab sellele, et pangad osalevad sealtpeale 6 miljardi euroga. Lisaks garanteerivad pangad rohkem kui 80 % uuest kapitali suurendamisest. Lõpuks on kohane juhtida tähelepanu ettevõtte enda märkimisväärsele panusele, kes finantseerib sularaha lisatagatise 700 miljoni euro ulatuses, mis on esimese järgu garantii uue tagatud võlakirjade liini osas.

| (64) | Lõpuks on kohane märkida, et rahalise tagamise plaani muudatustega käivad kaasas Prantsusmaa poolsed kohustused, mida kirjeldatakse põhjendustes 96 ja 103, mis on ühelt poolt seda tüüpi, et nad peaksid kompenseerima konkurentsi rikkumisi, mis võivad abi kaudu tekkida, piirates riigi sekkumist ajaliselt ning teiselt poolt tagaksid ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(64)

Lõpuks on kohane märkida, et rahalise tagamise plaani muudatustega käivad kaasas Prantsusmaa poolsed kohustused, mida kirjeldatakse põhjendustes 96 ja 103, mis on ühelt poolt seda tüüpi, et nad peaksid kompenseerima konkurentsi rikkumisi, mis võivad abi kaudu tekkida, piirates riigi sekkumist ajaliselt ning teiselt poolt tagaksid ettevõtte pikaajalise elujõulisuse.

| (65) | Neil tingimustel leiab komisjon, et 2004. aasta mais toimunud ümberkorraldused on sellist laadi, mis kahandavad riigi sekkumist ja suurendavad erapartnerite panust, piirates seega meetmekogumist tulenevat konkurentsi rikkumist, ning andes ühtlasi otsustava panuse ja tagades ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. Need ümberkorraldused ei saa seega süvendada komisjoni kahtlusi, tekitada uusi kahtlusi seoses abide kui terviku kokkusobivusega ega põhjustada uusi kahtlusi seoses teatud konkreetsete meetmetega. Vastupidi, need ümberkorraldused hajutavad teatud kahtlusi, mida väljendati ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsuses. Menetluse uus laiendamine, mis ei ole juriidiliselt vajalik, ei oleks otstarbekas tänu hilinemistele, mida ta paratamatult seoses lõpliku otsuse vastuvõtmisega kaasa tooks, mis omab suurt tähtsust seoses restruktureerimisplaani teostamisega. |
| --- | --- |

(65)

Neil tingimustel leiab komisjon, et 2004. aasta mais toimunud ümberkorraldused on sellist laadi, mis kahandavad riigi sekkumist ja suurendavad erapartnerite panust, piirates seega meetmekogumist tulenevat konkurentsi rikkumist, ning andes ühtlasi otsustava panuse ja tagades ettevõtte pikaajalise elujõulisuse. Need ümberkorraldused ei saa seega süvendada komisjoni kahtlusi, tekitada uusi kahtlusi seoses abide kui terviku kokkusobivusega ega põhjustada uusi kahtlusi seoses teatud konkreetsete meetmetega. Vastupidi, need ümberkorraldused hajutavad teatud kahtlusi, mida väljendati ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsuses. Menetluse uus laiendamine, mis ei ole juriidiliselt vajalik, ei oleks otstarbekas tänu hilinemistele, mida ta paratamatult seoses lõpliku otsuse vastuvõtmisega kaasa tooks, mis omab suurt tähtsust seoses restruktureerimisplaani teostamisega.

IV.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (66) | Pärast menetluse algatamise ja laiendamise otsuste avaldamist vastavalt 17. septembril ja 15. oktoobril 2003 sai komisjon nõutud tähtajaks mitmeid kommentaare kolmandatelt isikutelt, klientidelt, tarnijatelt, allhankijatelt, konkurentidelt ja Alstom’i palgatöötajate esindajatelt (20 kirja elektrisektori kohta, 19 raudteetranspordi sektori kohta ja 5 mõlemat sektorit katvate palgatöötajate organisatsioonide kohta). |
| --- | --- |

(66)

Pärast menetluse algatamise ja laiendamise otsuste avaldamist vastavalt 17. septembril ja 15. oktoobril 2003 sai komisjon nõutud tähtajaks mitmeid kommentaare kolmandatelt isikutelt, klientidelt, tarnijatelt, allhankijatelt, konkurentidelt ja Alstom’i palgatöötajate esindajatelt (20 kirja elektrisektori kohta, 19 raudteetranspordi sektori kohta ja 5 mõlemat sektorit katvate palgatöötajate organisatsioonide kohta).

| (67) | Enamik kliente, tarnijaid, allhankijaid ja palgatatöötajate esindajaid väljendasid oma sügavat muret seoses Alstom’i ellujäämisega. Teatud kommentaarid viitavad sellele, et ettevõtte võimalik kadumine oleks tõeline kaotus Euroopa majandusele. Nad rõhutavad eelkõige ettevõtte tehnoloogilisi tulemusi ja tema osalust uurimis- ja arendustegevuses. Paljud kommentaarid märgivad ka seda, et Alstom’i kadumisel oleks kahjulik mõju asjaga seotud turgudele, mis on juba tugevalt koondunud. Alstom’i kadumine suurendaks seega seda kontsentratsiooni veelgi ja viiks välja pakkumise kahanemiseni. Mitmed kliendid väljendasid oma muret seoses nende varustuse katkemisega. Samuti seavad nad kahtluse alla selle, kas nende tööks vajaliku sisseseade hooldus ja müügijärgne teenindus oleks endiselt headel tingimustel tagatud. Erinevad palgatöötajate esindajad ja allhankijad rõhutavad kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi, mida ettevõtte kadumine tooks kahtlemata endaga kaasa nii otseselt kui kaudselt. |
| --- | --- |

(67)

Enamik kliente, tarnijaid, allhankijaid ja palgatatöötajate esindajaid väljendasid oma sügavat muret seoses Alstom’i ellujäämisega. Teatud kommentaarid viitavad sellele, et ettevõtte võimalik kadumine oleks tõeline kaotus Euroopa majandusele. Nad rõhutavad eelkõige ettevõtte tehnoloogilisi tulemusi ja tema osalust uurimis- ja arendustegevuses. Paljud kommentaarid märgivad ka seda, et Alstom’i kadumisel oleks kahjulik mõju asjaga seotud turgudele, mis on juba tugevalt koondunud. Alstom’i kadumine suurendaks seega seda kontsentratsiooni veelgi ja viiks välja pakkumise kahanemiseni. Mitmed kliendid väljendasid oma muret seoses nende varustuse katkemisega. Samuti seavad nad kahtluse alla selle, kas nende tööks vajaliku sisseseade hooldus ja müügijärgne teenindus oleks endiselt headel tingimustel tagatud. Erinevad palgatöötajate esindajad ja allhankijad rõhutavad kahjulikke sotsiaalseid tagajärgi, mida ettevõtte kadumine tooks kahtlemata endaga kaasa nii otseselt kui kaudselt.

| (68) | Merelaevandussektor esitas kommentaari Nantes’i ja Saint-Nazaire’i linnapeade poolt, kes väljendasid oma sügavat muret seoses menetluse sotsiaalsete tagajärgedega. |
| --- | --- |

(68)

Merelaevandussektor esitas kommentaari Nantes’i ja Saint-Nazaire’i linnapeade poolt, kes väljendasid oma sügavat muret seoses menetluse sotsiaalsete tagajärgedega.

| (69) | Alstom’i peamiste konkurentide poolt esitatud märkused on põhjendustes 69–75 detailsemalt ära toodud. |
| --- | --- |

(69)

Alstom’i peamiste konkurentide poolt esitatud märkused on põhjendustes 69–75 detailsemalt ära toodud.

| (70) | Siemensi arvates on raskused, millega Alstom’il on tulnud silmitsi seista, põhjustatud esmajärjekorras ränkadest tehnilistest probleemidest, mis langesid talle osaks seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26. Need raskused on seotud ka “tagasihoidliku rahakäibega”, mida Alstom’i tegevused tervikuna on järgmiste elementide tõttu tekitanud:






  a) | paljude teostatud ostude ebapiisav integreerimine; |
| --- | --- | --- |

(70)

Siemensi arvates on raskused, millega Alstom’il on tulnud silmitsi seista, põhjustatud esmajärjekorras ränkadest tehnilistest probleemidest, mis langesid talle osaks seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26. Need raskused on seotud ka “tagasihoidliku rahakäibega”, mida Alstom’i tegevused tervikuna on järgmiste elementide tõttu tekitanud:

a)

paljude teostatud ostude ebapiisav integreerimine;

| b) | liiga tugev konkurents hindade osas, mille eesmärk on parandada võimaluste ja rahaliste varade kasutamist tänu saadud osamaksudele; |
| --- | --- |

b)

liiga tugev konkurents hindade osas, mille eesmärk on parandada võimaluste ja rahaliste varade kasutamist tänu saadud osamaksudele;

| c) | ebapiisav projektide ja riskide juhtimise võime. |
| --- | --- |

c)

ebapiisav projektide ja riskide juhtimise võime.

| (71) | Siemens leiab seega, et restruktureerimise plaan ei võimalda Alstom’il taastada oma pikaaegset elujõulisust. Kõnealune kolmas isik leiab, et ettevõte ei ole võimeline turbiinide GT24/GT26 tehniliste riketega rinda pistma ja arvab, et Alstom’i võimalused on raudteetehnika tellimuste osas liiga ahtad; lisaks märgib ta, et laevaehitusturu perspektiiv on ebasoodus. Samuti kardab ta, eriti selles osas, mis puudutab energiaturgu, mida tema sõnutsi iseloomustab vähene nõudlus ja ületootmine, et restruktureerimisplaan on ebapiisav, võimaldamaks Alstom’il oma tegevust jätkata. |
| --- | --- |

(71)

Siemens leiab seega, et restruktureerimise plaan ei võimalda Alstom’il taastada oma pikaaegset elujõulisust. Kõnealune kolmas isik leiab, et ettevõte ei ole võimeline turbiinide GT24/GT26 tehniliste riketega rinda pistma ja arvab, et Alstom’i võimalused on raudteetehnika tellimuste osas liiga ahtad; lisaks märgib ta, et laevaehitusturu perspektiiv on ebasoodus. Samuti kardab ta, eriti selles osas, mis puudutab energiaturgu, mida tema sõnutsi iseloomustab vähene nõudlus ja ületootmine, et restruktureerimisplaan on ebapiisav, võimaldamaks Alstom’il oma tegevust jätkata.

| (72) | Kokkuvõtteks hindab Siemens, et turgudel, millel Alstom on tegev, on piisavalt konkurentsi (osaliselt tänu regulaarsele pakkumiskutsete praktikale) ja Alstom’i kadumine ei muudaks seda situatsiooni. Kõrvalmärkusena leiab ta, et restruktureerimisplaani võimalik heakskiitmine komisjoni poolt peaks sõltuma Alstom’i poolsest struktuurselt puudulikest tegevustest loobumisest ja täiendavatest varadest ja filiaalide loovutamisest. |
| --- | --- |

(72)

Kokkuvõtteks hindab Siemens, et turgudel, millel Alstom on tegev, on piisavalt konkurentsi (osaliselt tänu regulaarsele pakkumiskutsete praktikale) ja Alstom’i kadumine ei muudaks seda situatsiooni. Kõrvalmärkusena leiab ta, et restruktureerimisplaani võimalik heakskiitmine komisjoni poolt peaks sõltuma Alstom’i poolsest struktuurselt puudulikest tegevustest loobumisest ja täiendavatest varadest ja filiaalide loovutamisest.

| (73) | Üks teine konkurent, kes ei tahtnud oma nime avaldada, on mures peamiselt seoses riigipoolse tagatise määramisega, mis katab 65 % 3,5 miljardi euro suurusest tagatud võlakirjade liinist. See tagatis on tema arvates sellist laadi, mis võiks konkurentsi rängalt rikkuda. Ta kinnitab, et tagatise andmise praktika on iseloomulik pika kestusega lepingute puhul, mida sõlmitakse tööstuses, milles Alstom tegutseb. Seega võimaldab riigi poolt määratud garantii Alstom’ile juurdepääsu eriti suurele tagatud võlakirjade summale, mis annab talle ebaproportsionaalse eelise. Järelikult on selle kolmanda isiku mure kahekordne: ühelt poolt võib Alstom, kes saaks seega kasu nii garantiidest, mis on suuremad konkurentide omadest, arvestades tagatisega võlakirjade pakkumise ülemaailmset vähenemist alates aastast 2002, kandideerida seega suuremale hulgale lepingutest; teiselt poolt saaks Alstom kasu vähendatud kuludest garantiide saamiseks, mis on esmaseks elemendiks, arvestades sektori väikeseid tagatissummasid. Kõnealune konkurent leiab nagu ka Siemens, et raudteetranspordi turg on ületootmise olukorras. Sellega seoses soovitab ta meetmeid, mille eesmärgiks oleks võimaldada kolmandate isikute juurdepääsu intellektuaalse omandi õigustele seoses kiirrongidega (TGV) ja/või signalisatsiooniga. |
| --- | --- |

(73)

Üks teine konkurent, kes ei tahtnud oma nime avaldada, on mures peamiselt seoses riigipoolse tagatise määramisega, mis katab 65 % 3,5 miljardi euro suurusest tagatud võlakirjade liinist. See tagatis on tema arvates sellist laadi, mis võiks konkurentsi rängalt rikkuda. Ta kinnitab, et tagatise andmise praktika on iseloomulik pika kestusega lepingute puhul, mida sõlmitakse tööstuses, milles Alstom tegutseb. Seega võimaldab riigi poolt määratud garantii Alstom’ile juurdepääsu eriti suurele tagatud võlakirjade summale, mis annab talle ebaproportsionaalse eelise. Järelikult on selle kolmanda isiku mure kahekordne: ühelt poolt võib Alstom, kes saaks seega kasu nii garantiidest, mis on suuremad konkurentide omadest, arvestades tagatisega võlakirjade pakkumise ülemaailmset vähenemist alates aastast 2002, kandideerida seega suuremale hulgale lepingutest; teiselt poolt saaks Alstom kasu vähendatud kuludest garantiide saamiseks, mis on esmaseks elemendiks, arvestades sektori väikeseid tagatissummasid. Kõnealune konkurent leiab nagu ka Siemens, et raudteetranspordi turg on ületootmise olukorras. Sellega seoses soovitab ta meetmeid, mille eesmärgiks oleks võimaldada kolmandate isikute juurdepääsu intellektuaalse omandi õigustele seoses kiirrongidega (TGV) ja/või signalisatsiooniga.

| (74) | General Electrics (GE) edastas teavet turgude kohta, kus ta Alstom’iga konkureerib, ilma kommenteerimata otseselt restruktureerimise plaani. |
| --- | --- |

(74)

General Electrics (GE) edastas teavet turgude kohta, kus ta Alstom’iga konkureerib, ilma kommenteerimata otseselt restruktureerimise plaani.

| (75) | Lõpuks vaidlustab üks teine konkurent Ü&J haru Arevale loovutamise tingimused. Ta kardab ennekõike riikliku ettevõtte Areva saabumist sellele uuele turule. See konkurent leiab, et kõnesolev loovutus ei olnud äripraktikale vastav. Tema arvates oleks Alstom pidanud vähendama Arevale loovutamise hinda tänu Prantsusmaa poolt määratud abile. |
| --- | --- |

(75)

Lõpuks vaidlustab üks teine konkurent Ü&J haru Arevale loovutamise tingimused. Ta kardab ennekõike riikliku ettevõtte Areva saabumist sellele uuele turule. See konkurent leiab, et kõnesolev loovutus ei olnud äripraktikale vastav. Tema arvates oleks Alstom pidanud vähendama Arevale loovutamise hinda tänu Prantsusmaa poolt määratud abile.

V.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID

| (76) | Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele edastas Prantsusmaa teavet uute meetmete kohta, mille osas komisjon on väljendanud oma menetluse algatamise otsuses kahtlust seoses nende kokkusobivusega ühisturuga. See teave on alljärgnevalt kokku võetud. |
| --- | --- |

(76)

Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele edastas Prantsusmaa teavet uute meetmete kohta, mille osas komisjon on väljendanud oma menetluse algatamise otsuses kahtlust seoses nende kokkusobivusega ühisturuga. See teave on alljärgnevalt kokku võetud.

| (77) | Seoses meetmetega 1, 2, 3 ja 4 juhtis Prantsusmaa tähelepanu, et riigi sekkumine oli vajalik Alstom’i pankroti vältimiseks ja tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Selle kinnituseks edastas Prantsusmaa lisateavet Alstom’i olukorra kohta enne kõnealust sekkumist, tema restruktureerimise plaani kohta ja ettevõtte, tema kreeditoride ja aktsionäride ning Prantsusmaa poolt võetud meetmete kohta. Seda teavet korratakse käesoleva otsuse II osas, nimelt selles osas, mis puudutab restruktureerimisega seotud elemente. |
| --- | --- |

(77)

Seoses meetmetega 1, 2, 3 ja 4 juhtis Prantsusmaa tähelepanu, et riigi sekkumine oli vajalik Alstom’i pankroti vältimiseks ja tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Selle kinnituseks edastas Prantsusmaa lisateavet Alstom’i olukorra kohta enne kõnealust sekkumist, tema restruktureerimise plaani kohta ja ettevõtte, tema kreeditoride ja aktsionäride ning Prantsusmaa poolt võetud meetmete kohta. Seda teavet korratakse käesoleva otsuse II osas, nimelt selles osas, mis puudutab restruktureerimisega seotud elemente.

| (78) | Vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele esitab Prantsusmaa ka arvestuse ettevõttele ülekantud abist ja hinnangu selle iseloomu kohta. Tuleb märkida, et need arvutused ei puuduta meetmeid sellistena, nagu nad olid pärast 2004. aasta mais tehtud muudatusi, vaid sellistena, nagu neid teostati või kavandati augustis ja septembris 2003. |
| --- | --- |

(78)

Vastuses ametliku uurimismenetluse algatamisele ja laiendamisele esitab Prantsusmaa ka arvestuse ettevõttele ülekantud abist ja hinnangu selle iseloomu kohta. Tuleb märkida, et need arvutused ei puuduta meetmeid sellistena, nagu nad olid pärast 2004. aasta mais tehtud muudatusi, vaid sellistena, nagu neid teostati või kavandati augustis ja septembris 2003.

| (79) | Prantsusmaa leiab, et meetme 1 AHTSV moodustab restruktureerimise abi oma 300 miljoni euro suuruse nominaalsumma kohta. Seoses riigi poolt antud 1,2 miljardi euro suuruste rahaliste vahenditega (meede 2) leiab Prantsusmaa, et 300 miljonit eurot määrati algselt päästeabina. Arvestades, et selle tagasimaksmise tähtaeg on nüüd hilisem, peab seda summat samuti arvestama restruktureerimisabi elemendina. Vastukaaluks 900 miljonit eurot, millega seoses meedet 2 suurendati vastavalt 2003. aasta septembri kokkuleppele, tuleb käsitleda täielikult päästeabina. Need 900 miljonit eurot maksti Prantsusmaale tagasi 2003. aasta detsembri ja 2004. aasta jaanuari vahel. Tegu oli abiga likviidses vormis, mille eesmärgiks on takistada Alstom’i selleaegse tegevuse lakkamist ja mis maksti tagasi kuue kuu jooksul pärast selle ülekandmist, nagu suunised ette näevad. |
| --- | --- |

(79)

Prantsusmaa leiab, et meetme 1 AHTSV moodustab restruktureerimise abi oma 300 miljoni euro suuruse nominaalsumma kohta. Seoses riigi poolt antud 1,2 miljardi euro suuruste rahaliste vahenditega (meede 2) leiab Prantsusmaa, et 300 miljonit eurot määrati algselt päästeabina. Arvestades, et selle tagasimaksmise tähtaeg on nüüd hilisem, peab seda summat samuti arvestama restruktureerimisabi elemendina. Vastukaaluks 900 miljonit eurot, millega seoses meedet 2 suurendati vastavalt 2003. aasta septembri kokkuleppele, tuleb käsitleda täielikult päästeabina. Need 900 miljonit eurot maksti Prantsusmaale tagasi 2003. aasta detsembri ja 2004. aasta jaanuari vahel. Tegu oli abiga likviidses vormis, mille eesmärgiks on takistada Alstom’i selleaegse tegevuse lakkamist ja mis maksti tagasi kuue kuu jooksul pärast selle ülekandmist, nagu suunised ette näevad.

| (80) | Prantsusmaa esitas arvutusi endise tagatise kohta 3,5 miljardi euro suurusele tagatud võlakirjade liinile, leides, et abi tuleks arvutada, korrutades riigi kohustuse maksimumsumma tagatise loovutamise “reaalse” riskiga, ning lahutab sellest Alstom’i poolt makstud kulud. Loovutamise reaalne risk tuleneks kahest faktorist: risk, et Alstom’il ei ole võimalik oma lepinguid täita (teostamise risk) ja risk, et ta ei suuda seda garantiid tagasi maksta (tagasimakse risk). Prantsusmaa jõudis summani, mis asus 0 ja 43 miljoni euro vahel. Lisaks väidab Prantsusmaa, et vastavat abi tagatisele tuleb käsitleda päästeabina kogu tagatud võlakirjade emissiooni perioodiks. Vastukaaluks tuleks selle tagatise säilitamist kogu tagatisega võlakirjadega seostuvate lepingute teostamise ajaks käsitleda restruktureerimisabina. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei esitanud oma hinnangut uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatliini kohta, mis vahetab välja 2003. aasta oma. |
| --- | --- |

(80)

Prantsusmaa esitas arvutusi endise tagatise kohta 3,5 miljardi euro suurusele tagatud võlakirjade liinile, leides, et abi tuleks arvutada, korrutades riigi kohustuse maksimumsumma tagatise loovutamise “reaalse” riskiga, ning lahutab sellest Alstom’i poolt makstud kulud. Loovutamise reaalne risk tuleneks kahest faktorist: risk, et Alstom’il ei ole võimalik oma lepinguid täita (teostamise risk) ja risk, et ta ei suuda seda garantiid tagasi maksta (tagasimakse risk). Prantsusmaa jõudis summani, mis asus 0 ja 43 miljoni euro vahel. Lisaks väidab Prantsusmaa, et vastavat abi tagatisele tuleb käsitleda päästeabina kogu tagatud võlakirjade emissiooni perioodiks. Vastukaaluks tuleks selle tagatise säilitamist kogu tagatisega võlakirjadega seostuvate lepingute teostamise ajaks käsitleda restruktureerimisabina. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei esitanud oma hinnangut uue 8 miljardi euro suuruse sündikaatliini kohta, mis vahetab välja 2003. aasta oma.

| (81) | Selles osas, mis puudutab 300 miljoni euro suurust TTL abisummat (meede 4), hindab Prantsusmaa CFDI garantii sisse kuuluva riikliku abisumma 140 miljonile eurole, mis vastab 50 %-le SFCI poolt määratud laenule, miinus 10 miljoni euro eest sellega seotud kulusid ja kulutusi. |
| --- | --- |

(81)

Selles osas, mis puudutab 300 miljoni euro suurust TTL abisummat (meede 4), hindab Prantsusmaa CFDI garantii sisse kuuluva riikliku abisumma 140 miljonile eurole, mis vastab 50 %-le SFCI poolt määratud laenule, miinus 10 miljoni euro eest sellega seotud kulusid ja kulutusi.

| (82) | Prantsusmaa kinnitab veelkord, et restruktureerimisplaan võimaldab Alstom’il muutuda uuesti pikaajaliselt elujõuliseks. Prantsusmaa kinnitab samuti, et Alstom’i poolt teostatud loovutused ja tööstusliku ning tegevusliku restruktureerimise meetmed, mida kirjeldatakse osas II 3, moodustavad piisavad kompenseerivad meetmed, vältimaks igasugust konkurentsi rikkumist. |
| --- | --- |

(82)

Prantsusmaa kinnitab veelkord, et restruktureerimisplaan võimaldab Alstom’il muutuda uuesti pikaajaliselt elujõuliseks. Prantsusmaa kinnitab samuti, et Alstom’i poolt teostatud loovutused ja tööstusliku ning tegevusliku restruktureerimise meetmed, mida kirjeldatakse osas II 3, moodustavad piisavad kompenseerivad meetmed, vältimaks igasugust konkurentsi rikkumist.

| (83) | Lisaks jääb Prantsusmaa arvamuse juurde, et meetmed Alstom’i kasuks vastavad vajalikule miinimumile, tagamaks tema lühiajalise ellujäämise (likviidsed vahendid ja tagatis) ja pikaajalise elujõulisuse (pikaajaline rahaline ja tööstuslik restruktureerimine). |
| --- | --- |

(83)

Lisaks jääb Prantsusmaa arvamuse juurde, et meetmed Alstom’i kasuks vastavad vajalikule miinimumile, tagamaks tema lühiajalise ellujäämise (likviidsed vahendid ja tagatis) ja pikaajalise elujõulisuse (pikaajaline rahaline ja tööstuslik restruktureerimine).

| (84) | Seoses Alstom’i pankroti majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega jääb Prantsusmaa seisukoha juurde, et nad oleksid mõõdetavad vallandamiste hulgaga, mida see endaga kaasa tooks. Nentides, et teised ettevõtted võtaksid tõesti üle teatud osa Alstom’i tegevustest, kinnitab Prantsusmaa, et [...] (13) lõpetaksid lihtsalt oma tegevuse, mis, lisandudes vajalikele restruktureerimistele sektorites, mis jääksid tõenäoliselt oma tegevuse juurde (hinnatavalt 20 %), tooks endaga kaasa 53 600 palgatöötaja vallandamise. |
| --- | --- |

(84)

Seoses Alstom’i pankroti majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega jääb Prantsusmaa seisukoha juurde, et nad oleksid mõõdetavad vallandamiste hulgaga, mida see endaga kaasa tooks. Nentides, et teised ettevõtted võtaksid tõesti üle teatud osa Alstom’i tegevustest, kinnitab Prantsusmaa, et [...] (13) lõpetaksid lihtsalt oma tegevuse, mis, lisandudes vajalikele restruktureerimistele sektorites, mis jääksid tõenäoliselt oma tegevuse juurde (hinnatavalt 20 %), tooks endaga kaasa 53 600 palgatöötaja vallandamise.

| (85) | Prantsusmaa näeb ette ka teisi probleeme, mis on seotud faktiga, et 75 % Alstom’i tegevustest on usaldatud allhankijatele, mis tähendaks tema kinnitusel veel 112 800 vallandamist. Sellele arvule lisanduvad veel umbes 50 000 (kaudset) vallandamist piirkondades, mis on kõige rohkem mõjutatud. Eeldatav vallandamiste koguarv pankroti korral oleks Prantsusmaa sõnul seega 216 400. |
| --- | --- |

(85)

Prantsusmaa näeb ette ka teisi probleeme, mis on seotud faktiga, et 75 % Alstom’i tegevustest on usaldatud allhankijatele, mis tähendaks tema kinnitusel veel 112 800 vallandamist. Sellele arvule lisanduvad veel umbes 50 000 (kaudset) vallandamist piirkondades, mis on kõige rohkem mõjutatud. Eeldatav vallandamiste koguarv pankroti korral oleks Prantsusmaa sõnul seega 216 400.

| (86) | Prantsusmaa rõhutab veelkord, et Alstom’i pankrot võiks kaudselt tuua kaasa [...]. |
| --- | --- |

(86)

Prantsusmaa rõhutab veelkord, et Alstom’i pankrot võiks kaudselt tuua kaasa [...].

| (87) | Selles osas, mis puudutab tootmismahtusid turgudel, kus Alstom on tegev, kinnitab Prantsusmaa, et nad on väga paindlikud ja neid võib hõlpsasti reguleerida keskmise tähtajaga nõudmisele vastavaks, isegi kui nõudmise konjunktuurilised variatsioonid võivad kaasa tuua lühiajalist ületootmist. Selline olukord on praegu Power Turbo-Systemsi allsektoris. Prantsusmaa leiab siiski, et ületootmist on võimalik tõhusate ümberkorraldustega keskmise tähtajaga hajutada. Võimsusi ei käsitleta enam probleemina transpordisektoris, kus on lihtne tootmist nõudlusele kohandada. Lõpuks käsitletakse merelaevandussektoris, eriti kruiisilaevade harus, praegust kriisi ajutisena tänu headele pikaajalise kasvu perspektiividele. |
| --- | --- |

(87)

Selles osas, mis puudutab tootmismahtusid turgudel, kus Alstom on tegev, kinnitab Prantsusmaa, et nad on väga paindlikud ja neid võib hõlpsasti reguleerida keskmise tähtajaga nõudmisele vastavaks, isegi kui nõudmise konjunktuurilised variatsioonid võivad kaasa tuua lühiajalist ületootmist. Selline olukord on praegu Power Turbo-Systemsi allsektoris. Prantsusmaa leiab siiski, et ületootmist on võimalik tõhusate ümberkorraldustega keskmise tähtajaga hajutada. Võimsusi ei käsitleta enam probleemina transpordisektoris, kus on lihtne tootmist nõudlusele kohandada. Lõpuks käsitletakse merelaevandussektoris, eriti kruiisilaevade harus, praegust kriisi ajutisena tänu headele pikaajalise kasvu perspektiividele.

