# Euroopa Liidu C 180/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.180.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 180 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide26. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.180.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 180

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide26. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2013/C 180/01 | Nõukogu soovitus, 21. juuni 2013, Malta valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks | 1 |
| 2013/C 180/02 | Nõukogu soovitus, 21. juuni 2013, valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2013/C 180/01

Nõukogu soovitus, 21. juuni 2013, Malta valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

1

2013/C 180/02

Nõukogu soovitus, 21. juuni 2013, valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias

4

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 180/03 | Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris | 9 |
| 2013/C 180/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 180/03

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

9

2013/C 180/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  )

1

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 180/05 | Nõukogu otsus, 25. juuni 2013, kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta | 12 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 180/06 | Euro vahetuskurss | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 180/07 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 15 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 180/05

Nõukogu otsus, 25. juuni 2013, kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta

12

Euroopa Komisjon

2013/C 180/06

Euro vahetuskurss

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 180/07

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

15

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 180/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 180/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 17 |
| 2013/C 180/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 21 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 180/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  )

1

16

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 180/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

17

2013/C 180/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

21. juuni 2013,

Malta valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks

2013/C 180/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.

| (3) | Nõukogu otsustas 21. juunil 2013 kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 21. juunil 2013 kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (4) | Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (1) artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele nõuab nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses, et saavutataks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (1) artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele nõuab nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses, et saavutataks iga-aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 2 ja põhinedes komisjoni prognoosil peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimaseks aastaks soovitatud eelarvepuudujäägi eesmärk tagama, et võla ja SKP suhte ning aluslepingu kohase kontrollväärtuse 60 % SKPst vahelise erinevuse nõutud vähenemine toimub kahe aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 2 ja põhinedes komisjoni prognoosil peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise perioodi viimaseks aastaks soovitatud eelarvepuudujäägi eesmärk tagama, et võla ja SKP suhte ning aluslepingu kohase kontrollväärtuse 60 % SKPst vahelise erinevuse nõutud vähenemine toimub kahe aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.

| (6) | Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab eelarvepuudujääk 2013. ja 2014. aastal jätkuvalt kontrollväärtust, olles vastavalt 3,7 % ja 3,6 % SKPst. Kõnealused eelarveprognoosid põhinevad praegusel poliitikal ja võtavad seega arvesse 2013. aasta eelarvet, mille Euroopa Parlament kiitis heaks 2013. aasta aprillis ning mis sisaldab nõudlust suurendavaid meetmeid nii tulude kui ka kulude poolel ja ka juba kavandatud Air Malta omakapitali suurendamist (0,6 % SKPst), mille netopuudujääki suurendav mõju on 0,3 % SKPst. Nõudlust suurendavaid meetmeid kompenseerivad ainult osaliselt aktsiisimaksude suurendamine, maksuvõlgnevuste sissenõudmine ning kulude kokkuhoid ja suuremad sotsiaalkindlustusmaksed tulenevalt 2006. aasta pensionireformist. Lisaks väheneks pärast 2012. aastat järsult mõju, mida netopuudujääki vähendavad ühekordsed meetmed komisjoni kalkulatsioonide kohaselt eelarve konsolideerimisele avaldavad. Tulenevalt esmase puudujäägi eeldatavast jätkumisest 2013. ja 2014. aastal peaks komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori võlg veelgi suurenema, moodustades 2013. aastal 73,9 % SKPst ning 2014. aastal 74,9 % SKPst. 2015. ja 2016. aastal püsib valitsemissektori eelarve puudujääk prognooside kohaselt suuremana kui kontrollväärtus 3 % SKPst ning võla suhe SKPsse suureneb 2016. aastaks 75,6 %ni. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab eelarvepuudujääk 2013. ja 2014. aastal jätkuvalt kontrollväärtust, olles vastavalt 3,7 % ja 3,6 % SKPst. Kõnealused eelarveprognoosid põhinevad praegusel poliitikal ja võtavad seega arvesse 2013. aasta eelarvet, mille Euroopa Parlament kiitis heaks 2013. aasta aprillis ning mis sisaldab nõudlust suurendavaid meetmeid nii tulude kui ka kulude poolel ja ka juba kavandatud Air Malta omakapitali suurendamist (0,6 % SKPst), mille netopuudujääki suurendav mõju on 0,3 % SKPst. Nõudlust suurendavaid meetmeid kompenseerivad ainult osaliselt aktsiisimaksude suurendamine, maksuvõlgnevuste sissenõudmine ning kulude kokkuhoid ja suuremad sotsiaalkindlustusmaksed tulenevalt 2006. aasta pensionireformist. Lisaks väheneks pärast 2012. aastat järsult mõju, mida netopuudujääki vähendavad ühekordsed meetmed komisjoni kalkulatsioonide kohaselt eelarve konsolideerimisele avaldavad. Tulenevalt esmase puudujäägi eeldatavast jätkumisest 2013. ja 2014. aastal peaks komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt valitsemissektori võlg veelgi suurenema, moodustades 2013. aastal 73,9 % SKPst ning 2014. aastal 74,9 % SKPst. 2015. ja 2016. aastal püsib valitsemissektori eelarve puudujääk prognooside kohaselt suuremana kui kontrollväärtus 3 % SKPst ning võla suhe SKPsse suureneb 2016. aastaks 75,6 %ni.

| (7) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/97 peaks ülemäärane eelarvepuudujääk olema kõrvaldatud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Seetõttu on ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine hiljemalt 2014. aastaks põhjendatud. Eelkõige eeldaks usaldusväärne ja jätkusuutlik kohandamiskava, et Malta saavutaks valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgi 3,4 % SKPst 2013. aastaks ja 2,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni aastase parandamisega 0,7 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal. 2014. aasta eesmärgiga tagatakse, et võla ja SKP suhte ning aluslepingu kohase kontrollväärtuse 60 % SKPst vahelise erinevuse nõutud vähenemine toimub kahe aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist. Kõnealuste struktuursete eesmärkide saavutamiseks peaks Malta võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, mis lisanduksid juba lähtestsenaariumis sisalduvatele meetmetele ja mille maht oleks 2013. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst ning 2014. aastal umbes 3⁄4 % SKPst. Nende eesmärkide puhul võetakse arvesse vajadust korvata negatiivne järelmõju, mida eelarve konsolideerimine SKP kasvu mõjutades avaldab riigi rahandusele. Kohandamiskava aluseks olevas lähtestsenaariumis võetakse arvesse komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi ning pikendatakse seda kuni 2016. aastani, lähtudes tavapärastest eeldustest seoses SKP lõhe kõrvaldamise ning eelarve tundlikkusega majandustsükli suhtes; selles ei võeta siiski arvesse täiendavat kapitalisüsti äriühingusse Air Malta, mida on kavandatud 2013. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt teha 2015. aastal. Seega oletatakse, et kapitalisüsti ei toimu või selle mõju nullitakse vastupidise mõjuga meetmete abil. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/97 peaks ülemäärane eelarvepuudujääk olema kõrvaldatud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Seetõttu on ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine hiljemalt 2014. aastaks põhjendatud. Eelkõige eeldaks usaldusväärne ja jätkusuutlik kohandamiskava, et Malta saavutaks valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgi 3,4 % SKPst 2013. aastaks ja 2,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni aastase parandamisega 0,7 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal. 2014. aasta eesmärgiga tagatakse, et võla ja SKP suhte ning aluslepingu kohase kontrollväärtuse 60 % SKPst vahelise erinevuse nõutud vähenemine toimub kahe aasta jooksul pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist. Kõnealuste struktuursete eesmärkide saavutamiseks peaks Malta võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, mis lisanduksid juba lähtestsenaariumis sisalduvatele meetmetele ja mille maht oleks 2013. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst ning 2014. aastal umbes 3⁄4 % SKPst. Nende eesmärkide puhul võetakse arvesse vajadust korvata negatiivne järelmõju, mida eelarve konsolideerimine SKP kasvu mõjutades avaldab riigi rahandusele. Kohandamiskava aluseks olevas lähtestsenaariumis võetakse arvesse komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi ning pikendatakse seda kuni 2016. aastani, lähtudes tavapärastest eeldustest seoses SKP lõhe kõrvaldamise ning eelarve tundlikkusega majandustsükli suhtes; selles ei võeta siiski arvesse täiendavat kapitalisüsti äriühingusse Air Malta, mida on kavandatud 2013. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt teha 2015. aastal. Seega oletatakse, et kapitalisüsti ei toimu või selle mõju nullitakse vastupidise mõjuga meetmete abil.

| (8) | Malta eelarveraamistik on üsna paindlik ning selle mittesiduv olemus ja eelarve kavandamine lühiajalises perspektiivis ei toeta tugevat eelarvepositsiooni. Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL (liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta) (2) eelarveraamistike kohta ei ole veel siseriiklikku õigusesse üle võetud. Lisaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 473/2013 (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) (3) artiklile 5 peaks Malta looma sõltumatud organid, kes tegelevad eelarve-eeskirjade täitmise seirega. Kuigi stabiilsusprogrammis on osutatud valitsuse kavatsusele luua eelarvenõukogu, ei ole esitatud konkreetseid kavasid. |
| --- | --- |

(8)

Malta eelarveraamistik on üsna paindlik ning selle mittesiduv olemus ja eelarve kavandamine lühiajalises perspektiivis ei toeta tugevat eelarvepositsiooni. Nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL (liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta) (2) eelarveraamistike kohta ei ole veel siseriiklikku õigusesse üle võetud. Lisaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 473/2013 (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) (3) artiklile 5 peaks Malta looma sõltumatud organid, kes tegelevad eelarve-eeskirjade täitmise seirega. Kuigi stabiilsusprogrammis on osutatud valitsuse kavatsusele luua eelarvenõukogu, ei ole esitatud konkreetseid kavasid.

| (9) | Määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõike 1 kohaselt peaks Malta esitama komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi samal ajal, kui ta esitab määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase aruande. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 473/2013 artikli 9 lõike 1 kohaselt peaks Malta esitama komisjonile ja nõukogule majanduspartnerluse programmi samal ajal, kui ta esitab määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase aruande.

| (10) | Üldiselt on nõukogu seisukohal, et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali, |
| --- | --- |

(10)

Üldiselt on nõukogu seisukohal, et eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Malta peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014. aastaks. |
| --- | --- |

1.

