# Europos Sąjungos L 144/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 144 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. birželio 8d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 144

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. birželio 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 860/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 dėl žvejybos galimybių Grenlandijos, Farerų salų ir Islandijos vandenyse bei menkių žvejybos Šiaurės jūroje, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004 dėl giliavandenių ryklių ir bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejybos galimybių | 1 |
| | | 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 861/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 9 |
| | * | 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 862/2005, nustatantis laikinuosius antidempingo muitus importuojamam granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), kurio kilmės šalis yra Rusija ir Kinijos Liaudies Respublika | 11 |
| | | 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 863/2005, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 459/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Austrijos intervencinės agentūros, kiekio | 37 |
| | | 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 864/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 615/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Slovakijos intervencinės agentūros, kiekio | 39 |
| | | 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 865/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2707/2000, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 dėl Bendrijos pagalbos aprūpinant pienu ir tam tikrais pieno produktais švietimo įstaigų moksleivius taikymo taisykles | 41 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 860/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 dėl žvejybos galimybių Grenlandijos, Farerų salų ir Islandijos vandenyse bei menkių žvejybos Šiaurės jūroje, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004 dėl giliavandenių ryklių ir bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejybos galimybių

1

2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 861/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

9

*

2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 862/2005, nustatantis laikinuosius antidempingo muitus importuojamam granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), kurio kilmės šalis yra Rusija ir Kinijos Liaudies Respublika

11

2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 863/2005, iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 459/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Austrijos intervencinės agentūros, kiekio

37

2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 864/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 615/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Slovakijos intervencinės agentūros, kiekio

39

2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 865/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2707/2000, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 dėl Bendrijos pagalbos aprūpinant pienu ir tam tikrais pieno produktais švietimo įstaigų moksleivius taikymo taisykles

41

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas, dėl Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, papildomo protokolo sudarymo | 42 |
| | | Komisija |
| | * | 2005 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programoms 2005 metais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1630) | 43 |
| | * | 2005 m. birželio 6 d. Komisijos sprendimas, dėl vienos papildomos dienos, kurią pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose, skyrimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1657) | 51 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas, dėl Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, papildomo protokolo sudarymo

42

Komisija

*

2005 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programoms 2005 metais
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1630)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1630)

43

*

2005 m. birželio 6 d. Komisijos sprendimas, dėl vienos papildomos dienos, kurią pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose, skyrimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1657)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1657)

51

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas 2005/426/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą | 52 |
| | * | 2005 m birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/427/BUSP, atnaujinanti Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu ir panaikinanti Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP | 54 |
| | * | 2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas 2005/428/BUSP, įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2005/221/BUSP | 59 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas 2005/426/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

52

*

2005 m birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/427/BUSP, atnaujinanti Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu ir panaikinanti Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP

54

*

2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas 2005/428/BUSP, įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2005/221/BUSP

59

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 860/2005

2005 m. gegužės 30 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 dėl žvejybos galimybių Grenlandijos, Farerų salų ir Islandijos vandenyse bei menkių žvejybos Šiaurės jūroje, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004 dėl giliavandenių ryklių ir bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejybos galimybių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 20 straipsnį,

atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones (2), ypač jo 8 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Reglamentas (EB) Nr. 27/2005 (3) 2005 m. nustato žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas tam tikriems žuvų ištekliams ir išteklių grupėms, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose būtina apriboti sužvejojimus. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentas (EB) Nr. 27/2005 (3) 2005 m. nustato žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas tam tikriems žuvų ištekliams ir išteklių grupėms, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose būtina apriboti sužvejojimus.

| (2) | Būtina ištaisyti kai kurias skaičiavimo klaidas, padarytas skirstant tam tikrų rūšių žuvies kvotas valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(2)

Būtina ištaisyti kai kurias skaičiavimo klaidas, padarytas skirstant tam tikrų rūšių žuvies kvotas valstybėms narėms.