| (88) | Seoses Alstom’i Ü&J sektori müügiga Arevale (meede 7) edastas Prantsusmaa lisateavet, mille eesmärgiks oli tõestada, et see tehing ei hõlmanud mingit riigiabi. Tema sõnul oli kokkulepitud hinnaks 950 miljonit eurot, miinus ülekantud varade konsolideeritud netovõlg. See tehing toimus 2004. aasta jaanuaris hinnaga [...] 920 miljonit eurot. Prantsusmaa viitas, et Areva pakkumine oli väiksem sellest, mida oleksid võinud teha teised võimalikud ostjad, kuid Alstom pidas seda kõike soodsamaks, eelkõige seetõttu, et Areval oli võimalik maksta hind piiratud tähtajaks, ilma, et ta oleks pidanud võtma uusi laene või kapitali suurendama. Lisaks ei nõudnud Areva, erinevalt teistest võimalikest ostjatest, et Alstom jääks aktsionäriks ühe osaga loovutatud tegevusest. Prantsusmaa märkis ka seda, et Areva poolt pakutud müügihind osutus vastavaks väärtusele, mida märkisid mitmed Alstom’i ja Areva poolt tehtud hinnangud. Neist hindamistest viimane, teostatud 3. juulil 2003, viitas hinnale, mis asub vahemikus 1–1,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(88)

Seoses Alstom’i Ü&J sektori müügiga Arevale (meede 7) edastas Prantsusmaa lisateavet, mille eesmärgiks oli tõestada, et see tehing ei hõlmanud mingit riigiabi. Tema sõnul oli kokkulepitud hinnaks 950 miljonit eurot, miinus ülekantud varade konsolideeritud netovõlg. See tehing toimus 2004. aasta jaanuaris hinnaga [...] 920 miljonit eurot. Prantsusmaa viitas, et Areva pakkumine oli väiksem sellest, mida oleksid võinud teha teised võimalikud ostjad, kuid Alstom pidas seda kõike soodsamaks, eelkõige seetõttu, et Areval oli võimalik maksta hind piiratud tähtajaks, ilma, et ta oleks pidanud võtma uusi laene või kapitali suurendama. Lisaks ei nõudnud Areva, erinevalt teistest võimalikest ostjatest, et Alstom jääks aktsionäriks ühe osaga loovutatud tegevusest. Prantsusmaa märkis ka seda, et Areva poolt pakutud müügihind osutus vastavaks väärtusele, mida märkisid mitmed Alstom’i ja Areva poolt tehtud hinnangud. Neist hindamistest viimane, teostatud 3. juulil 2003, viitas hinnale, mis asub vahemikus 1–1,5 miljardit eurot.

| (89) | Selles osas, mis puudutab meetmeid 8, 9 ja 10, eitas Prantsusmaa oma 11. veebruari 2004. aasta vastuses, nagu ta oleks andnud garantiisid ühelegi nimetatud tehingutest. Seevastu tunnistab Prantsusmaa, et ta on andnud [...] GdF-le ja [...] SNCF-ile “tagatiselemente” laevade ostmiseks. Komisjoni nõude peale saatis Prantsusmaa kirjade koopia, milles need “tagatiselemendid” vormistati. Neis kirjades kinnitas riik, et kui ettevõtmisi ei ole võimalik normaalselt lõpule viia, rakendab ta hüvitusmenetlust. |
| --- | --- |

(89)

Selles osas, mis puudutab meetmeid 8, 9 ja 10, eitas Prantsusmaa oma 11. veebruari 2004. aasta vastuses, nagu ta oleks andnud garantiisid ühelegi nimetatud tehingutest. Seevastu tunnistab Prantsusmaa, et ta on andnud [...] GdF-le ja [...] SNCF-ile “tagatiselemente” laevade ostmiseks. Komisjoni nõude peale saatis Prantsusmaa kirjade koopia, milles need “tagatiselemendid” vormistati. Neis kirjades kinnitas riik, et kui ettevõtmisi ei ole võimalik normaalselt lõpule viia, rakendab ta hüvitusmenetlust.

| (90) | Prantsusmaa juhib tähelepanu, et komisjonile adresseeritud kolmandate isikute kommentaarid pärinevad nii Alstom’i konkurentidelt kui ka ettevõtte palgatöötajate ametiühingutelt, tarnijatelt, klientidelt ja lisaks allhankijatelt. Ta märgib ära arvamuste erakordse arvu, mis pooldavad kõnesolevaid meetmeid ja märgib, et paljud kolmandad isikud väljendavad elavat muret seoses riskidega, mida Alstom’i kadumine põhjustaks otsestele või kaudsetele töökohtadele, seoses kehtivate lepingute jätkumisega, nimelt tehnoloogia ülekandmise mõttes, või seoses allhankijatega. Teisi arvamusi peab Prantsusmaa neutraalseteks. |
| --- | --- |

(90)

Prantsusmaa juhib tähelepanu, et komisjonile adresseeritud kolmandate isikute kommentaarid pärinevad nii Alstom’i konkurentidelt kui ka ettevõtte palgatöötajate ametiühingutelt, tarnijatelt, klientidelt ja lisaks allhankijatelt. Ta märgib ära arvamuste erakordse arvu, mis pooldavad kõnesolevaid meetmeid ja märgib, et paljud kolmandad isikud väljendavad elavat muret seoses riskidega, mida Alstom’i kadumine põhjustaks otsestele või kaudsetele töökohtadele, seoses kehtivate lepingute jätkumisega, nimelt tehnoloogia ülekandmise mõttes, või seoses allhankijatega. Teisi arvamusi peab Prantsusmaa neutraalseteks.

| (91) | Prantsusmaa märgib, et ainult kaks paljudest huvitatud kolmandatest isikutest, nagu näiteks Siemens, väljendasid oma vastuseisu kavandatavatele meetmetele. Prantsusmaa vaidlustab Siemensi väited, kes leiab, et Alstom võiks eriti transpordisektoris näidata nõrkuse märke. Ta märgib, et nimetatud sektori tulude langus oli seotud ainult Alstom’i konkreetsete raskustega ja et kasumiperspektiivid aastateks 2005/2006 on täiesti soodsad. Siemens leiab muuseas, et raudteesektoris tervikuna esineb ületootmist, samas kui üks teine huvitatud kolmas isik arvab, et see ületootmine puudutab ainult veeremite osa. Mõlemal juhul vaidlustab Prantsusmaa selle hinnangu ja märgib ennekõike, et objektide sulgemised, mida ta on teostanud, vastavad ainult konkreetsele kohalikule ületootmisele. Lisaks täpsustab Prantsusmaa, et Alstom jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(91)

Prantsusmaa märgib, et ainult kaks paljudest huvitatud kolmandatest isikutest, nagu näiteks Siemens, väljendasid oma vastuseisu kavandatavatele meetmetele. Prantsusmaa vaidlustab Siemensi väited, kes leiab, et Alstom võiks eriti transpordisektoris näidata nõrkuse märke. Ta märgib, et nimetatud sektori tulude langus oli seotud ainult Alstom’i konkreetsete raskustega ja et kasumiperspektiivid aastateks 2005/2006 on täiesti soodsad. Siemens leiab muuseas, et raudteesektoris tervikuna esineb ületootmist, samas kui üks teine huvitatud kolmas isik arvab, et see ületootmine puudutab ainult veeremite osa. Mõlemal juhul vaidlustab Prantsusmaa selle hinnangu ja märgib ennekõike, et objektide sulgemised, mida ta on teostanud, vastavad ainult konkreetsele kohalikule ületootmisele. Lisaks täpsustab Prantsusmaa, et Alstom jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.

| (92) | Seoses energiasektoriga rõhutab Prantsusmaa Alstom’i omanduses olevat tipptehnoloogiat. Ta selgitab, et Siemensi osutatud tulu kahanemine aastatel 1999–2003 oli seotud konkreetsete tehniliste probleemidega, mis on seletatavad ja mis olid seotud gaasiturbiinidega GT24 ja GT26 ning on praeguseks lahendatud. Prantsusmaa täpsustab muuhulgas, et Power Turbo-Systemsi allsektoris ei esine struktuurilist probleemi, vastupidiselt sellele, mida väidab Siemens. Lisaks tuletab ta meelde, et selles sektoris viidi läbi märkimisväärseid võimsuse vähendamisi seoses tööstuslike turbiinide tegevuse loovutamisega Siemensile ja Ü&J loovutamisega Arevale ning et ta jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(92)

Seoses energiasektoriga rõhutab Prantsusmaa Alstom’i omanduses olevat tipptehnoloogiat. Ta selgitab, et Siemensi osutatud tulu kahanemine aastatel 1999–2003 oli seotud konkreetsete tehniliste probleemidega, mis on seletatavad ja mis olid seotud gaasiturbiinidega GT24 ja GT26 ning on praeguseks lahendatud. Prantsusmaa täpsustab muuhulgas, et Power Turbo-Systemsi allsektoris ei esine struktuurilist probleemi, vastupidiselt sellele, mida väidab Siemens. Lisaks tuletab ta meelde, et selles sektoris viidi läbi märkimisväärseid võimsuse vähendamisi seoses tööstuslike turbiinide tegevuse loovutamisega Siemensile ja Ü&J loovutamisega Arevale ning et ta jätkab oma restruktureerimisalaseid jõupingutusi.

| (93) | Üks kolmandatest osapooltest tuletab oma märkustes meelde tagatud võlakirjade märkimisväärset tähtsust transpordisektoris ja vaidlustab karmilt pangagarantiid, mille Alstom sai tänu riigi poolt antud tagatisele. Prantsusmaa tuletab sellega seoses meelde, et garantiisid kasutati vastavalt ettevõtte ajaloolistele vajadustele ja Alstom’ile tagatiste andmise praktikat ei muudetud pärast kõnesolevate abide määramist. Ta täpsustab, et kolmandate isikute ettepanek seoses garantiide andmisega sektorite kaupa ei ole mõeldav Alstom’i, GE või isegi Siemensi tüüpi ettevõtete finantsstruktuuri tõttu. |
| --- | --- |

(93)

Üks kolmandatest osapooltest tuletab oma märkustes meelde tagatud võlakirjade märkimisväärset tähtsust transpordisektoris ja vaidlustab karmilt pangagarantiid, mille Alstom sai tänu riigi poolt antud tagatisele. Prantsusmaa tuletab sellega seoses meelde, et garantiisid kasutati vastavalt ettevõtte ajaloolistele vajadustele ja Alstom’ile tagatiste andmise praktikat ei muudetud pärast kõnesolevate abide määramist. Ta täpsustab, et kolmandate isikute ettepanek seoses garantiide andmisega sektorite kaupa ei ole mõeldav Alstom’i, GE või isegi Siemensi tüüpi ettevõtete finantsstruktuuri tõttu.

| (94) | Prantsusmaa vaidlustab samuti Siemensi kommentaarid, mis seavad küsimuse alla Alstom’i restruktureerimisplaani efektiivsuse ja väljendavad kahtlust seoses ettevõtte elujõulisuse taastamisega. Ta kritiseerib muuhulgas Siemensi kommentaare, mis puudutavad konkurentsi rikkumist, mis võiks tekkida kõnealuste meetmete tõttu, ja väljendab vastuseisu seoses igasuguste Siemensi poolt väljapakutud uute loovutustega. Prantsusmaa väljendab vastuseisu kiirrongidega ja/või signalisatsiooniga seotud intellektuaalse omandi õiguste avamisega, mida pakkus välja üks muudest kolmandatest isikutest. |
| --- | --- |

(94)

Prantsusmaa vaidlustab samuti Siemensi kommentaarid, mis seavad küsimuse alla Alstom’i restruktureerimisplaani efektiivsuse ja väljendavad kahtlust seoses ettevõtte elujõulisuse taastamisega. Ta kritiseerib muuhulgas Siemensi kommentaare, mis puudutavad konkurentsi rikkumist, mis võiks tekkida kõnealuste meetmete tõttu, ja väljendab vastuseisu seoses igasuguste Siemensi poolt väljapakutud uute loovutustega. Prantsusmaa väljendab vastuseisu kiirrongidega ja/või signalisatsiooniga seotud intellektuaalse omandi õiguste avamisega, mida pakkus välja üks muudest kolmandatest isikutest.

| (95) | Kolmas huvitatud isik väljendas ebasoodsat arvamust, kuid ainult seoses Ü&J haruga, mis kannatab tema arvates struktuurilise ületootmise all. Ta vaidlustab samuti tingimused, mille alusel see tegevusharu Arevale loovutati. Prantsusmaa märgib teiselt poolt, et Alstom ei tegutse enam kõnealusel alal ja teiselt poolt, et ta on tootnud asjakohaseid elemente, mis põhjendab seda, et Arevale loovutamine ei sisalda riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(95)

Kolmas huvitatud isik väljendas ebasoodsat arvamust, kuid ainult seoses Ü&J haruga, mis kannatab tema arvates struktuurilise ületootmise all. Ta vaidlustab samuti tingimused, mille alusel see tegevusharu Arevale loovutati. Prantsusmaa märgib teiselt poolt, et Alstom ei tegutse enam kõnealusel alal ja teiselt poolt, et ta on tootnud asjakohaseid elemente, mis põhjendab seda, et Arevale loovutamine ei sisalda riigiabi elemente.

| (96) | Prantsusmaa 26. mai 2004. aasta kirjaga komisjonile võttis Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom sõlmib nelja aasta jooksul üks või mitu tööstuslikku partnerlust. Need partnerlused hõlmaksid märkimisväärseid osi Alstom’i tegevusest. Ilma komisjoni eelneva kokkuleppeta ei puuduta need partnerlused riigi poolt kontrollitud ettevõtteid, de jure või de facto, individuaalselt või ühiselt. |
| --- | --- |

(96)

Prantsusmaa 26. mai 2004. aasta kirjaga komisjonile võttis Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom sõlmib nelja aasta jooksul üks või mitu tööstuslikku partnerlust. Need partnerlused hõlmaksid märkimisväärseid osi Alstom’i tegevusest. Ilma komisjoni eelneva kokkuleppeta ei puuduta need partnerlused riigi poolt kontrollitud ettevõtteid, de jure või de facto, individuaalselt või ühiselt.

| (97) | Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et ühisettevõte, milles Alstom säilitab ühise kontrolli ja hoiab enda käes vähemalt 50 % kapitalist, luuakse ühe partneriga seoses Alstom’i tegevusega “Hydro Power” (14) (aastatel 2002/2003 käive 879 miljonit eurot ja 4 680 töötajat). See operatsioon teostatakse täielikult tähtajaks [...]. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et ühisettevõte, milles Alstom säilitab ühise kontrolli ja hoiab enda käes vähemalt 50 % kapitalist, luuakse ühe partneriga seoses Alstom’i tegevusega “Hydro Power” (14) (aastatel 2002/2003 käive 879 miljonit eurot ja 4 680 töötajat). See operatsioon teostatakse täielikult tähtajaks [...].

| (98) | Prantsusmaa kohustub loobuma Alstom’i kapitalist kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui Alstom saab reitingu “investment grade”. See loobumine toimub igal juhul enne nelja aasta möödumist käesoleva otsuse vastuvõtmisest. [...]. |
| --- | --- |

(98)

Prantsusmaa kohustub loobuma Alstom’i kapitalist kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui Alstom saab reitingu “investment grade”. See loobumine toimub igal juhul enne nelja aasta möödumist käesoleva otsuse vastuvõtmisest. [...].

| (99) | Prantsusmaa võtab endale kohustuse, et Alstom loovutab mitmed tegevused energia ja transpordi valdkonnas. Tegemist on kaubarongivedurite tehasega Valencias (aastatel 2002/2003 käibega 92 miljonit eurot ja 380 töötajaga), transpordisektori tegevustega Austraalias ja Uus-Meremaal (aastatel 2003/2004 käive 227 miljonit eurot ja 2 172 töötajat) ning tegevusega tööstuslike boilerite valdkonnas (15) (aastatel 2003/2004 käive 442 miljonit eurot). Igaüks neist loovutustest teostatakse tähtajaga [...]. Prantsusmaa võtab endale kohustuse panna Alstom’i abil paika korralik juhatus, kes tagaks iga loovutatud tegevuse korrektse juhtimise ja paneks ametisse ühe voliniku, kelle kohustuseks oleks valvata nende kolme loovutuse korrektse teostamise üle. Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse, et Alstom loovutab 800 miljoni euro suuruse käibega lisategevused (aluseks 2002/2003) ettevõtte tegevusvaldkonnast, välja arvatud merelaevandus. Need loovutused võivad toimuda [...]. Nad peavad olema teostatud hiljemalt [...]. Lõpuks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom loovutab [...] tähtajaga [...]. |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa võtab endale kohustuse, et Alstom loovutab mitmed tegevused energia ja transpordi valdkonnas. Tegemist on kaubarongivedurite tehasega Valencias (aastatel 2002/2003 käibega 92 miljonit eurot ja 380 töötajaga), transpordisektori tegevustega Austraalias ja Uus-Meremaal (aastatel 2003/2004 käive 227 miljonit eurot ja 2 172 töötajat) ning tegevusega tööstuslike boilerite valdkonnas (15) (aastatel 2003/2004 käive 442 miljonit eurot). Igaüks neist loovutustest teostatakse tähtajaga [...]. Prantsusmaa võtab endale kohustuse panna Alstom’i abil paika korralik juhatus, kes tagaks iga loovutatud tegevuse korrektse juhtimise ja paneks ametisse ühe voliniku, kelle kohustuseks oleks valvata nende kolme loovutuse korrektse teostamise üle. Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse, et Alstom loovutab 800 miljoni euro suuruse käibega lisategevused (aluseks 2002/2003) ettevõtte tegevusvaldkonnast, välja arvatud merelaevandus. Need loovutused võivad toimuda [...]. Nad peavad olema teostatud hiljemalt [...]. Lõpuks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom loovutab [...] tähtajaga [...].

| (100) | Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse edastada komisjonile igal aastal nelja aasta jooksul aruanne, mille on kinnitatud Alstom’i poolt komisjoniga kooskõlastatult kutsutud ekspert. Selle eksperdi ülesandeks on kontrollida, et keskmise tähtajaga teostatud tehingud on aasta, allsektori ja ettevõtte poolt transpordisektoris sõlmitud lepingute kaupa vastavad äriplaanile ja kõrvalekaldumiste puhul ei viita konkurentsivastaste hindade praktikale. Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom ei teosta nelja aasta jooksul ettevõtete ostutehinguid transpordisektoris Euroopa Majanduspiirkonnas suurema summa eest kui 200 miljonit eurot (ettevõtte väärtus). |
| --- | --- |

(100)

Prantsusmaa võtab endale samuti kohustuse edastada komisjonile igal aastal nelja aasta jooksul aruanne, mille on kinnitatud Alstom’i poolt komisjoniga kooskõlastatult kutsutud ekspert. Selle eksperdi ülesandeks on kontrollida, et keskmise tähtajaga teostatud tehingud on aasta, allsektori ja ettevõtte poolt transpordisektoris sõlmitud lepingute kaupa vastavad äriplaanile ja kõrvalekaldumiste puhul ei viita konkurentsivastaste hindade praktikale. Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse, et Alstom ei teosta nelja aasta jooksul ettevõtete ostutehinguid transpordisektoris Euroopa Majanduspiirkonnas suurema summa eest kui 200 miljonit eurot (ettevõtte väärtus).

| (101) | Selles osas, mis puudutab Prantsuse raudteeseadmete turu avamist, võtab Prantsusmaa endale järgmised kohustused:






  a) | edastada komisjonile nõudmisel Prantsusmaa raudteevõrgu arvamus seoses allhankijate turvatõendite ja tehniliste toimikute väljastamisega; |
| --- | --- | --- |

(101)

Selles osas, mis puudutab Prantsuse raudteeseadmete turu avamist, võtab Prantsusmaa endale järgmised kohustused:

a)

edastada komisjonile nõudmisel Prantsusmaa raudteevõrgu arvamus seoses allhankijate turvatõendite ja tehniliste toimikute väljastamisega;

| b) | edastada komisjonile uuesti “veeremite” määruse projekt ja vajaduse korral selgitavaid elemente, mis põhjendavad juhtumeid, mille puhul otsus ei ole vajalik. Määrus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2005; |
| --- | --- |

b)

edastada komisjonile uuesti “veeremite” määruse projekt ja vajaduse korral selgitavaid elemente, mis põhjendavad juhtumeid, mille puhul otsus ei ole vajalik. Määrus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2005;

| c) | tühistada juriidiline kohustus konsulteerida SNCFiga turvatõendite väljastamise teemal, kehtivuse algusega 1. jaanuaril 2005; |
| --- | --- |

c)

tühistada juriidiline kohustus konsulteerida SNCFiga turvatõendite väljastamise teemal, kehtivuse algusega 1. jaanuaril 2005;

| d) | teavitada komisjoni lepingupõhistest tehingutest, mis sõlmitakse SNCF-i ja Pariisi metroo- ja bussiliine haldava ettevõtte (Régie Autonome des Transports Parisiens – RATP) ning Alstom’i vahel; |
| --- | --- |

d)

teavitada komisjoni lepingupõhistest tehingutest, mis sõlmitakse SNCF-i ja Pariisi metroo- ja bussiliine haldava ettevõtte (Régie Autonome des Transports Parisiens – RATP) ning Alstom’i vahel;

| e) | edastada komisjoni nõudel SNCF-i haldusnõukogule esitatud pakkumiste analüüsiaruandeid turgude osas, millega seoses on läbitud pakkumiskutse; |
| --- | --- |

e)

edastada komisjoni nõudel SNCF-i haldusnõukogule esitatud pakkumiste analüüsiaruandeid turgude osas, millega seoses on läbitud pakkumiskutse;

| f) | võtta eelnevalt üle, hiljemalt 1. novembriks 2004, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, mis kehtestab lepingute sõlmimise menetluste koordineerimise vee, energia, transpordi ja postiteenuste sektoris; (16) |
| --- | --- |

f)

võtta eelnevalt üle, hiljemalt 1. novembriks 2004, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, mis kehtestab lepingute sõlmimise menetluste koordineerimise vee, energia, transpordi ja postiteenuste sektoris; (16)

| g) | võtta vastu, jõustumisega hiljemalt 1. novembril 2004, lepingueelse menetluse kohaldamine vastavalt nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/13/EMÜ vee-, energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud seadus-, määrusandlike ja halduslike sätete kooskõlastamise kohta. (17) |
| --- | --- |

g)

võtta vastu, jõustumisega hiljemalt 1. novembril 2004, lepingueelse menetluse kohaldamine vastavalt nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/13/EMÜ vee-, energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud seadus-, määrusandlike ja halduslike sätete kooskõlastamise kohta. (17)

| (102) | Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse viia ellu lisameetmeid merelaevandussektori restruktureerimisel, eriti neid, mis on vajalikud laevaehituse tulususkünnise toomiseks 4,5 laevatellimuseni (võrdne kruiisilaevaga) aastas (viie viimase aasta keskmine) tähtajaga [...]. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks võtab Prantsusmaa endale kohustuse viia ellu lisameetmeid merelaevandussektori restruktureerimisel, eriti neid, mis on vajalikud laevaehituse tulususkünnise toomiseks 4,5 laevatellimuseni (võrdne kruiisilaevaga) aastas (viie viimase aasta keskmine) tähtajaga [...].

| (103) | Lõpuks võtab Prantsusmaa [...] endale kohustuse võtta tagasi [...], (18) mis on juba komisjonile saadetud eesmärgiga saada luba täiendavatele riigiabidele Alstom’i kasuks. |
| --- | --- |

(103)

Lõpuks võtab Prantsusmaa [...] endale kohustuse võtta tagasi [...], (18) mis on juba komisjonile saadetud eesmärgiga saada luba täiendavatele riigiabidele Alstom’i kasuks.

VI.   HINDAMINE

1.   Turuanalüüs (19)

| (104) | Alstom on tootmisettevõte, mis projekteerib, toodab ja hooldab tooteid ning süsteeme peamiselt kolmes sektoris: energeetika, raudteetransport ja laevaehitus. (20) Komisjon lähtus oma hinnangus omaenda tehtud analüüsist, tööstussektori aruannetest ja nõustava ettevõtte BearingPint France SAS aruannetest. Ülalnimetatud arvandmed pärinevad sellest hinnangust ja on ligikaudsed. |
| --- | --- |

(104)

Alstom on tootmisettevõte, mis projekteerib, toodab ja hooldab tooteid ning süsteeme peamiselt kolmes sektoris: energeetika, raudteetransport ja laevaehitus. (20) Komisjon lähtus oma hinnangus omaenda tehtud analüüsist, tööstussektori aruannetest ja nõustava ettevõtte BearingPint France SAS aruannetest. Ülalnimetatud arvandmed pärinevad sellest hinnangust ja on ligikaudsed.

| (105) | Ülemaailmse energiatootmise infrastruktuuride ja hooldusteenuste turu mahuks on ligikaudu 150 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad turud on Põhja-Ameerika ja Aasia, millest mõlemad moodustavad umbes 30 %. Maailmatasemel pakub laia toodete valikut ja hõlmab märkimisväärse osa turust neli ettevõtet: GE, Alstom, Siemens ja Mitsubishi HI. Müügi osas on oluliseks ettevõtteks ka Toshiba, kuid see ettevõte on spetsialiseerunud peamiselt auruturbiinidele. GE on üha enam muutunud turuliidriks oma 23protsendise aastakeskmise turuosaga energiatootmise turul ajavahemikul 1992–2002. GE positsioon on kõige tugevam Põhja-Ameerikas (üle 50 % turust) ning gaasiturbiinide sektoris (üle 50 % turust). Nimetatud ajavahemikul on teisel kohal Alstom, ettevõtte turuosa maailmaturul moodustab 14 %. |
| --- | --- |

(105)

Ülemaailmse energiatootmise infrastruktuuride ja hooldusteenuste turu mahuks on ligikaudu 150 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad turud on Põhja-Ameerika ja Aasia, millest mõlemad moodustavad umbes 30 %. Maailmatasemel pakub laia toodete valikut ja hõlmab märkimisväärse osa turust neli ettevõtet: GE, Alstom, Siemens ja Mitsubishi HI. Müügi osas on oluliseks ettevõtteks ka Toshiba, kuid see ettevõte on spetsialiseerunud peamiselt auruturbiinidele. GE on üha enam muutunud turuliidriks oma 23protsendise aastakeskmise turuosaga energiatootmise turul ajavahemikul 1992–2002. GE positsioon on kõige tugevam Põhja-Ameerikas (üle 50 % turust) ning gaasiturbiinide sektoris (üle 50 % turust). Nimetatud ajavahemikul on teisel kohal Alstom, ettevõtte turuosa maailmaturul moodustab 14 %.

| (106) | Praegusel hetkel võib elektrijaamade tellimuste osas märgata mõningast langust, sellele eelnes märkimisväärne tõus ajavahemikul 1998–2001, kui tellimuste maht tõusis 136-lt 219 GWni aastas, 2002. aastal langes tellimuste maht taas 1998. aasta tasemele (138 GWd aastas). Võib eeldada, et nõudlus jääb suhteliselt madalaks (keskmiselt ligikaudu [...] GWd aastas) kuni 2005. aastani. Pikemas perspektiivis peaks nõudlus ajavahemikul 2005–2010 tõusma kuni [...] GWni aastas. Teenuste sektoris on kasvu tõenäosus suurem, võib eeldada iga-aastast tõusu [...] % ulatuses (teenuste sektor moodustab ligikaudu kolmandiku maailmaturust, seega ligi [...] miljardit eurot). |
| --- | --- |

(106)

Praegusel hetkel võib elektrijaamade tellimuste osas märgata mõningast langust, sellele eelnes märkimisväärne tõus ajavahemikul 1998–2001, kui tellimuste maht tõusis 136-lt 219 GWni aastas, 2002. aastal langes tellimuste maht taas 1998. aasta tasemele (138 GWd aastas). Võib eeldada, et nõudlus jääb suhteliselt madalaks (keskmiselt ligikaudu [...] GWd aastas) kuni 2005. aastani. Pikemas perspektiivis peaks nõudlus ajavahemikul 2005–2010 tõusma kuni [...] GWni aastas. Teenuste sektoris on kasvu tõenäosus suurem, võib eeldada iga-aastast tõusu [...] % ulatuses (teenuste sektor moodustab ligikaudu kolmandiku maailmaturust, seega ligi [...] miljardit eurot).

| (107) | Alstom tegutseb tootmise ja teenustepakkumise turul järgmistes sektorites: üle 50 MW võimsusega gaasiturbiinid (“suured gaasiturbiinid”), üle 70 MW võimsusega auruturbiinid (“suured auruturbiinid”), hüdroturbiinid ja -generaatorid, katlad ning komplektteenused ja täississeseaded. Komisjon andis hinnangu nimetatud ajavahemiku 1992–2002 kohta erinevatele turuosadele igas sektoris. Olulises gaasiturbiinide sektoris (mis moodustab 28 % energiatootmise koguturust väljendatuna megavattides) on vaieldamatuks turuliidriks GE, turuosaga [...] %, talle järgnevad Siemens, turuosaga [...] % ja Alstom, turuosaga [...] %. Mitmekülgne auruturbiinide sektor (mis moodustab 32 % turust) on rohkem killustatud – Hiina ettevõtted hõlmavad turuosa [...] %, Alstom hõlmab [...] %, GE [...] %, järgnevad Mitsubishi HI, Siemens ja Toshiba, kelle turuosad on vastavalt [...] %, [...] % ja [...] %. Hüdrauliliste turbiinide osas (mis hõlmavad 9 % turust), on esikohal Alstom, turuosaga [...] %, talle järgneb GE, turuosaga [...] %, ülejäänud turg on jagatud Hiina ettevõtete ([...] %), VA Tech hydro ([...] %) ja Siemensi ([...] %) vahel. Katelde sektoris (22 % turust) on esikohal Hiina ettevõtted, turuosaga [...] % (80 % Aasia vajadustest), teised olulisemad turuosalised on Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) ja IHI ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Alstom tegutseb tootmise ja teenustepakkumise turul järgmistes sektorites: üle 50 MW võimsusega gaasiturbiinid (“suured gaasiturbiinid”), üle 70 MW võimsusega auruturbiinid (“suured auruturbiinid”), hüdroturbiinid ja -generaatorid, katlad ning komplektteenused ja täississeseaded. Komisjon andis hinnangu nimetatud ajavahemiku 1992–2002 kohta erinevatele turuosadele igas sektoris. Olulises gaasiturbiinide sektoris (mis moodustab 28 % energiatootmise koguturust väljendatuna megavattides) on vaieldamatuks turuliidriks GE, turuosaga [...] %, talle järgnevad Siemens, turuosaga [...] % ja Alstom, turuosaga [...] %. Mitmekülgne auruturbiinide sektor (mis moodustab 32 % turust) on rohkem killustatud – Hiina ettevõtted hõlmavad turuosa [...] %, Alstom hõlmab [...] %, GE [...] %, järgnevad Mitsubishi HI, Siemens ja Toshiba, kelle turuosad on vastavalt [...] %, [...] % ja [...] %. Hüdrauliliste turbiinide osas (mis hõlmavad 9 % turust), on esikohal Alstom, turuosaga [...] %, talle järgneb GE, turuosaga [...] %, ülejäänud turg on jagatud Hiina ettevõtete ([...] %), VA Tech hydro ([...] %) ja Siemensi ([...] %) vahel. Katelde sektoris (22 % turust) on esikohal Hiina ettevõtted, turuosaga [...] % (80 % Aasia vajadustest), teised olulisemad turuosalised on Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) ja IHI ([...] %).