Malta peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2014. aastaks.

| 2. | Eelkõige peaks Malta tegema järgmist:






  a) | saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgi 3,4 % SKPst 2013. aastaks ja 2,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni aastase parandamisega 0,7 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal. See kohandamiskava võimaldaks vähendada valitsemissektori eelarve puudujäägi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst 2014. aastaks, samal ajal tagades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse läheneb kontrollväärtusele 60 % rahuldava kiirusega; |
| --- | --- | --- |

2.

Eelkõige peaks Malta tegema järgmist:

a)

saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgi 3,4 % SKPst 2013. aastaks ja 2,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni aastase parandamisega 0,7 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal. See kohandamiskava võimaldaks vähendada valitsemissektori eelarve puudujäägi allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst 2014. aastaks, samal ajal tagades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse läheneb kontrollväärtusele 60 % rahuldava kiirusega;

| b) | täpsustama ja rangelt rakendama meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks, ning kasutama kogu juhusliku kasumi eelarvepuudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

b)

täpsustama ja rangelt rakendama meetmeid, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks, ning kasutama kogu juhusliku kasumi eelarvepuudujäägi vähendamiseks.

| 3. | Nõukogu kehtestab Maltale tähtpäeva 1. oktoober 2013 tõhusate meetmete võtmiseks ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.
  Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist soovitatakse Maltal jätkata asjakohases tempos tegutsemist struktuurselt tasakaalus eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, sealhulgas täites selleks kulueesmärgi. Eelarve täitmisega seotud riskide piiramiseks soovitab nõukogu Maltal tugevdada oma eelarveraamistiku tulemuslikkust ning parandada eelarve täitmise seiret kogu aasta vältel. Eelkõige soovitatakse Maltal kehtestada siduvam ja eeskirjadel põhinev mitmeaastane eelarveraamistik. Lisaks tuleks tugevdada eelarvepoliitika seirega tegelevate sõltumatute organite rolli vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artiklile 5.
  Eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks soovitatakse Malta ametiasutustel toetada eelarve konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Maltale Euroopa poolaasta raames esitatud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse ennetava osaga seotud soovitustega (4).
  Käesolev soovitus on adresseeritud Maltale. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu kehtestab Maltale tähtpäeva 1. oktoober 2013 tõhusate meetmete võtmiseks ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.

Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist soovitatakse Maltal jätkata asjakohases tempos tegutsemist struktuurselt tasakaalus eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, sealhulgas täites selleks kulueesmärgi. Eelarve täitmisega seotud riskide piiramiseks soovitab nõukogu Maltal tugevdada oma eelarveraamistiku tulemuslikkust ning parandada eelarve täitmise seiret kogu aasta vältel. Eelkõige soovitatakse Maltal kehtestada siduvam ja eeskirjadel põhinev mitmeaastane eelarveraamistik. Lisaks tuleks tugevdada eelarvepoliitika seirega tegelevate sõltumatute organite rolli vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artiklile 5.

Eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks soovitatakse Malta ametiasutustel toetada eelarve konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Maltale Euroopa poolaasta raames esitatud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse ennetava osaga seotud soovitustega (4).

Käesolev soovitus on adresseeritud Maltale.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

2

(3)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

3

(4)  Kõik Malta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/4

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

21. juuni 2013,

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Hispaanias

2013/C 180/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

| (3) | Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (1) artiklile 3 soovituse („nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitus”) kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2012. aastaks (2). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (1) artiklile 3 soovituse („nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovitus”) kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2012. aastaks (2).

| (4) | Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et Hispaania on võtnud tõhusaid meetmeid ja et pärast nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovituse vastuvõtmist on esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Eelkõige mõjutas eelarvet negatiivselt üleilmsest majandus- ja finantskriisist tingitud majanduskasvu väljavaadete järsk halvenemine. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel võtta vastu muudetud soovituse („nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus”) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja jätkusuutlikult hiljemalt 2013. aastaks, võttes meetmeid keskpikas raamistikus. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et Hispaania on võtnud tõhusaid meetmeid ja et pärast nõukogu 27. aprilli 2009. aasta soovituse vastuvõtmist on esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Eelkõige mõjutas eelarvet negatiivselt üleilmsest majandus- ja finantskriisist tingitud majanduskasvu väljavaadete järsk halvenemine. Sellest tulenevalt otsustas nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel võtta vastu muudetud soovituse („nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus”) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja jätkusuutlikult hiljemalt 2013. aastaks, võttes meetmeid keskpikas raamistikus.

| (5) | 15. juunil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et Hispaania on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid oma valitsemissektori puudujäägi viimiseks allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et seetõttu ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(5)

15. juunil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et Hispaania on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid oma valitsemissektori puudujäägi viimiseks allapoole aluslepingu kohast kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et seetõttu ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta.

| (6) | Nõukogu otsustas 10. juulil 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on võetud tõhusaid meetmeid, kuid pärast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse vastuvõtmiston esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele suur negatiivne mõju. Eelkõige on eelarvele suur negatiivne mõju majanduskasvu väljavaadete halvenemisel ja väiksemat maksutulu andvate kasvutegurite osakaalu suurenemisel. Seetõttu võttis nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastu muudetud soovituse („nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitus”) selle kohta, et Hispaania kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst 2014. aastaks, soovitati Hispaanial lähtudes komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosist parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2012. aastal 2,7 % SKPst, 2013. aastal 2,5 % SKPst ja 2014. aastal 1,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks kehtestati 2012. aastaks 6,3 % SKPst, 2013. aastaks 4,5 % SKPst ja 2014. aastaks 2,8 % SKPst. Veel soovitati Hispaanial rakendada 2012. aasta eelarve ja autonoomsete piirkondade tasakaalustamiskavade raames vastu võetud meetmeid ning võtta 2012. aasta juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastane eelarvekava aastateks 2013-2014, sealhulgas keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on üksikasjalikult esitatud struktuurimeetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu otsustas 10. juulil 2012 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on võetud tõhusaid meetmeid, kuid pärast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse vastuvõtmiston esinenud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele suur negatiivne mõju. Eelkõige on eelarvele suur negatiivne mõju majanduskasvu väljavaadete halvenemisel ja väiksemat maksutulu andvate kasvutegurite osakaalu suurenemisel. Seetõttu võttis nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastu muudetud soovituse („nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitus”) selle kohta, et Hispaania kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst 2014. aastaks, soovitati Hispaanial lähtudes komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosist parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2012. aastal 2,7 % SKPst, 2013. aastal 2,5 % SKPst ja 2014. aastal 1,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks kehtestati 2012. aastaks 6,3 % SKPst, 2013. aastaks 4,5 % SKPst ja 2014. aastaks 2,8 % SKPst. Veel soovitati Hispaanial rakendada 2012. aasta eelarve ja autonoomsete piirkondade tasakaalustamiskavade raames vastu võetud meetmeid ning võtta 2012. aasta juuli lõpuks vastu väljakuulutatud mitmeaastane eelarvekava aastateks 2013-2014, sealhulgas keskpika perioodi eelarvestrateegia, milles on üksikasjalikult esitatud struktuurimeetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks.

| (7) | 14. novembril 2012 jõudis komisjon 2012. aasta sügisprognoosile toetudes järeldusele, et Hispaania on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega ning et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja täiendavaid meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(7)

14. novembril 2012 jõudis komisjon 2012. aasta sügisprognoosile toetudes järeldusele, et Hispaania on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega ning et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja täiendavaid meetmeid võtta.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse algse soovituse vastuvõtmist, teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu algne soovitus. Nimetatud määruse artikli 3 lõike 5 alusel hinnatakse eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute majandust kahjustavate sündmuste esinemist nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast kõnealuse algse soovituse vastuvõtmist, teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu algne soovitus. Nimetatud määruse artikli 3 lõike 5 alusel hinnatakse eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute majandust kahjustavate sündmuste esinemist nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.

| (9) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele nõuab nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 473/2013 (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) (3) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 17 lõikele 2 peaks Hispaania esitama majanduspartnerluse programmi. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele nõuab nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 473/2013 (milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid) (3) artikli 9 lõikele 1 ja artikli 17 lõikele 2 peaks Hispaania esitama majanduspartnerluse programmi.

| (10) | Pärast lühiajalist majanduse elavnemist 2011. aastal hakkas majandus jälle langema ning alates 2011. aasta kolmandast kvartalist on SKP kvartaalne reaalkasv negatiivne. Aasta lõikes vähenes SKP 2012. aastal 1,4 %. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile jätkub majanduslangus 2013. aastal, kuna positiivne netoeksport ei suuda veel korvata sisenõudluse jätkuvat vähenemist. Reaalse SKP ja tootmise suhte stabiliseerumist on oodata alles 2013. aasta lõpus. SKP reaalkasv peaks seega 2013. aastal vähenema 1,5 % SKPst ning 2014. aastal 0,9 % suurenema (eeldusel, et poliitikat ei muudeta). Nõukogu viimase soovituse ajal prognoositi, et reaalne SKP väheneb 2012. aastal 1,9 % ja 2013. aastal 0,3 % ning kasvab 2014. aastal 1,1 %. 2012. aasta majanduskasvu prognoositust parem näitaja oli peamiselt tingitud mõnevõrra suuremast sisenõudlusest, mis võis tuleneda ka tagasimaksmise kava kaudu tehtud kapitalisüstidest piirkondade ja kohalike omavalitsuste enne 1. jaanuari 2012 kogunenud ärivõlgade tasumiseks (27,4 miljardit eurot ehk 2,6 % SKPst). Mis puutub 2013. ja 2014. aastasse, siis ennustatakse komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis, et 2013. aastal reaalne SKP väheneb järsemalt ning 2014. aastal majandus elavneb aeglasemalt. See tähendab, et mõlemal aastal sisenõudlus langeb järsemalt ja tööhõive vähenemine venib pikemaks. Makromajandusliku väljavaate halvenemine on osaliselt seotud 2013–2014. aasta eelarvekavas ja 2013. aasta eelarves sisalduvate konsolideerimismeetmetega. |
| --- | --- |

(10)