| (3) | Siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą, grindžiamą patikimais moksliniais patarimais ir geriausia turima informacija, tokios pačios sąlygos turėtų būti taikomos EB laivų teikiamiems duomenims apie kvotomis nereglamentuojamų rūšių sugavimus EB vandenyse, juos išskirstant pagal kiekvienam rajonui tenkančias rūšis. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą, grindžiamą patikimais moksliniais patarimais ir geriausia turima informacija, tokios pačios sąlygos turėtų būti taikomos EB laivų teikiamiems duomenims apie kvotomis nereglamentuojamų rūšių sugavimus EB vandenyse, juos išskirstant pagal kiekvienam rajonui tenkančias rūšis.

| (4) | Laikydamasi Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarime dėl žuvininkystės ir jūros aplinkos (4) numatytos tvarkos, Bendrija konsultavosi su Islandija dėl žvejybos teisių 2005 m. Konsultacijų rezultatai turi būti įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 27/2005. |
| --- | --- |

(4)

Laikydamasi Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarime dėl žuvininkystės ir jūros aplinkos (4) numatytos tvarkos, Bendrija konsultavosi su Islandija dėl žvejybos teisių 2005 m. Konsultacijų rezultatai turi būti įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 27/2005.

| (5) | Grenlandijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad Grenlandijos vandenyse Bendrija gali sužvejoti 1 000 tonų snieginių krabų. Su Grenlandijos valdžios institucijomis taip pat buvo susitarta, kad visa jūrų ešerių kvota V ir XIV rajonuose gali būti sužvejojama pelaginiais tralais. |
| --- | --- |

(5)

Grenlandijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad Grenlandijos vandenyse Bendrija gali sužvejoti 1 000 tonų snieginių krabų. Su Grenlandijos valdžios institucijomis taip pat buvo susitarta, kad visa jūrų ešerių kvota V ir XIV rajonuose gali būti sužvejojama pelaginiais tralais.

| (6) | Paaiškėjo, kad laivams, žvejojantiems traukiamaisiais įrankiais, turinčiais 120 mm dydžio kvadratinių akių langus, skyrus daugiau dienų per kalendorinį mėnesį žvejybai Šiaurės jūroje, galėtų kilti pavojus menkių išteklių atkūrimui ir tai prieštarautų 2004 m. vasario 26 d. Reglamento (EB) Nr. 423/2004 8 straipsniui. Dėl to Šiaurės jūra turėtų būti išbraukta iš rajonų, kuriuose leidžiama žvejoti papildomą dienų skaičių, sąrašo. Taip pat reikėtų išaiškinti 120 mm dydžio kvadratinių akių langų technines specifikacijas. |
| --- | --- |

(6)

Paaiškėjo, kad laivams, žvejojantiems traukiamaisiais įrankiais, turinčiais 120 mm dydžio kvadratinių akių langus, skyrus daugiau dienų per kalendorinį mėnesį žvejybai Šiaurės jūroje, galėtų kilti pavojus menkių išteklių atkūrimui ir tai prieštarautų 2004 m. vasario 26 d. Reglamento (EB) Nr. 423/2004 8 straipsniui. Dėl to Šiaurės jūra turėtų būti išbraukta iš rajonų, kuriuose leidžiama žvejoti papildomą dienų skaičių, sąrašo. Taip pat reikėtų išaiškinti 120 mm dydžio kvadratinių akių langų technines specifikacijas.

| (7) | Giliavandenių ryklių žvejybos galimybės ICES X parajonyje (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) turėtų būti padidintos iki 120 tonų, kad būtų galima iškrauti giliavandenius ryklius, kurie kaip neišvengiama priegauda sužvejojami žvejojant kitų rūšių žuvis. |
| --- | --- |

(7)

Giliavandenių ryklių žvejybos galimybės ICES X parajonyje (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) turėtų būti padidintos iki 120 tonų, kad būtų galima iškrauti giliavandenius ryklius, kurie kaip neišvengiama priegauda sužvejojami žvejojant kitų rūšių žuvis.