| (108) | Komisjoni hinnangul on raudteetranspordi sektori varustuse ja teenuste turu mahuks ligikaudu 30 miljardit eurot aastas, see hinnang on vastavuses Prantsusmaa ametivõimude antud hinnanguga. [...] turust moodustab veerem ([...] miljardit eurot), [...] moodustab infrastruktuur ([...] miljardit eurot), [...] moodustab signalisatsioon ([...] miljardit eurot) ja [...] moodustavad teenused ([...] miljardit eurot). Veeremi sektorit on võimalik liigendada alljärgnevalt, selle aluseks on iga sektori kohta esitatud müügiarvude protsendid Euroopa turul ajavahemikul 2000–2002:






  — | mitmevagunilised elektri-/diiselrongid: [...] %, |
| --- | --- | --- |

(108)

Komisjoni hinnangul on raudteetranspordi sektori varustuse ja teenuste turu mahuks ligikaudu 30 miljardit eurot aastas, see hinnang on vastavuses Prantsusmaa ametivõimude antud hinnanguga. [...] turust moodustab veerem ([...] miljardit eurot), [...] moodustab infrastruktuur ([...] miljardit eurot), [...] moodustab signalisatsioon ([...] miljardit eurot) ja [...] moodustavad teenused ([...] miljardit eurot). Veeremi sektorit on võimalik liigendada alljärgnevalt, selle aluseks on iga sektori kohta esitatud müügiarvude protsendid Euroopa turul ajavahemikul 2000–2002:

—

mitmevagunilised elektri-/diiselrongid: [...] %,

| — | kiirrongid ja ülikiirrongid: [...] %, |
| --- | --- |

—

kiirrongid ja ülikiirrongid: [...] %,

| — | metrood: [...] %, |
| --- | --- |

—

metrood: [...] %,

| — | trammid ja rööbastel liikuvad kerged sõidukid:[...] %, |
| --- | --- |

—

trammid ja rööbastel liikuvad kerged sõidukid:[...] %,

| — | vedurid: [...] %, |
| --- | --- |

—

vedurid: [...] %,

| — | reisivagunid: [...] %. |
| --- | --- |

—

reisivagunid: [...] %.

| (109) | Müügi osas on juhtkohal ettevõtted Bombardier, Alstom ja Siemens, vähemal määral ka GE ja Ansaldo. Nimetatud ettevõtted hõlmasid kokku ligikaudu [...] % raudteetranspordi maailmaturust 2002. aastal: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % ja Ansaldo [...] %. Väiksema turuosaga ettevõtetest, kes on siiski aktiivsed Euroopa turgudel, tuleks nimetada ettevõtteid CAF, Talgo ja Vosslogh. Viimasel ajal on esinumbriteks veeremi sektoris olnud Alstom ja Bombardier. Euroopa turul on nad oma esikohta jaganud Siemensiga. Sealjuures on Alstom ja Siemens rõhu asetanud eeskätt just kõrgtehnoloogilistele toodetele. |
| --- | --- |

(109)

Müügi osas on juhtkohal ettevõtted Bombardier, Alstom ja Siemens, vähemal määral ka GE ja Ansaldo. Nimetatud ettevõtted hõlmasid kokku ligikaudu [...] % raudteetranspordi maailmaturust 2002. aastal: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % ja Ansaldo [...] %. Väiksema turuosaga ettevõtetest, kes on siiski aktiivsed Euroopa turgudel, tuleks nimetada ettevõtteid CAF, Talgo ja Vosslogh. Viimasel ajal on esinumbriteks veeremi sektoris olnud Alstom ja Bombardier. Euroopa turul on nad oma esikohta jaganud Siemensiga. Sealjuures on Alstom ja Siemens rõhu asetanud eeskätt just kõrgtehnoloogilistele toodetele.

| (110) | Euroopa turg on maailma tasandil kõige suurem, hõlmates [...] % maailmaturust. Euroopa turgudest on olulisemad Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi turud, mis hõlmavad vastavalt [...] %, [...] % ja [...] % keskmistest aastastest läbimüüginäitajatest ajavahemikul 2000–2002, neile järgnevad Itaalia ja Hispaania, kes samal ajavahemikul hõlmavad mõlemad [...] % Euroopa turust. Oluliseks faktoriks tuleb pidada kohalikku lähenemist (see tähendab ettevõtteid, kellel on tootmisüksused kohtadel), millesse on kaasatud riikliku tasandi ettevõtted ja kohalikud ettevõtted (ajavahemikul 2000–2002 on selliste ettevõtete osatähtsus Prantsusmaal [...] %, Saksamaal [...] %, Ühendkuningriigis [...] %, Hispaanias [...] % ja Itaalias [...] %). Samal ajal on märgata turu pidevat liikumist üleeuroopalise tasandi suunas. Hinnanguliselt on turu ületootlus ligikaudu [...] %, isegi arvestades, et aastane nõudmine kasvab [...] % ulatuses. Suuremat kasvu on ette näha kiirrongide, signalisatsiooni ja teenuste sektorites. |
| --- | --- |

(110)

Euroopa turg on maailma tasandil kõige suurem, hõlmates [...] % maailmaturust. Euroopa turgudest on olulisemad Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi turud, mis hõlmavad vastavalt [...] %, [...] % ja [...] % keskmistest aastastest läbimüüginäitajatest ajavahemikul 2000–2002, neile järgnevad Itaalia ja Hispaania, kes samal ajavahemikul hõlmavad mõlemad [...] % Euroopa turust. Oluliseks faktoriks tuleb pidada kohalikku lähenemist (see tähendab ettevõtteid, kellel on tootmisüksused kohtadel), millesse on kaasatud riikliku tasandi ettevõtted ja kohalikud ettevõtted (ajavahemikul 2000–2002 on selliste ettevõtete osatähtsus Prantsusmaal [...] %, Saksamaal [...] %, Ühendkuningriigis [...] %, Hispaanias [...] % ja Itaalias [...] %). Samal ajal on märgata turu pidevat liikumist üleeuroopalise tasandi suunas. Hinnanguliselt on turu ületootlus ligikaudu [...] %, isegi arvestades, et aastane nõudmine kasvab [...] % ulatuses. Suuremat kasvu on ette näha kiirrongide, signalisatsiooni ja teenuste sektorites.

| (111) | Prantsusmaa turu liidriks on Alstom ning vähemal määral ka Bombardier. Komisjoni hinnangul on turu mahuks keskmiste müügimahtude põhjal ajavahemikul 2000–2002 (21) 1,8 miljardit eurot, sellest moodustavad mitmevagunilised elektri- ja diiselrongid [...] miljonit eurot, kiirrongid [...] miljonit eurot, metrood [...] miljonit eurot, rööbastel liikuvad kerged sõidukid [...] miljonit eurot ja vedurid [...] miljonit eurot. Alstom’i osa vaadeldaval ajavahemikul oli kiirrongide sektoris [...] %, rööbastel liikuvate kergete sõidukite sektoris [...] % ja vedurite osas [...] %. (22) Vaid mitmevaguniliste elektri- ja diiselrongide sektoris (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) ja metroode sektoris (Alstom [...], Bombardier [...] % ja Siemens [...] %) võib Alstom’i kõrval märgata teisi konkurente. Alstom’i osa Prantsusmaa koguturust moodustab [...] %. Samas näiteks Saksamaal moodustab Siemensi osa, vaatamata oma tugevale positsioonile kiirrongide sektoris, vaid [...] % turu üldmahust (jäädes alla Bombardier’le, kelle turuosa on [...] %). |
| --- | --- |

(111)

Prantsusmaa turu liidriks on Alstom ning vähemal määral ka Bombardier. Komisjoni hinnangul on turu mahuks keskmiste müügimahtude põhjal ajavahemikul 2000–2002 (21) 1,8 miljardit eurot, sellest moodustavad mitmevagunilised elektri- ja diiselrongid [...] miljonit eurot, kiirrongid [...] miljonit eurot, metrood [...] miljonit eurot, rööbastel liikuvad kerged sõidukid [...] miljonit eurot ja vedurid [...] miljonit eurot. Alstom’i osa vaadeldaval ajavahemikul oli kiirrongide sektoris [...] %, rööbastel liikuvate kergete sõidukite sektoris [...] % ja vedurite osas [...] %. (22) Vaid mitmevaguniliste elektri- ja diiselrongide sektoris (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) ja metroode sektoris (Alstom [...], Bombardier [...] % ja Siemens [...] %) võib Alstom’i kõrval märgata teisi konkurente. Alstom’i osa Prantsusmaa koguturust moodustab [...] %. Samas näiteks Saksamaal moodustab Siemensi osa, vaatamata oma tugevale positsioonile kiirrongide sektoris, vaid [...] % turu üldmahust (jäädes alla Bombardier’le, kelle turuosa on [...] %).

| (112) | Ülemaailmsel laevaehituse turul on turuliidriteks Jaapan ja Lõuna-Korea, järjest tugevamini kerkib esile ka Hiina. Euroopa laevaehitustehased, sealhulgas Alstom, on keskendunud kõrgtehnoloogilistele toodetele, mille kasumlikkus on suurem (liinilaevad ja metaanitankerid). Euroopa laevaehitustehaste summaarne osa liinilaevade sektoris on [...] % ja see jaguneb nelja ettevõtte vahel. Ajavahemikul 1994–2003 hõlmas Alstom [...] % ülemaailmsest liinilaevade turust, teistest ettevõtetest hõlmas Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % ja Meyer [...] %. Liinilaevade ja metaanitankerite turgu vaadeldakse seoses ülemaailmse turuga. |
| --- | --- |

(112)

Ülemaailmsel laevaehituse turul on turuliidriteks Jaapan ja Lõuna-Korea, järjest tugevamini kerkib esile ka Hiina. Euroopa laevaehitustehased, sealhulgas Alstom, on keskendunud kõrgtehnoloogilistele toodetele, mille kasumlikkus on suurem (liinilaevad ja metaanitankerid). Euroopa laevaehitustehaste summaarne osa liinilaevade sektoris on [...] % ja see jaguneb nelja ettevõtte vahel. Ajavahemikul 1994–2003 hõlmas Alstom [...] % ülemaailmsest liinilaevade turust, teistest ettevõtetest hõlmas Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % ja Meyer [...] %. Liinilaevade ja metaanitankerite turgu vaadeldakse seoses ülemaailmse turuga.

| (113) | Praegusel hetkel on liinilaevade turu aktiivsus suhteliselt madal, tellimuste arv kuni aastani 2007 jääb suhteliselt väikeseks. Pikemaajalised prognoosid on siiski optimistlikumad, seda tänu turismitööstuse arengule. Liinilaevade turu kasvuprognoos kuni aastani 2010 on ligikaudu [...] % aastas. Metaanitankerite turg on praegusel hetkel kiiresti kasvamas, ka pikemaajalised prognoosid on positiivsed. |
| --- | --- |

(113)

Praegusel hetkel on liinilaevade turu aktiivsus suhteliselt madal, tellimuste arv kuni aastani 2007 jääb suhteliselt väikeseks. Pikemaajalised prognoosid on siiski optimistlikumad, seda tänu turismitööstuse arengule. Liinilaevade turu kasvuprognoos kuni aastani 2010 on ligikaudu [...] % aastas. Metaanitankerite turg on praegusel hetkel kiiresti kasvamas, ka pikemaajalised prognoosid on positiivsed.

2.   Abi olemasolu

| (114) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on määratud, et “kui [...] lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Komisjon vaatleb seega asjassepuutuvaid meetmeid, et selgitada välja, kas nende näol on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(114)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 on määratud, et “kui [...] lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. Komisjon vaatleb seega asjassepuutuvaid meetmeid, et selgitada välja, kas nende näol on tegemist riigiabiga.

| (115) | Nagu eelnevalt osutatud, tegutseb Alstom peamiselt energeetika, transpordi ja laevaehituse valdkonnas. Kõnealused tooted ja teenused on kaubavahetuse objektiks ja alluvad liikmesriikidevahelisele konkurentsile. 1. osas esitatud andmete põhjal on ilmne, et mistahes Alstom’ile osutatav abi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja kahjustab konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(115)

Nagu eelnevalt osutatud, tegutseb Alstom peamiselt energeetika, transpordi ja laevaehituse valdkonnas. Kõnealused tooted ja teenused on kaubavahetuse objektiks ja alluvad liikmesriikidevahelisele konkurentsile. 1. osas esitatud andmete põhjal on ilmne, et mistahes Alstom’ile osutatav abi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja kahjustab konkurentsi ühisturul.

| (116) | Lisaks sellele on kõikide võetud meetmete rahastajaks riik või riigi kontrolli all olevad asutused ja/või asutused, mille tegevuse eest antud kontekstis on vastutav riik, nagu näiteks CDC (23) ja CFDI. Nimetatud meetmed on suunatud spetsiaalselt Alstom’ile, seega on tegemist valikuliste meetmetega. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele on kõikide võetud meetmete rahastajaks riik või riigi kontrolli all olevad asutused ja/või asutused, mille tegevuse eest antud kontekstis on vastutav riik, nagu näiteks CDC (23) ja CFDI. Nimetatud meetmed on suunatud spetsiaalselt Alstom’ile, seega on tegemist valikuliste meetmetega.

a)   Meetmed 1–6

| (117) | Ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustes leidis komisjon, et riigi poolt 2. augusti 2003 kokkuleppega, mida muudeti 2003. aasta septembri kokkuleppega, võetud meetmete näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjon meenutab, et Prantsusmaa vaidlustas abina käsitlemise esialgu üksnes endise meetme 1 osas, mis on seotud riigi osalemisega kapitali suurendamises ning nõustus sellega, et ülejäänud 2. augusti 2003 kokkuleppega hõlmatud meetmeid käsitletakse abina. |
| --- | --- |

(117)

Ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustes leidis komisjon, et riigi poolt 2. augusti 2003 kokkuleppega, mida muudeti 2003. aasta septembri kokkuleppega, võetud meetmete näol on tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjon meenutab, et Prantsusmaa vaidlustas abina käsitlemise esialgu üksnes endise meetme 1 osas, mis on seotud riigi osalemisega kapitali suurendamises ning nõustus sellega, et ülejäänud 2. augusti 2003 kokkuleppega hõlmatud meetmeid käsitletakse abina.

| (118) | Tuleb märkida, et endine meede 1 asendati TSDDRAga (praegune meede 1) ning et Prantsusmaa ei vaidlusta seega enam ei selle uue meetme 1 ega ka teiste 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevate meetmete hindamist riigiabiks. Oma 4. septembri 2003 kirjas rõhutab Prantsusmaa hoopis riigi osaluse hädavajalikkust Alstom’i toetuseks ning nende ettevõttele suunatud meetmete üldist iseloomu ning meetmekompleksi terviklikkuse säilitamise vajalikkust. Seega on saanud ilmseks, et riigipoolsete kohustuste eesmärgiks on vältida Alstom’i pankrotti ning et just see eesmärk on 2. augusti 2003 lepingu võtmeküsimuseks. Seda tõendab samuti kokkuleppe uuendatud redaktsioon, mis edastati Prantsusmaa poolt 26. septembril 2003. Ilma nimetatud riigipoolse osaluseta ei jätkaks pangad ettevõtte toetamist. Prantsusmaa on seisukohal, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevad meetmete näol on küll tegemist abiga, kuid et need meetmed on samas ühisturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(118)

Tuleb märkida, et endine meede 1 asendati TSDDRAga (praegune meede 1) ning et Prantsusmaa ei vaidlusta seega enam ei selle uue meetme 1 ega ka teiste 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevate meetmete hindamist riigiabiks. Oma 4. septembri 2003 kirjas rõhutab Prantsusmaa hoopis riigi osaluse hädavajalikkust Alstom’i toetuseks ning nende ettevõttele suunatud meetmete üldist iseloomu ning meetmekompleksi terviklikkuse säilitamise vajalikkust. Seega on saanud ilmseks, et riigipoolsete kohustuste eesmärgiks on vältida Alstom’i pankrotti ning et just see eesmärk on 2. augusti 2003 lepingu võtmeküsimuseks. Seda tõendab samuti kokkuleppe uuendatud redaktsioon, mis edastati Prantsusmaa poolt 26. septembril 2003. Ilma nimetatud riigipoolse osaluseta ei jätkaks pangad ettevõtte toetamist. Prantsusmaa on seisukohal, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tulenevad meetmete näol on küll tegemist abiga, kuid et need meetmed on samas ühisturuga kokkusobivad.

| (119) | Seega leiab kinnitust menetluse algatamise ja laiendamise otsustes väljendatud komisjoni esialgne seisukoht vaadeldavate meetmete osas. Seda seisukohta on võimalik muuta vaid teatavate meetmete muutmise teel, mille osas Prantsusmaa esitas oma ettepanekud 2004. aasta mais. |
| --- | --- |

(119)

Seega leiab kinnitust menetluse algatamise ja laiendamise otsustes väljendatud komisjoni esialgne seisukoht vaadeldavate meetmete osas. Seda seisukohta on võimalik muuta vaid teatavate meetmete muutmise teel, mille osas Prantsusmaa esitas oma ettepanekud 2004. aasta mais.

| (120) | TSDDRA (meetme 1) rakendamine riigi poolt toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erainvestoriga turumajanduse tingimustes. Selle meetmega antakse Alstom’ile riigi ressurssidest majanduslik eelis. Ka lühiajaliste vahendite (meede 2) rakendamine toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erakreeditoriga turumajanduse tingimustes. Viimase meetme puhul tuleb märkida, et CDC osalus toimus riigi tellimusel ning on seega riigi vastutusalas, seda asjaolu ei ole Prantsusmaa ka kunagi vaidlustanud. |
| --- | --- |

(120)

TSDDRA (meetme 1) rakendamine riigi poolt toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erainvestoriga turumajanduse tingimustes. Selle meetmega antakse Alstom’ile riigi ressurssidest majanduslik eelis. Ka lühiajaliste vahendite (meede 2) rakendamine toimub kontekstis, mis ei ole seostatav erakreeditoriga turumajanduse tingimustes. Viimase meetme puhul tuleb märkida, et CDC osalus toimus riigi tellimusel ning on seega riigi vastutusalas, seda asjaolu ei ole Prantsusmaa ka kunagi vaidlustanud.

| (121) | Riigipoolne 1,25 miljardi euro suurune teise järgu garantii kahjumi puhuks pankade antud tagatistele (uus meede 3) on samuti nagu endine garantii (endine meede 3) erakorraline meede, mida ei saa käsitleda rahandusasutuse tavalise tegevusena, eeskätt kui võtta arvesse Alstom’i olukorda. Nimetatud meetmed annavad ettevõttele seega samuti riigi ressurssidest eelise, antud juhul CFDI vahendusel ning kuuluvad seega riigi vastutusalasse. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei erista meetmeid, mida võetakse otseselt riigi poolt ning meetmeid, mida võetakse CFDI vahendusel. 7. juuni 2004 kirjas esitatud 27. mai 2004 kokkuleppe protokollis on väidetud, et “riik annab oma garantii (uuele tagatiste mehhanismile) kas otseselt või CFDI vahendusel”. Protokollis on samuti märgitud, et uue meetmega 3 seotud tagatis “eraldatakse CFDI, riigi või mõne teise riigi tagatisel tegutseva ettevõtte kaudu”. Sellest ilmneb selgesti, et antud juhul vaadeldakse CFDI vahendeid riigi vahenditena, et viimase tegevus toimub riigi vastutusel ning et seda tuleb seetõttu käsitleda riigiabina. |
| --- | --- |

(121)

Riigipoolne 1,25 miljardi euro suurune teise järgu garantii kahjumi puhuks pankade antud tagatistele (uus meede 3) on samuti nagu endine garantii (endine meede 3) erakorraline meede, mida ei saa käsitleda rahandusasutuse tavalise tegevusena, eeskätt kui võtta arvesse Alstom’i olukorda. Nimetatud meetmed annavad ettevõttele seega samuti riigi ressurssidest eelise, antud juhul CFDI vahendusel ning kuuluvad seega riigi vastutusalasse. Tuleb märkida, et Prantsusmaa ei erista meetmeid, mida võetakse otseselt riigi poolt ning meetmeid, mida võetakse CFDI vahendusel. 7. juuni 2004 kirjas esitatud 27. mai 2004 kokkuleppe protokollis on väidetud, et “riik annab oma garantii (uuele tagatiste mehhanismile) kas otseselt või CFDI vahendusel”. Protokollis on samuti märgitud, et uue meetmega 3 seotud tagatis “eraldatakse CFDI, riigi või mõne teise riigi tagatisel tegutseva ettevõtte kaudu”. Sellest ilmneb selgesti, et antud juhul vaadeldakse CFDI vahendeid riigi vahenditena, et viimase tegevus toimub riigi vastutusel ning et seda tuleb seetõttu käsitleda riigiabina.

| (122) | CFDI poolt rakendatud ja riigi tagatud TTL (meede 4) ja otseselt riigi poolt eraldatav TSV (meede 5) ei ole samuti vaadeldavad investorite või kreeditoride tavalise tegevusena turumajanduse tingimustes. Üldjuhul ei oleks mitte ükski investor või kreeditor sellist tegevust rakendanud, kui tegemist ei ole Alstom’i juba olemasoleva kreeditoriga või ettevõtte aktsionäriga. Samuti tuleb veelkord märkida, et TTL rakendamine oli 2003. aasta augusti ja septembri kokkulepete põhjal üheks riigi kohustustest. See kohustus väljendus CFDIle tagatise andmises kogu laenusumma ulatuses. Mis puutub riigi kohustusse muuta oma võlakirjad kas otseselt või CFDI vahendusel aktsiateks, siis selle toimingu näol oli tegemist pöördumatu protsessiga, mis hõlmas kõiki pikaajalisi võlakirju, samas kui teiste võlausaldajate suhtes oli sellise konversiooni puhul mitmeid eritingimusi. Selle meetme eesmärgiks on seega samuti tugevdada Alstom’i finantsstruktuuri, sõltumata sellest, milline on ettevõtte olukord võlakirjade konverteerimise hetkel ning sellega võtab riik endale ülesande, mis erineb teiste võlausaldajate suhtes püstitatust ning mis sisaldab täiendavat riski. |
| --- | --- |

(122)

CFDI poolt rakendatud ja riigi tagatud TTL (meede 4) ja otseselt riigi poolt eraldatav TSV (meede 5) ei ole samuti vaadeldavad investorite või kreeditoride tavalise tegevusena turumajanduse tingimustes. Üldjuhul ei oleks mitte ükski investor või kreeditor sellist tegevust rakendanud, kui tegemist ei ole Alstom’i juba olemasoleva kreeditoriga või ettevõtte aktsionäriga. Samuti tuleb veelkord märkida, et TTL rakendamine oli 2003. aasta augusti ja septembri kokkulepete põhjal üheks riigi kohustustest. See kohustus väljendus CFDIle tagatise andmises kogu laenusumma ulatuses. Mis puutub riigi kohustusse muuta oma võlakirjad kas otseselt või CFDI vahendusel aktsiateks, siis selle toimingu näol oli tegemist pöördumatu protsessiga, mis hõlmas kõiki pikaajalisi võlakirju, samas kui teiste võlausaldajate suhtes oli sellise konversiooni puhul mitmeid eritingimusi. Selle meetme eesmärgiks on seega samuti tugevdada Alstom’i finantsstruktuuri, sõltumata sellest, milline on ettevõtte olukord võlakirjade konverteerimise hetkel ning sellega võtab riik endale ülesande, mis erineb teiste võlausaldajate suhtes püstitatust ning mis sisaldab täiendavat riski.

| (123) | Mis puutub meetmesse 6, siis ei ole Prantsusmaa esitanud mingit käsitlust riigi osaluse kohta kapitali uues suurendamises. Komisjon on seisukohal, et riigi selline osalus kapitali uues suurendamises sisaldab abielemente. Komisjon märkis dokumendis “EMÜ [EÜ] lepingu artiklite 92 [87] ja 93 [88] kohaldamisest avalike võimuorganite poolt osaluse omandamisel”, (24) et teatavates olukordades võib tekkida kahtlus, et tegemist on abiga. Tegemist on olukordadega, kus “avalik finantstegevus hõlmab osaluse omandamist teistes tegevustes, millest vastavalt EÜ lepingu artikli 93 lõikele 3 tuleb teavitada” või olukordadega, kus “võetakse osalus teatavates sektorites, mis on seotud eriliste raskustega”. Antud juhul leiab komisjon, et kapitalisüst toimus paralleelselt teiste meetmetega, mis on käsitletavad riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et Alstom’i näol on tegemist raskustes oleva ettevõttega. Seega tuleb seda kapitali lisamist käsitleda samalaadselt teiste riigi poolt osutatud toetusmeetmetega. (25) Kõik need meetmed kuuluvad meetmete kompleksi, mille eesmärgiks on toetada Alstom’is toimunud ümberstruktureerimist. |
| --- | --- |

(123)

Mis puutub meetmesse 6, siis ei ole Prantsusmaa esitanud mingit käsitlust riigi osaluse kohta kapitali uues suurendamises. Komisjon on seisukohal, et riigi selline osalus kapitali uues suurendamises sisaldab abielemente. Komisjon märkis dokumendis “EMÜ [EÜ] lepingu artiklite 92 [87] ja 93 [88] kohaldamisest avalike võimuorganite poolt osaluse omandamisel”, (24) et teatavates olukordades võib tekkida kahtlus, et tegemist on abiga. Tegemist on olukordadega, kus “avalik finantstegevus hõlmab osaluse omandamist teistes tegevustes, millest vastavalt EÜ lepingu artikli 93 lõikele 3 tuleb teavitada” või olukordadega, kus “võetakse osalus teatavates sektorites, mis on seotud eriliste raskustega”. Antud juhul leiab komisjon, et kapitalisüst toimus paralleelselt teiste meetmetega, mis on käsitletavad riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et Alstom’i näol on tegemist raskustes oleva ettevõttega. Seega tuleb seda kapitali lisamist käsitleda samalaadselt teiste riigi poolt osutatud toetusmeetmetega. (25) Kõik need meetmed kuuluvad meetmete kompleksi, mille eesmärgiks on toetada Alstom’is toimunud ümberstruktureerimist.

| (124) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et meetmed 1–6 kuuluvad meetmete kompleksi, mille selgeks eesmärgiks on toetada Alstom’i kontserni, mis vastasel juhul oleks olnud tõsises pankrotiohus. Lisaks sellele on ilmne, et kõnealuseid meetmeid ei oleks võtnud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ning et need meetmed kahjustavad liikmesriikide vahelist kaubandust ning võivad kahjustada konkurentsi ühisturul. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meetmetel 1–6 on kõik riigiabi tunnused asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(124)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et meetmed 1–6 kuuluvad meetmete kompleksi, mille selgeks eesmärgiks on toetada Alstom’i kontserni, mis vastasel juhul oleks olnud tõsises pankrotiohus. Lisaks sellele on ilmne, et kõnealuseid meetmeid ei oleks võtnud turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ning et need meetmed kahjustavad liikmesriikide vahelist kaubandust ning võivad kahjustada konkurentsi ühisturul. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meetmetel 1–6 on kõik riigiabi tunnused asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

b)   Meetmed 7–10

| (125) | Meetme 7 osas saatis komisjon oma 10. juuli 2003 kirjaga Prantsusmaale täiendava teabe nõude, selleks et välja selgitada, kas Alstom’i Ü&J osakonna müügi netohind suuruses 920 miljonit eurot riikliku tuumaenergiaettevõtte Areva poolt omandamisel sisaldas riigiabi elemente. Selles küsimuses leiab komisjon, et Prantsusmaa poolt 4. septembri 2003 ja 16. veebruari 2004 kirjades komisjonile edastatud selged ja asjassepuutuvad märkused kummutavad mistahes kahtlused selles osas, et nimetatud meede võiks sisaldada riigiabi elemente. Kuivõrd puuduvad tunnused, mille kohaselt võiks eeldada, et Alstom’ile võimaldati Areva poolt mingeid eeliseid, liiatigi veel riigi vastutusel, leiab komisjon, et ei ole alust arvata, et nimetatud tehing sisaldab riigiabi elemente. Areva tegevus selle tehingu raames vastab turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori tegevusele. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimaliku riigiabi elemendi ulatus oleks äärmiselt väike ja ei muudaks Alstom’i kasuks rakendatavate meetmete üldisel hindamisel midagi. |
| --- | --- |

(125)