Pärast lühiajalist majanduse elavnemist 2011. aastal hakkas majandus jälle langema ning alates 2011. aasta kolmandast kvartalist on SKP kvartaalne reaalkasv negatiivne. Aasta lõikes vähenes SKP 2012. aastal 1,4 %. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile jätkub majanduslangus 2013. aastal, kuna positiivne netoeksport ei suuda veel korvata sisenõudluse jätkuvat vähenemist. Reaalse SKP ja tootmise suhte stabiliseerumist on oodata alles 2013. aasta lõpus. SKP reaalkasv peaks seega 2013. aastal vähenema 1,5 % SKPst ning 2014. aastal 0,9 % suurenema (eeldusel, et poliitikat ei muudeta). Nõukogu viimase soovituse ajal prognoositi, et reaalne SKP väheneb 2012. aastal 1,9 % ja 2013. aastal 0,3 % ning kasvab 2014. aastal 1,1 %. 2012. aasta majanduskasvu prognoositust parem näitaja oli peamiselt tingitud mõnevõrra suuremast sisenõudlusest, mis võis tuleneda ka tagasimaksmise kava kaudu tehtud kapitalisüstidest piirkondade ja kohalike omavalitsuste enne 1. jaanuari 2012 kogunenud ärivõlgade tasumiseks (27,4 miljardit eurot ehk 2,6 % SKPst). Mis puutub 2013. ja 2014. aastasse, siis ennustatakse komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis, et 2013. aastal reaalne SKP väheneb järsemalt ning 2014. aastal majandus elavneb aeglasemalt. See tähendab, et mõlemal aastal sisenõudlus langeb järsemalt ja tööhõive vähenemine venib pikemaks. Makromajandusliku väljavaate halvenemine on osaliselt seotud 2013–2014. aasta eelarvekavas ja 2013. aasta eelarves sisalduvate konsolideerimismeetmetega.

| (11) | Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt küündis 2012. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk 10,6 %-ni SKPst; 6,3 % SKPst oli 2011. aasta eesmärk ja tulemuseks kujunes 9,4 % SKPst. Arvates välja kapitalisiirded pankadele (mida peetakse ühekordseteks tehinguteks), oli puudujääk 2012. ja 2011. aastal vastavalt 7,0 % SKPst ja 9,0 % SKPst. Võttes arvesse kahanevat majandust ja vähem maksutulu andvaid kasvutegureid, vastab valitsemissektori eelarve positsiooni halvenemine eelarve esmase positsiooni paranemisele 2,4 protsendipunkti (ilma kapitalisiireteta pankadele). Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoos osutab struktuurse puudujäägi paranemisele 2012. aastal 1,8 protsendipunkti võrra, võrreldes soovitatava paranemisega 2,7 protsendipunkti. Võttes arvesse, et pärast viimast nõukogu soovitust on potentsiaalset kasvu korrigeeritud veidi allapoole, jääb eelarve tugevdamise prognoos muutumatuks. Siiski mõjutas struktuurse eelarvepositsiooni prognoositavat muutust tõsiselt tulude ootamatu alalaekumine, mis küündis ligikaudu 1,0 protsendipunktini. Kokkuvõttes peaks kohandatud eelarvepositsioon selliseid mõjusid arvesse võttes paranema 2,9 protsendipunkti, mis ületab nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovituses soovitatud parandamist. Lisaks rekapitaliseerimismeetmetele on 2012. aastal kõrvalekaldumine eelarve-eesmärkidest seotud oodatust väiksemate tulude (võttes arvesse kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete mõju ja baasefekti) ning suurema vahetarbimise ja suuremate sotsiaalsiiretega. Vähem maksutulu andvate kasvutegurite ja tööturu olukorra järsema halvenemise tõttu vähenesid tulud oluliselt, seda eelkõige otseste ja kaudsete maksude puhul, samuti suurenesid sotsiaalkulud. Hispaania võttis 2012. aastal vastu ulatuslikke konsolideerimismeetmeid, mis ulatusid ligikaudu 4 %-ni SKPst, sealhulgas ligikaudu 1 1/2 % SKPst tulude poolel ja 2 1/2 % SKPst kulude poolel. Need meetmed korvasid osaliselt ka suurematest intressimaksetest ja suurematest sotsiaalsiiretest tingitud struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt küündis 2012. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk 10,6 %-ni SKPst; 6,3 % SKPst oli 2011. aasta eesmärk ja tulemuseks kujunes 9,4 % SKPst. Arvates välja kapitalisiirded pankadele (mida peetakse ühekordseteks tehinguteks), oli puudujääk 2012. ja 2011. aastal vastavalt 7,0 % SKPst ja 9,0 % SKPst. Võttes arvesse kahanevat majandust ja vähem maksutulu andvaid kasvutegureid, vastab valitsemissektori eelarve positsiooni halvenemine eelarve esmase positsiooni paranemisele 2,4 protsendipunkti (ilma kapitalisiireteta pankadele). Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoos osutab struktuurse puudujäägi paranemisele 2012. aastal 1,8 protsendipunkti võrra, võrreldes soovitatava paranemisega 2,7 protsendipunkti. Võttes arvesse, et pärast viimast nõukogu soovitust on potentsiaalset kasvu korrigeeritud veidi allapoole, jääb eelarve tugevdamise prognoos muutumatuks. Siiski mõjutas struktuurse eelarvepositsiooni prognoositavat muutust tõsiselt tulude ootamatu alalaekumine, mis küündis ligikaudu 1,0 protsendipunktini. Kokkuvõttes peaks kohandatud eelarvepositsioon selliseid mõjusid arvesse võttes paranema 2,9 protsendipunkti, mis ületab nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovituses soovitatud parandamist. Lisaks rekapitaliseerimismeetmetele on 2012. aastal kõrvalekaldumine eelarve-eesmärkidest seotud oodatust väiksemate tulude (võttes arvesse kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete mõju ja baasefekti) ning suurema vahetarbimise ja suuremate sotsiaalsiiretega. Vähem maksutulu andvate kasvutegurite ja tööturu olukorra järsema halvenemise tõttu vähenesid tulud oluliselt, seda eelkõige otseste ja kaudsete maksude puhul, samuti suurenesid sotsiaalkulud. Hispaania võttis 2012. aastal vastu ulatuslikke konsolideerimismeetmeid, mis ulatusid ligikaudu 4 %-ni SKPst, sealhulgas ligikaudu 1 1/2 % SKPst tulude poolel ja 2 1/2 % SKPst kulude poolel. Need meetmed korvasid osaliselt ka suurematest intressimaksetest ja suurematest sotsiaalsiiretest tingitud struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist.

| (12) | Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile peaks 2013. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema 6,5 %-ni SKPst, võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärgiga 4,5 % SKPst. Esmane eelarvepositsioon peaks paranema 4,5 protsendipunkti (0,9 protsendipunkti ilma kapitalisiireteta pankadele). Järgides nõukogu viimast soovitust, esitas Hispaania valitsus 2012. aasta augustis mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013–2014, milles kirjeldatakse keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia mõnd aspekti. Kokku peaks kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete mõju eelarvele olema 2013. aastal ligikaudu 1 % SKPst kulude poolel ja ligikaudu 1 1/2 % SKPst tulude poolel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgist prognoositud kõrvalekaldumist ligikaudu 2 % ulatuses SKPst selgitab osaliselt halvem lähtepositsioon. Peamiseks kõrvalekaldumise põhjuseks on ebasoodsad kasvutegurid, eratarbimise järsem kahanemine ja tööturu halvem olukord, kui eeldati nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovituses. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb struktuurne puudujääk 2013. aastal veel 1,1 protsendipunkti, võrreldes soovitatud 2,5 protsendipunktiga. Võttes arvesse hinnangulise potentsiaalse majanduskasvu muutust ja oodatust suuremat tulude vähenemist, paraneb eelarvepositsiooni konsolideerimine hinnanguliselt 1,4 protsendipunkti, mistõttu suureneb eelarvepositsiooni kohandatud konsolideerimine 2,5 %-ni SKPst, mis on kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Hispaania valitsus teatas 2013. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk on 2013. aastal 6,3 % SKPst, mida toetavad täiendavad konsolideerimismeetmed mahus ligikaudu 3 miljardit eurot (0,3 % SKPst), mis tuleb veel vastu võtta ja rakendada selle aasta jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile peaks 2013. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema 6,5 %-ni SKPst, võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eesmärgiga 4,5 % SKPst. Esmane eelarvepositsioon peaks paranema 4,5 protsendipunkti (0,9 protsendipunkti ilma kapitalisiireteta pankadele). Järgides nõukogu viimast soovitust, esitas Hispaania valitsus 2012. aasta augustis mitmeaastase eelarvekava aastateks 2013–2014, milles kirjeldatakse keskpika perioodi konsolideerimisstrateegia mõnd aspekti. Kokku peaks kaalutlusõiguse alusel võetavate meetmete mõju eelarvele olema 2013. aastal ligikaudu 1 % SKPst kulude poolel ja ligikaudu 1 1/2 % SKPst tulude poolel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgist prognoositud kõrvalekaldumist ligikaudu 2 % ulatuses SKPst selgitab osaliselt halvem lähtepositsioon. Peamiseks kõrvalekaldumise põhjuseks on ebasoodsad kasvutegurid, eratarbimise järsem kahanemine ja tööturu halvem olukord, kui eeldati nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovituses. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb struktuurne puudujääk 2013. aastal veel 1,1 protsendipunkti, võrreldes soovitatud 2,5 protsendipunktiga. Võttes arvesse hinnangulise potentsiaalse majanduskasvu muutust ja oodatust suuremat tulude vähenemist, paraneb eelarvepositsiooni konsolideerimine hinnanguliselt 1,4 protsendipunkti, mistõttu suureneb eelarvepositsiooni kohandatud konsolideerimine 2,5 %-ni SKPst, mis on kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Hispaania valitsus teatas 2013. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk on 2013. aastal 6,3 % SKPst, mida toetavad täiendavad konsolideerimismeetmed mahus ligikaudu 3 miljardit eurot (0,3 % SKPst), mis tuleb veel vastu võtta ja rakendada selle aasta jooksul.