| (8) | Taisyklės, reglamentuojančios žvejybos Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa ir IVc prieduose apibrėžtuose rajonuose sąveiką, neturėtų sutrukdyti laivui išnaudoti IVa priede nurodytą didžiausią dienų skaičių. Todėl tas taisykles reikėtų iš dalies keisti. |
| --- | --- |

(8)

Taisyklės, reglamentuojančios žvejybos Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa ir IVc prieduose apibrėžtuose rajonuose sąveiką, neturėtų sutrukdyti laivui išnaudoti IVa priede nurodytą didžiausią dienų skaičių. Todėl tas taisykles reikėtų iš dalies keisti.

| (9) | Reglamentas (EB) Nr. 2270/2004 (5) nustato tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių išteklių žvejybos galimybes Bendrijos žvejybos laivams 2005 m. ir 2006 m. |
| --- | --- |

(9)

Reglamentas (EB) Nr. 2270/2004 (5) nustato tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių išteklių žvejybos galimybes Bendrijos žvejybos laivams 2005 m. ir 2006 m.

| (10) | Bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejybos galimybės ICES Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) buvo netinkamai apskaičiuotos Reglamente (EB) Nr. 2270/2004 ir jos turėtų būti ištaisytos. |
| --- | --- |

(10)

Bukasnukių ilgauodegių grenadierių žvejybos galimybės ICES Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) buvo netinkamai apskaičiuotos Reglamente (EB) Nr. 2270/2004 ir jos turėtų būti ištaisytos.

| (11) | Siekiant užtikrinti Bendrijos žvejų pragyvenimo šaltinį, svarbu nedelsiant leisti šių rūšių žvejybą. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, būtina nustatyti išimtį prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 pastraipoje nurodytam šešių savaičių laikotarpiui. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti Bendrijos žvejų pragyvenimo šaltinį, svarbu nedelsiant leisti šių rūšių žvejybą. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, būtina nustatyti išimtį prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I dalies 3 pastraipoje nurodytam šešių savaičių laikotarpiui.

| (12) | Todėl Reglamentus (EB) Nr. 27/2005 ir (EB) Nr. 2270/2004 reikėtų iš dalies atitinkamai pakeisti, |
| --- | --- |

(12)

Todėl Reglamentus (EB) Nr. 27/2005 ir (EB) Nr. 2270/2004 reikėtų iš dalies atitinkamai pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 27/2005 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 27/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse bei žvejybos zonoje aplink Jan Mayen Bendrijos laivams leidžiami I priede nurodytos kvotos neviršijantys sugavimai.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse bei žvejybos zonoje aplink Jan Mayen Bendrijos laivams leidžiami I priede nurodytos kvotos neviršijantys sugavimai.“;

| 2) | 9 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivai gali žvejoti tik rajone, kuris yra apibrėžiamas tiesiomis linijomis paeiliui jungiant toliau pateikiamas koordinates: | Pietvakarių rajonas






  1) | 63° 12′ šiaurės platumos ir 23° 05′ vakarų ilgumos per 62° 00′ šiaurės platumos ir 26° 00′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

9 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivai gali žvejoti tik rajone, kuris yra apibrėžiamas tiesiomis linijomis paeiliui jungiant toliau pateikiamas koordinates:

Pietvakarių rajonas

1)

63° 12′ šiaurės platumos ir 23° 05′ vakarų ilgumos per 62° 00′ šiaurės platumos ir 26° 00′ vakarų ilgumos;

| 2) | 62° 58′ šiaurės platumos ir 22° 25′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

2)

62° 58′ šiaurės platumos ir 22° 25′ vakarų ilgumos;

| 3) | 63° 06′ šiaurės platumos ir 21° 30′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

3)

63° 06′ šiaurės platumos ir 21° 30′ vakarų ilgumos;

| 4) | 63° 03′ šiaurės platumos ir 21° 00′ vakarų ilgumos, nuo čia iki 180° 00′ pietų platumos; |
| --- | --- |