Meetme 7 osas saatis komisjon oma 10. juuli 2003 kirjaga Prantsusmaale täiendava teabe nõude, selleks et välja selgitada, kas Alstom’i Ü&J osakonna müügi netohind suuruses 920 miljonit eurot riikliku tuumaenergiaettevõtte Areva poolt omandamisel sisaldas riigiabi elemente. Selles küsimuses leiab komisjon, et Prantsusmaa poolt 4. septembri 2003 ja 16. veebruari 2004 kirjades komisjonile edastatud selged ja asjassepuutuvad märkused kummutavad mistahes kahtlused selles osas, et nimetatud meede võiks sisaldada riigiabi elemente. Kuivõrd puuduvad tunnused, mille kohaselt võiks eeldada, et Alstom’ile võimaldati Areva poolt mingeid eeliseid, liiatigi veel riigi vastutusel, leiab komisjon, et ei ole alust arvata, et nimetatud tehing sisaldab riigiabi elemente. Areva tegevus selle tehingu raames vastab turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori tegevusele. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimaliku riigiabi elemendi ulatus oleks äärmiselt väike ja ei muudaks Alstom’i kasuks rakendatavate meetmete üldisel hindamisel midagi.

| (126) | Ülejäänud meetmete (meetmed 8, 9 ja 10) osas on otstarbekas eristada meedet 8 ja meetmeid 9 ning 10. |
| --- | --- |

(126)

Ülejäänud meetmete (meetmed 8, 9 ja 10) osas on otstarbekas eristada meedet 8 ja meetmeid 9 ning 10.

| (127) | Meetme 8 osas (“Bahrein”), viidati menetluse avamisotsuses tagatistele, mis anti elektrijaama ehitamiseks Bahreini. Prantsusmaa vaidlustab tagatise andmise selle täielikult majandusliku iseloomuga tehingu raames. Komisjon uuris Prantsusmaa poolt Bahreini ametiasutustele saadetud kirja – komisjon leiab sealjuures, et selle kirja äärmiselt üldine iseloom ei võimalda väita, et sellega tehtaks piiranguid, mis võiks anda Alstom’ile mingeid eeliseid. Meedet 8 ei saa seega käsitleda abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimalik riigiabi element, mille ulatuse mõõtmine oleks äärmiselt keeruline, ei muudaks komisjoni antava üldhinnangu osas Alstom’i kasuks võetud meetmete kohta midagi. |
| --- | --- |

(127)

Meetme 8 osas (“Bahrein”), viidati menetluse avamisotsuses tagatistele, mis anti elektrijaama ehitamiseks Bahreini. Prantsusmaa vaidlustab tagatise andmise selle täielikult majandusliku iseloomuga tehingu raames. Komisjon uuris Prantsusmaa poolt Bahreini ametiasutustele saadetud kirja – komisjon leiab sealjuures, et selle kirja äärmiselt üldine iseloom ei võimalda väita, et sellega tehtaks piiranguid, mis võiks anda Alstom’ile mingeid eeliseid. Meedet 8 ei saa seega käsitleda abina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Isegi juhul kui see ei peaks vastama tegelikkusele, leiab komisjon, et võimalik riigiabi element, mille ulatuse mõõtmine oleks äärmiselt keeruline, ei muudaks komisjoni antava üldhinnangu osas Alstom’i kasuks võetud meetmete kohta midagi.

| (128) | Meetme 9 osas (“metaanitankeri ost GdFi poolt”) ja meetme 10 osas (“uue laeva ost SeaFrance’i poolt”), väidab Prantsusmaa kõigepealt, et nimetatud tellimused esitati Alstom’i enda tegevuse tulemusena ning et nende osas puudub mistahes riigipoolne toetus. Samas tunnistab Prantsusmaa, et ta on asjassepuutuvate tehingute käigus võimaldanud [...] GdFile ja SeaFrance’i emaettevõttele [...] SNCFile teatavaid “tagatiselemente”. Põhjenduses 89 viidatud kirjade analüüsi põhjal leiab komisjon, et nimetatud “tagatiselemente” tuleb käsitleda samalaadselt riigi poolt antavate tagatistega. GdFi tehingu puhul (meede 9) teatab Prantsusmaa, et ta võtab endale kohustuse [...], (26) kui tehing ebaõnnestub. SeaFrance’i tehingu puhul (meede 10), teatab Prantsusmaa, et ta [...], (27) mis on vajalikud tehingu edukaks sooritamiseks SeaFrance’i poolt. |
| --- | --- |

(128)

Meetme 9 osas (“metaanitankeri ost GdFi poolt”) ja meetme 10 osas (“uue laeva ost SeaFrance’i poolt”), väidab Prantsusmaa kõigepealt, et nimetatud tellimused esitati Alstom’i enda tegevuse tulemusena ning et nende osas puudub mistahes riigipoolne toetus. Samas tunnistab Prantsusmaa, et ta on asjassepuutuvate tehingute käigus võimaldanud [...] GdFile ja SeaFrance’i emaettevõttele [...] SNCFile teatavaid “tagatiselemente”. Põhjenduses 89 viidatud kirjade analüüsi põhjal leiab komisjon, et nimetatud “tagatiselemente” tuleb käsitleda samalaadselt riigi poolt antavate tagatistega. GdFi tehingu puhul (meede 9) teatab Prantsusmaa, et ta võtab endale kohustuse [...], (26) kui tehing ebaõnnestub. SeaFrance’i tehingu puhul (meede 10), teatab Prantsusmaa, et ta [...], (27) mis on vajalikud tehingu edukaks sooritamiseks SeaFrance’i poolt.

| (129) | Nende “mugavuselemente pakkuvate kirjade” põhjal on selge, et riik on Alstom’ile andnud ilmse eelise, pakkudes ettevõtte klientidele hüvitamistagatist nimetatud laevade tellimuste täitmisel Alstom’i poolt. Selline eelis on Alstom’i jaoks ilma igasuguse kahtluseta määrava tähtsusega, kuivõrd ettevõtte rahanduslik olukord oli selline, et iga ettenägelik ettevõte oleks temalt laevu tellides kõhelnud. Väärib äramärkimist, et vastavalt Prantsusmaa poolt komisjonile hilisemalt antud teabele, asendasid nimetatud “tagatiskirjad” täies ulatuses teisi samalaadsete tehingute puhul tavaliselt rakendatavaid tagatisi, mille korral oleks teatavates olukordades olnud nõutav riigi sekkumine (vt endist ja praegust meedet 3). |
| --- | --- |

(129)

Nende “mugavuselemente pakkuvate kirjade” põhjal on selge, et riik on Alstom’ile andnud ilmse eelise, pakkudes ettevõtte klientidele hüvitamistagatist nimetatud laevade tellimuste täitmisel Alstom’i poolt. Selline eelis on Alstom’i jaoks ilma igasuguse kahtluseta määrava tähtsusega, kuivõrd ettevõtte rahanduslik olukord oli selline, et iga ettenägelik ettevõte oleks temalt laevu tellides kõhelnud. Väärib äramärkimist, et vastavalt Prantsusmaa poolt komisjonile hilisemalt antud teabele, asendasid nimetatud “tagatiskirjad” täies ulatuses teisi samalaadsete tehingute puhul tavaliselt rakendatavaid tagatisi, mille korral oleks teatavates olukordades olnud nõutav riigi sekkumine (vt endist ja praegust meedet 3).

| (130) | Sellest tulenevalt tuleb neid meetmeid vaadelda samalaadsetena tagatistena, kuivõrd nende mõju on samalaadne pakutavate tagatiste omale. Neid meetmeid tuleb vaadelda lahutamatu osana meetmete kompleksist, mida Prantsusmaa on Alstom’ile võimaldanud, eesmärgiga toetada ettevõtte ümberstruktureerimist 2003. aasta märtsis käivitatud tegevuskava alusel. Tagatised võimaldati Alstom’ile 2003. aasta juunis, siis kui ettevõtte raske olukord oli hästi teada. Sellistes tingimustes tuleb kõnealuseid tagatisi vaadelda Alstom’i toetuseks võetud esmatähtsate abimeetmetena. |
| --- | --- |

(130)

Sellest tulenevalt tuleb neid meetmeid vaadelda samalaadsetena tagatistena, kuivõrd nende mõju on samalaadne pakutavate tagatiste omale. Neid meetmeid tuleb vaadelda lahutamatu osana meetmete kompleksist, mida Prantsusmaa on Alstom’ile võimaldanud, eesmärgiga toetada ettevõtte ümberstruktureerimist 2003. aasta märtsis käivitatud tegevuskava alusel. Tagatised võimaldati Alstom’ile 2003. aasta juunis, siis kui ettevõtte raske olukord oli hästi teada. Sellistes tingimustes tuleb kõnealuseid tagatisi vaadelda Alstom’i toetuseks võetud esmatähtsate abimeetmetena.

| (131) | Esimese kapitali suurendamise puhul pankadele pakutava rahapaigutuse tagatiste andmise ning pankade poolt läbi viidud AKO emissiooni osas jääb komisjon selle analüüsi juurde, mis esitati juba olemasolevas ajutises hinnangus, ning leiab, et need meetmed ei sisalda riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(131)

Esimese kapitali suurendamise puhul pankadele pakutava rahapaigutuse tagatiste andmise ning pankade poolt läbi viidud AKO emissiooni osas jääb komisjon selle analüüsi juurde, mis esitati juba olemasolevas ajutises hinnangus, ning leiab, et need meetmed ei sisalda riigiabi elemente.

3.   Abi suurus

| (132) | Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele väitis Prantsusmaa, et meetmete 3 ja 4 raames osutatava abi suurus on väiksem kui abimeetmetega kaetav tegevuse ulatus. Sealjuures nõustub Prantsusmaa sellega, et ülejäänud meetmete puhul võib abi ulatus ulatuda kuni 100 protsendini vastavate tegevuste nominaalväärtusest. Samas tuleb märkida, et Prantsusmaa märkused hõlmavad üksnes abimeetmete kompleksi enne meetmete muutmist 2004. aasta mais. Seega ei laiene Prantsusmaa väited abile, mida osutatakse uuele garantiide liinile tagatiste näol, millega asendati vastutagatised (meede 3) ega abimeetmele, mis on seotud uue kavandatud kapitali suurendamisega (meede 6). |
| --- | --- |

(132)

Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele väitis Prantsusmaa, et meetmete 3 ja 4 raames osutatava abi suurus on väiksem kui abimeetmetega kaetav tegevuse ulatus. Sealjuures nõustub Prantsusmaa sellega, et ülejäänud meetmete puhul võib abi ulatus ulatuda kuni 100 protsendini vastavate tegevuste nominaalväärtusest. Samas tuleb märkida, et Prantsusmaa märkused hõlmavad üksnes abimeetmete kompleksi enne meetmete muutmist 2004. aasta mais. Seega ei laiene Prantsusmaa väited abile, mida osutatakse uuele garantiide liinile tagatiste näol, millega asendati vastutagatised (meede 3) ega abimeetmele, mis on seotud uue kavandatud kapitali suurendamisega (meede 6).

| (133) | Riigi poolt osutatava abi suurus, eeskätt juhul, kui see toimub ettevõtte väärtpaberite omandamise teel (omakapital või sellega samastatav kapital), lühi- või pikaajaliste laenude teel või tagatiste andmise teel, peab olema eelnevalt mahuliselt kindlaks määratud, see tähendab abi osutamise hetkel. Üksnes selliselt toimides on võimalik arvesse võtta riigi poolt võetavaid riske, samas kui tagantjärele toimuv kindlaksmääramine põhineb riskide materialiseerumisel. Nimelt neist põhimõtteist tuleb lähtuda Alstom’ile osutatud abi suuruse määramisel. |
| --- | --- |

(133)

Riigi poolt osutatava abi suurus, eeskätt juhul, kui see toimub ettevõtte väärtpaberite omandamise teel (omakapital või sellega samastatav kapital), lühi- või pikaajaliste laenude teel või tagatiste andmise teel, peab olema eelnevalt mahuliselt kindlaks määratud, see tähendab abi osutamise hetkel. Üksnes selliselt toimides on võimalik arvesse võtta riigi poolt võetavaid riske, samas kui tagantjärele toimuv kindlaksmääramine põhineb riskide materialiseerumisel. Nimelt neist põhimõtteist tuleb lähtuda Alstom’ile osutatud abi suuruse määramisel.

| (134) | AHTSV (meede 1) ja TSV (meede 5) puhul on tegemist omakapitaliga samastatavate vahenditega. Mitte ükski investor ei oleks riigi olukorras olles sellist kapitali omandanud. Riskitase oli sedavõrd kõrge (ebaõnnestumise korral ei oleks riigil oodata mingit tagasimaksmist), et komisjon leidis, et abi suurus võrdus väärtpaberite nominaalväärtusega. Prantsusmaa nõustus selle hinnanguga. Seda hinnangut ei mõjuta olulisel määral ka nimetatud väärtpaberite muutmine kapitaliks. |
| --- | --- |

(134)

AHTSV (meede 1) ja TSV (meede 5) puhul on tegemist omakapitaliga samastatavate vahenditega. Mitte ükski investor ei oleks riigi olukorras olles sellist kapitali omandanud. Riskitase oli sedavõrd kõrge (ebaõnnestumise korral ei oleks riigil oodata mingit tagasimaksmist), et komisjon leidis, et abi suurus võrdus väärtpaberite nominaalväärtusega. Prantsusmaa nõustus selle hinnanguga. Seda hinnangut ei mõjuta olulisel määral ka nimetatud väärtpaberite muutmine kapitaliks.

| (135) | Ka lühiajalisi likviidseid vahendeid (meede 2) rakendati hetkel, mil mitte ükski pank ei olnud selleks valmis. 300 miljoni euro osas, mida riik nõustus pikendama kuni 2005. aasta veebruarini ja mis vastab seega keskmise tähtajaga laenule, võib abi suurus ulatuda 100 protsendini nominaalväärtusest. Seevastu 900 miljoni euro ulatuses riigi väärtpabereid väljastati lühiajaliste laenudena (ning nende tagasimaksmine toimus ka tegelikult kiiresti). Neist 800 miljonit oli ette nähtud rahastamisvajaduste katmiseks enne riigipoolse pikaajalise finantseeringu rakendumist (AHTSV, TSV ja TTL), mille osas komisjon on seisukohal, et tegemist on abiga kogu summa ulatuses. Seega on alust arvata, et riik osutas nimetatud abi alates sellest hetkest, kui toimus nimetatud tehing riigi väärtpaberitega 800 miljoni euro väärtuses. Tegemist on sama abisummaga, mis on lihtsalt muutnud kuju ning seetõttu tuleb seda arvesse võtta vaid üksainus kord. Kokkuvõtlikus tabelis 7 rakendab komisjon seega kaalumiskoefitsienti 0 % nendele lühiajaliselt laenatud 800 miljonile eurole ning kaalumiskoefitsienti 100 % pikaajalistele rahastamistele, mille arvelt need lühiajalised laenud tagasi maksti. Lõpuks tuleb määrata abi suurus, mis sisaldub 100 miljoni euro suuruses ülejäägis. Erinevalt keskmise tähtajaga ja pikaajalistest laenudest tuleb arvesse võtta selle laenu tagasi maksmata jätmisega kaasnevaid väiksemaid riske kreeditori jaoks, kuivõrd laenu tähtaeg on lühike ning kuivõrd selle laenu eesmärgiks oli pakkuda lahendus pikemaajalisemaks rahastamiseks. Seega on abina vaadeldav üksnes osa antud laenu nominaalväärtusest. |
| --- | --- |

(135)

Ka lühiajalisi likviidseid vahendeid (meede 2) rakendati hetkel, mil mitte ükski pank ei olnud selleks valmis. 300 miljoni euro osas, mida riik nõustus pikendama kuni 2005. aasta veebruarini ja mis vastab seega keskmise tähtajaga laenule, võib abi suurus ulatuda 100 protsendini nominaalväärtusest. Seevastu 900 miljoni euro ulatuses riigi väärtpabereid väljastati lühiajaliste laenudena (ning nende tagasimaksmine toimus ka tegelikult kiiresti). Neist 800 miljonit oli ette nähtud rahastamisvajaduste katmiseks enne riigipoolse pikaajalise finantseeringu rakendumist (AHTSV, TSV ja TTL), mille osas komisjon on seisukohal, et tegemist on abiga kogu summa ulatuses. Seega on alust arvata, et riik osutas nimetatud abi alates sellest hetkest, kui toimus nimetatud tehing riigi väärtpaberitega 800 miljoni euro väärtuses. Tegemist on sama abisummaga, mis on lihtsalt muutnud kuju ning seetõttu tuleb seda arvesse võtta vaid üksainus kord. Kokkuvõtlikus tabelis 7 rakendab komisjon seega kaalumiskoefitsienti 0 % nendele lühiajaliselt laenatud 800 miljonile eurole ning kaalumiskoefitsienti 100 % pikaajalistele rahastamistele, mille arvelt need lühiajalised laenud tagasi maksti. Lõpuks tuleb määrata abi suurus, mis sisaldub 100 miljoni euro suuruses ülejäägis. Erinevalt keskmise tähtajaga ja pikaajalistest laenudest tuleb arvesse võtta selle laenu tagasi maksmata jätmisega kaasnevaid väiksemaid riske kreeditori jaoks, kuivõrd laenu tähtaeg on lühike ning kuivõrd selle laenu eesmärgiks oli pakkuda lahendus pikemaajalisemaks rahastamiseks. Seega on abina vaadeldav üksnes osa antud laenu nominaalväärtusest.

| (136) | Mis puutub IV osas käsitletud sündikaatlaenuliini garantiisid (meede 3), siis on selgunud, et Prantsusmaa on esitanud üksnes need arvutused, mis puudutavad endist 2,275 miljardi euro suurust garantiid. Kuid nimetatud vastutagatis tühistati ning asendati uue 1,25 miljardi euro suuruse tagatisega. Samas tuleb täpsustada, et vastavalt varem esitatud andmetele põhinesid Prantsusmaa arvutused tehnilisel riskiprotsendil 5 %, mille aluseks on varasemast praktikast pärinevad andmed, mis võimaldavad hinnata abi suurust tühistatud vastutagatiste osas vahemikus 0–43 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(136)

Mis puutub IV osas käsitletud sündikaatlaenuliini garantiisid (meede 3), siis on selgunud, et Prantsusmaa on esitanud üksnes need arvutused, mis puudutavad endist 2,275 miljardi euro suurust garantiid. Kuid nimetatud vastutagatis tühistati ning asendati uue 1,25 miljardi euro suuruse tagatisega. Samas tuleb täpsustada, et vastavalt varem esitatud andmetele põhinesid Prantsusmaa arvutused tehnilisel riskiprotsendil 5 %, mille aluseks on varasemast praktikast pärinevad andmed, mis võimaldavad hinnata abi suurust tühistatud vastutagatiste osas vahemikus 0–43 miljonit eurot.

| (137) | Nagu on mainitud põhjenduses 133, tuleb abi olemasolu ja suurus määrata eelnevalt, see tähendab abi osutamise hetkel ja mitte siis, kui garantiid on oma mõju juba avaldanud, nagu seda väidab Prantsusmaa. Abi suurust ei saa hinnata tagantjärele, lähtuvalt tegelikult kaetud lepingute riskidest. Tagatise andmise hetkel ei seadnud Prantsusmaa mingit piirangut garantiide kasutamisele. Vastutagatisega oli seega võimalik katta Alstom’i mis tahes lepingut ettevõtte mis tahes tegevusvaldkonnas, eeldusel et lepingu kestus ei ületa seitset aastat. Vastavalt komisjoni teatisele EÜ lepingu artiklite kohaldamise kohta tagatistena antava abi kohta (28) (edaspidi “teatis tagatistena antava abi kohta”) võib eelnevalt määratletud abi suurus vastutagatiste puhul ulatuda kuni 100 protsendini kaetavast summast. Teatise punktis 3.2 on sätestatud, et “kui laenamise hetkel on laenaja maksejõuetuse saabumise tõenäosus väga kõrge, sest laenaja on rahalistes raskustes, võib antava tagatise suurus võrduda kuni selle tagatisega tegelikult kaetava summaga”. Sellist riski ei saa võtta mitte ükski eraettevõtja. Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele märkis Prantsusmaa, et “kuivõrd pangad ei olnud enam suutelised tagama juba võetud kohustustega seonduvat garantiide süsteemi, toetas neid Alstom’i tegevuse tagamiseks olulisi garantiisid riik”. Seega tunnistab Prantsusmaa, et ilma riigi vastutagatiseta ei oleks Alstom’ile võimaldatud uut garantiide liini. Seetõttu leiab komisjon, et nimetatud vastutagatise näol ongi tegelikult tegemist reaalse tagatisega – see muutus pankade poolt kohe nõutavaks, kuivõrd pangad võtsid arvesse võimalust, et mõni nende poolt tagatud projekt võib Alstom’i poolt jääda täitmata või täidetakse hilinemisega. |
| --- | --- |

(137)

Nagu on mainitud põhjenduses 133, tuleb abi olemasolu ja suurus määrata eelnevalt, see tähendab abi osutamise hetkel ja mitte siis, kui garantiid on oma mõju juba avaldanud, nagu seda väidab Prantsusmaa. Abi suurust ei saa hinnata tagantjärele, lähtuvalt tegelikult kaetud lepingute riskidest. Tagatise andmise hetkel ei seadnud Prantsusmaa mingit piirangut garantiide kasutamisele. Vastutagatisega oli seega võimalik katta Alstom’i mis tahes lepingut ettevõtte mis tahes tegevusvaldkonnas, eeldusel et lepingu kestus ei ületa seitset aastat. Vastavalt komisjoni teatisele EÜ lepingu artiklite kohaldamise kohta tagatistena antava abi kohta (28) (edaspidi “teatis tagatistena antava abi kohta”) võib eelnevalt määratletud abi suurus vastutagatiste puhul ulatuda kuni 100 protsendini kaetavast summast. Teatise punktis 3.2 on sätestatud, et “kui laenamise hetkel on laenaja maksejõuetuse saabumise tõenäosus väga kõrge, sest laenaja on rahalistes raskustes, võib antava tagatise suurus võrduda kuni selle tagatisega tegelikult kaetava summaga”. Sellist riski ei saa võtta mitte ükski eraettevõtja. Oma vastuses ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise otsustele märkis Prantsusmaa, et “kuivõrd pangad ei olnud enam suutelised tagama juba võetud kohustustega seonduvat garantiide süsteemi, toetas neid Alstom’i tegevuse tagamiseks olulisi garantiisid riik”. Seega tunnistab Prantsusmaa, et ilma riigi vastutagatiseta ei oleks Alstom’ile võimaldatud uut garantiide liini. Seetõttu leiab komisjon, et nimetatud vastutagatise näol ongi tegelikult tegemist reaalse tagatisega – see muutus pankade poolt kohe nõutavaks, kuivõrd pangad võtsid arvesse võimalust, et mõni nende poolt tagatud projekt võib Alstom’i poolt jääda täitmata või täidetakse hilinemisega.

| (138) | Seega leiab komisjon, et riigi võimalik risk ulatub 100 protsendini vastutagatistega kaetud garantiidest, see tähendab 2,275 miljardi euroni. Samas, vastavalt 2004. aasta mais tehtud muudatustele riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Seega tuleb kõigepealt määrata abi suurus, mis tuleneb riigipoolsest vastutagatiste andmisest umbes kaheteistkümne kuu jooksul. Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal ning kasutades tavalisi arvestusmeetodeid, võib selle piiratud ajavahemiku jooksul riigi poolt vastutagatiste andmise teel osutatud abi suurus olla hinnanguliselt enamalt 411 miljonit eurot. See arvestus lähtub eeldusest, et abiga kaetud lepingute kestus on kolm aastat (keskmine kestus tööstussektoris), et tagatise realiseerimise risk jaotub selle kolme aasta peale ühtlaselt, et garantiisid väljastatakse lineaarselt 12 kuu jooksul (2003. aasta septembrist 2004. aasta augustini) ning et alates 2004. aasta septembrist riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Abi suuruseks määratakse 100 % vastutagatise summast, mis korrutatakse tagatise kestuse kuude arvuga (kuude arv, mille kestel kehtis 3aastase lepingu tagatis, on seega 36 kuud). Meenutame, et vastutagatise ulatuseks oli 65 protsenti garantii suurusest. (29) |
| --- | --- |

(138)

Seega leiab komisjon, et riigi võimalik risk ulatub 100 protsendini vastutagatistega kaetud garantiidest, see tähendab 2,275 miljardi euroni. Samas, vastavalt 2004. aasta mais tehtud muudatustele riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Seega tuleb kõigepealt määrata abi suurus, mis tuleneb riigipoolsest vastutagatiste andmisest umbes kaheteistkümne kuu jooksul. Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal ning kasutades tavalisi arvestusmeetodeid, võib selle piiratud ajavahemiku jooksul riigi poolt vastutagatiste andmise teel osutatud abi suurus olla hinnanguliselt enamalt 411 miljonit eurot. See arvestus lähtub eeldusest, et abiga kaetud lepingute kestus on kolm aastat (keskmine kestus tööstussektoris), et tagatise realiseerimise risk jaotub selle kolme aasta peale ühtlaselt, et garantiisid väljastatakse lineaarselt 12 kuu jooksul (2003. aasta septembrist 2004. aasta augustini) ning et alates 2004. aasta septembrist riigi vastutagatis garantiidele tühistatakse. Abi suuruseks määratakse 100 % vastutagatise summast, mis korrutatakse tagatise kestuse kuude arvuga (kuude arv, mille kestel kehtis 3aastase lepingu tagatis, on seega 36 kuud). Meenutame, et vastutagatise ulatuseks oli 65 protsenti garantii suurusest. (29)

| (139) | Nagu on mainitud põhjenduses 52, asendati tühistatud vastutagatis uue teisejärgulise tagatisega, mille suurus on 1,25 miljardit eurot, ning mida rakendatakse uute garantiide liini puhul 8 miljoni euro ulatuses (meede 3). Selle uue skeemi puhul on riigi poolt võetava riski suuruseks 1,25 miljardit eurot ja see rakendub juhul, kui kõrvalliini 700 miljonit eurot osutuvad kahjude katmiseks ebapiisavaks. Uue vastutagatise arvestus toimub põhimõttel, et abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini kaetava summa ulatusest. See ümberkorraldus toob kaasa riigi võetava võimaliku riski vähenemise kuni 1 miljardi euroni. Nagu on mainitud osas III, oli just riigi osaluse vähenemine määravaks teguriks, et ametlikku uurimismenetlust veelkordselt ei laiendatud. |
| --- | --- |

(139)

Nagu on mainitud põhjenduses 52, asendati tühistatud vastutagatis uue teisejärgulise tagatisega, mille suurus on 1,25 miljardit eurot, ning mida rakendatakse uute garantiide liini puhul 8 miljoni euro ulatuses (meede 3). Selle uue skeemi puhul on riigi poolt võetava riski suuruseks 1,25 miljardit eurot ja see rakendub juhul, kui kõrvalliini 700 miljonit eurot osutuvad kahjude katmiseks ebapiisavaks. Uue vastutagatise arvestus toimub põhimõttel, et abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini kaetava summa ulatusest. See ümberkorraldus toob kaasa riigi võetava võimaliku riski vähenemise kuni 1 miljardi euroni. Nagu on mainitud osas III, oli just riigi osaluse vähenemine määravaks teguriks, et ametlikku uurimismenetlust veelkordselt ei laiendatud.

| (140) | Lisaks sellele leiab komisjon, et abi suurus ei sõltu olulisel määral Alstom’i kulude mahaarvamisest tagatise kasutamisel. Selle hinnangu alusel ja võttes arvesse asjaolu, et Prantsusmaa poolt esitatud andmed ei sisalda arve, mis võimaldaksid Alstom’i poolt riigile makstud summade täpset arvestust, ei vähendatud tagatistes sisalduvat abi maksimaalset suurust. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks sellele leiab komisjon, et abi suurus ei sõltu olulisel määral Alstom’i kulude mahaarvamisest tagatise kasutamisel. Selle hinnangu alusel ja võttes arvesse asjaolu, et Prantsusmaa poolt esitatud andmed ei sisalda arve, mis võimaldaksid Alstom’i poolt riigile makstud summade täpset arvestust, ei vähendatud tagatistes sisalduvat abi maksimaalset suurust.

| (141) | Mis puutub riigi poolt CFDIle antud tagatisse, mille eesmärgiks oli võimaldada Alstom’i puhul PSDD rakendamist, seega on tegemist meetmega 4, siis lähtutakse samadest põhjendustest. Ilma riigipoolse tagatiseta 100 protsendi ulatuses TTLle, ei oleks CFDI seda laenu mitte kunagi võimaldanud. Sellest tulenevalt ja lähtuvalt teatisest tagatistena osutatava abi kohta, leiab komisjon, et tagatise näol võib olla tegemist riigiabiga. Seda analüüsi toetab ka asjaolu, et Prantsusmaa teatas, et Alstom’i võlad riigile, sealhulgas TTL, kapitaliseeritakse 2004. aasta suve jooksul. Võla muutmine kapitaliks näitab, et TTLi rahastatakse riigi vahenditest ja et see toimub riigi vastutusel. Seega tuleb seda meedet vaadelda kui abi, mille suurus võib ulatuda 100 protsendini asjaomasest summast. |
| --- | --- |

(141)

Mis puutub riigi poolt CFDIle antud tagatisse, mille eesmärgiks oli võimaldada Alstom’i puhul PSDD rakendamist, seega on tegemist meetmega 4, siis lähtutakse samadest põhjendustest. Ilma riigipoolse tagatiseta 100 protsendi ulatuses TTLle, ei oleks CFDI seda laenu mitte kunagi võimaldanud. Sellest tulenevalt ja lähtuvalt teatisest tagatistena osutatava abi kohta, leiab komisjon, et tagatise näol võib olla tegemist riigiabiga. Seda analüüsi toetab ka asjaolu, et Prantsusmaa teatas, et Alstom’i võlad riigile, sealhulgas TTL, kapitaliseeritakse 2004. aasta suve jooksul. Võla muutmine kapitaliks näitab, et TTLi rahastatakse riigi vahenditest ja et see toimub riigi vastutusel. Seega tuleb seda meedet vaadelda kui abi, mille suurus võib ulatuda 100 protsendini asjaomasest summast.