| (13) | Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt prognoositakse 2014. aastaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 7,0 %-ni SKPst võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgiga, mis oli 2,8 % SKPst. Esmane eelarvepuudujääk suureneks 0,4 % SKPst. Prognoositud kõrvalekaldumine kajastab lisaks baasefektile peamiselt varasematel aastatel võetud ajutiste meetmete aegumist ning asjaolu, et 2014. aastaks kavandatud konsolideerimismeetmeid ei olnud 2012. aasta augusti mitmeaastases eelarvekavas selleks piisavalt täpsustatud, et neid oleks saanud lisada komisjoni talituste prognoosi. Peale selle annaksid majanduse kasvu tegurid jätkuvalt vähe maksutulu, nii et sotsiaalmaksud ja kaudsed maksud ei kasva samal määral nominaalse SKPga. Suurema võlakoorma tõttu kasvavad jätkuvalt ka intressimaksed. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile peaks struktuurne puudujääk suurenema 1,1 protsendipunkti võrra, võrreldes soovitatava vähenemisega 1,9 % SKPst. Võttes arvesse hinnangulise potentsiaalse majanduskasvu korrigeerimist ja oodatust järsemat tulude vähenemist, suureneb lõhe veel 0,2 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt prognoositakse 2014. aastaks valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 7,0 %-ni SKPst võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eesmärgiga, mis oli 2,8 % SKPst. Esmane eelarvepuudujääk suureneks 0,4 % SKPst. Prognoositud kõrvalekaldumine kajastab lisaks baasefektile peamiselt varasematel aastatel võetud ajutiste meetmete aegumist ning asjaolu, et 2014. aastaks kavandatud konsolideerimismeetmeid ei olnud 2012. aasta augusti mitmeaastases eelarvekavas selleks piisavalt täpsustatud, et neid oleks saanud lisada komisjoni talituste prognoosi. Peale selle annaksid majanduse kasvu tegurid jätkuvalt vähe maksutulu, nii et sotsiaalmaksud ja kaudsed maksud ei kasva samal määral nominaalse SKPga. Suurema võlakoorma tõttu kasvavad jätkuvalt ka intressimaksed. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile peaks struktuurne puudujääk suurenema 1,1 protsendipunkti võrra, võrreldes soovitatava vähenemisega 1,9 % SKPst. Võttes arvesse hinnangulise potentsiaalse majanduskasvu korrigeerimist ja oodatust järsemat tulude vähenemist, suureneb lõhe veel 0,2 protsendipunkti.

| (14) | Fiskaaljuhtimises on tehtud suuri edusamme eelarve täitmise aruannete esitamisel keskvalitsusest madalamatel tasemetel. Siiski ei ole eelarve tasakaalu seaduse sätted varajase hoiatamise ja korrigeeriva mehhanismi kohta, mille eesmärk on vähendada kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, olnud täielikult tõhusad ja nende rakendamise läbipaistust saaks parandada. Vaatamata edusammudele eelarvealase aruandluse valdkonnas piirkondlikul tasandil, oleks fiskaalläbipaistvuse suurendamiseks vaja aruanded, samuti eelarvekavad, esitada üldvalitsuse tasandil konsolideeritult kooskõlas Euroopa arvepidamise süsteemiga põhjalikumalt, ühtsemalt ja õigeaegsemalt. Institutsionaalselt ja rahaliselt täiesti sõltumatu eelarvenõukogu loomine on veel pooleli. |
| --- | --- |

(14)

Fiskaaljuhtimises on tehtud suuri edusamme eelarve täitmise aruannete esitamisel keskvalitsusest madalamatel tasemetel. Siiski ei ole eelarve tasakaalu seaduse sätted varajase hoiatamise ja korrigeeriva mehhanismi kohta, mille eesmärk on vähendada kõrvalekaldumisi eelarve-eesmärkidest, olnud täielikult tõhusad ja nende rakendamise läbipaistust saaks parandada. Vaatamata edusammudele eelarvealase aruandluse valdkonnas piirkondlikul tasandil, oleks fiskaalläbipaistvuse suurendamiseks vaja aruanded, samuti eelarvekavad, esitada üldvalitsuse tasandil konsolideeritult kooskõlas Euroopa arvepidamise süsteemiga põhjalikumalt, ühtsemalt ja õigeaegsemalt. Institutsionaalselt ja rahaliselt täiesti sõltumatu eelarvenõukogu loomine on veel pooleli.

| (15) | Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2012. aastal ligikaudu 84 %-ni SKPst, võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosis esitatud 80,9 %-ga SKPst. Võla suhe suurenes oodatust suurema eelarvepuudujäägi, SKP väiksema nominaalkasvu, pankade rekapitaliseerimise tehingute kulude ja avaliku halduse võlgnevuste tasumise tõttu. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile suureneb võla suhe SKPsse veelgi ja ületab eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2014. aastal 95 %, ületades seega igal aastal aluslepingu kohast kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(15)

Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2012. aastal ligikaudu 84 %-ni SKPst, võrreldes komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosis esitatud 80,9 %-ga SKPst. Võla suhe suurenes oodatust suurema eelarvepuudujäägi, SKP väiksema nominaalkasvu, pankade rekapitaliseerimise tehingute kulude ja avaliku halduse võlgnevuste tasumise tõttu. Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile suureneb võla suhe SKPsse veelgi ja ületab eeldusel, et poliitikat ei muudeta, 2014. aastal 95 %, ületades seega igal aastal aluslepingu kohast kontrollväärtust.

| (16) | 10. aprillil 2013 jõudis komisjon, oma 2013. aasta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames tehtud Hispaania põhjalikust analüüsist (4) lähtudes järeldusele, et Hispaanias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Buumiaastatel kuhjunud tasakaalustamatuse kõrvaldamisel ning eriti erasektori ja välisvõla väga kõrge taseme katmisel on olnud väga negatiivne mõju majanduskasvule, finantsstabiilsusele ja riigi rahandusele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks keskpika perioodi jooksul tuleb samaaegselt tagada makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamine, jätkates struktuurireformide läbiviimist, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning vähendada struktuurset jäikust, mis takistab kohandamist. |
| --- | --- |

(16)

10. aprillil 2013 jõudis komisjon, oma 2013. aasta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames tehtud Hispaania põhjalikust analüüsist (4) lähtudes järeldusele, et Hispaanias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Buumiaastatel kuhjunud tasakaalustamatuse kõrvaldamisel ning eriti erasektori ja välisvõla väga kõrge taseme katmisel on olnud väga negatiivne mõju majanduskasvule, finantsstabiilsusele ja riigi rahandusele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks keskpika perioodi jooksul tuleb samaaegselt tagada makromajandusliku tasakaalustamatuse vähendamine, jätkates struktuurireformide läbiviimist, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning vähendada struktuurset jäikust, mis takistab kohandamist.

| (17) | Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile ei täida Hispaania nominaalseid eelarve-eesmärke, mis on kehtestatud nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Hispaania on 2012. ja 2013. aastal struktuurset eelarvepositsiooni siiski parandanud, mis arvestades pärast nõukogu soovituse esitamist toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid muutusi, on kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Nendel ootamatutel majandust kahjustavatel muutustel on olnud riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Eelkõige tulude oluline vähenemine, mis on seotud majanduse liikumisega vähem maksutulu andva kasvustruktuuri suunas ja sellega seonduv negatiivne mõju tulu elastsusele, on eelarvepositsiooni veelgi oluliselt halvendanud. Lisaks mõjutas majanduslangus väga negatiivselt ka tööhõivet ja töötuse määr on märkimisväärselt tõusnud. Võttes arvesse kõiki neid tegureid ja vajadust korrigeerida riigi rahandusele väga negatiivselt mõjuv ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega tundub olevat põhjendatud pikendada Hispaanias ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega kahe aasta võrra kuni 2016. aastani, selle asemel et seda pikendada ühe aasta võrra nagu näeb ette stabiilsuse ja kasvu pakt. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile ei täida Hispaania nominaalseid eelarve-eesmärke, mis on kehtestatud nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Hispaania on 2012. ja 2013. aastal struktuurset eelarvepositsiooni siiski parandanud, mis arvestades pärast nõukogu soovituse esitamist toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid muutusi, on kooskõlas nõukogu 10. juuli 2012. aasta soovitusega. Nendel ootamatutel majandust kahjustavatel muutustel on olnud riigi rahandusele oluline negatiivne mõju. Eelkõige tulude oluline vähenemine, mis on seotud majanduse liikumisega vähem maksutulu andva kasvustruktuuri suunas ja sellega seonduv negatiivne mõju tulu elastsusele, on eelarvepositsiooni veelgi oluliselt halvendanud. Lisaks mõjutas majanduslangus väga negatiivselt ka tööhõivet ja töötuse määr on märkimisväärselt tõusnud. Võttes arvesse kõiki neid tegureid ja vajadust korrigeerida riigi rahandusele väga negatiivselt mõjuv ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadega tundub olevat põhjendatud pikendada Hispaanias ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega kahe aasta võrra kuni 2016. aastani, selle asemel et seda pikendada ühe aasta võrra nagu näeb ette stabiilsuse ja kasvu pakt.

| (18) | Et määratud tähtajaks tagada tõhus ja kestev korrigeerimine, tuleks majanduse ja eelarve suurt ebakindlust arvesse võttes seada kohandamisperioodi viimaseks aastaks eelarve-eesmärk tasemele, mis jääb selgelt allapoole kontrollväärtust. |
| --- | --- |

(18)

Et määratud tähtajaks tagada tõhus ja kestev korrigeerimine, tuleks majanduse ja eelarve suurt ebakindlust arvesse võttes seada kohandamisperioodi viimaseks aastaks eelarve-eesmärk tasemele, mis jääb selgelt allapoole kontrollväärtust.

| (19) | Valitsemissektori eelarve puudujäägi vahe-eesmärgid, mis aitavad kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks, on 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015. aastal 4,2 % SKPst ja 2016. aastal 2,8 % SKPst. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb ajavahemikul 2013–2016 igal aastal esmast eelarvepositsiooni (ilma ühekordsete meetmeteta) parandada keskmiselt 1,3 % SKPst ning komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi alusel, mis ulatub 2016. aastani, tuleb struktuurset eelarvepositsiooni parandada 2013. aastal 1,1 % SKPst, 2014. aastal 0,8 % SKPst, 2015. aastal 0,8 % SKPst ja 2016. aastal 1,2 % SKPst. Selline järkjärgulisem kohandamise kava võtab arvesse praegust keerulist majanduskeskkonda ja Hispaania majanduse suuri struktuurseid muutusi ning kohandamist tuleb toetada ulatuslike struktuurireformidega. Selline kava peaks toetama välise ja sisemise makromajandusliku tasakaalustamatuse kõrvaldamist ja leevendama eelarve konsolideerimise lühiajalist negatiivset mõju majanduskasvule ning samas peatama valitsemissektori võla suurenemise ja hakkama seda vähendama. |
| --- | --- |

(19)

Valitsemissektori eelarve puudujäägi vahe-eesmärgid, mis aitavad kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks, on 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015. aastal 4,2 % SKPst ja 2016. aastal 2,8 % SKPst. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb ajavahemikul 2013–2016 igal aastal esmast eelarvepositsiooni (ilma ühekordsete meetmeteta) parandada keskmiselt 1,3 % SKPst ning komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi alusel, mis ulatub 2016. aastani, tuleb struktuurset eelarvepositsiooni parandada 2013. aastal 1,1 % SKPst, 2014. aastal 0,8 % SKPst, 2015. aastal 0,8 % SKPst ja 2016. aastal 1,2 % SKPst. Selline järkjärgulisem kohandamise kava võtab arvesse praegust keerulist majanduskeskkonda ja Hispaania majanduse suuri struktuurseid muutusi ning kohandamist tuleb toetada ulatuslike struktuurireformidega. Selline kava peaks toetama välise ja sisemise makromajandusliku tasakaalustamatuse kõrvaldamist ja leevendama eelarve konsolideerimise lühiajalist negatiivset mõju majanduskasvule ning samas peatama valitsemissektori võla suurenemise ja hakkama seda vähendama.

| (20) | Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani ja põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ei ole praegusel etapil vaja täiendavaid meetmeid võtta, et saavutada soovitatud struktuurne eelarvepositsioon 2013. aastaks (ja uus puudujäägieesmärk 6,5 % SKPst), kuid eelarvekavu tuleb valitsemissektori kõigil tasanditel kohaldada rangelt. Selleks et jätkusuutlikult tuua eelarvepuudujääk allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, on aastatel 2014–2016 vaja märkimisväärseid struktuurseid eelarvemeetmeid lisaks neile, mida juba hõlmab komisjoni 2013. aasta kevadprognoos. Kõnealuste meetmetega, mis ulatuvad ligikaudu 2 %-ni SKPst 2014. aastal, 1 %-ni SKPst 2015. aastal ja 1 1/2 % SKPst 2016. aastal, tuleks arvesse võtta vajadust korvata negatiivset järelmõju, negatiivset SKP potentsiaalset kasvu ning kasvavaid intressi- ja sotsiaalmakseid. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani ja põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ei ole praegusel etapil vaja täiendavaid meetmeid võtta, et saavutada soovitatud struktuurne eelarvepositsioon 2013. aastaks (ja uus puudujäägieesmärk 6,5 % SKPst), kuid eelarvekavu tuleb valitsemissektori kõigil tasanditel kohaldada rangelt. Selleks et jätkusuutlikult tuua eelarvepuudujääk allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, on aastatel 2014–2016 vaja märkimisväärseid struktuurseid eelarvemeetmeid lisaks neile, mida juba hõlmab komisjoni 2013. aasta kevadprognoos. Kõnealuste meetmetega, mis ulatuvad ligikaudu 2 %-ni SKPst 2014. aastal, 1 %-ni SKPst 2015. aastal ja 1 1/2 % SKPst 2016. aastal, tuleks arvesse võtta vajadust korvata negatiivset järelmõju, negatiivset SKP potentsiaalset kasvu ning kasvavaid intressi- ja sotsiaalmakseid.

| (21) | 2013. aasta stabiilsusprogrammis ette nähtud kohandamiskava on üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2016. aastaks, seades valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2013. aastal 6,3 % SKPst, 2014. aastal 5,5 % SKPst, 2015. aastal 4,1 % ja 2016. aastal 2,7 %. 2013. aasta eesmärk põhineb programmis kavandatud täiendavatel konsolideerimismeetmetel mahus ligikaudu 3 miljardit eurot, mis tuleb alles täpsemalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(21)

2013. aasta stabiilsusprogrammis ette nähtud kohandamiskava on üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2016. aastaks, seades valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiks 2013. aastal 6,3 % SKPst, 2014. aastal 5,5 % SKPst, 2015. aastal 4,1 % ja 2016. aastal 2,7 %. 2013. aasta eesmärk põhineb programmis kavandatud täiendavatel konsolideerimismeetmetel mahus ligikaudu 3 miljardit eurot, mis tuleb alles täpsemalt kindlaks määrata.

| (22) | Üldiselt peaksid eelarve konsolideerimise meetmed tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(22)

Üldiselt peaksid eelarve konsolideerimise meetmed tagama valitsemissektori eelarve positsiooni püsiva paranemise ning samas parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tugevdama majanduse kasvupotentsiaali.

| (23) | Risk jätkusuutlikkusele on Hispaanias keskpikas perspektiivis kõrge ja pikas perspektiivis keskmine. Neid riske aitaks piirata jõudmine kõrgema struktuurse esmase eelarvepositsioonini, st ligikaudu – 0,5 %-ni SKPst, nagu keskmiselt oli aastatel 1998–2012. Ennetähtaegselt pensionile jäämist käsitleva 2013. aasta reformiga loodetakse toetada sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajalist jätkusuutlikust. Siiski tundub, et vaja on täiendavaid meetmeid, et piirata elanike vananemisega seotud kulude kasvu, nt asjakohaselt reguleerides 2011. aasta pensionisüsteemi reformiga ette nähtud jätkusuutlikkuse tegurit, sealhulgas kehtestades, et pensioniiga tõuseb koos oodatava eluea pikenemisega. |
| --- | --- |

(23)

Risk jätkusuutlikkusele on Hispaanias keskpikas perspektiivis kõrge ja pikas perspektiivis keskmine. Neid riske aitaks piirata jõudmine kõrgema struktuurse esmase eelarvepositsioonini, st ligikaudu – 0,5 %-ni SKPst, nagu keskmiselt oli aastatel 1998–2012. Ennetähtaegselt pensionile jäämist käsitleva 2013. aasta reformiga loodetakse toetada sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajalist jätkusuutlikust. Siiski tundub, et vaja on täiendavaid meetmeid, et piirata elanike vananemisega seotud kulude kasvu, nt asjakohaselt reguleerides 2011. aasta pensionisüsteemi reformiga ette nähtud jätkusuutlikkuse tegurit, sealhulgas kehtestades, et pensioniiga tõuseb koos oodatava eluea pikenemisega.

| (24) | Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, tuleks riigi eelarve kohandamist toetada usaldusväärse keskpika perioodi konsolideerimisstrateegiaga, mis hõlmab järgmist: i) üksikasjalik mitmeaastane eelarvekava, kus on täpselt esitatud meetmed aastateks 2014-2016, ii) institutsioonilise raamistiku tõhususe tugevdamine (muutes eelarve tasakaalu seaduse rakendamise veelgi läbipaistvamaks ja luues sõltumatu eelarvenõukogu), iii) konkreetsed meetmed, et ohjeldada struktuurse puudujäägi suurenemist sotsiaalkindlustussüsteemis ja iv) konsolideerimisel suurema tähelepanu pööramine majanduskasvu soodustamisele (sealhulgas vaadates süstemaatiliselt läbi kulutused ja ka maksusüsteemi). |
| --- | --- |

(24)

Arvestades Hispaania rahanduse detsentraliseeritust, tuleks riigi eelarve kohandamist toetada usaldusväärse keskpika perioodi konsolideerimisstrateegiaga, mis hõlmab järgmist: i) üksikasjalik mitmeaastane eelarvekava, kus on täpselt esitatud meetmed aastateks 2014-2016, ii) institutsioonilise raamistiku tõhususe tugevdamine (muutes eelarve tasakaalu seaduse rakendamise veelgi läbipaistvamaks ja luues sõltumatu eelarvenõukogu), iii) konkreetsed meetmed, et ohjeldada struktuurse puudujäägi suurenemist sotsiaalkindlustussüsteemis ja iv) konsolideerimisel suurema tähelepanu pööramine majanduskasvu soodustamisele (sealhulgas vaadates süstemaatiliselt läbi kulutused ja ka maksusüsteemi).

| (25) | Paralleelselt Hispaanias finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks ESMi antava finantsabi (5) korrapärase läbivaatamisega ja nagu kokku lepitud 23. juulil 2012 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumis, jälgitakse kvartaalselt, kuidas Hispaania täidab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(25)

Paralleelselt Hispaanias finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks ESMi antava finantsabi (5) korrapärase läbivaatamisega ja nagu kokku lepitud 23. juulil 2012 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumis, jälgitakse kvartaalselt, kuidas Hispaania täidab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustusi.

| (26) | Hispaania vastab määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimustele, mis võimaldavad pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega, |
| --- | --- |

(26)

Hispaania vastab määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimustele, mis võimaldavad pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1) | Hispaania peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks. |
| --- | --- |

1)

Hispaania peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks.

| 2) | Hispaania valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk peaks olema 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015. aastal 4,2 % SKPst, 2016. aastal 2,8 % SKPst, mis vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani, vastab aastatel 2013–2016 struktuurse eelarvepositsiooni parandamisele vastavalt 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % ja 1,2 % SKPst. |
| --- | --- |

2)

Hispaania valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärk peaks olema 2013. aastal 6,5 % SKPst, 2014. aastal 5,8 % SKPst, 2015. aastal 4,2 % SKPst, 2016. aastal 2,8 % SKPst, mis vastavalt komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosile, mis ulatub 2016. aastani, vastab aastatel 2013–2016 struktuurse eelarvepositsiooni parandamisele vastavalt 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % ja 1,2 % SKPst.

| 3) | Hispaania peaks rakendama 2013. aasta eelarvekavas vastu võetud meetmed kõigil valitsuse tasanditel ja olema valmis võtma parandusmeetmeid juhul, kui kaldutakse eelarvekavadest kõrvale. Ametiasutused peaksid tugevdama keskpika perioodi eelarvestrateegiat täpselt kirjeldatud struktuurimeetmetega aastateks 2014–2016, mida on vaja, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks. |
| --- | --- |

3)

Hispaania peaks rakendama 2013. aasta eelarvekavas vastu võetud meetmed kõigil valitsuse tasanditel ja olema valmis võtma parandusmeetmeid juhul, kui kaldutakse eelarvekavadest kõrvale. Ametiasutused peaksid tugevdama keskpika perioodi eelarvestrateegiat täpselt kirjeldatud struktuurimeetmetega aastateks 2014–2016, mida on vaja, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks.

| 4) | Nõukogu kehtestab Hispaania valitsusele tähtpäeva 1. oktoober 2013 tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud. |
| --- | --- |

4)

Nõukogu kehtestab Hispaania valitsusele tähtpäeva 1. oktoober 2013 tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.