| (142) | Lähtuvalt käesolevas osas esitatud asjaoludest leiab komisjon, et riigi osalemist uues kapitali suurendamises (meede 6) ei ole võimalik käsitleda turumajanduse tingimustes tegutseva investori tavalise tegevusena, vaid et tegemist on abiga. Sellise osalemisega seotud abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini asjaomase tegevuse maksumusest. |
| --- | --- |

(142)

Lähtuvalt käesolevas osas esitatud asjaoludest leiab komisjon, et riigi osalemist uues kapitali suurendamises (meede 6) ei ole võimalik käsitleda turumajanduse tingimustes tegutseva investori tavalise tegevusena, vaid et tegemist on abiga. Sellise osalemisega seotud abi suurus võib ulatuda kuni 100 protsendini asjaomase tegevuse maksumusest.

| (143) | GdFile ja SNCFile antud tagatiste osas, mida hõlmavad meetmed 9 ja 10, tunnistab Prantsusmaa, et nende eesmärgiks on garantiide asendamine. Vastavalt hinnangule abi kohta, mis sisaldub garantiidele antavates tagatistes, leiab komisjon, et sellise abi suurus võib ulatuda 100 protsendini kaetavast summast. Samas, võttes arvesse raskusi, mis tekivad lepingute mittetäitmisest või ebapiisavast täitmisest tingitud erinevate riskide ulatuse ja tõenäosuse hindamisel ning riigi tagatisega tegelikult kaetud riskide osa määramisel, ei ole komisjon suuteline usaldusväärselt määrama nende tagatiste kaudu osutatava abi suurust. |
| --- | --- |

(143)

GdFile ja SNCFile antud tagatiste osas, mida hõlmavad meetmed 9 ja 10, tunnistab Prantsusmaa, et nende eesmärgiks on garantiide asendamine. Vastavalt hinnangule abi kohta, mis sisaldub garantiidele antavates tagatistes, leiab komisjon, et sellise abi suurus võib ulatuda 100 protsendini kaetavast summast. Samas, võttes arvesse raskusi, mis tekivad lepingute mittetäitmisest või ebapiisavast täitmisest tingitud erinevate riskide ulatuse ja tõenäosuse hindamisel ning riigi tagatisega tegelikult kaetud riskide osa määramisel, ei ole komisjon suuteline usaldusväärselt määrama nende tagatiste kaudu osutatava abi suurust.

| (144) | Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et tabelis 7 on esitatud realistlik hinnang abi suuruse kohta, mis tuleneb Alstom’i suhtes rakendatavatest eri meetmetest, välja arvatud meetmete 9 ja 10 osas. Samas tuleb täpsustada, et järgnevas kokkusobivuse hinnangus arvestatakse kõiki neid meetmeid, kusjuures neid vaadeldakse sellistena, nagu neid rakendati ning arvesse võttes kõiki nende eripärasid, mitte üksnes neid, mis on esitatud alljärgnevas üldises hinnangus. |
| --- | --- |

(144)

Tabel 7

Abi maksimaalne suurus

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| Meede | Abi maksimaalne suurus |
| 1,2 miljardit lühiajaliste likviidsete vahenditena (meede 2) | |
| millest: — 300 miljonit pikendatud | 0,3 |
| — 900 miljonit tagasi makstud (800 miljonit tagasi makstud alljärgneva kolme meetme arvelt) | 0,1 |
| AHTSV (meede 1) | 0,3 |
| Kapitaliks konverteeritav TTL (meede 4) | 0,3 |
| Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5) | 0,2 |
| Teine kapitali suurendamine (meede 6) | 0,17/0,22 |
| Tagatis garantiidele (meede 3) | |
| Sealhulgas: — 12 kuud vastutagatist protsendiga 65 % 3,5 miljardi ulatuses | 0,411 |
| — teisene kahjumitagatis garantiidele 8 miljardi euro ulatuses | 1,25 |
| Kokku | 3,03/3,08 |

(miljardites eurodes)

Meede

Abi maksimaalne suurus

1,2 miljardit lühiajaliste likviidsete vahenditena (meede 2)

millest: — 300 miljonit pikendatud

0,3

— 900 miljonit tagasi makstud (800 miljonit tagasi makstud alljärgneva kolme meetme arvelt)

0,1

AHTSV (meede 1)

0,3

Kapitaliks konverteeritav TTL (meede 4)

0,3

Kapitaliks konverteeritav TSV (meede 5)

0,2

Teine kapitali suurendamine (meede 6)

0,17/0,22

Tagatis garantiidele (meede 3)

Sealhulgas: — 12 kuud vastutagatist protsendiga 65 % 3,5 miljardi ulatuses

0,411

— teisene kahjumitagatis garantiidele 8 miljardi euro ulatuses

1,25

Kokku

3,03/3,08

4.   Abi ühisturuga kokkusobivus

| (145) | Eespool nimetatust lähtuvalt tuleb riigimeetmeid hinnata ad hoc riigiabina käesoleva uurimise raames. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 sätestatakse erandid lõikes 1 osutatud üldisest kokkusobimatusest. |
| --- | --- |

(145)

Eespool nimetatust lähtuvalt tuleb riigimeetmeid hinnata ad hoc riigiabina käesoleva uurimise raames. Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ja 3 sätestatakse erandid lõikes 1 osutatud üldisest kokkusobimatusest.

| (146) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole antud juhul kohaldatavad, sest abimeetmed ei ole sotsiaalset laadi ning nende raames ei anta abi üksiktarbijaile, need ei ole mõeldud loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning nende eesmärgiks ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majanduse soodustamine. |
| --- | --- |

(146)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid ei ole antud juhul kohaldatavad, sest abimeetmed ei ole sotsiaalset laadi ning nende raames ei anta abi üksiktarbijaile, need ei ole mõeldud loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks ning nende eesmärgiks ei ole Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majanduse soodustamine.

| (147) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on sätestatud veel teisi erandeid. Kuna abi ei ole regionaalabi ja nimetatud lõike punkti b erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, on kohaldatavad ainult punktis c osutatud erandid. Selles punktis nähakse ette riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitatavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selles kontekstis peab paika, et abi anti raskustes oleva ettevõtte elujõulisuse taastamiseks pikas perspektiivis. Seda abi tuleb seega hinnata suuniste alusel. Pärast uurimist hindab komisjon, et antud juhul ei saa rakendada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei nimetanud muide ühtegi teist erandit asutamislepingust ning tugines 2003. aasta augustis teatatud meetmete kokkusobivuse kaitsmisel eranditult suunistele. |
| --- | --- |

(147)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 3 on sätestatud veel teisi erandeid. Kuna abi ei ole regionaalabi ja nimetatud lõike punkti b erand ei ole ilmselgelt kohaldatav, on kohaldatavad ainult punktis c osutatud erandid. Selles punktis nähakse ette riigiabi lubamine teatud majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitatavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selles kontekstis peab paika, et abi anti raskustes oleva ettevõtte elujõulisuse taastamiseks pikas perspektiivis. Seda abi tuleb seega hinnata suuniste alusel. Pärast uurimist hindab komisjon, et antud juhul ei saa rakendada ühtegi teist ühenduse raamistikku. Prantsusmaa ei nimetanud muide ühtegi teist erandit asutamislepingust ning tugines 2003. aasta augustis teatatud meetmete kokkusobivuse kaitsmisel eranditult suunistele.

| (148) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi saamiseks peab ettevõtet võima pidada raskustes olevaks ettevõtteks. See mõiste on määratletud suuniste lõikes 2.1. Suuniste punktis 6 märgitakse, et ettevõtte raskused väljenduvad tavaliselt kasvavas kahjumi tasemes, käibe vähenemises, varude kuhjumises, ületootmises, enesefinantseerimise brutomarginaali vähenemises, kasvavas võlastumises, rahaliste kohustuste kasvus ning puhasvara väärtuse nõrgenemises või kadumises. |
| --- | --- |

(148)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi saamiseks peab ettevõtet võima pidada raskustes olevaks ettevõtteks. See mõiste on määratletud suuniste lõikes 2.1. Suuniste punktis 6 märgitakse, et ettevõtte raskused väljenduvad tavaliselt kasvavas kahjumi tasemes, käibe vähenemises, varude kuhjumises, ületootmises, enesefinantseerimise brutomarginaali vähenemises, kasvavas võlastumises, rahaliste kohustuste kasvus ning puhasvara väärtuse nõrgenemises või kadumises.

| (149) | Positiivse puhastuluga majandusaastal 2000–2001 langes ettevõte majandusaastal 2002–2003 tunduvalt üle miljardi euro suurusesse kahjumisse. Samal ajal vähenesid omavahendid üle poole võrra, langedes 2 miljardilt eurolt 800 miljonini. Alstom’i võib seega pidada rahalistes raskustes olevaks ettevõtteks suuniste punkti 5 järgi, mida ei vaidlusta ei Prantsusmaa ega ükski teine menetluse raames sõnavõtja. |
| --- | --- |

(149)

Positiivse puhastuluga majandusaastal 2000–2001 langes ettevõte majandusaastal 2002–2003 tunduvalt üle miljardi euro suurusesse kahjumisse. Samal ajal vähenesid omavahendid üle poole võrra, langedes 2 miljardilt eurolt 800 miljonini. Alstom’i võib seega pidada rahalistes raskustes olevaks ettevõtteks suuniste punkti 5 järgi, mida ei vaidlusta ei Prantsusmaa ega ükski teine menetluse raames sõnavõtja.

a)   Päästmisabi

| (150) | Prantsusmaa leiab, et osa meetmetest 2 ja 3 võib pidada päästmisabiks. Ta osutab selle tõestuseks, et need meetmed tagavad ettevõtte käibekapitalivajadused lühiajaliselt. |
| --- | --- |

(150)

Prantsusmaa leiab, et osa meetmetest 2 ja 3 võib pidada päästmisabiks. Ta osutab selle tõestuseks, et need meetmed tagavad ettevõtte käibekapitalivajadused lühiajaliselt.

| (151) | Kuna tegemist on meetmega 2, hindab Prantsusmaa, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tuleneva finantsskeemi alusel saadud 900 miljonit eurot tuleb suuniste alusel pidada päästmisabiks. See lühiajaliste likviidsete vahendite vormis abi, mille eesmärgiks oli takistada Alstom’i tegevuse vahetut lõpetamist, tagastati kuue kuu jooksul pärast selle väljamaksmist. |
| --- | --- |

(151)

Kuna tegemist on meetmega 2, hindab Prantsusmaa, et 2003. aasta septembri kokkuleppest tuleneva finantsskeemi alusel saadud 900 miljonit eurot tuleb suuniste alusel pidada päästmisabiks. See lühiajaliste likviidsete vahendite vormis abi, mille eesmärgiks oli takistada Alstom’i tegevuse vahetut lõpetamist, tagastati kuue kuu jooksul pärast selle väljamaksmist.

| (152) | Meetme 3 puhul hindab Prantsusmaa, et ka sündikaatlaenuliini riigi poolset tagamist tuleb pidada päästmisabiks, mis anti pangatagatiste ja riigigarantiide väljastamise faasis, sedamööda, kuidas selles esimeses faasis rakendatud meetmed võimaldasid Alstom’i elus hoida. Prantsusmaa sõnul tuleks vastugarantiid nendes tingimustes vaadelda päästmisabina, mis anti ettevõtte päästmiseks mõeldud meetmete rakendamise esimese aasta jooksul. Tuleks välja tuua, et Prantsusmaa ei hinda rohkem seda abi osa, mida tuleks pidada päästmisabiks samamoodi, nagu ta ei hinda seda osa, mida peetaks ümberkorraldusabiks. Selles osas, mis puudutab abi edasist kestust, tuleks seda pidada ümberkorraldusabiks. Tuleks märkida, et ei antud hinnangut vastugarantii ümberpositsioneerimisele uude 8 miljardi euro suurusesse sündikaatlaenuliini. |
| --- | --- |

(152)

Meetme 3 puhul hindab Prantsusmaa, et ka sündikaatlaenuliini riigi poolset tagamist tuleb pidada päästmisabiks, mis anti pangatagatiste ja riigigarantiide väljastamise faasis, sedamööda, kuidas selles esimeses faasis rakendatud meetmed võimaldasid Alstom’i elus hoida. Prantsusmaa sõnul tuleks vastugarantiid nendes tingimustes vaadelda päästmisabina, mis anti ettevõtte päästmiseks mõeldud meetmete rakendamise esimese aasta jooksul. Tuleks välja tuua, et Prantsusmaa ei hinda rohkem seda abi osa, mida tuleks pidada päästmisabiks samamoodi, nagu ta ei hinda seda osa, mida peetaks ümberkorraldusabiks. Selles osas, mis puudutab abi edasist kestust, tuleks seda pidada ümberkorraldusabiks. Tuleks märkida, et ei antud hinnangut vastugarantii ümberpositsioneerimisele uude 8 miljardi euro suurusesse sündikaatlaenuliini.

| (153) | Tuleks siiski meenutada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ja pikendamise otsustes oli komisjon hinnanud, et Alstom paistis kõnesolevate meetmetega abi andmise hetkel olevat ümberkorraldamise järgus. Nendes tingimustes ei saaks osa kõnesolevates abimeetmetest pidada päästmisabiks, mida ei oleks võinud vastavalt suunistele anda pärast ümberkorralduskava elluviimist või likvideerimist, millele need meetmed peavad tingimata eelnema. Pealegi näib, et päästmisabi lubamise tingimused, mis on kehtestatud nimetatud suuniste punktis 23, ei olnud antud juhul täidetud. Nendes tingimustes oli komisjon seega hinnanud ajutiselt, et kõnealust abi tuleks uurida ümberkorraldusabi lubamise kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(153)

Tuleks siiski meenutada, et ametliku uurimismenetluse algatamise ja pikendamise otsustes oli komisjon hinnanud, et Alstom paistis kõnesolevate meetmetega abi andmise hetkel olevat ümberkorraldamise järgus. Nendes tingimustes ei saaks osa kõnesolevates abimeetmetest pidada päästmisabiks, mida ei oleks võinud vastavalt suunistele anda pärast ümberkorralduskava elluviimist või likvideerimist, millele need meetmed peavad tingimata eelnema. Pealegi näib, et päästmisabi lubamise tingimused, mis on kehtestatud nimetatud suuniste punktis 23, ei olnud antud juhul täidetud. Nendes tingimustes oli komisjon seega hinnanud ajutiselt, et kõnealust abi tuleks uurida ümberkorraldusabi lubamise kriteeriumide alusel.

| (154) | Komisjoni menetluse algatamise ja pikendamise raames väljendatud kahtlused jäävad oluliseks. Tegelikult näib ikkagi kunstlik jagada kõnealuse abi tervikut päästmisabiks ja ümberkorraldusabiks, sest ümberkorralduskava väljatöötamisele ei eelnenud päästmisperioodi. Selline analüüs oleks vastuolus päästmisabi andmisel taotletava eesmärgiga, mis seisneb status quo säilitamises kuni hetkeni, mil ettevõte saab võtta seisukoha oma tuleviku suhtes. |
| --- | --- |

(154)

Komisjoni menetluse algatamise ja pikendamise raames väljendatud kahtlused jäävad oluliseks. Tegelikult näib ikkagi kunstlik jagada kõnealuse abi tervikut päästmisabiks ja ümberkorraldusabiks, sest ümberkorralduskava väljatöötamisele ei eelnenud päästmisperioodi. Selline analüüs oleks vastuolus päästmisabi andmisel taotletava eesmärgiga, mis seisneb status quo säilitamises kuni hetkeni, mil ettevõte saab võtta seisukoha oma tuleviku suhtes.

| (155) | Olenemata sellest, kas abi katab rahaliste vahendite vajadusi või struktuurilisi meetmeid, kuulub abi käimasoleva ümberkorraldamise loogika alla. Komisjon ei saa nõustuda, et meelevaldselt peetakse päästmisabiks ümberkorraldamise kuue esimese kuu või veel esimese aasta jooksul antud abi. Selles kontekstis on ükskõik, kas abi katab ümberkorraldamisjärgus oleva ettevõtte likviidse vara vajadusi, sest ümberkorraldusabi katab sageli ümberkorraldatavate ettevõtete likviidsusvajadusi, samuti nagu näiteks investeeringuid või võimsuse vähendamisega seonduvaid kulusid. |
| --- | --- |

(155)

Olenemata sellest, kas abi katab rahaliste vahendite vajadusi või struktuurilisi meetmeid, kuulub abi käimasoleva ümberkorraldamise loogika alla. Komisjon ei saa nõustuda, et meelevaldselt peetakse päästmisabiks ümberkorraldamise kuue esimese kuu või veel esimese aasta jooksul antud abi. Selles kontekstis on ükskõik, kas abi katab ümberkorraldamisjärgus oleva ettevõtte likviidse vara vajadusi, sest ümberkorraldusabi katab sageli ümberkorraldatavate ettevõtete likviidsusvajadusi, samuti nagu näiteks investeeringuid või võimsuse vähendamisega seonduvaid kulusid.

| (156) | Lisaks hindab komisjon, et meetmega 2 seonduv abisumma võeti väga suures osas maha struktuurilistest meetmetest tulenevatest summadest, mis asendasid selle meetme ning seega on sobiv seda uurida ümberkorraldamise raames. Vastugarantii (endine meede 3) ei täida ühtegi suunistes sätestatud päästmisabi lubamise tingimust. Tegemist ei olnud nimelt likviidsete vahenditega, sest see ei kujutanud laenutagatist, nagu on ette nähtud suuniste punktis 23. Lisaks peaks see vastugarantii ulatuma suunistes ettenähtud kuuest kuust palju kaugemale, sest see peaks katma projekte, mis võivad kesta kuni seitse aastat. |
| --- | --- |

(156)

Lisaks hindab komisjon, et meetmega 2 seonduv abisumma võeti väga suures osas maha struktuurilistest meetmetest tulenevatest summadest, mis asendasid selle meetme ning seega on sobiv seda uurida ümberkorraldamise raames. Vastugarantii (endine meede 3) ei täida ühtegi suunistes sätestatud päästmisabi lubamise tingimust. Tegemist ei olnud nimelt likviidsete vahenditega, sest see ei kujutanud laenutagatist, nagu on ette nähtud suuniste punktis 23. Lisaks peaks see vastugarantii ulatuma suunistes ettenähtud kuuest kuust palju kaugemale, sest see peaks katma projekte, mis võivad kesta kuni seitse aastat.

| (157) | Eelnimetatut silmas pidades peab komisjon asjakohaseks hinnata neid meetmeid tervikuna ümberkorraldusabi alla kuuluvateks. |
| --- | --- |

(157)

Eelnimetatut silmas pidades peab komisjon asjakohaseks hinnata neid meetmeid tervikuna ümberkorraldusabi alla kuuluvateks.

b)   Ümberkorraldusabi

| (158) | Suunistes sätestatakse ümberkorraldusabi lubamiseks neli kumulatiivset tingimust: plaan, mis tagab elujõulisuse pikaajaliselt, konkurentsimoonutuste ärahoidmine, abi piirdumine minimaalse määraga ja ümberkorralduskava täielik teostamine. |
| --- | --- |

(158)

Suunistes sätestatakse ümberkorraldusabi lubamiseks neli kumulatiivset tingimust: plaan, mis tagab elujõulisuse pikaajaliselt, konkurentsimoonutuste ärahoidmine, abi piirdumine minimaalse määraga ja ümberkorralduskava täielik teostamine.

| (159) | Abi andmise tingimuseks on iga üksikabi korral komisjoni kinnitatud ümberkorralduskava elluviimine. Ümberkorralduskava, mille kestus peab olema võimalikult piiratud, peab võimaldama ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamist mõistliku tähtajaga, realistlike oletuste põhjal tulevaste käitamistingimuste osas. Ümberkorraldusabi peab seonduma rakendatava ümberkorralduskavaga, mis on liikmesriigile kohustavaks. |
| --- | --- |

(159)

Abi andmise tingimuseks on iga üksikabi korral komisjoni kinnitatud ümberkorralduskava elluviimine. Ümberkorralduskava, mille kestus peab olema võimalikult piiratud, peab võimaldama ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamist mõistliku tähtajaga, realistlike oletuste põhjal tulevaste käitamistingimuste osas. Ümberkorraldusabi peab seonduma rakendatava ümberkorralduskavaga, mis on liikmesriigile kohustavaks.

| (160) | Komisjon hindas väliskonsultandi abiga Prantsusmaa esitatud ümberkorralduskava, määratlemaks, kas see on piisav ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon tugines oma analüüsis 2003. aasta augustis ja detsembris, seejärel 2004. aasta veebruaris esitatud teabele. Komisjoni hinnang puudutab eelkõige operatiivse ümberkorraldamine asjakohasust, seejärel turuväljavaateid ja nende mõju ümberkorralduskavale ning lõpuks ettevõtte rahalist olukorda pärast ümberkorralduskava elluviimist. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon hindas väliskonsultandi abiga Prantsusmaa esitatud ümberkorralduskava, määratlemaks, kas see on piisav ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Komisjon tugines oma analüüsis 2003. aasta augustis ja detsembris, seejärel 2004. aasta veebruaris esitatud teabele. Komisjoni hinnang puudutab eelkõige operatiivse ümberkorraldamine asjakohasust, seejärel turuväljavaateid ja nende mõju ümberkorralduskavale ning lõpuks ettevõtte rahalist olukorda pärast ümberkorralduskava elluviimist.

| (161) | Ümberkorraldusmeetmete analüüsis tuleks arvesse võtta sektorite eripära, milles Alstom on tegev. Eelkõige energia- ja transpordisektoris on vajalikud investeeringud põhivarasse suhteliselt väikesed, võrreldes käibekapitalivajadustega. Kõige tähtsamad on aga projektide teostamise ja tehnika võimsused, samal ajal kui füüsilise tootmise võimsused on suuremaks piiranguks vaid piiratud arvule toodetele. (30) Järelikult on ettevõtted üldiselt võimelised pakkumist laiendama suure nõudlusega perioodidel. Seevastu ei ole alati võimalik liigset tööjõudu vähendada vähese nõudlusega perioodidel, nimelt riikides, kus sotsiaalsed õigusnormid on piiravamad. Alstom’i tegevuse teine eripära on vajadus valmistada samal tootmisliinil erinevaid tooteid, (31) olenevalt tellimustest, seda tootmisvõimsuste kasutamise optimeerimiseks (“utilization runs”). |
| --- | --- |

(161)

Ümberkorraldusmeetmete analüüsis tuleks arvesse võtta sektorite eripära, milles Alstom on tegev. Eelkõige energia- ja transpordisektoris on vajalikud investeeringud põhivarasse suhteliselt väikesed, võrreldes käibekapitalivajadustega. Kõige tähtsamad on aga projektide teostamise ja tehnika võimsused, samal ajal kui füüsilise tootmise võimsused on suuremaks piiranguks vaid piiratud arvule toodetele. (30) Järelikult on ettevõtted üldiselt võimelised pakkumist laiendama suure nõudlusega perioodidel. Seevastu ei ole alati võimalik liigset tööjõudu vähendada vähese nõudlusega perioodidel, nimelt riikides, kus sotsiaalsed õigusnormid on piiravamad. Alstom’i tegevuse teine eripära on vajadus valmistada samal tootmisliinil erinevaid tooteid, (31) olenevalt tellimustest, seda tootmisvõimsuste kasutamise optimeerimiseks (“utilization runs”).

| (162) | Tootmisvõimsust mõõdetakse põhiliselt tootmiseks vaba ruumi (“roofed area”) ja saadaoleva tööjõu järgi, samas kui paigaldatud masinad ei ole üldiselt suurem piirang, erinevalt teistest tööstustest. Lisaks on raske mõõta tootmisvõimsust toote kaupa, sest nagu äsja nimetatud, võib samal tootmisliinil valmistada eri hetkedel eri tooteid. |
| --- | --- |

(162)

Tootmisvõimsust mõõdetakse põhiliselt tootmiseks vaba ruumi (“roofed area”) ja saadaoleva tööjõu järgi, samas kui paigaldatud masinad ei ole üldiselt suurem piirang, erinevalt teistest tööstustest. Lisaks on raske mõõta tootmisvõimsust toote kaupa, sest nagu äsja nimetatud, võib samal tootmisliinil valmistada eri hetkedel eri tooteid.

| (163) | Järelikult analüüsiti Alstom’i sisemisi ümberkorraldusmeetmeid, kontrollides, kas need võimaldavad ettevõttel tööjõu kasutamist tõhusalt ümber korraldada ja ratsionaliseerida oma geograafilist kohalolu. |
| --- | --- |

(163)

Järelikult analüüsiti Alstom’i sisemisi ümberkorraldusmeetmeid, kontrollides, kas need võimaldavad ettevõttel tööjõu kasutamist tõhusalt ümber korraldada ja ratsionaliseerida oma geograafilist kohalolu.

| (164) | Komisjoni hinnangul on Power Generation’i ja transpordisektorites ümberkorraldusmeetmed piisavad selleks, et tagada tööstuslik tervendamine. Kavandatud töötajate arvu vähendamist peetakse proportsionaalseks tööstustes esineva ületootmise ulatusega. Nende ümberkorralduste hinnangulised kulud ja nendest tekkiv kokkuhoid näivad realistlikud. Lisaks näitab ümberkorralduskava varajane elluviimine, et protsess on hästi edasi jõudnud selliselt, et hilinemise risk 2006. aasta märtsiks kavandatud eesmärkide saavutamisel on piiratud. |
| --- | --- |

(164)

Komisjoni hinnangul on Power Generation’i ja transpordisektorites ümberkorraldusmeetmed piisavad selleks, et tagada tööstuslik tervendamine. Kavandatud töötajate arvu vähendamist peetakse proportsionaalseks tööstustes esineva ületootmise ulatusega. Nende ümberkorralduste hinnangulised kulud ja nendest tekkiv kokkuhoid näivad realistlikud. Lisaks näitab ümberkorralduskava varajane elluviimine, et protsess on hästi edasi jõudnud selliselt, et hilinemise risk 2006. aasta märtsiks kavandatud eesmärkide saavutamisel on piiratud.

| (165) | Power Turbo-Systems’i sektoris on tööjõu vähendamine [...] % (alates [...] kuni [...] töötajat) kooskõlas viimaste Alstom’i kasutusmääradega märgitud liigsete tootmisvõimsusega vastavalt Prantsusmaa hinnangule ([...] % 2003. aasta augustis) ja komisjoni eksperdi hinnangule ([...] % 2002. aastal ja [...] % 2003. aastal). See tööjõu vähendamine ühendatult seadmestike vähendamise ja valikulise sulgemisega ning operatiivse ümberkorraldamisega, aitab taastada Alstom’i konkurentsivõimelisuse. Power Environment sektoris pidas komisjoni välisekspert vajalikuks tööjõu vähendamist [...] % (alates [...] kuni [...]) [...]. (32) See on ka suurem ületoootmisest, mida näitab Prantsusmaa hinnatud kasutusmäär (ligi [...] % 2003–2004. aasta esimesel poolaastal). Seda tööjõu ulatuslikku vähendamist võib seletada tootmiskohtade sulgemisega [...]. Power Services sektoris ulatub tööjõu vähendamine [...] % (arvult [...] kuni [...]). Tootmiskohtade sulgemist ei ole kavas, (33) kuid seda võib põhjendada kohaliku esindatuse vajadusega selles tegevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(165)

Power Turbo-Systems’i sektoris on tööjõu vähendamine [...] % (alates [...] kuni [...] töötajat) kooskõlas viimaste Alstom’i kasutusmääradega märgitud liigsete tootmisvõimsusega vastavalt Prantsusmaa hinnangule ([...] % 2003. aasta augustis) ja komisjoni eksperdi hinnangule ([...] % 2002. aastal ja [...] % 2003. aastal). See tööjõu vähendamine ühendatult seadmestike vähendamise ja valikulise sulgemisega ning operatiivse ümberkorraldamisega, aitab taastada Alstom’i konkurentsivõimelisuse. Power Environment sektoris pidas komisjoni välisekspert vajalikuks tööjõu vähendamist [...] % (alates [...] kuni [...]) [...]. (32) See on ka suurem ületoootmisest, mida näitab Prantsusmaa hinnatud kasutusmäär (ligi [...] % 2003–2004. aasta esimesel poolaastal). Seda tööjõu ulatuslikku vähendamist võib seletada tootmiskohtade sulgemisega [...]. Power Services sektoris ulatub tööjõu vähendamine [...] % (arvult [...] kuni [...]). Tootmiskohtade sulgemist ei ole kavas, (33) kuid seda võib põhjendada kohaliku esindatuse vajadusega selles tegevusvaldkonnas.

| (166) | Lõpuks on kavas teha jõupingutusi ümberkorraldusteks Power Conversion sektoris (Ü&J osa, mida ei müüdud Arevale), tööjõu vähendamise kujul [...] % võrra (arvult [...] kuni [...] töötajani) ja tööstusstruktuuri ümberkorraldamise kujul. |
| --- | --- |

(166)

Lõpuks on kavas teha jõupingutusi ümberkorraldusteks Power Conversion sektoris (Ü&J osa, mida ei müüdud Arevale), tööjõu vähendamise kujul [...] % võrra (arvult [...] kuni [...] töötajani) ja tööstusstruktuuri ümberkorraldamise kujul.