Lisaks sellele peaksid Hispaania ametiasutused:

| a) | tugevdama institutsioonilist raamistikku, suurendades veelgi eelarve tasakaalu seaduse rakendamise läbipaistvust ning luues sõltumatu eelarvenõukogu, mis tegeleks analüüside koostamise ja nõustamisega ning jälgiks eelarvepoliitika vastavust riiklikele ja liidu eelarvereeglitele; |
| --- | --- |

a)

tugevdama institutsioonilist raamistikku, suurendades veelgi eelarve tasakaalu seaduse rakendamise läbipaistvust ning luues sõltumatu eelarvenõukogu, mis tegeleks analüüside koostamise ja nõustamisega ning jälgiks eelarvepoliitika vastavust riiklikele ja liidu eelarvereeglitele;

| b) | võtma konkreetseid meetmeid, et ohjeldada kasvavat struktuurset puudujääki sotsiaalkindlustussüsteemis ning |
| --- | --- |

b)

võtma konkreetseid meetmeid, et ohjeldada kasvavat struktuurset puudujääki sotsiaalkindlustussüsteemis ning

| c) | pöörama konsolideerimisel rohkem tähelepanu majanduskasvu soodustamisele, vaadates sealhulgas korrapäraselt läbi kulutused ja maksusüsteemi. |
| --- | --- |

c)

pöörama konsolideerimisel rohkem tähelepanu majanduskasvu soodustamisele, vaadates sealhulgas korrapäraselt läbi kulutused ja maksusüsteemi.

Et tagada eelarve konsolideerimise strateegia edu, on samuti oluline toetada eelarve konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega, mis on kooskõlas nõukogu poolt Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames Hispaaniale adresseeritud soovitustega.

Käesolev soovitus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  Kõik Hispaania ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

2

(3)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/9

---

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

2013/C 180/03

Siduv tariifiinformatsioon kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil see ei vasta enam tollinomenklatuuri tõlgendusele alljärgnevate rahvusvaheliste tariifimeetmete vastuvõtmise tõttu.

Harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste ja klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on vastu võetud Tollikoostöö nõukogu poolt (CCC dokument NC1819 – HS komitee 50. istungi aruanne):

SELGITAVATE MÄRKUSTE MUUDATUSED VASTAVALT HS KONVENTSIOONI ARTIKLI 8 PROTSEDUURILE JA KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSED, MIS ON VASTU VÕETUD MAAILMA TOLLIORGANISATSIOONI HS KOMITEE POOLT

(HS KOMITEE 50. ISTUNG, SEPTEMBER 2012)

DOKUMENT NC1819

HS konventsiooni lisas oleva nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| Grupp 40 – Üldine | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| Grupp 87 – Üldine | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

Grupp 40 – Üldine

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

Grupp 87 – Üldine

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

HS komitee poolt vastu võetud klassifitseerimise arvamused

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Antud meetmete sisu kohta saab informatsiooni Euroopa Komisjoni maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadist (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brüssel, Belgia) või käesoleva peadirektoraadi internetileheküljelt:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/11

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6613 – Watson/Actavis)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 180/04

5. oktoobril 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6613 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6613 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. juuni 2013,

kontrollikoja liikme ametisse nimetamise kohta

2013/C 180/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ovidiu ISPIRi ametiaeg lõpeb 30. juunil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ovidiu ISPIRi ametiaeg lõpeb 30. juunil 2013.

| (2) | Seetõttu tuleks ametisse nimetada uus liige, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ametisse nimetada uus liige,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

George PUFAN nimetatakse kontrollikoja liikmeks ajavahemikuks 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2019.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 25. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

(1)  12. juuni 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teataja

---

Euroopa Komisjon

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/13

---

Euro vahetuskurss (1)

25. juuni 2013

2013/C 180/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3134 |
| JPY | Jaapani jeen | 127,79 |
| DKK | Taani kroon | 7,4593 |
| GBP | Inglise nael | 0,84860 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,7683 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2268 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9800 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,788 |
| HUF | Ungari forint | 296,85 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7019 |
| PLN | Poola zlott | 4,3190 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4697 |
| TRY | Türgi liir | 2,5315 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4156 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3770 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1876 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6939 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6637 |
| KRW | Korea vonn | 1 513,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,1090 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0707 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4775 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 039,26 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1799 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,825 |
| RUB | Vene rubla | 43,0380 |
| THB | Tai baat | 40,650 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,8989 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,2858 |
| INR | India ruupia | 78,3770 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3134

JPY

Jaapani jeen

127,79

DKK

Taani kroon

7,4593

GBP

Inglise nael

0,84860

SEK

Rootsi kroon

8,7683

CHF

Šveitsi frank

1,2268

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9800

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,788

HUF

Ungari forint

296,85

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7019

PLN

Poola zlott

4,3190

RON

Rumeenia leu

4,4697

TRY

Türgi liir

2,5315

AUD

Austraalia dollar

1,4156

CAD

Kanada dollar

1,3770

HKD

Hongkongi dollar

10,1876

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6939

SGD

Singapuri dollar

1,6637

KRW

Korea vonn

1 513,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,1090

CNY

Hiina jüaan

8,0707

HRK

Horvaatia kuna

7,4775

IDR

Indoneesia ruupia

13 039,26

MYR

Malaisia ringit

4,1799

PHP

Filipiini peeso

56,825

RUB

Vene rubla

43,0380

THB

Tai baat

40,650

BRL

Brasiilia reaal

2,8989

MXN

Mehhiko peeso

17,2858

INR

India ruupia

78,3770

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/14

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 180/07

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Alghero |
| Lepingu kehtivusaeg | Neli aastat alates 27. oktoobrist 2013 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Täiendav teave





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067308 |
| Faks +39 0706067338 |
| E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Alghero

Lepingu kehtivusaeg

Neli aastat alates 27. oktoobrist 2013

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Täiendav teave

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tel +39 0706067308

Faks +39 0706067338

E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/15

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 180/08

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero–Milano Linate ja Milano Linate–Alghero |
| Lepingu kehtivusaeg | Neli aastat alates 27. oktoobrist 2013 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Täiendav teave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tel +39 0706067308 |
| Faks +39 0706067338 |
| E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero–Milano Linate ja Milano Linate–Alghero

Lepingu kehtivusaeg

Neli aastat alates 27. oktoobrist 2013

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

Kaks kuud pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Täiendav teave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tel +39 0706067308

Faks +39 0706067338

E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 180/09

| 1. | 18. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja US Airways Group („US Airways”, Ameerika Ühendriigid) ühineb täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga AMR Corporation („AMR”, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

1.

18. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja US Airways Group („US Airways”, Ameerika Ühendriigid) ühineb täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga AMR Corporation („AMR”, Ameerika Ühendriigid).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | US Airways: Ameerika Ühendriikide kommertslennuettevõtja, kes osutab regulaarseid reisijate- ja kaubaveo teenuseid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

US Airways: Ameerika Ühendriikide kommertslennuettevõtja, kes osutab regulaarseid reisijate- ja kaubaveo teenuseid;

| — | AMR: regulaarsed reisijate- ja kaubaveo teenused kaubamärgi all American Airlines. |
| --- | --- |

—

AMR: regulaarsed reisijate- ja kaubaveo teenused kaubamärgi all American Airlines.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 180/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„PEMBROKESHIRE EARLIES” / „PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES”

EÜ nr: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus

Nimetusega „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” tähistatakse maavitsaliste Solanaceae sugukonda kuuluva liigi Solanum tuberosum toore kartuli mugulaid. Kartul peab olema maha pandud, kasvatatud ja üles võetud määratletud geograafilises piirkonnas, Lääne-Walesi Pembrokeshire'i krahvkonnas.

Väike (läbimõõt 15–70 mm), ümmarguse või ovaalse kujuga mugul on pehme koore ning muudest kartulitest eristatava tugeva värske mullase ja pähklise maitse ja lõhnaga. Kartul on kreemja tekstuuri ning kogu mugula ulatuses valge kuni helekollase värvusega. Seemnemugulad pannakse maha iga aasta veebruari keskpaigast (rannikuäärsetel miinuskraadideta aladel isegi jaanuari lõpust) alates ning võetakse üles ajavahemikul mai algusest juuli lõpuni. Seda tehakse palju varem kui Walesi muudes osades, kuna määratletud piirkonna soojema kliima ning viljaka, kergesti haritava ja suurema äravooluga pinnase tõttu on seal külmaoht väiksem kui mujal Walesi sisemaal.

Kartuli „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” ainulaadsed omadused on kujunenud Pembrokeshire'i piirkonna pehmes kliimas ja omapärastel muldadel, mille tõttu on võimalik kartulit varakult maha panna ja kasvatada ning ka üles võtta. Kartuli lühikesest kasvuperioodist ja värskusest on tingitud mugulate iseloomulik varajase kartuli mullane maitse.

Kartuleid müüakse tarbijate soovi kohaselt kas lahtiselt kaalu järgi või eri kaaluga pakendites.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kartul „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” peab olema maha pandud, kasvatatud ja üles võetud määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgisel peab olema nimetus „Pembrokeshire Earlies” või „Pembrokeshire Early Potatoes”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lääne-Walesi Pembrokeshire'i krahvkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Pembrokeshire'i krahvkond asub Walesi kõige läänepoolsemas osas, mis on kolmest küljest merega piiratud. Pembrokeshire'i piirkonnale mõjub soodsalt lähedalasuv meri, mida on soojendanud Golfi hoovuse jätk Põhja-Atlandi hoovus. Tänu sooja veega Golfi hoovusele on kliima Suurbritannia läänerannikul soojem kui idarannikul. Mere lähedusest tingitud soojema ja tasakaalus kliima tõttu soojenevad Pembrokeshire'i piirkonna mullad varem, mistõttu kõnealune krahvkond sobib hästi kartulikasvatuseks. Kliima soojendavast mõjust tulenevalt on ka öökülmaoht väiksem ja seega idanevate mugulate kahjustused peaaegu olematud.

Määratletud geograafilise piirkonna mulla- ja kliimatingimused panevad aluse „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” kartuli heale mainele. Tänu nimetatud tingimustele on kartulit „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” võimalik varakult kasvatada ja üles võtta. Lühikese ja varajase kasvuperioodi tulemusena saadakse väikesed, eristatava värske mullase ja pähklise maitsega kartulid.