| (167) | Transpordisektoris ulatub kavandatav tööjõu vähendamine [...] %ni (alates [...] kuni [...]). See tööjõu vähendamine on kooskõlas väliskonsultandi teostatud ületootmise hinnangutega ([...] % kuni [...] %). Vähendamine ei ole siiski kooskõlas Alstom’i käesoleva kasutuse määraga (üle [...] %), nagu teatas Prantsusmaa. Seda ebakooskõla võib ometi osaliselt seletada asjaoluga, et üle [...] % tööjõu vähendamisest (ühendatult tootmiskohtade sulgemisega) puudutavad Ühendkuningriiki. Selles riigis esinesid Alstom’i transpordisektoris hiljuti tõsised raskused ja turuväljavaated ei ole seal kaugeltki nii positiivsed kui teistes riikides. Tööjõu vähendamist võidi ka etteulatuvalt kavandada, võttes arvesse tööstuse optimeerimisest tulenevat tootlikkuse paranemist. |
| --- | --- |

(167)

Transpordisektoris ulatub kavandatav tööjõu vähendamine [...] %ni (alates [...] kuni [...]). See tööjõu vähendamine on kooskõlas väliskonsultandi teostatud ületootmise hinnangutega ([...] % kuni [...] %). Vähendamine ei ole siiski kooskõlas Alstom’i käesoleva kasutuse määraga (üle [...] %), nagu teatas Prantsusmaa. Seda ebakooskõla võib ometi osaliselt seletada asjaoluga, et üle [...] % tööjõu vähendamisest (ühendatult tootmiskohtade sulgemisega) puudutavad Ühendkuningriiki. Selles riigis esinesid Alstom’i transpordisektoris hiljuti tõsised raskused ja turuväljavaated ei ole seal kaugeltki nii positiivsed kui teistes riikides. Tööjõu vähendamist võidi ka etteulatuvalt kavandada, võttes arvesse tööstuse optimeerimisest tulenevat tootlikkuse paranemist.

| (168) | Vastupidiselt hinnangule transpordi- ja energiasektorite kohta hindab komisjon, et ümberkorralduskavaga merelaevandussektoris ettenähtud tegevus on Alstom’i laevatehaste liigvõimsuse korvamiseks ebapiisav. Selle kavaga ettenähtud tööjõu vähendamine ulatub [...] % ([...] töötajalt [...] töötajani). Tootmine keskendatakse Saint-Nazaire’i laevatehastele, mis kujutavad kõige tähtsamat ehitusplatsi, samal ajal kui teised vähem olulised ehituskohad suletakse. Vaatamata nendele meetmetele kahtleb komisjon, et nendest jõupingutustest ümberkorraldamise suunas piisab Alstom’i laevatehaste kasutusmäära tõstmiseks vastuvõetavale tasemele aastaks 2006. Selle analüüsi alused on esitatud põhjendustes 169 ja 170. |
| --- | --- |

(168)

Vastupidiselt hinnangule transpordi- ja energiasektorite kohta hindab komisjon, et ümberkorralduskavaga merelaevandussektoris ettenähtud tegevus on Alstom’i laevatehaste liigvõimsuse korvamiseks ebapiisav. Selle kavaga ettenähtud tööjõu vähendamine ulatub [...] % ([...] töötajalt [...] töötajani). Tootmine keskendatakse Saint-Nazaire’i laevatehastele, mis kujutavad kõige tähtsamat ehitusplatsi, samal ajal kui teised vähem olulised ehituskohad suletakse. Vaatamata nendele meetmetele kahtleb komisjon, et nendest jõupingutustest ümberkorraldamise suunas piisab Alstom’i laevatehaste kasutusmäära tõstmiseks vastuvõetavale tasemele aastaks 2006. Selle analüüsi alused on esitatud põhjendustes 169 ja 170.

| (169) | Isegi kui Alstom’i merelaevandussektoril on tehniline võimsus erinevat tüüpi laevade tootmiseks (kruiisilaevad, metaanitankerid, kaubalaevad, jahid, ekspeditsiooni- ja sõjalaevad jne), näib, et tulevased tellimused peaks keskenduma kruiisilaevade nõudlusele. Ümberkorralduskavas nähakse ette, et uued tellimused tulevad peamiselt sellelt turult, samal ajal kui muud tüüpi laevad ei peaks moodustama märkimisväärset osa saadud tellimustest. Saint-Nazaire’i laevatehaste praegune tootmisvõimsus on hinnanguliselt 5–6 kruiisilaeva aastas. Keskmise tähtajaga väljavaated viitavad, et kui Alstom säilitab oma praeguse turuosa, saab ta ajavahemikul 2004–2006 maksimaalselt 3 kruiisilaeva tellimust aastas. Isegi kui seda alla maksimummäära jäävat kruiisilaevade tellimuste taset võiks korvata teist tüüpi laevade tootmisega, on ebatõenäoline, et sel võiks olla märkimisväärne mõju, mis tõstaks tellimuste kogutaseme üle 3 laeva (kruiisiilaevaga võrdväärse) aastas. |
| --- | --- |

(169)

Isegi kui Alstom’i merelaevandussektoril on tehniline võimsus erinevat tüüpi laevade tootmiseks (kruiisilaevad, metaanitankerid, kaubalaevad, jahid, ekspeditsiooni- ja sõjalaevad jne), näib, et tulevased tellimused peaks keskenduma kruiisilaevade nõudlusele. Ümberkorralduskavas nähakse ette, et uued tellimused tulevad peamiselt sellelt turult, samal ajal kui muud tüüpi laevad ei peaks moodustama märkimisväärset osa saadud tellimustest. Saint-Nazaire’i laevatehaste praegune tootmisvõimsus on hinnanguliselt 5–6 kruiisilaeva aastas. Keskmise tähtajaga väljavaated viitavad, et kui Alstom säilitab oma praeguse turuosa, saab ta ajavahemikul 2004–2006 maksimaalselt 3 kruiisilaeva tellimust aastas. Isegi kui seda alla maksimummäära jäävat kruiisilaevade tellimuste taset võiks korvata teist tüüpi laevade tootmisega, on ebatõenäoline, et sel võiks olla märkimisväärne mõju, mis tõstaks tellimuste kogutaseme üle 3 laeva (kruiisiilaevaga võrdväärse) aastas.

| (170) | Selles kontekstis võttis komisjon positiivselt vastu Prantsusmaa hiljutise kohustusevõtu vajalike meetmete võtmiseks esimesel võimalusel, [...], vähendamaks Alstom’i säästuläve laevaehituse osas 4,5 laevatellimuselt (kruiisiilaevaga võrdväärsete) aastas (viimase viie aasta keskmine) [...] tasemele. Komisjoni hinnangul on see täiendav jõupingutus [...] tingimata vajalik selle sektori pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning see tuleks lõpule viia. |
| --- | --- |

(170)

Selles kontekstis võttis komisjon positiivselt vastu Prantsusmaa hiljutise kohustusevõtu vajalike meetmete võtmiseks esimesel võimalusel, [...], vähendamaks Alstom’i säästuläve laevaehituse osas 4,5 laevatellimuselt (kruiisiilaevaga võrdväärsete) aastas (viimase viie aasta keskmine) [...] tasemele. Komisjoni hinnangul on see täiendav jõupingutus [...] tingimata vajalik selle sektori pikaajalise elujõulisuse tagamiseks ning see tuleks lõpule viia.

| (171) | Komisjon hindas üksikasjalikult ümberkorralduskavas tehtavaid tellimuste või tegevustulu prognoose sektorite lõikes. Selleks kontrollis ta, kas need andmed vastavad iga asjaomase turu puhul tehtud prognoosidele. Komisjoni hinnangul on tellimuste prognoosid üldjoontes realistlikud ning turuosade ja tööstuskasvu prognoosid on piisavalt ettevaatlikud. Erandiks on siiski kaks sektorit: Power Turbo-Systems’i ja merelaevandussektor. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon hindas üksikasjalikult ümberkorralduskavas tehtavaid tellimuste või tegevustulu prognoose sektorite lõikes. Selleks kontrollis ta, kas need andmed vastavad iga asjaomase turu puhul tehtud prognoosidele. Komisjoni hinnangul on tellimuste prognoosid üldjoontes realistlikud ning turuosade ja tööstuskasvu prognoosid on piisavalt ettevaatlikud. Erandiks on siiski kaks sektorit: Power Turbo-Systems’i ja merelaevandussektor.

| (172) | Alstom’i Power TurboSystemso tegevus kandis 2000. aastal esinenud tõsistest tööhäiretest tulenevalt suurt kahjumit seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26, mis on Alstom’i turustatud tootevaliku tähtsaim mudel selles turusektoris. Tehti töid turbiinide jõudluse parandamiseks ja sõlmiti ärikokkulepped rahulolematute klientidega. Prantsusmaa osutab, et kõnealused turbiinid on tänaseks kõrgete tehniliste näitajatega, ning osutab, et hiljuti saadi ühelt Hispaania ettevõttelt kolme turbiini tellimus, mis tõestab, et Alstom’i klientuuri usaldus grupi kaubastatavate kõrgtehnoloogiliste näitajatega turbiinide kvaliteedi ja jõudluse suhtes on taastatud. |
| --- | --- |

(172)

Alstom’i Power TurboSystemso tegevus kandis 2000. aastal esinenud tõsistest tööhäiretest tulenevalt suurt kahjumit seoses suure võimsusega gaasiturbiinidega GT24/GT26, mis on Alstom’i turustatud tootevaliku tähtsaim mudel selles turusektoris. Tehti töid turbiinide jõudluse parandamiseks ja sõlmiti ärikokkulepped rahulolematute klientidega. Prantsusmaa osutab, et kõnealused turbiinid on tänaseks kõrgete tehniliste näitajatega, ning osutab, et hiljuti saadi ühelt Hispaania ettevõttelt kolme turbiini tellimus, mis tõestab, et Alstom’i klientuuri usaldus grupi kaubastatavate kõrgtehnoloogiliste näitajatega turbiinide kvaliteedi ja jõudluse suhtes on taastatud.

| (173) | Komisjon hindab, et on piisavalt positiivseid andmeid, mis kinnitavad tegevuse taastumist selles sektoris. Ilmneb nimelt, et Alstom on ette võtnud vajalikud tööd oodatud tehniliste näitajate saavutamiseks ning et vaidlused rahulolematute klientidega on lahendamisel; komisjon täheldab lisaks, et jääkriskide katteks koostatud spetsiaalsed arvestuslikud reservid on piisavad. Prantsusmaa nimetatud kolme turbiini tellimus 2003. aasta detsembris tõestab igal juhul, et kõnesolev sektor võib oma konkurentsivõimelisuse taastada. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon hindab, et on piisavalt positiivseid andmeid, mis kinnitavad tegevuse taastumist selles sektoris. Ilmneb nimelt, et Alstom on ette võtnud vajalikud tööd oodatud tehniliste näitajate saavutamiseks ning et vaidlused rahulolematute klientidega on lahendamisel; komisjon täheldab lisaks, et jääkriskide katteks koostatud spetsiaalsed arvestuslikud reservid on piisavad. Prantsusmaa nimetatud kolme turbiini tellimus 2003. aasta detsembris tõestab igal juhul, et kõnesolev sektor võib oma konkurentsivõimelisuse taastada.

| (174) | Vaatamata neile julgustavatele märkidele hindab komisjon siiski, et Prantsusmaa hindab üle Alstom’i turuosade tagasivõitmise võimet lähiaastail. Nimelt, kui Alstom’i turuosa peaks olema kooskõlas keskmiste tegevustulemustega ajavahemikul 1992–2002, hindab komisjon tundlikkusmäära (riskitellimused) [...] % ringis oodatavatest tellimustest. Komisjon arvestab, et [...] euro summas tellimused kujutavad igal aastal prognoositavatest tellimustest [...] euro summas riskiga tellimusi ajavahemikul 2004/2005 ja 2005/2006. |
| --- | --- |

(174)

Vaatamata neile julgustavatele märkidele hindab komisjon siiski, et Prantsusmaa hindab üle Alstom’i turuosade tagasivõitmise võimet lähiaastail. Nimelt, kui Alstom’i turuosa peaks olema kooskõlas keskmiste tegevustulemustega ajavahemikul 1992–2002, hindab komisjon tundlikkusmäära (riskitellimused) [...] % ringis oodatavatest tellimustest. Komisjon arvestab, et [...] euro summas tellimused kujutavad igal aastal prognoositavatest tellimustest [...] euro summas riskiga tellimusi ajavahemikul 2004/2005 ja 2005/2006.

| (175) | Merelaevandussektori puhul hindab komisjon, et ümberkorralduskavast tulenevad tellimusprognoosid on liiga optimistlikud, isegi oletusel, et kruiisilaevade turu tagasivõitmine pikaajaliselt leiab kinnitust ning isegi eeldades Atlandi Laevatehaste võimalust toota kõrgete tehnoloogiliste näitajatega muud tüüpi laevu, nagu metaanitankerid. Komisjoni hinnangul on [...] eurot tellimustest riskitellimused aastas ajavahemikul 2004/2005 ja 2005/2006 prognoositavatest tellimustest [...] euro summas. |
| --- | --- |

(175)

Merelaevandussektori puhul hindab komisjon, et ümberkorralduskavast tulenevad tellimusprognoosid on liiga optimistlikud, isegi oletusel, et kruiisilaevade turu tagasivõitmine pikaajaliselt leiab kinnitust ning isegi eeldades Atlandi Laevatehaste võimalust toota kõrgete tehnoloogiliste näitajatega muud tüüpi laevu, nagu metaanitankerid. Komisjoni hinnangul on [...] eurot tellimustest riskitellimused aastas ajavahemikul 2004/2005 ja 2005/2006 prognoositavatest tellimustest [...] euro summas.

| (176) | Nende andmete järgi hindab komisjon, et riskitellimused moodustavad kokku [...] eurot kõigist tellimustest. Seda summat korvab vaid osaliselt oodatavate tellimuste suhtes rakendatav [...] euro suurune manööverdamisruum (“ettevõtte puhver”). Ümberkorralduskava näib seega liiga optimistlik, kuivõrd komisjoni hinnangul ei kata “ettevõtte puhver” [...] euro summas riskitellimusi. |
| --- | --- |

(176)

Nende andmete järgi hindab komisjon, et riskitellimused moodustavad kokku [...] eurot kõigist tellimustest. Seda summat korvab vaid osaliselt oodatavate tellimuste suhtes rakendatav [...] euro suurune manööverdamisruum (“ettevõtte puhver”). Ümberkorralduskava näib seega liiga optimistlik, kuivõrd komisjoni hinnangul ei kata “ettevõtte puhver” [...] euro summas riskitellimusi.

| (177) | Komisjon analüüsis ettevõtte tegevustulu prognoose. Ta hindab, et ümberkorralduskava eesmärke peaks olema võimalik saavutada. Ootused tegevustulemuste osas on piisavalt ettevaatlikud tellimuste prognooside osas täheldatud liigse optimismi korvamiseks. Komisjon arvestab seega, et selle ülehindamise tagajärjed ei peaks seega ohtu seadma Alstom’i tegevuskasumi eesmärki aastaks 2006. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon analüüsis ettevõtte tegevustulu prognoose. Ta hindab, et ümberkorralduskava eesmärke peaks olema võimalik saavutada. Ootused tegevustulemuste osas on piisavalt ettevaatlikud tellimuste prognooside osas täheldatud liigse optimismi korvamiseks. Komisjon arvestab seega, et selle ülehindamise tagajärjed ei peaks seega ohtu seadma Alstom’i tegevuskasumi eesmärki aastaks 2006.

| (178) | Olles analüüsinud ümberkorralduskava teisi põhielemente Alstom’i 2006. aasta tegevuskasumi prognooside asjakohasuse põhjendamiseks hindab komisjon, et nimetatud prognoosid on realistlikud. Kasumlikkuse parandamise esimene põhielement tuleneb II C osas kirjeldatud ümberkorraldamistegevuse raames ettevõetud säästumeetmetest. Säästumeetmed kulude ratsionaliseerimiseks näivad realistlikud ning nende elluviimise kiirust võib pidada heaks näitajaks, mis tõendab, et ümberkorraldamise saab ellu viia ja ettevõtte elujõulisuse taastada ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

(178)

Olles analüüsinud ümberkorralduskava teisi põhielemente Alstom’i 2006. aasta tegevuskasumi prognooside asjakohasuse põhjendamiseks hindab komisjon, et nimetatud prognoosid on realistlikud. Kasumlikkuse parandamise esimene põhielement tuleneb II C osas kirjeldatud ümberkorraldamistegevuse raames ettevõetud säästumeetmetest. Säästumeetmed kulude ratsionaliseerimiseks näivad realistlikud ning nende elluviimise kiirust võib pidada heaks näitajaks, mis tõendab, et ümberkorraldamise saab ellu viia ja ettevõtte elujõulisuse taastada ettenähtud tähtajaks.

| (179) | Teiseks täheldab komisjon, et suure võimsusega gaasiturbiinide GT24/GT26 osas esinenud tööhäiretest põhjustatud märkimisväärne kahjum oli erandlik. Lisaks sõlmiti kokkulepped mõnede klientidega pooleliolevate vaidluste lõpetamiseks. Seda tüüpi olemuselt erakorralised raskused ei tohiks tulevikus korduda. |
| --- | --- |

(179)

Teiseks täheldab komisjon, et suure võimsusega gaasiturbiinide GT24/GT26 osas esinenud tööhäiretest põhjustatud märkimisväärne kahjum oli erandlik. Lisaks sõlmiti kokkulepped mõnede klientidega pooleliolevate vaidluste lõpetamiseks. Seda tüüpi olemuselt erakorralised raskused ei tohiks tulevikus korduda.

| (180) | Kolmas tähtis element on kavandatav kõrge kasumlikkuse säilitamine juba suure jõudlusega valdkondades ning eelkõige Power Services osakonnas (2006. aasta hinnatäiend [...] %). Need prognoosid näivad tegevussektorite omaduste ja kasvu alusel mõistlikud. |
| --- | --- |

(180)

Kolmas tähtis element on kavandatav kõrge kasumlikkuse säilitamine juba suure jõudlusega valdkondades ning eelkõige Power Services osakonnas (2006. aasta hinnatäiend [...] %). Need prognoosid näivad tegevussektorite omaduste ja kasvu alusel mõistlikud.

| (181) | Võttes neid andmeid arvesse järeldab komisjon, et ümberkorralduskavas grupi jaoks 2006. aastaks oodatav 6 % hinnatäiendi eesmärk on teostatav. |
| --- | --- |

(181)

Võttes neid andmeid arvesse järeldab komisjon, et ümberkorralduskavas grupi jaoks 2006. aastaks oodatav 6 % hinnatäiendi eesmärk on teostatav.

| (182) | Komisjon analüüsis, kas ümberkorralduskavas ettenähtud meetmed võimaldavad Alstom’il taastada pikaajaliselt elujõulisust. Nagu juba märgitud, hindab komisjon, et tööstuslikus plaanis on meetmed üldjoontes kavas ettenähtud kasumlikkuse eesmärkide saavutamiseks piisavad. Lisaks on positiivseid märke, mis näitavad, et erandlikud tehnilised probleemid, mis tekitasid möödunud aastail konkreetsetes kohtades raskeid kahjumeid, on lahendatud. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon analüüsis, kas ümberkorralduskavas ettenähtud meetmed võimaldavad Alstom’il taastada pikaajaliselt elujõulisust. Nagu juba märgitud, hindab komisjon, et tööstuslikus plaanis on meetmed üldjoontes kavas ettenähtud kasumlikkuse eesmärkide saavutamiseks piisavad. Lisaks on positiivseid märke, mis näitavad, et erandlikud tehnilised probleemid, mis tekitasid möödunud aastail konkreetsetes kohtades raskeid kahjumeid, on lahendatud.

| (183) | Komisjonile jäid siiski kahtlused ümberkorralduskavas sisalduvate meetmete tõhususe osas Alstom’i pikaajalise finantskindluse taastamiseks pärast 2006. aasta märtsi. Komisjon ei saanud seega järeldada, et ümberkorraldamise lõpus on ettevõte võimeline turul toimima oma vahenditega, nagu suunistes nõutakse. Komisjoni kahtlused tulenesid järgmistest analüüsiandmetest. |
| --- | --- |

(183)

Komisjonile jäid siiski kahtlused ümberkorralduskavas sisalduvate meetmete tõhususe osas Alstom’i pikaajalise finantskindluse taastamiseks pärast 2006. aasta märtsi. Komisjon ei saanud seega järeldada, et ümberkorraldamise lõpus on ettevõte võimeline turul toimima oma vahenditega, nagu suunistes nõutakse. Komisjoni kahtlused tulenesid järgmistest analüüsiandmetest.

| (184) | Esiteks ei paistnud 6 % hinnatäiend, mis vastab [...] euro suurusele tegevustulule, ajavahemikul 2005/2006 piisava alusena ettevõtte pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Ümberkorralduskava alusel peaks ajavahemikul 2005/2006 puhaskasum olema [...] eurot ehk [...] % müügist. |
| --- | --- |

(184)

Esiteks ei paistnud 6 % hinnatäiend, mis vastab [...] euro suurusele tegevustulule, ajavahemikul 2005/2006 piisava alusena ettevõtte pikaajalise elujõulisuse tagamiseks. Ümberkorralduskava alusel peaks ajavahemikul 2005/2006 puhaskasum olema [...] eurot ehk [...] % müügist.

| (185) | Seejärel hindas komisjon, et majandusliku võlgnevuse tase omavahendite suhtes jäi 2006. aastaks liiga kõrgeks: [...] eurot, võrreldes [...] euroga. See andis võla/omavahendite suhteks (“gearing ratio”) [...]. Järelikult oleks Alstom pidanud pühendama väga olulise osa oma tuludest võla intresside tasumiseks: rahalised kohustused oleks moodustanud [...] eurot, samas kui tulud enne intresside, maksude, kulumi ja amortisatsiooni (EBIDTA) mahaarvamist oleks pidanud kokku ulatuma [...] euroni ehk andma intressimaksete kattevara (“interest cover”) suhtarvuks [...]. Selline tase näitas selgesti rahalise olukorra haprust, mida on pikaajaliselt raske ülal pidada. |
| --- | --- |

(185)

Seejärel hindas komisjon, et majandusliku võlgnevuse tase omavahendite suhtes jäi 2006. aastaks liiga kõrgeks: [...] eurot, võrreldes [...] euroga. See andis võla/omavahendite suhteks (“gearing ratio”) [...]. Järelikult oleks Alstom pidanud pühendama väga olulise osa oma tuludest võla intresside tasumiseks: rahalised kohustused oleks moodustanud [...] eurot, samas kui tulud enne intresside, maksude, kulumi ja amortisatsiooni (EBIDTA) mahaarvamist oleks pidanud kokku ulatuma [...] euroni ehk andma intressimaksete kattevara (“interest cover”) suhtarvuks [...]. Selline tase näitas selgesti rahalise olukorra haprust, mida on pikaajaliselt raske ülal pidada.

| (186) | Komisjon hindas lisaks, et Alstom’i rahastamise võimsus võis lühiajaliselt puudulikuks osutuda likviidse vara vajadustele vastamiseks ümberkorraldamisperioodil. Konsultant arvestas Alstom’i sularahaplaanile antud hinnangus, et “headroom” (kättesaadavad krediidiliinid miinus juba kasutatud krediidiliinid) tuleks hoida üle [...] euro tasemel, mida komisjon peab piisavaks, kuid üksnes ettenägematute raskuste puudumisel. Sama rahaliste vahendite plaani järgi peaks “vaba kõrguse” tase olema 2005/2006. aasta esimeses ja teises kvartalis igal juhul aluseks olevast tasemest [...] eurot madalam. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon hindas lisaks, et Alstom’i rahastamise võimsus võis lühiajaliselt puudulikuks osutuda likviidse vara vajadustele vastamiseks ümberkorraldamisperioodil. Konsultant arvestas Alstom’i sularahaplaanile antud hinnangus, et “headroom” (kättesaadavad krediidiliinid miinus juba kasutatud krediidiliinid) tuleks hoida üle [...] euro tasemel, mida komisjon peab piisavaks, kuid üksnes ettenägematute raskuste puudumisel. Sama rahaliste vahendite plaani järgi peaks “vaba kõrguse” tase olema 2005/2006. aasta esimeses ja teises kvartalis igal juhul aluseks olevast tasemest [...] eurot madalam.

| (187) | Lõpuks hindas komisjon, et Alstom peab suurendama omavahendeid keskmises ajaperspektiivis. Plaani järgi pidi omavahendite tase 2006. aastal olema [...] eurot ehk [...] % müügist, samas kui 1998/2000. ajavahemikul kujutasid omavahendid 12 % müügist. Vajalikuks peeti usaldusväärsemat bilanssi, kui on 2006. aastaks ette nähtud, võimaldamaks ettevõttel investorite huvi köita ja seega ennast turgudel autonoomselt rahastada. |
| --- | --- |

(187)

Lõpuks hindas komisjon, et Alstom peab suurendama omavahendeid keskmises ajaperspektiivis. Plaani järgi pidi omavahendite tase 2006. aastal olema [...] eurot ehk [...] % müügist, samas kui 1998/2000. ajavahemikul kujutasid omavahendid 12 % müügist. Vajalikuks peeti usaldusväärsemat bilanssi, kui on 2006. aastaks ette nähtud, võimaldamaks ettevõttel investorite huvi köita ja seega ennast turgudel autonoomselt rahastada.

| (188) | Komisjon järeldas, et Alstom’i ümberkorralduskava jäi finantsplaani osas ebarahuldavaks põhiliselt väga suure võla ja väga väheste omavahendite tõttu. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon järeldas, et Alstom’i ümberkorralduskava jäi finantsplaani osas ebarahuldavaks põhiliselt väga suure võla ja väga väheste omavahendite tõttu.

| (189) | 2004. aasta mais teatas Prantsusmaa siiski komisjonile, et ettevõte kavandas kapitali suurendamist rahaliselt ning osa oma võla kapitaliks konverteerimist. Need kaks toimingut võimaldavad viia omavahendid [...] ja [...] euro vahemikku ning võla [...] ja [...] euro vahemikku 2006. aasta märtsiks vastavalt sellele, mil määral pangad osalevad võlgade kapitaliks konverteerimises, mis vastab müügi osakaalule vahemikus [...] % kuni [...] %. Võla ja omavahendite suhe (gearing ratio) jääb [...] ja [...] vahele aastal 2006, mis kujutab piisavat paranemist, võrreldes eelneva finantsplaani alusel tehtud prognoosides sisalduva tasemega. Lisaks väljendub võla vähendamine rahaliste kohustuste vähenemises: 2006. aastal jäävad need kohustused [...] ja [...] euro vahele. [...] euro suuruse EBIDTA alusel, peaks intressimaksete kattevara (interest cover) jääma [...] ja [...] vahele, mis näitab jätkusuutlikku rahalist olukorda. |
| --- | --- |

(189)

2004. aasta mais teatas Prantsusmaa siiski komisjonile, et ettevõte kavandas kapitali suurendamist rahaliselt ning osa oma võla kapitaliks konverteerimist. Need kaks toimingut võimaldavad viia omavahendid [...] ja [...] euro vahemikku ning võla [...] ja [...] euro vahemikku 2006. aasta märtsiks vastavalt sellele, mil määral pangad osalevad võlgade kapitaliks konverteerimises, mis vastab müügi osakaalule vahemikus [...] % kuni [...] %. Võla ja omavahendite suhe (gearing ratio) jääb [...] ja [...] vahele aastal 2006, mis kujutab piisavat paranemist, võrreldes eelneva finantsplaani alusel tehtud prognoosides sisalduva tasemega. Lisaks väljendub võla vähendamine rahaliste kohustuste vähenemises: 2006. aastal jäävad need kohustused [...] ja [...] euro vahele. [...] euro suuruse EBIDTA alusel, peaks intressimaksete kattevara (interest cover) jääma [...] ja [...] vahele, mis näitab jätkusuutlikku rahalist olukorda.

| (190) | Kokkuvõtteks võimaldavad uus kapitali suurendamine ja sellele järgnev võla vähendamine suures osas hajutada komisjoni kahtlusi seoses ettevõtte elujõulisusega keskmises ajaperspektiivis. |
| --- | --- |

(190)

Kokkuvõtteks võimaldavad uus kapitali suurendamine ja sellele järgnev võla vähendamine suures osas hajutada komisjoni kahtlusi seoses ettevõtte elujõulisusega keskmises ajaperspektiivis.

| (191) | Lisaks märgib komisjon V osas nimetatud Prantsusmaa kohustusevõttu sõlmida üks või mitu tööstuspartnerlust nelja aasta jooksul. |
| --- | --- |

(191)

Lisaks märgib komisjon V osas nimetatud Prantsusmaa kohustusevõttu sõlmida üks või mitu tööstuspartnerlust nelja aasta jooksul.

| (192) | Komisjon hindab, et Alstom’i pikaajalise elujõulisuse väljavaadete tugevdamiseks on tõepoolest vajalik, et ettevõte sõlmib ühe või mitu partnerlust. Valitud partnerluses või partnerlustes peaks olema piisav finantskindlus ning need peaksid panustama loodud partnerlusse rahalisest ja tööstuslikust seisukohast. Asjaomane tööstustegevus peaks siiski olema selline, et komisjon võiks partnerluse või partnerlused asutamislepingu konkurentsieeskirjade alusel heaks kiita. Partnerlus või partnerlused peaksid olema ette nähtud pikaks ajaks. Tegemist peaks olema struktuuriliste ja strateegiliste kokkulepetega, mis ei võiks piirduda ühe täpse projekti elluviimisega, näiteks ühe konkreetse enampakkumise kutsele vastamisega. Selleks et partnerlus või partnerlused mõjutaksid tunduvalt Alstom’i tööstuslikku ja rahalist arengut, peaksid need hõlmama märkimisväärset osa Alstom’i tegevusest selle võtmaladel transpordi ja energiasektoris, valdkondades, mis ei kuulu ühisettevõtmise alla (vt põhjendusi 206 ja 207). Kokkuvõtteks peaksid need partnerlused Alstom’il võimaldama oma tehnoloogilisi ja tööstuslikke trumpe võimendada, kergendades asjaomaste tegevuste puhul ettevõttel esinevaid rahalisi piiranguid. (34) |
| --- | --- |