Pembrokeshire'i krahvkonna eriline aluspind on kujunenud eelkambriumi, Ülem- ja Alam-Paleosoikumi ajastu väga vanade kivide murenemise tagajärjel. Kartulit „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” kasvatatakse enamasti rannikul lõunapoolsetel nõlvadel, punase liivakivi murenemisel tekkinud muldadel, mis on oma olemuselt viljakad, kergesti haritavad, vee suure äravooluga ning soojenevad kevadel kiiresti. Pembrokeshire'i piirkonna mõõdukas kliima ja viljakad mullad võimaldavad üheksa kuu pikkust põllukultuuride kasvuperioodi, mis on pikem ja varasem kui Walesi muudes osades. Pinnas on kivine; mugulate vigastamise vältimiseks eemaldatakse suuremad kivid, mulda jäetud väiksemates kivides säilib päeva jooksul kogunenud soojus ka öösel ning nii saab muld kiiresti soojeneda.

5.2.   Toote eripära

Kartulile „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” on tunnuslik ainulaadne välimus ja maitse, mille pärast seda hinnatakse. Kartuli mainest ja nõudlusest annab tunnistust asjaolu, et see on Walesi kõige varajasem, eristatava välimuse, maitse ja konsistentsiga kartuli sort.

Selleks et väikesed kivid mulda soojendaksid, jäetakse need mullaharimise käigus eemaldamata. Kui mullatemperatuur on 10 °C, äestatakse seda peenestamiseks ja vee äravoolu suurendamiseks. Seejärel aetakse sisse madalad vaod, kuhu pannakse mugulad kas käsitsi või masinaga. Kiire kasvu soodustamiseks pannakse mugulad ligikaudu 75 mm sügavusele mulda, kusjuures kartulist allapoole jääv mullakiht peaks olema sama sügav. Madalates vagudes soojeneb muld ja idanevad mugulad kiiremini. Varajase kartuli „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” väikeste mugulate koristamine madalates vagudes on samuti hõlpsam.

Kartuli „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” mugulad on väikesed, kuna need võetakse nii varakult üles. Muudest kartulitest eristab neid tugev värske mullane ja pähkline maitse ja lõhn. Koristamise kahe esimese nädala jooksul on kartuli koor pehme ja õrn, mistõttu peab kartuli käsitsemisel olema ettevaatlik. Kartulid võetakse üles käsitsi ning kahjustuste vähendamiseks müüakse neid puhastamata. Koristushooaja jooksul muutub kartuli koor piisavalt tugevaks, nii et neid saab küll ettevaatlikult masinaga koristada, kuid mugulate varajase ja pehme olemuse tõttu tuleb seda teha ülima hoolikusega.

Kartulil „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” on turul oma kindel koht, mida tunnustab nii Ühendkuningriik kui ka kogu maailma toiduainetööstus. Paljud tippkokad ja toitlustusettevõtjad kasutavad seda kvaliteettoodet, mille nime võib menüüdes pidevalt kohata. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just seda varajast kartulit.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” maine ja nõudlus selle järele on tingitud asjaolust, et see on Walesis kõige varajasem, tugeva värske mullase ja pähklise maitse ja lõhnaga kartul. Määratletud geograafilise piirkonna kliima ning viljakad, hästi haritavad, hea vee äravooluga kivised mullad tähendavad kasvupinna kiiremat soojenemist, mispärast Pembrokeshire'i krahvkonnas on kogu Walesi varajasim ja pikim kasvuperiood. Seetõttu on kartulit „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” võimalik maha panna, kasvatada ja üles võtta varem kui Walesi sisemaa muudes osades. „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” varajane ülesvõtmine tingib selle, et kartuli organoleptiliste omaduste kvaliteet erineb küpsete mugulate omast.

„Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” kasvatajatel on kaasasündinud teadmised kohalike olustike kohta ja selle varajase kartuli kasvatamisega seotud erioskused. Piirkonna ja põllukultuuriga seotud konkreetsed põlvest-põlve edasi antud oskused on kujunenud pikkade aastate jooksul. Selleks et pinnas saaks kiiresti soojeneda, on väga oluline, et mullaharimise käigus jäetakse mulda väikesed kivid. Kartulikasvatajatel peavad olema oskused ja teadmised selle kohta, millal on kõige õigem aeg eelidandatud kartul maha panna. Võimalikult suure saagikuse tagamiseks on vaja tunnetada ja mõista selliseid kohalikke olusid nagu mullaomadused ja -temperatuur ning ilm. Lisaks sellele võetakse kartulit „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” koristusperioodi alguses üles käsitsi (mitte masinaga) ning kartuli pehme koore kaitseks müüakse mugulaid mullastena.

Varajase kartuli „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” kasvatusega on tihedalt seotud määratletud geograafilise piirkonna ajalugu, millest nähtub selle majanduslik ja kultuuriline olulisus Pembrokeshire'i krahvkonna jaoks. Autor Redcliffe Salaman märgib oma raamatus „The History and Social influence of the potato” (kartuli ajalugu ja sotsiaalne mõju), et juba 1776. aastal oli kartulikasvatus Pembrokeshire'is laialt levinud. Teise maailmasõja päevil oli Pembrokeshire'i krahvkond ulatuslik kartulikasvatusala. Selle köögivilja kasvatamine muutus veelgi olulisemaks 1950ndatel ja on seda tänaseni. Turustusrühmitus Pembrokeshire Potato Marketing Group asutati 1980ndatel ja 1995. aastal ehitati töötlemistehas, kus kartulit „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” sorteeritakse ja töödeldakse vastavalt eri turgude vajadustele.

Kartuli „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” kvaliteet on hea mainega ning kõrgelt hinnatud nii Pembrokeshire'i kohaliku, Walesi, Ühendkuningriigi kui ka ülemeremaade toiduainetööstuse poolt. Paljud tippkokad ja toitlustusettevõtjad kasutavad seda kvaliteettoodet, mida võib piirkondliku eriroana menüüdes pidevalt kohata ning kuigi seda saab mitut moodi serveerida, on kõige populaarsem viis lihtsalt keedetud kartul võiga. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just seda varajast kartulit.

Walesi Pembrokeshire'i Wolfscastle'i hotelli peakokk Owen Hall

„[- - -] minu arvates on kartul „Pembrokeshire Earlies” ainulaadse maitsega, sest Pembrokeshire'is on viljakad mullad.”

2009. aastal sai „Pembrokeshire Earlies” / „Pembrokeshire Early Potatoes” mitu auhinda True Taste of Wales, mis on pühendatud Walesi tõelisele maitsele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 26.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 180/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 180/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„CORDERO SEGUREÑO”

EÜ nr: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Cordero Segureño”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.1 | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Tegemist on rümpadena, poolrümpadena, kondiga või kondita jaotustükkidena või tarbijatele ettenähtud müügiühikutena turustatava lihaga, mida saadakse emastelt või isastelt talledelt, kelle mõlemad vanemad on Segureño tõugu.

Rümpadel on järgmised omadused:

| a) | terve rümba kaal (ilma pea ja rupsita): 9,0–13,0 kg (pärast jahutamist); |
| --- | --- |

a)

terve rümba kaal (ilma pea ja rupsita): 9,0–13,0 kg (pärast jahutamist);

| b) | esitlusviis: terve rümp, ilma pea ja rupsita, asjakohaselt viimistletud ja veretustatud, defektideta. Rümpade klassifitseerimine: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) B ja C kategooria, 1. kvaliteediklass; |
| --- | --- |

b)

esitlusviis: terve rümp, ilma pea ja rupsita, asjakohaselt viimistletud ja veretustatud, defektideta. Rümpade klassifitseerimine: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) B ja C kategooria, 1. kvaliteediklass;

| c) | rümba lihakusklass: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) lihakusklassid R ja O; |
| --- | --- |

c)

rümba lihakusklass: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) lihakusklassid R ja O;

| d) | rasv:






  — | rümba nahaalune rasvakiht: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) rasvasusklass vahemikus 2–3; |
| --- | --- | --- |

d)

rasv:

—

rümba nahaalune rasvakiht: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) rasvasusklass vahemikus 2–3;

| — | rasva hulk kõhuõõnes: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) on isasloomade rasvasusklass vahemikus 1–2 ning emasloomadel 2–3; |
| --- | --- |

—

rasva hulk kõhuõõnes: vastavalt lambarümpade klassifitseerimist käsitlevatele ELi eeskirjadele (määrus (EÜ) nr 1249/2008) on isasloomade rasvasusklass vahemikus 1–2 ning emasloomadel 2–3;

| e) | liha värvus ulatub heleroosast roosani. |
| --- | --- |

e)

liha värvus ulatub heleroosast roosani.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Tallesid söödetakse emapiimaga, mida täiendatakse kuni loomade tapmiseni kiudainerikaste toodete ja taimsete söödalisanditega.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Talled sünnivad ja neid kasvatatakse kuni tapahetkeni määratletud piirkonnas, kusjuures tapmine ja/või tükeldamine võivad toimuda ükskõik millises heakskiidetud tapamajas või tükeldamisettevõttes.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Kaitstud geograafilise tähise „Cordero Segureño” juurde kuulub logo või spetsiifiline märgis, mille abil saab kindlaks teha kõik geograafilise tähise alla kuuluvad tooted.

Kaitstud geograafilise tähise „Cordero Segureño” tunnusmärk kantakse nõuetele vastavatele rümpadele kustumatu, toiduainetel kasutamiseks ettenähtud tindiga märkimissüsteemi abil, mis jookseb katkematult mõlemal poolrümbal kaelast ristluuni. Rümbad on äratuntavad nummerdatud märgise abil, mis asetatakse ühele tagajäsemele ning millele on märgitud rümba kaal ja kaitstud geograafilise tähise tunnusmärk.