(192)

Komisjon hindab, et Alstom’i pikaajalise elujõulisuse väljavaadete tugevdamiseks on tõepoolest vajalik, et ettevõte sõlmib ühe või mitu partnerlust. Valitud partnerluses või partnerlustes peaks olema piisav finantskindlus ning need peaksid panustama loodud partnerlusse rahalisest ja tööstuslikust seisukohast. Asjaomane tööstustegevus peaks siiski olema selline, et komisjon võiks partnerluse või partnerlused asutamislepingu konkurentsieeskirjade alusel heaks kiita. Partnerlus või partnerlused peaksid olema ette nähtud pikaks ajaks. Tegemist peaks olema struktuuriliste ja strateegiliste kokkulepetega, mis ei võiks piirduda ühe täpse projekti elluviimisega, näiteks ühe konkreetse enampakkumise kutsele vastamisega. Selleks et partnerlus või partnerlused mõjutaksid tunduvalt Alstom’i tööstuslikku ja rahalist arengut, peaksid need hõlmama märkimisväärset osa Alstom’i tegevusest selle võtmaladel transpordi ja energiasektoris, valdkondades, mis ei kuulu ühisettevõtmise alla (vt põhjendusi 206 ja 207). Kokkuvõtteks peaksid need partnerlused Alstom’il võimaldama oma tehnoloogilisi ja tööstuslikke trumpe võimendada, kergendades asjaomaste tegevuste puhul ettevõttel esinevaid rahalisi piiranguid. (34)

| (193) | Tuleks veel täheldada, et need partnerlused sõlmitakse põhimõtteliselt ja välja arvatud juhul, kui komisjon annab selgesõnaliselt loa, ettevõtetega, mis ei kuulu Prantsuse ametivõimude kontrolli alla de jure või de facto, eraldi või koos. Kui see toimub teisiti, võiksid partnerlused kinnistada riigi kohalviibimise Alstom’i kontsernis, mis oleks karjuvas vastuolus Prantsusmaa võetud teise kohustusega, mis seisneb avalike võimude osaluse lõpetamises Alstom’i kapitalis ning selle kaudu ka riigiabis endas, mida see osalus sisaldab. |
| --- | --- |

(193)

Tuleks veel täheldada, et need partnerlused sõlmitakse põhimõtteliselt ja välja arvatud juhul, kui komisjon annab selgesõnaliselt loa, ettevõtetega, mis ei kuulu Prantsuse ametivõimude kontrolli alla de jure või de facto, eraldi või koos. Kui see toimub teisiti, võiksid partnerlused kinnistada riigi kohalviibimise Alstom’i kontsernis, mis oleks karjuvas vastuolus Prantsusmaa võetud teise kohustusega, mis seisneb avalike võimude osaluse lõpetamises Alstom’i kapitalis ning selle kaudu ka riigiabis endas, mida see osalus sisaldab.

| (194) | Kokkuvõtteks hindab komisjon partnerluste osas võetud kohustuste täitmise peamiseks kõikide kahtluste hajutamiseks seoses ettevõtte pikaajalise elujõulisusega. |
| --- | --- |

(194)

Kokkuvõtteks hindab komisjon partnerluste osas võetud kohustuste täitmise peamiseks kõikide kahtluste hajutamiseks seoses ettevõtte pikaajalise elujõulisusega.

| (195) | Selleks, et komisjon annaks loa ümberkorraldusabi andmiseks, peab see täitma veel üht teist tingimust, mis seisneb meetmete võtmises, leevendamaks võimalikult rohkem võimalikke negatiivseid mõjusid, mis võivad abiga kaasneda konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi pidada “ühise huviga vastuolus olevaks” ning kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks. Seda tingimust väljendab sageli piirang ettevõtte esindatuse osas oma turul või turgudel ümberkorraldamisperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(195)

Selleks, et komisjon annaks loa ümberkorraldusabi andmiseks, peab see täitma veel üht teist tingimust, mis seisneb meetmete võtmises, leevendamaks võimalikult rohkem võimalikke negatiivseid mõjusid, mis võivad abiga kaasneda konkurentidele. Vastasel juhul tuleb abi pidada “ühise huviga vastuolus olevaks” ning kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks. Seda tingimust väljendab sageli piirang ettevõtte esindatuse osas oma turul või turgudel ümberkorraldamisperioodi lõpus.

| (196) | Nagu juba nimetatud, oli Alstom kuni 2003. aastani tegev järgmistes valdkondades: energia, ülekanne ja jaotaine, raudtee- ja meretransport. Järelikult tuleks võtta meetmed abi negatiivse mõju korvamiseks konkurentidele kõikides nendes sektorites. Ümberkorralduskavas nähakse ette Alstom’i keskendamine uuesti tema põhitegevusele. Selles kontekstis on oluline, et ümberkorralduskava, mille Prantsusmaa edastas komisjonile 2003. aasta 5. detsembri ja 2004. aasta 15. märtsi kirjadega, viidaks tervikuna ellu, sealhulgas varade osas, mis loovutatakse. |
| --- | --- |

(196)

Nagu juba nimetatud, oli Alstom kuni 2003. aastani tegev järgmistes valdkondades: energia, ülekanne ja jaotaine, raudtee- ja meretransport. Järelikult tuleks võtta meetmed abi negatiivse mõju korvamiseks konkurentidele kõikides nendes sektorites. Ümberkorralduskavas nähakse ette Alstom’i keskendamine uuesti tema põhitegevusele. Selles kontekstis on oluline, et ümberkorralduskava, mille Prantsusmaa edastas komisjonile 2003. aasta 5. detsembri ja 2004. aasta 15. märtsi kirjadega, viidaks tervikuna ellu, sealhulgas varade osas, mis loovutatakse.

| (197) | Tuleks märkida, et energiasektoris ettevõte juba loovutas Siemensile tööstusturbiinide segmendi, mis hõlmab väikeseid gaasiturbiine (< 50 MW) ja auruturbiine (< 100 MW), ning Ü&J osakonna Arevale. Need loovutatud tegevused moodustasid 20 % Alstom’i kogukäibest 2002/2003. aastal. Lisaks nähakse V osas kirjeldatud Prantsusmaa kohustusevõtus ette täiendavate varade loovutamist energiavaldkonnas, nimelt tööstusboilerid ning ka ühisettevõtte loomist hüdroenergiaga seotud tegevuse katmiseks. |
| --- | --- |

(197)

Tuleks märkida, et energiasektoris ettevõte juba loovutas Siemensile tööstusturbiinide segmendi, mis hõlmab väikeseid gaasiturbiine (< 50 MW) ja auruturbiine (< 100 MW), ning Ü&J osakonna Arevale. Need loovutatud tegevused moodustasid 20 % Alstom’i kogukäibest 2002/2003. aastal. Lisaks nähakse V osas kirjeldatud Prantsusmaa kohustusevõtus ette täiendavate varade loovutamist energiavaldkonnas, nimelt tööstusboilerid ning ka ühisettevõtte loomist hüdroenergiaga seotud tegevuse katmiseks.

| (198) | Alstom’i teise põhitegevuse, raudteetranspordi osas kohustub Prantsusmaa loovutama Valencia kaubavedurite tehase ning transporditegevused Austraalias ja Uus-Meremaal. |
| --- | --- |

(198)

Alstom’i teise põhitegevuse, raudteetranspordi osas kohustub Prantsusmaa loovutama Valencia kaubavedurite tehase ning transporditegevused Austraalias ja Uus-Meremaal.

| (199) | Kahte viimast tegevust ning ka tööstusboilerite tootmise juhtimist peab Alstom jätkama heade juhtimistavade kohaselt, tagades neile normaalsed arenguvahendid ja mitte võttes mingeid meetmeid, mis vähendaksid nende väärtust, näiteks immateriaalsete varade (patendid, tegevuslitsentsid, kaubanduslepingud jne), töötajate, klientide või müügivõimsuse ülekandmine emaettevõttele või mistehes muule Alstom’i kontserni osale. Selleks kohustub Prantsusmaa kõikide nende tegevuste puhul, mis tuleb loovutada, et Alstom seab sisse või stabiliseerib spetsiaalse juhtkonna nende tegevuste asjakohaseks juhtimiseks. Prantsusmaa nimetatud ja komisjoni heaks kiidetud usaldusühing tagab nende varade asjakohase haldamise ja müügi kontrolli. |
| --- | --- |

(199)

Kahte viimast tegevust ning ka tööstusboilerite tootmise juhtimist peab Alstom jätkama heade juhtimistavade kohaselt, tagades neile normaalsed arenguvahendid ja mitte võttes mingeid meetmeid, mis vähendaksid nende väärtust, näiteks immateriaalsete varade (patendid, tegevuslitsentsid, kaubanduslepingud jne), töötajate, klientide või müügivõimsuse ülekandmine emaettevõttele või mistehes muule Alstom’i kontserni osale. Selleks kohustub Prantsusmaa kõikide nende tegevuste puhul, mis tuleb loovutada, et Alstom seab sisse või stabiliseerib spetsiaalse juhtkonna nende tegevuste asjakohaseks juhtimiseks. Prantsusmaa nimetatud ja komisjoni heaks kiidetud usaldusühing tagab nende varade asjakohase haldamise ja müügi kontrolli.

| (200) | 800 miljoni euro summas (2002/2003. aasta käibe alusel) täiendavad loovutamised, mis tuleb teha tegevuste osas väljaspool merelaevandussektorit, peavad täielikult täitma järgmist kahte tingimust. Ühelt poolt ei tohi loovutatav tegevus kuuluda, peale loovutamise käesoleva otsuse raames, varasema või tulevase loovutamise kohustuse alla või kuuluda põhjenduses 207 osutatud ühisettevõttesse. Teiselt poolt peab loovutamine hõlmama elujõulist tegevust, mis haarab enda alla põhivara ja personali, ning mille 2002/2003. aasta käive kajastab tegevuse taset loovutamise hetkel. [...]. |
| --- | --- |

(200)

800 miljoni euro summas (2002/2003. aasta käibe alusel) täiendavad loovutamised, mis tuleb teha tegevuste osas väljaspool merelaevandussektorit, peavad täielikult täitma järgmist kahte tingimust. Ühelt poolt ei tohi loovutatav tegevus kuuluda, peale loovutamise käesoleva otsuse raames, varasema või tulevase loovutamise kohustuse alla või kuuluda põhjenduses 207 osutatud ühisettevõttesse. Teiselt poolt peab loovutamine hõlmama elujõulist tegevust, mis haarab enda alla põhivara ja personali, ning mille 2002/2003. aasta käive kajastab tegevuse taset loovutamise hetkel. [...].

| (201) | Tööstusturbiinide ja Ü&J tegevuste müügiga juba 20 % võrra vähendatud käibe alusel kujutavad täiendavad loovutamised täiendavat vähendamist ligi 10 % võrra. Need loovutamised peavad lisanduma olulistele tegevuste vähendamistele (nimelt tootmiskohtade täielikele või osalistele sulgemistele) ja eespool nimetatud tööjõu vähendamistele (vt tabel 2), nagu on ümberkorralduskavas ette nähtud. |
| --- | --- |

(201)

Tööstusturbiinide ja Ü&J tegevuste müügiga juba 20 % võrra vähendatud käibe alusel kujutavad täiendavad loovutamised täiendavat vähendamist ligi 10 % võrra. Need loovutamised peavad lisanduma olulistele tegevuste vähendamistele (nimelt tootmiskohtade täielikele või osalistele sulgemistele) ja eespool nimetatud tööjõu vähendamistele (vt tabel 2), nagu on ümberkorralduskavas ette nähtud.

| (202) | Selles kontekstis hindab komisjon, et Alstom’i poolt juba teostatud ja veel teostada olevad vastumeetmed võimaldavad vältida lubamatuid konkurentsimoonutusi suuniste punktide 35–39 alusel. Need ühendavad samaaegselt kohtade sulgemist ja loovutamisi. Asjaolu, et asjaomastes sektorites turul esindatus ja tootmisvõimsus sõltuvad vähesel määral paigaldatud tootmisliinidest, selgitab asjaolu, et sel juhul eelistab komisjon pigem loovutamisi kui füüsiliste tootmisvahendite suuruse vähendamist. |
| --- | --- |

(202)

Selles kontekstis hindab komisjon, et Alstom’i poolt juba teostatud ja veel teostada olevad vastumeetmed võimaldavad vältida lubamatuid konkurentsimoonutusi suuniste punktide 35–39 alusel. Need ühendavad samaaegselt kohtade sulgemist ja loovutamisi. Asjaolu, et asjaomastes sektorites turul esindatus ja tootmisvõimsus sõltuvad vähesel määral paigaldatud tootmisliinidest, selgitab asjaolu, et sel juhul eelistab komisjon pigem loovutamisi kui füüsiliste tootmisvahendite suuruse vähendamist.

| (203) | Seda kokkuvõtet tugevdavad antud juhul abi lubamisele kohaldatavad eritingimused või -kohustused, mis on sätestatud või vastu võetud suuniste punkti 42 alusel. |
| --- | --- |

(203)

Seda kokkuvõtet tugevdavad antud juhul abi lubamisele kohaldatavad eritingimused või -kohustused, mis on sätestatud või vastu võetud suuniste punkti 42 alusel.

| (204) | Transpordivaldkonnas kohustub Prantsusmaa algatama rea struktuurilisi meetmeid, mille eesmärgiks on suurendada tõhusalt Prantsuse raudteetehnika turu avatust konkurentsi suurendamiseks sellel turul tarbija kasuks. See kohustusevõtt, mis on oluline turgudel, kus olemasolevate andmete alusel kaldutakse eelistama siseriiklikke ettevõtteid, vastab suuniste punktile 42 i. |
| --- | --- |

(204)

Transpordivaldkonnas kohustub Prantsusmaa algatama rea struktuurilisi meetmeid, mille eesmärgiks on suurendada tõhusalt Prantsuse raudteetehnika turu avatust konkurentsi suurendamiseks sellel turul tarbija kasuks. See kohustusevõtt, mis on oluline turgudel, kus olemasolevate andmete alusel kaldutakse eelistama siseriiklikke ettevõtteid, vastab suuniste punktile 42 i.

| (205) | Transpordisektoris rakendatakse ka piiranguid Alstom’i hinnapoliitikale ja omandamistele, et vältida konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(205)

Transpordisektoris rakendatakse ka piiranguid Alstom’i hinnapoliitikale ja omandamistele, et vältida konkurentsimoonutusi.

| (206) | Komisjon meenutab, et Prantsusmaa võttis kohustuse, mille kohaselt ettevõte sõlmib nelja aasta jooksul ühe või mitu tööstuspartnerlust, mis puudutavad Alstom’i tegevuse märkimisväärseid osi. Ettevõtte elujõulisuse parandamisest kaugemaleulatuvalt peetakse seda partnerluste alast kohustusevõttu ka hüvitusmeetmeks konkurentide jaoks. See nimelt sunnib Alstom’i leidma partnereid olulistes tegevustes ja võimaldama neil osaleda oma tegevustes. Komisjon hindab, et partnerluste vajadus on põhiliselt vajalik transpordi- ja energiavaldkondades, milles on abi tekitatud konkurentsimoonutused kõige tuntavamad. |
| --- | --- |

(206)

Komisjon meenutab, et Prantsusmaa võttis kohustuse, mille kohaselt ettevõte sõlmib nelja aasta jooksul ühe või mitu tööstuspartnerlust, mis puudutavad Alstom’i tegevuse märkimisväärseid osi. Ettevõtte elujõulisuse parandamisest kaugemaleulatuvalt peetakse seda partnerluste alast kohustusevõttu ka hüvitusmeetmeks konkurentide jaoks. See nimelt sunnib Alstom’i leidma partnereid olulistes tegevustes ja võimaldama neil osaleda oma tegevustes. Komisjon hindab, et partnerluste vajadus on põhiliselt vajalik transpordi- ja energiavaldkondades, milles on abi tekitatud konkurentsimoonutused kõige tuntavamad.

| (207) | Ühisettevõte, mis tuleks vastavalt Prantsusmaa kohustusevõtule luua hüdraulikategevuse jaoks, kuulub täpselt samasse loogika alla. Selleks hindab komisjon, et “ühiskontrolli” tuleks mõista nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses kontrolli kehtestamisest ettevõtjate koondumiste üle (“EÜ määrus ettevõtjate koondumiste kohta”). (35) |
| --- | --- |

(207)

Ühisettevõte, mis tuleks vastavalt Prantsusmaa kohustusevõtule luua hüdraulikategevuse jaoks, kuulub täpselt samasse loogika alla. Selleks hindab komisjon, et “ühiskontrolli” tuleks mõista nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses kontrolli kehtestamisest ettevõtjate koondumiste üle (“EÜ määrus ettevõtjate koondumiste kohta”). (35)

| (208) | Need kolm viimast elementi (hinna- ja omandamiste poliitika alased piirangud, tööstuspartnerlused ja ühisettevõtte loomine), mille sisu täpsustati üksikasjalikult, vastavat suuniste punktile 42 ii. |
| --- | --- |

(208)

Need kolm viimast elementi (hinna- ja omandamiste poliitika alased piirangud, tööstuspartnerlused ja ühisettevõtte loomine), mille sisu täpsustati üksikasjalikult, vastavat suuniste punktile 42 ii.

| (209) | Prantsuse ametivõimude kohustus võtta merelaevandussektori osas tagasi uuendusabi teade ja mitte esitada ümberkorraldusabi teateid kuulub suuniste punkti 42 iii konteksti. Selles kontekstis peab komisjon ka vajalikuks kehtestada nõue, et Alstom’ile ei anta enam täiendavat abi kuni ümberkorraldamistoimingu lõpuni ning igal juhul kuni uute garantiide väljastamise võimaluse aegumistähtaja lõpuni 8 miljardi euro suuruse sündikaatlaenuliini osas, see tähendab kuni 30. juunini 2006. See tingimus ei puuduta asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 osutatud abi ega Euroopa Liidu kaasrahastatavate uurimisprojektide raames antavat abi ega ajutise kaitse mehhanismi raames antavat abi (vt põhjendust 218). |
| --- | --- |

(209)

Prantsuse ametivõimude kohustus võtta merelaevandussektori osas tagasi uuendusabi teade ja mitte esitada ümberkorraldusabi teateid kuulub suuniste punkti 42 iii konteksti. Selles kontekstis peab komisjon ka vajalikuks kehtestada nõue, et Alstom’ile ei anta enam täiendavat abi kuni ümberkorraldamistoimingu lõpuni ning igal juhul kuni uute garantiide väljastamise võimaluse aegumistähtaja lõpuni 8 miljardi euro suuruse sündikaatlaenuliini osas, see tähendab kuni 30. juunini 2006. See tingimus ei puuduta asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 osutatud abi ega Euroopa Liidu kaasrahastatavate uurimisprojektide raames antavat abi ega ajutise kaitse mehhanismi raames antavat abi (vt põhjendust 218).

| (210) | Arvestades Alstom’i positsiooni Prantsuse turul, nimelt raudteetehnika sektoris, märgib komisjon rahuloluga Prantsusmaa võetud kohustusi selle turu avamise struktuuriliste meetmete osas. Need meetmed tervikuna võimaldavad teistel ettevõtetel ületada teatavaid takistusi, mis piiravad praegu suurel määral konkurentsi nimetatud turul. |
| --- | --- |

(210)

Arvestades Alstom’i positsiooni Prantsuse turul, nimelt raudteetehnika sektoris, märgib komisjon rahuloluga Prantsusmaa võetud kohustusi selle turu avamise struktuuriliste meetmete osas. Need meetmed tervikuna võimaldavad teistel ettevõtetel ületada teatavaid takistusi, mis piiravad praegu suurel määral konkurentsi nimetatud turul.

| (211) | Järelikult hindab komisjon, et on võetud piisavad meetmed abi negatiivse mõju vähendamiseks konkurentsile, konkurentidele ja tarbijale. |
| --- | --- |

(211)

Järelikult hindab komisjon, et on võetud piisavad meetmed abi negatiivse mõju vähendamiseks konkurentsile, konkurentidele ja tarbijale.

| (212) | Selleks, et abi võiks lubada, peaks täidetud olema kolmas tingimus, mis seisnebki selles, et abisumma ja abi tõhusus piirduvad ümberkorraldamise võimaldamiseks vajaliku range miinimumiga, vastavalt ettevõtte, tema aktsionäride või selle ärigrupi, kuhu ta kuulub, rahalistele võimalustele. Abisaajad peavad andma olulise panuse ümberkorralduskavasse omaenda vahenditest. Kõnesoleval juhul tuleks komisjonile näidata, et abi kasutatakse ainult ettevõtte elujõulisuse taastamiseks ning et see ei võimalda abisaajal ümberkorralduskava teostamise ajal oma tootmisvõimsust suurendada. |
| --- | --- |

(212)

Selleks, et abi võiks lubada, peaks täidetud olema kolmas tingimus, mis seisnebki selles, et abisumma ja abi tõhusus piirduvad ümberkorraldamise võimaldamiseks vajaliku range miinimumiga, vastavalt ettevõtte, tema aktsionäride või selle ärigrupi, kuhu ta kuulub, rahalistele võimalustele. Abisaajad peavad andma olulise panuse ümberkorralduskavasse omaenda vahenditest. Kõnesoleval juhul tuleks komisjonile näidata, et abi kasutatakse ainult ettevõtte elujõulisuse taastamiseks ning et see ei võimalda abisaajal ümberkorralduskava teostamise ajal oma tootmisvõimsust suurendada.

| (213) | Alstom’i puhul täheldab komisjon, et tegevuse ümberkorraldamise kulud, nagu on kirjeldatud PricewaterhouseCoopers (“PwC”) hinnatud kavas, ulatuvad [...] euroni. (36) Sellele summale tuleb lisada piisavalt kindla finantsstruktuuri ümberkorraldamiseks vajalikud kapitalivajadused. Nimelt on omavahendid erakordsete kahjumite tagajärjel kahel viimasel aastal bilansist peaaegu täielikult kadunud. Lõpuks tuleb arvesse võtta ka ettevõtte väga olulisi vajadusi garantiide ja likviidse vara osas. |
| --- | --- |

(213)

Alstom’i puhul täheldab komisjon, et tegevuse ümberkorraldamise kulud, nagu on kirjeldatud PricewaterhouseCoopers (“PwC”) hinnatud kavas, ulatuvad [...] euroni. (36) Sellele summale tuleb lisada piisavalt kindla finantsstruktuuri ümberkorraldamiseks vajalikud kapitalivajadused. Nimelt on omavahendid erakordsete kahjumite tagajärjel kahel viimasel aastal bilansist peaaegu täielikult kadunud. Lõpuks tuleb arvesse võtta ka ettevõtte väga olulisi vajadusi garantiide ja likviidse vara osas.

| (214) | Komisjon meenutab, et riik sekkub AHTSV abil 300 miljoni euro summas (meede 1), lühiajalise likviidse vara abil summas 1,2 miljardit eurot (meede 2), teisejärgulise garantii abil 1,25 miljardi euro summas (meede 3), TTL garantii abil summas 300 miljonit eurot, mis konverteeritakse kapitaliks (meede 4), TSV abil summas 200 miljonit eurot, mis samuti konverteeritakse kapitaliks (meede 5), ning osaleb uues kapitali suurendamises 180–220 miljoni euro summas. Lõpuks osaleb riik garantiide kaudu merelaevandussektoris määramata summas ning on juba andnud garantiisid (endine meede 3) hinnatavalt 411 miljoni euro ringis. Kokku ulatus riigi täielik koguseliselt väljendatud osalus asjaomasel perioodil maksimaalselt 3,470 miljardi euroni. Ometi tuleks märkida, et kuna ettevõte on juba tagastanud 900 miljonit eurot (meede 2), nagu juba nimetatud, ulatub riigi potentsiaalne risk 2,570 miljardi euroni. Nagu juba selgitati, hinnati abi maksimaalseks summaks 3,03–3,08 miljardit eurot (vt tabel 7), pluss meetmetest 9 ja 10 tulenev määramata summa. |
| --- | --- |

(214)

Komisjon meenutab, et riik sekkub AHTSV abil 300 miljoni euro summas (meede 1), lühiajalise likviidse vara abil summas 1,2 miljardit eurot (meede 2), teisejärgulise garantii abil 1,25 miljardi euro summas (meede 3), TTL garantii abil summas 300 miljonit eurot, mis konverteeritakse kapitaliks (meede 4), TSV abil summas 200 miljonit eurot, mis samuti konverteeritakse kapitaliks (meede 5), ning osaleb uues kapitali suurendamises 180–220 miljoni euro summas. Lõpuks osaleb riik garantiide kaudu merelaevandussektoris määramata summas ning on juba andnud garantiisid (endine meede 3) hinnatavalt 411 miljoni euro ringis. Kokku ulatus riigi täielik koguseliselt väljendatud osalus asjaomasel perioodil maksimaalselt 3,470 miljardi euroni. Ometi tuleks märkida, et kuna ettevõte on juba tagastanud 900 miljonit eurot (meede 2), nagu juba nimetatud, ulatub riigi potentsiaalne risk 2,570 miljardi euroni. Nagu juba selgitati, hinnati abi maksimaalseks summaks 3,03–3,08 miljardit eurot (vt tabel 7), pluss meetmetest 9 ja 10 tulenev määramata summa.

| (215) | Ettevõtte enda panus kulude ja kapitalivajaduse kattesse on märkimisväärne. Väga olulisel määral tegevusi on loovutatud ja loovutatakse. Nendest müükidest saadav tulu võimaldas ja võimaldab tulevikus katta osa nendest kapitalivajadustest. See tulu võimaldab piirata ettevõtte võlastumist ja rahalisi kohustusi tulevikus. Lisaks juba nimetatud 900 miljoni euro tagastamisele, mis ei ole tabelisse 8 lülitatud, vältimaks topeltarvestamist, teeb ettevõte märkimisväärse jõupingutuse, rahastades ise lisatagatise sularahas 700 miljoni euro summas, mis on uue garantiide uue liini saamiseks oluline element. |
| --- | --- |

(215)

Ettevõtte enda panus kulude ja kapitalivajaduse kattesse on märkimisväärne. Väga olulisel määral tegevusi on loovutatud ja loovutatakse. Nendest müükidest saadav tulu võimaldas ja võimaldab tulevikus katta osa nendest kapitalivajadustest. See tulu võimaldab piirata ettevõtte võlastumist ja rahalisi kohustusi tulevikus. Lisaks juba nimetatud 900 miljoni euro tagastamisele, mis ei ole tabelisse 8 lülitatud, vältimaks topeltarvestamist, teeb ettevõte märkimisväärse jõupingutuse, rahastades ise lisatagatise sularahas 700 miljoni euro summas, mis on uue garantiide uue liini saamiseks oluline element.

| (216) | Peale Alstom’i osalemise annavad olulise erasektori panuse pangad ja investorid. Pangad andsid tagatise esimesele kapitali suurendamisele 300 miljoni euro eest, lühiajalise likviidse vara 300 miljoni euro summas (meede 2), avasid tagatiste sündikaatlaenuliini, seoses millega ulatub nende tegelik osalus 6,05 miljardi euroni (meede 3), TTL 1,2 miljardi euro summas, aktsiates kompenseeritavad volikirjad (AKO) 900 miljoni euro suuruses summas ning lõpuks tagatise uue kapitali suurendamise jaoks summas 800 miljonit kuni 1 miljard eurot, millest 700 miljonit kasutatakse sularahalise lisatagatise rahastamiseks. Alstom ja erasektor on ettevõtte ümberkorraldamisesse investeerinud 10,3–10,4 miljardit eurot (või 9,6–9,7 miljardit eurot, kui kapitali suurendamisest rahastatud sularahas lisatagatist mitte arvestada). Erasektori panust võib seega antud juhul oluliseks pidada.
  Tabel 8
  Erasektori panuse kirjeldus, ilma loovutamisest saadava tuluga






  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Meetmed | Summa |
| Pangad/Investorid |
| Kapitali suurendamine I | 0,3 |
| AKO | 0,9 |
| Uuendatud lühiajaline likviidne vara (meede 2) | 0,3 |
| TTL võimaliku kapitaliks konverteerimisega (meede 4) | 1,20 |
| Garantiid summas 8 miljardit eurot (meede 3) | 6,05 |
| Kapitali suurendamine II (meede 6) | 0,83–0,98 |
| Alstom |
| Tagatise rahastamine, mis katab esimesed kahjumid (meede 6) | 0,7 |
| Kokku | 10,3–10,4 |

(216)

Peale Alstom’i osalemise annavad olulise erasektori panuse pangad ja investorid. Pangad andsid tagatise esimesele kapitali suurendamisele 300 miljoni euro eest, lühiajalise likviidse vara 300 miljoni euro summas (meede 2), avasid tagatiste sündikaatlaenuliini, seoses millega ulatub nende tegelik osalus 6,05 miljardi euroni (meede 3), TTL 1,2 miljardi euro summas, aktsiates kompenseeritavad volikirjad (AKO) 900 miljoni euro suuruses summas ning lõpuks tagatise uue kapitali suurendamise jaoks summas 800 miljonit kuni 1 miljard eurot, millest 700 miljonit kasutatakse sularahalise lisatagatise rahastamiseks. Alstom ja erasektor on ettevõtte ümberkorraldamisesse investeerinud 10,3–10,4 miljardit eurot (või 9,6–9,7 miljardit eurot, kui kapitali suurendamisest rahastatud sularahas lisatagatist mitte arvestada). Erasektori panust võib seega antud juhul oluliseks pidada.

Tabel 8

Erasektori panuse kirjeldus, ilma loovutamisest saadava tuluga

(miljardites eurodes)

Meetmed

Summa

Pangad/Investorid

Kapitali suurendamine I

0,3

AKO

0,9

Uuendatud lühiajaline likviidne vara (meede 2)

0,3

TTL võimaliku kapitaliks konverteerimisega (meede 4)

1,20

Garantiid summas 8 miljardit eurot (meede 3)

6,05

Kapitali suurendamine II (meede 6)

0,83–0,98

Alstom

Tagatise rahastamine, mis katab esimesed kahjumid (meede 6)

0,7

Kokku

10,3–10,4

| (217) | Komisjon peab lisaks kontrollima, et abi piirduks ümberkorraldamiseks minimaalse vajalikuga. Tuleks meenutada ühelt poolt, et osa abist juba hüvitati, nimelt 2. meetme 900 miljonit eurot. Teiselt poolt võttis Prantsusmaa kohustuse loobuda oma osalusest ettevõtte kapitalis ühe aasta jooksul pärast Alstom’i investeerimisreitingu saamist ja igal juhul enne nelja aastat. [...]. Eeldusel, et Prantsusmaa ei sisene ettevõtte kapitali erainvestorina, vaid abi seisukohast, on Prantsusmaa kohustusevõtt vajalik, tagamaks, et see kapitaliosaluse kujul antav riigiabi piirduks minimaalse vajaliku kestusega. Järelikult peab komisjon tegelikku loobumist oma kapitalisosalusest esmatähtsaks. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon peab lisaks kontrollima, et abi piirduks ümberkorraldamiseks minimaalse vajalikuga. Tuleks meenutada ühelt poolt, et osa abist juba hüvitati, nimelt 2. meetme 900 miljonit eurot. Teiselt poolt võttis Prantsusmaa kohustuse loobuda oma osalusest ettevõtte kapitalis ühe aasta jooksul pärast Alstom’i investeerimisreitingu saamist ja igal juhul enne nelja aastat. [...]. Eeldusel, et Prantsusmaa ei sisene ettevõtte kapitali erainvestorina, vaid abi seisukohast, on Prantsusmaa kohustusevõtt vajalik, tagamaks, et see kapitaliosaluse kujul antav riigiabi piirduks minimaalse vajaliku kestusega. Järelikult peab komisjon tegelikku loobumist oma kapitalisosalusest esmatähtsaks.

| (218) | Komisjon tahab ka veenduda, et mistahes täiendav abi ei muudaks käesoleva otsuse esemeks oleva abi terviku proportsionaalsust. Selleks ei või ettevõttele anda mistahes abi kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast, mis vastab ligikaudselt ümberkorraldusperioodile ja ajavahemikule, mille jooksul võib väljastada uusi garantiisid uue sündikaatlaenuliini raames. (37) Komisjon hindab, et Prantsusmaa antud abi võimaldab Alstom’il tagada nii ettevõtte ümberkorraldamise kui teostada oma tegevust tervikuna selle kahe aasta jooksul, ilma et oleks vajadust kasutada uut täiendavat abi. See tingimus ei kehti abi kohta, mis on täieõiguslikult asutamislepinguga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 2 alusel, ega Euroopa Liidu kaasrahastatud uurimisprojektide raames antud abi kohta, ega ajutise kaitsemehhanismi raames antud abi kohta, vastavalt nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1177/2002 laevaehitusele võimaldatava ajutise kaitsemehhanismi kohta, (38) ning mille erieesmärgiks on aidata Korea ebaseadusliku konkurentsi kahjuliku mõjuga turusegmentides tegutsevaid ühenduse laevatehaseid, mis võib kehtida Alstom’i grupi ettevõtete puhul. Selles kontekstis tuleks ka kontrollida, et abi ei annaks ükski Alstom’i tulevastest partneritest. Samal põhjusel kohustus Prantsusmaa taotlema komisjoni eelnevat nõusolekut partnerluse korral de jure või de facto, eraldi või koos riigi kontrolli all oleva ettevõttega. |
| --- | --- |

(218)

Komisjon tahab ka veenduda, et mistahes täiendav abi ei muudaks käesoleva otsuse esemeks oleva abi terviku proportsionaalsust. Selleks ei või ettevõttele anda mistahes abi kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kuupäevast, mis vastab ligikaudselt ümberkorraldusperioodile ja ajavahemikule, mille jooksul võib väljastada uusi garantiisid uue sündikaatlaenuliini raames. (37) Komisjon hindab, et Prantsusmaa antud abi võimaldab Alstom’il tagada nii ettevõtte ümberkorraldamise kui teostada oma tegevust tervikuna selle kahe aasta jooksul, ilma et oleks vajadust kasutada uut täiendavat abi. See tingimus ei kehti abi kohta, mis on täieõiguslikult asutamislepinguga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 2 alusel, ega Euroopa Liidu kaasrahastatud uurimisprojektide raames antud abi kohta, ega ajutise kaitsemehhanismi raames antud abi kohta, vastavalt nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1177/2002 laevaehitusele võimaldatava ajutise kaitsemehhanismi kohta, (38) ning mille erieesmärgiks on aidata Korea ebaseadusliku konkurentsi kahjuliku mõjuga turusegmentides tegutsevaid ühenduse laevatehaseid, mis võib kehtida Alstom’i grupi ettevõtete puhul. Selles kontekstis tuleks ka kontrollida, et abi ei annaks ükski Alstom’i tulevastest partneritest. Samal põhjusel kohustus Prantsusmaa taotlema komisjoni eelnevat nõusolekut partnerluse korral de jure või de facto, eraldi või koos riigi kontrolli all oleva ettevõttega.

| (219) | Lõpuks kehtestatakse suuniste punkti 40 kohaselt, et abi ei tohi ka võimaldada ettevõttele liigset likviidset vara, mida ta võiks kasutada agressiivsetes tegevustes, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi turul, või uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole elujõulisuse taastamiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

(219)

Lõpuks kehtestatakse suuniste punkti 40 kohaselt, et abi ei tohi ka võimaldada ettevõttele liigset likviidset vara, mida ta võiks kasutada agressiivsetes tegevustes, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi turul, või uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole elujõulisuse taastamiseks hädavajalikud.

| (220) | Nendest sätetest kinnipidamise tagamiseks võeti kaks meedet. Ühelt poolt kohustus Prantsusmaa laskma kontrollida nelja aasta jooksul keskmiseid aasta kasumimarginaale, allsektori kaupa, et välistada konkurentsivastaste hindade praktiseerimise võimalust. Teiselt poolt piiratakse teise kohustusevõtu raames märkimisväärselt ettevõtte omandamistehinguid Euroopa Majanduspiirkonnas sama perioodi jooksul, välistamata radikaalselt tagasihoidliku suurusega tehinguid. Need meetmed puudutavad üksnes transpordisektorit. Nimelt selles Alstom’i tegevuses esines vähe erandlikke kahjumeid ja saavutatud kasumimarginaalid jäid rahuldavaks. Enamik abist on seega mõeldud ettevõtte teiste osakondade ümberkorraldamiseks. Nende kahe meetme eesmärgiks on tagada, et Alstom ei kasuta abi transpordisektoris konkurentsivastase hinnapoliitika või olulise väliskasvu poliitika rahastamiseks konkurentide arvelt. Eelneva põhjal hindab komisjon, et vaatamata abi suurusele piirdub see ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajaliku minimaalse määraga ning märgib, et erasektori panus on vastavalt suunistele väga märkimisväärne. |
| --- | --- |

(220)

Nendest sätetest kinnipidamise tagamiseks võeti kaks meedet. Ühelt poolt kohustus Prantsusmaa laskma kontrollida nelja aasta jooksul keskmiseid aasta kasumimarginaale, allsektori kaupa, et välistada konkurentsivastaste hindade praktiseerimise võimalust. Teiselt poolt piiratakse teise kohustusevõtu raames märkimisväärselt ettevõtte omandamistehinguid Euroopa Majanduspiirkonnas sama perioodi jooksul, välistamata radikaalselt tagasihoidliku suurusega tehinguid. Need meetmed puudutavad üksnes transpordisektorit. Nimelt selles Alstom’i tegevuses esines vähe erandlikke kahjumeid ja saavutatud kasumimarginaalid jäid rahuldavaks. Enamik abist on seega mõeldud ettevõtte teiste osakondade ümberkorraldamiseks. Nende kahe meetme eesmärgiks on tagada, et Alstom ei kasuta abi transpordisektoris konkurentsivastase hinnapoliitika või olulise väliskasvu poliitika rahastamiseks konkurentide arvelt. Eelneva põhjal hindab komisjon, et vaatamata abi suurusele piirdub see ettevõtte pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajaliku minimaalse määraga ning märgib, et erasektori panus on vastavalt suunistele väga märkimisväärne.

| (221) | Alstom’i nelja osakonna (energia, transport, merelaevandus ja Power Conversion) ümberkorralduskava, sealhulgas Prantsusmaa kohustustevõtt tervikuna, tuleb teostada täies ulatuses. Komisjon võtab teatavaks Prantsusmaa kohustusevõtu selles osas ja palub edaspidi teavet arengute kohta kava elluviimisel ning sellega seonduvate kohustute täitmisel. See teave tuleb esitada aruannete vormis ümberkorraldamise olukorra kohta. Teabele lisatakse PwC koostatud äriplaani ja sularahaplaani kinnitamise aruanded. |
| --- | --- |

(221)

Alstom’i nelja osakonna (energia, transport, merelaevandus ja Power Conversion) ümberkorralduskava, sealhulgas Prantsusmaa kohustustevõtt tervikuna, tuleb teostada täies ulatuses. Komisjon võtab teatavaks Prantsusmaa kohustusevõtu selles osas ja palub edaspidi teavet arengute kohta kava elluviimisel ning sellega seonduvate kohustute täitmisel. See teave tuleb esitada aruannete vormis ümberkorraldamise olukorra kohta. Teabele lisatakse PwC koostatud äriplaani ja sularahaplaani kinnitamise aruanded.

| (222) | Lisaks on vajalikud spetsiaalsed teatised komisjonile teatavatest kohustustest kinnipidamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(222)

Lisaks on vajalikud spetsiaalsed teatised komisjonile teatavatest kohustustest kinnipidamise tagamiseks.

VII.   JÄRELDUS

| (223) | Komisjon leiab, et Prantsusmaa andis suure osa käesolevas otsuses hõlmatud abist ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Abi võib siiski deklareerida ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et kõik kehtestatud tingimused on täidetud, |
| --- | --- |

(223)

Komisjon leiab, et Prantsusmaa andis suure osa käesolevas otsuses hõlmatud abist ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Abi võib siiski deklareerida ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et kõik kehtestatud tingimused on täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abimeetmed, mida Prantsusmaa rakendas Alstom’i suhtes, on ühisturuga kokkusobivad tingimusel, et täidetakse artiklis 2 sätestatud kohustused ja tingimused.

Artikkel 2

1.   Alstom’i ümberkorralduskava, mille Prantsusmaa edastas komisjonile 5. detsembril 2003. aastal ja 15. märtsil 2004. aastal, täidetakse tervikuna, kaasa arvatud varade osas, mis tuleb veel loovutada.

2.   Prantsusmaa loobub oma osalusest Alstom’i kapitalis kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui üks kahest peamisest reitinguagentuurist on andnud ettevõttele investeerimisreitingu. Kapitali osalusest loobumine peab igal juhul toimuma nelja aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. [...].

3.   Alstom sõlmib ühe või mitu tööstuspartnerlust nelja aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Need partnerlused käsitlevad olulist osa Alstom’i tegevusest. Välja arvatud juhul, kui komisjon annab selleks eelneva nõusoleku, ei või need partnerlused olla sõlmitud ettevõtetega, mis on de jure või de facto, eraldi või koos riigi kontrolli all.

4.   Alstom’i “Hydro Power” tegevuse osas asutatakse [...] ühiselt kontrollitav ühisettevõte, milles Alstom’ile kuulub maksimaalselt 50 % kapitalist.

5.   Järgmised Alstom’i varad loovutatakse Alstom’ist sõltumatule ostjale: Valencia kaubaveduritehas, transporditegevused Austraalias ja Uus-Meremaal ning tööstusboilerid [...].

Käesoleva otsuse teatavakstegemisele järgneva kuu jooksul esitab Prantsusmaa komisjonile kinnitamiseks:

| a) | asjakohased sätted Alstom’i poolt nimetatava või kinnitatava juhtkonna kohta, kelle ülesandeks on kindlustada kõikide esimeses lõigus osutatud tegevuste nõuetekohane juhtimine, tagades nende normaalseks arenguks vajalikud vahendid, ning hoidudes võtmast mistahes tahtlikke meetmeid, mis vähendaksid nende väärtust, näiteks immateriaalse vara (patendid, tegevuslitsentsid, kaubanduslepingud jne), tööjõu, klientide või müügivõimsuse ülekandmine emaettevõttele või Alstom’i kontserni mistahes muule osale; |
| --- | --- |

a)

asjakohased sätted Alstom’i poolt nimetatava või kinnitatava juhtkonna kohta, kelle ülesandeks on kindlustada kõikide esimeses lõigus osutatud tegevuste nõuetekohane juhtimine, tagades nende normaalseks arenguks vajalikud vahendid, ning hoidudes võtmast mistahes tahtlikke meetmeid, mis vähendaksid nende väärtust, näiteks immateriaalse vara (patendid, tegevuslitsentsid, kaubanduslepingud jne), tööjõu, klientide või müügivõimsuse ülekandmine emaettevõttele või Alstom’i kontserni mistahes muule osale;

| b) | asjakohase usaldusisiku volitused ja valitud sõltumatu usaldusisiku, kelle suhtes kehtestatakse nõutav konfidentsiaalsuse säilitamise nõue, ning kes tagab esimeses lõikes osutatud varade haldamise ja müügi nõuetekohase täideviimise kontrolli. Kui usaldusisik on ametisse määratud, alustab ta viivitamatult tööd. Kui usaldusisik täheldab rikkumisi, teatab ta nendest viivitamatult komisjonile. |
| --- | --- |

b)

asjakohase usaldusisiku volitused ja valitud sõltumatu usaldusisiku, kelle suhtes kehtestatakse nõutav konfidentsiaalsuse säilitamise nõue, ning kes tagab esimeses lõikes osutatud varade haldamise ja müügi nõuetekohase täideviimise kontrolli. Kui usaldusisik on ametisse määratud, alustab ta viivitamatult tööd. Kui usaldusisik täheldab rikkumisi, teatab ta nendest viivitamatult komisjonile.

6.   [...] tähtajaks loovutatakse tegevused, mis moodustavad Alstom’i kontserni käibest 800 miljonit eurot (alus 2002/2003), välja arvatud merelaevandussektor. Selleks, et loovutatud tegevusi võetaks arvesse, peavad need olema majanduslikult elujõulised, hõlmates põhivara ja töötajaid, kusjuures tegevuse 2002/2003. aasta käive kajastab selle taset loovutamise hetkel, ning tegevused ei tohi kuuluda käesoleva otsuse raames varasema või tulevase loovutamise alla või kuuluda lõikes 4 osutatud ühisettevõttesse.

7.   [...] ja [...] loovutatakse [...] tähtajaks.

8.   Prantsusmaa esitab nelja aasta jooksul igal aastal komisjonile aruande, mille on kinnitanud komisjoni nõusolekul Alstom’i palgatud ekspert. See aruanne peab tõestama, et äriühingu poolt transpordisektoris sõlmitud lepingute raames saavutatud keskmised aastased kasumimarginaalid on allsektorite kaupa äriplaaniga kokkusobivad ega viita kõrvalekaldumise korral konkurentsivastaste hindade kasutamisele.

9.   Alstom’i ei kuluta nelja aasta jooksul üle 200 miljoni euro (ettevõtte väärtus) transpordisektori ettevõtete omandamisele Euroopa Majanduspiirkonnas.

10.   Prantsusmaa teostab Prantsuse veeremituru avamiseks järgmised struktuurilised meetmed:

| a) | komisjoni taotlusel komisjonile Prantsusmaa raudteevõrgu (Réseau Ferré de France) ja Prantsusmaa riigiraudtee (Société Nationale des Chemins de fer Français' (SNCF)) arvamuste edastamine ohutustunnistuste ja viimaste aluseks olevate tehniliste toimikute väljastamise osas; |
| --- | --- |

a)

komisjoni taotlusel komisjonile Prantsusmaa raudteevõrgu (Réseau Ferré de France) ja Prantsusmaa riigiraudtee (Société Nationale des Chemins de fer Français' (SNCF)) arvamuste edastamine ohutustunnistuste ja viimaste aluseks olevate tehniliste toimikute väljastamise osas;

| b) | komisjonile uue määruse eelnõu edastamine “veeremi” kohta ja komisjoni teavitamine kõikidest punktis f osutatud lepingutest ja raamlepingutest ning sellest, kas ja mis põhjustel nimetatud määruses sätestatud nõuded on kohustuslikud; määrus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2005; |
| --- | --- |

b)

komisjonile uue määruse eelnõu edastamine “veeremi” kohta ja komisjoni teavitamine kõikidest punktis f osutatud lepingutest ja raamlepingutest ning sellest, kas ja mis põhjustel nimetatud määruses sätestatud nõuded on kohustuslikud; määrus jõustub hiljemalt 1. jaanuaril 2005;

| c) | SNCF’iga ohutustunnistuste väljastamise osas konsulteerimise juriidilise kohustuse tühistamine, mis asendatakse [...] konsulteerimise kohustusega; |
| --- | --- |

c)

SNCF’iga ohutustunnistuste väljastamise osas konsulteerimise juriidilise kohustuse tühistamine, mis asendatakse [...] konsulteerimise kohustusega;

| d) | komisjoni teavitamine lepingutest ja raamlepingutest, mille SNCF ja Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) sõlmivad vastastikusel kokkuleppel Alstom’iga, kui nende summa ületab 473 000 eurot, komisjonile üks kord aastas edastatava nimekirja kujul, milles on iga lepingu või raamlepingu puhul märgitud, miks kasutati läbirääkimiste menetlust ilma eelneva konkursi väljakuulutamiseta; |
| --- | --- |

d)

komisjoni teavitamine lepingutest ja raamlepingutest, mille SNCF ja Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) sõlmivad vastastikusel kokkuleppel Alstom’iga, kui nende summa ületab 473 000 eurot, komisjonile üks kord aastas edastatava nimekirja kujul, milles on iga lepingu või raamlepingu puhul märgitud, miks kasutati läbirääkimiste menetlust ilma eelneva konkursi väljakuulutamiseta;

| e) | 1. novembril 2004 vajalike meetmete kohaldamine direktiivi 2004/17/EÜ rakendamiseks; |
| --- | --- |

e)

1. novembril 2004 vajalike meetmete kohaldamine direktiivi 2004/17/EÜ rakendamiseks;

| f) | üks kord aastas komisjonile nimekirja edastamine 473 000 eurot ületavate lepingute ja raamlepingute kohta, mille SNCF ja RATP annavad Alstom’ile pärast konkursi korraldamist, ning märkmed iga sellise lepingu või raamlepingu kohta esitatud tehniliste nõuete sõnastuse viisi kohta, nagu on sätestatud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 34 lõikes 3; |
| --- | --- |

f)

üks kord aastas komisjonile nimekirja edastamine 473 000 eurot ületavate lepingute ja raamlepingute kohta, mille SNCF ja RATP annavad Alstom’ile pärast konkursi korraldamist, ning märkmed iga sellise lepingu või raamlepingu kohta esitatud tehniliste nõuete sõnastuse viisi kohta, nagu on sätestatud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 34 lõikes 3;

| g) | komisjoni taotlusel SNCF’i haldusnõukogule lepingute ja raamlepingute puhul esitatud pakkumiste analüüsi aruannete edastamine, kui SNCF ja RATP sõlmisid sellised lepingud ja raamlepingud Alstom’iga pärast konkursi korraldamist; |
| --- | --- |

g)

komisjoni taotlusel SNCF’i haldusnõukogule lepingute ja raamlepingute puhul esitatud pakkumiste analüüsi aruannete edastamine, kui SNCF ja RATP sõlmisid sellised lepingud ja raamlepingud Alstom’iga pärast konkursi korraldamist;

| h) | hiljemalt 1. novembril 2004 jõustuva lepingueelse vahemenetluse kasutuselevõtmine vastavalt direktiivile 92/13/EMÜ. |
| --- | --- |

h)

hiljemalt 1. novembril 2004 jõustuva lepingueelse vahemenetluse kasutuselevõtmine vastavalt direktiivile 92/13/EMÜ.

11.   Prantsusmaa rakendab vajalikud täiendavad meetmed Alstom’i merelaevandussektori ümberkorraldamiseks, viimaks tasuvusläve 4,5 laevatellimuselt (samaväärne kruiisilaevaga) aastas (viimase viie aasta keskmine) [...] tasemele.

12.   Alstom’ile ei anta ühtegi abi peale asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 osutatud abi või Euroopa Liidu kaasrahastatud uurimisprojektide raames antud abi või määruses (EÜ) nr 1177/2002 osutatud abi kuni ümberkorraldamise lõpuni ning mitte ühelgi juhul enne kahe aasta möödumist alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest. Mitte ühelgi juhul ei anta muud ümberkorraldusabi üksikabi põhimõtet rikkudes.

13.   Lõigetes 1–12 sätestatud tingimuste kontrolli tagamiseks teatab Prantsusmaa komisjonile:

| a) | Alstom’i investeerimisreitingu saamisest vastavalt lõikele 2 selle reitingu saamisele järgneva kuu jooksul; |
| --- | --- |

a)

Alstom’i investeerimisreitingu saamisest vastavalt lõikele 2 selle reitingu saamisele järgneva kuu jooksul;

| b) | iga kolme kuu järel tööstuspartnerluste osas toimuvast tegevusest vastavalt lõikele 3 ning selle tulemustest; |
| --- | --- |

b)

iga kolme kuu järel tööstuspartnerluste osas toimuvast tegevusest vastavalt lõikele 3 ning selle tulemustest;

| c) | iga kolme kuu järel tegevusest, mis on suunatud hüdroenergiaalase ühisettevõtte loomisele vastavalt lõikele 4; lepingu sõlmimisele järgneva kuu jooksul edastab Prantsusmaa komisjonile tõendusdokumendid, et komisjon saaks kontrollida, et tegemist on ühiselt kontrollitava ühisettevõttega määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

iga kolme kuu järel tegevusest, mis on suunatud hüdroenergiaalase ühisettevõtte loomisele vastavalt lõikele 4; lepingu sõlmimisele järgneva kuu jooksul edastab Prantsusmaa komisjonile tõendusdokumendid, et komisjon saaks kontrollida, et tegemist on ühiselt kontrollitava ühisettevõttega määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses;

| d) | ühe kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 nimetatud toimingute teostamist nendest toimingutest; |
| --- | --- |

d)

ühe kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 nimetatud toimingute teostamist nendest toimingutest;

| e) | lõike 10 punktides c, e ja h sätestatud meetmete kohaldamisest; |
| --- | --- |

e)

lõike 10 punktides c, e ja h sätestatud meetmete kohaldamisest;

| f) | iga kolme kuu tagant meetmetest, mis võetakse laevandussektori täiendava ümberkorraldamise raames vastavalt lõikele 11; |
| --- | --- |

f)

iga kolme kuu tagant meetmetest, mis võetakse laevandussektori täiendava ümberkorraldamise raames vastavalt lõikele 11;

| g) | Alstom’i ümberkorraldamises tehtud edusammude aastaaruannetest, mida täiendavad äriplaani ja likviidsusplaani kinnitamise aruanded. |
| --- | --- |

g)

Alstom’i ümberkorraldamises tehtud edusammude aastaaruannetest, mida täiendavad äriplaani ja likviidsusplaani kinnitamise aruanded.

Artikkel 3

Prantsusmaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 7. juuli 2004

Komisjoni nimel

Mario MONTI

komisjoni liige

---

(1)  EÜT C 269, 8.11.2003, lk 2 ja 15.

1

(2)  Komisjoni 15. oktoobri 2003. aasta otsus, teatatud Prantsusmaale 15. oktoobri 2003. aasta kirjaga.

2

(3)  Vt märkust 1 lehekülje alumises servas.

3

(4)  Komisjon andis müügiks loa 10. juuli 2003. aasta otsusega, millega kinnitatakse firmade ühinemine, mis on kooskõlas ühisturuga (juhtum N IV/M.3148, Siemens/Alstom – Gaasi- ja auruturbiinid) vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (ELT C 207, 3.9.2003, lk 25).

4

(5)  Komisjon andis müügiks loa 19. detsembri 2003. aasta otsusega, millega kinnitatakse firmade ühinemine, mis on kooskõlas ühisturuga (juhtum N IV/M.3296, Areva/Alstom – Ülekanne ja jaotus) vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4069/89 (ELT C 16, 22.1.2004, lk 34). Pärast seda tehingut tegi Areva ettepaneku osta ka Alstomi Ü&J varad Indias (mis ei kuulunud eelnevasse tehingusse) kogusummas 22,31 miljonit eurot.

5

(6)  Teatud osad käesolevast tekstist kustutati, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet; need osad on märgistatud sulgudesse pandud kolme punktiga. Selleks, et otsus jääks loetavaks, on teatud osad sellest asendatud mittekonfidentsiaalse versiooniga lehe allservas asuvas märkuses, tähistatud tärniga. Siinkohal loe “umbes 500”.

6

(7)  Loe “umbes 950”.

7

(8)  Nende võlgade kirjeldust vt põhjendustes 47, 48 ja 49.

8

(9)  Prantsusmaa poolt kasutatud ja 2003. aasta augusti ja septembri ja 2004. aasta mai kokkulepete protokollides tarvitatud terminoloogia.

9

(10)  Konfidentsiaalne teave viitega tendentsidele.

10

(11)  [...]

11

(12)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

12

(13)  Loe “teatud osad”.

13

(14)  Vastavalt Alstomi 2003. aasta aruandele hõlmab Hydro Poweri sektor järgmisi tooteid ja teenuseid: hüdroturbiinid ja turbiinpumbad kuni 800 MW; hüdrogeneraatorid kuni 800 MW; generaatorite mootorid, väljepooluste ja peitpoolustega generaatorid; komplektseadmed, kaasa arvatud kontrollsüsteemid, mis katavad kogu hüdroelektrijaama skaalat üksuse võimsusega 2–800 MW; hüdroelektrijaamade taastamine; vee pumbajaamad ja hüdromehaanilised seadmed vee transpordiks.

14

(15)  Prantsusmaa poolt antud ja Alstomi veebilehel asuvate andmete kohaselt sisaldab “tööstuslike boilerite” tegevus järgmisi tooteid (originaalkirjeldus on kättesaadav ainult inglise keeles: field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM up to 70 MWe output; package boilers for process steam up to 270 tot/hour; fossil fuelled plants up to 100 MWe output; biomass fuelled plants up to 100 MWe output; thermal waste treatment plants).

15

field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM

(16)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

16

(17)  EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14. Määrust muudeti viimati 2003. aasta liitumisaktiga.

17

(18)  Loe “märkused”.

18

(19)  Turgude liigendus on tehtud lähtuvalt käesoleva otsuse vajadustest, see ei pea ilmtingimata vastama turgude määratlemisega vastavates majandusvaldkondades.

19

(20)  Komisjoni turgude analüüs ei hõlma tööstuslike turbiinide sektorit ega juba loovutatud ülekannet ja jaotust (Ü&J).

20

(21)  Silmas tuleb pidada, et suuremahulised lepingud, väga sagedased just tööstussektoris, võivad neid andmeid olulisel määral muuta.

21

(22)  See turuosa vähenes märkimisväärselt 2004. aasta alguses pärast 800 miljoni euro suuruse lepingu sõlmimist SNCF ja Alstom-Siemensi konsortsiumi vahel.

22

(23)  Vt Prantsusmaale suunatud vajalikke meetmeid, E 50/2001, CDC IXIS.

23

(24)  EÜ Bülletään, 9-1984.

24

(25)  Vt Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu 15. septembri 1998 kohtuotsust kohtuasjas T-11/95, BP Chemicals Limited komisjoni vastu, Rec. 1998 lk II-3235 (EniChem).

25

(26)  Prantsusmaa valitsuse kirja täpne tsitaat, mis võimaldas komisjonil otsustada tagatise olemasolu üle.

26

(27)  Samas.

27

(28)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

28

(29)  Valem abi suuruse määramiseks on järgmine:

29

Formula

(30)  Veeremi pöördvankrid on üks sellise turu näide, kus on vaja piisavat füüsilise tootmise võimsust. Lisaks võib vabrikute kohalik olemasolu olla oluliseks teguriks raudteetehnika turul.

30

(31)  Näiteks on raudteetehnika sektoris kiirrongid ja metrood toodangu asendajad. Laevaehituses on näiteks nii kruiisilaevade ja metaanitankerite puhul.

31

(32)  Lugeda “vastab minimaalsele vähendamisele”.

32

(33)  Välja arvatud La Courneuve’i tootmiskoht Prantsusmaal. See koht oli seotud tööstusturbiinide (Turbines Industrielles) tegevusega, mis müüdi Siemensile.

33

(34)  Vt selle kohta suuniste punkti 34.

34

(35)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

35

(36)  Vt tabel 2.

36

(37)  On ilmne, et nii päästmisabi kui ka ümberkorraldusabi korral on ettenähtud periood 10 aastat.

37

(38)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 502/2004 (ELT L 81, 19.3.2004, lk 6).

38

---