Jaotustükid on äratuntavad nummerdatud märgise järgi, millel on kaitstud geograafilise tähise „Cordero Segureño” tunnusmärk, või märgistatakse sellega.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KGT määratletud geograafiline piirkond, kus on traditsiooniliselt kasvatatud Segureño tõugu lambaid talleliha „Cordero Segureño” tootmiseks, asub Albacete, Almería, Granada, Jaéni ja Murcia provintside kohtumispaigas, ümbritsetuna mäestikust Cordilleras Béticas Orientales, mille kõrgus on vähemalt 500 meetrit. Nimetatud kõrgus on piirkonda piiritlev tegur, kuna just sellest sõltuvad põllumajanduslikud ja kliimatingimused ning sellest tulenevalt ka tootmissüsteem. Geograafiline piirkond hõlmab 144 omavalitsusüksust, mis kuuluvad eespool mainitud provintsidesse ja mis on alljärgnevalt rühmitatud autonoomse piirkonna, provintsi ja piirkonna järgi.

| | Andaluusia autonoomne piirkond | Almería provints: Almanzora piirkond (13 omavalitsusüksust), Alto Nacimiento piirkond (6 omavalitsusüksust), Filabres-Alhamilla piirkond (8 omavalitsusüksust), Los Vélezi piirkond (4 omavalitsusüksust). |
| --- | --- | --- |

Andaluusia autonoomne piirkond

Almería provints: Almanzora piirkond (13 omavalitsusüksust), Alto Nacimiento piirkond (6 omavalitsusüksust), Filabres-Alhamilla piirkond (8 omavalitsusüksust), Los Vélezi piirkond (4 omavalitsusüksust).

| | Granada provints: Baza piirkond (8 omavalitsusüksust), Guadixi piirkond (33 omavalitsusüksust), Huéscari piirkond (6 omavalitsusüksust). |
| --- | --- |

Granada provints: Baza piirkond (8 omavalitsusüksust), Guadixi piirkond (33 omavalitsusüksust), Huéscari piirkond (6 omavalitsusüksust).

| | Jaéni provints: El Condado piirkond (8 omavalitsusüksust), la Loma y las Villase piirkond (6 omavalitsusüksust), Norte piirkond (3 omavalitsusüksust), Sierra de Cazorla piirkond (9 omavalitsusüksust), Sierra de Segura piirkond (13 omavalitsusüksust). |
| --- | --- |

Jaéni provints: El Condado piirkond (8 omavalitsusüksust), la Loma y las Villase piirkond (6 omavalitsusüksust), Norte piirkond (3 omavalitsusüksust), Sierra de Cazorla piirkond (9 omavalitsusüksust), Sierra de Segura piirkond (13 omavalitsusüksust).

| | Castilla-La Mancha autonoomne piirkond
  Albacete provints: Sierra Segura piirkond (10 omavalitsusüksust), Sierra Alcarazi piirkond (12 omavalitsusüksust) |
| --- | --- |

Castilla-La Mancha autonoomne piirkond

Albacete provints: Sierra Segura piirkond (10 omavalitsusüksust), Sierra Alcarazi piirkond (12 omavalitsusüksust)

| | Murcia autonoomne piirkond
  Murcia provints: Noroeste piirkond (5 omavalitsusüksust). |
| --- | --- |

Murcia autonoomne piirkond

Murcia provints: Noroeste piirkond (5 omavalitsusüksust).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Ulatuslikud järsud mäed ja orud, kus kohtuvad Albacete, Almería, Granada, Jaéni ja Murcia provintsid, on Segureño tõugu lammaste kasvatuspiirkond; nimetatud tõugu lammastelt saadakse kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud rümpasid. Piirkond hõlmab ka traditsioonilisi rändkarjatamise alasid, mille rohumaadele karja hooajaliselt viidi. Kõnealune piirkond asub 500 meetri kõrgusel, nagu eespool mainitud, sealse looduskeskkonna pinnamood ja ilmastikutingimused on ühtsed ning nimetatud kõrguse tõttu kasutatakse seal ka ühtseid tootmismeetodeid, mis on toote kvaliteedi saavutamisel määrava tähtsusega.

Kooskõlas eelmise punktiga on määratletud piirkonnas alljärgnevad põllumajanduslikud ja klimaatilised tingimused.

| — | Talve tüüp on Papadakise agroklimaatilise klassifikatsiooni kohaselt: Ci (citrus – tsitruselised), av (avena cálido – sooja vöötme kaer) või Av (Avena fresco – jaheda vöötme kaer), mis tähendab järgmist: |
| --- | --- |

—

Talve tüüp on Papadakise agroklimaatilise klassifikatsiooni kohaselt: Ci (citrus – tsitruselised), av (avena cálido – sooja vöötme kaer) või Av (Avena fresco – jaheda vöötme kaer), mis tähendab järgmist:

| — | kõige külmema kuu absoluutse miinimumtemperatuuri keskmine väärtus on vahemikus – 10 °C ja + 7 °C; |
| --- | --- |

—

kõige külmema kuu absoluutse miinimumtemperatuuri keskmine väärtus on vahemikus – 10 °C ja + 7 °C;

| — | kõige külmema kuu absoluutse maksimumtemperatuuri keskmine väärtus on vahemikus + 5 °C ja + 21 °C; |
| --- | --- |

—

kõige külmema kuu absoluutse maksimumtemperatuuri keskmine väärtus on vahemikus + 5 °C ja + 21 °C;

| — | kuiv või põuane periood kestab kuni 5 kuud; |
| --- | --- |

—

kuiv või põuane periood kestab kuni 5 kuud;

| — | jahe või külm periood kestab vähemalt 5 kuud. |
| --- | --- |

—

jahe või külm periood kestab vähemalt 5 kuud.

Pürenee poolsaare kaguosale iseloomulikud jooned on koos tootmispiirkonna asukoha kõrgusega tinginud erilised väga karmid põllumajanduslikud ja kliimatingimused (Papadakise klassifikatsiooni kohaselt Tierra Fría Baja – mäestikupiirkond, mille kliima on kõrguse tõttu märgatavalt külmem kui samal laiuskraadil asuval madalikualal). Tegemist on äärmusliku kontinentaalse kliimaga, kus talved on külmad ja karmid, suved kuumad ja kuivad, õhutemperatuuris on suured ööpäevased kõikumised ning sademeid esineb reeglipäratult ja harva. Kliima ja paljudes kohtades erodeerunud väheviljaka mulla (lubjarikkad pruunmullad) tõttu on karjamaade taimestiku aastane kasvuperiood lühike ja karjamaad ise vähetootlikud.

Geograafilise piirkonna ainulaadsed põllumajanduslikud ja kliimatingimused on tinginud selle, et lambad, täpsemalt Segureño tõugu lambad, on pea ainus liik, kes suudab sellistes tingimustes elada ja keda on võimalik seal kasvatada. Nimetatud piirkonnast pärit omamaine väga maalähedane tõug on pidanud läbima vajalikud arenguetapid, et kohastuda piirkonna karmide ja kasinate keskkonnatingimustega.

Piirkonna eripära on tinginud selle, et Segureño tõugu lammaste kasvatussüsteem ja teatavad nende pidamisega seotud eripärad on kohandatud nimetatud karmide tingimustega. Loomi kasvatakse ekstensiivsel või semiekstensiivsel meetodil. Tegemist on segameetodiga, kus lambaid peetakse looduslikel karjamaadel ja ühtlasi söödetakse teraviljaga, järgides samas traditsioonilisi kasvatustavasid. Täiskasvanud loomi peetakse karjamaal aastaringselt; öid veedavad nad lambaaedikutes või mõnel juhul lageda taeva all. Karjatamisel kasutatakse ära piirkonna looduslikku omamaist taimestikku, samuti söödateravilja ja liblikõieliste söödataimede kõrrepõldusid ning mõnikord ka niisutatavaid püsikarjamaid, rakendades seega igal aastaajal maksimaalselt tootmispiirkonna potentsiaali. Karjamaalt saadavat sööta võib vajaduse korral täiendada söödalisanditega. Üksikud põllumajandusettevõtted harrastavad rändkarjatamist, mille käigus kari viiakse geograafilises piirkonnas pikkade vahemaade taga asuvatele traditsioonilistele hooajalistele karjamaadele.

Tallede traditsiooniline kasvatussüsteem on samuti tingitud nimetatud põllumajanduslikest ja kliimatingimustest ning sobivate söödavarude kättesaadavusest. Sel põhjusel tuleb tallesid pidada ja sööta sisetingimustes, eemal oma emadest, kui need karjamaal söövad. Nimetatud tallede sööt põhineb emapiimal, mis on ette nähtud üksnes tallede söötmiseks; seda täiendatakse kuni tapahetkeni kiudainerikaste toodete ja taimsete söödalisanditega. Söödalisandite kasutamine tekitab lambakasvatajatele suuri kulusid, mille vähendamiseks saadakse Segureño tallede rümpasid madala eluskaaluga loomadelt.

5.2.   Toote eripära

KGT-ga hõlmatud talleliha saadakse isastelt või emastelt talledelt, kelle vanemad on eranditult Segureño tõugu lambad.

Nimetatud talledelt saadakse tavapäraselt rümpasid kaaluga 9–13 kg, mis kuuluvad lihakusklassi R ja O; liha värvus on heleroosast roosani ning nii nahaalune kui ka lihasisene rasvasisaldus on optimaalne.

Kuna rasv on imbunud tallede lihakiudude vahele, on liha mahlane ja õrn ning väikesest tapakaalust tulenevalt puudub sellel nn kasukamaitse ja -lõhn.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud geograafilise tähise „Cordero Segureño” tunnustamise taotlus põhineb toote iseloomulikel omadustel.

Segureño talled kasvavad kiiresti, kuna nende sööt põhineb emapiimal, mida uted toodavad üksnes oma järeltulijate söötmiseks. Seepärast on tallerümbad väga lihakad, mis tuleneb peamiselt nende päritolutõust.

Segureño tallede liha värvust mõjutavad mitmesugused piirkonna põllumajanduslike ja kliimatingimustega tihedalt seotud tegurid. Sealhulgas võib nimetada tallede kohustuslikku sisetingimustes pidamist ning nende emapiimal ja kiudainerikastel toodetel (mida ei saada karjamaalt) põhinevat sööta. Sellest tulenevalt on talledel väike tapakaal, mistõttu esineb lihas peamiselt erilist tüüpi lihaskiude, mis annavad sellele iseloomuliku heleroosa või roosa värvuse (mis on sellist tüüpi talledele iseloomulik), samuti tagab see nn kasukamaitse ja -lõhna puudumise.

Sama mõju on rümpades ja lihas sisalduva rasva hulgal ja liigil. Seega sõltub rümpade nahaaluse ja kõhuõõnes sisalduva rasva hulk suuresti rümba kaalust. Rümba suurem kaal tähendaks ka suuremat rasvasisaldust; see on sageli suurem emasloomade rümpade puhul. Rasva tüübi puhul tuleb silmas pidada ka seda, et nii tallede tõug kui ka lihastes leiduvad kiud tagavad rasva optimaalse imbumise lihaskiudude vahele; selle tulemusena saadakse mahlane ja õrn liha.

Kõigest eelmainitust tulenevalt sobib Segureño tõug eriti hästi lihatootmiseks, mistõttu talledel on väga lihakad rümbad. Tapahetkel on talledel optimaalne kaal ja sellest johtuvalt tarbijate poolt väga hinnatud iseloomulikud kvaliteediomadused võrreldes muude, samasse kaalukategooriasse kuuluvate talledega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7) (3)

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---