4)

63° 03′ šiaurės platumos ir 21° 00′ vakarų ilgumos, nuo čia iki 180° 00′ pietų platumos;

| | Pietryčių rajonas






  1) | 63° 14′ šiaurės platumos ir 10° 40′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- | --- |

Pietryčių rajonas

1)

63° 14′ šiaurės platumos ir 10° 40′ vakarų ilgumos;

| 2) | 63° 14′ šiaurės platumos ir 11° 23′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

2)

63° 14′ šiaurės platumos ir 11° 23′ vakarų ilgumos;

| 3) | 63° 35′ šiaurės platumos ir 12° 21′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

3)

63° 35′ šiaurės platumos ir 12° 21′ vakarų ilgumos;

| 4) | 64° 00′ šiaurės platumos ir 12° 30′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

4)

64° 00′ šiaurės platumos ir 12° 30′ vakarų ilgumos;

| 5) | 63° 53′ šiaurės platumos ir 13° 30′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

5)

63° 53′ šiaurės platumos ir 13° 30′ vakarų ilgumos;

| 6) | 63° 36′ šiaurės platumos ir 14° 30′ vakarų ilgumos; |
| --- | --- |

6)

63° 36′ šiaurės platumos ir 14° 30′ vakarų ilgumos;

| 7) | 63° 10′ šiaurės platumos ir 17° 00′ vakarų ilgumos, nuo čia iki 180° 00′ pietų platumos.“; |
| --- | --- |

7)

63° 10′ šiaurės platumos ir 17° 00′ vakarų ilgumos, nuo čia iki 180° 00′ pietų platumos.“;

| 3) | IB, IC, ID, IVa, IVc ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

3)

IB, IC, ID, IVa, IVc ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2270/2004 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 2270/2004 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 30 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. BODEN

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 70, 2004 3 9, p. 8.

2

(3)  OL L 12, 2005 1 14, p. 1.

3

(4)  OL L 161, 1993 7 2, p. 2.

4

(5)  OL L 396, 2004 12 31, p. 4.

5

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 27/2005 priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | IB priede:






  a) | Paprastųjų molvių rūšiai III zonoje (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Paprastoji molvė

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

IB priede:

a)

Paprastųjų molvių rūšiai III zonoje (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Paprastoji molvė

Molva molva

| Zona | : | III (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

III (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys)

Belgija

10 (1)

Danija

76

Vokietija

10

Švedija

30

Jungtinė Karalystė

10 (1)

EB

136

| b) | Paprastųjų šiaurinių krevečių rūšiai IIa zonoje (EB vandenys), IV zonoje (EB vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Paprastoji šiaurinė krevetė

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Paprastųjų šiaurinių krevečių rūšiai IIa zonoje (EB vandenys), IV zonoje (EB vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Paprastoji šiaurinė krevetė

Pandalus borealis

| Zona | : | IIa (EB vandenys), IV (EB vandenys)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIa (EB vandenys), IV (EB vandenys)

PRA/2AC4-C

Danija

3 700

Nyderlandai

35

Švedija

149

Jungtinė Karalystė

1 096

EB

4 980

DLSK

4 980

Didžiausi leistini sugauti kiekiai (DLSK), nustatyti laikantis atsargos principo, jeigu netaikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.“

| c) | Įrašas „Kombinuota kvota“, skirtas EB vandenų Vb, VI ir VII zonoms, pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Kombinuota kvota |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Įrašas „Kombinuota kvota“, skirtas EB vandenų Vb, VI ir VII zonoms, pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Kombinuota kvota

| Zona | : | EB vandenų Vb, VI, VII zonos
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EB vandenų Vb, VI, VII zonos

R/G/5B67-C

EB

Netaikoma

Norvegija

600 (2)

DLSK

Netaikoma

| d) | Įrašas „Kitos žuvų rūšys“, skirtas EB vandenų IIA, IV ir VIa zonoms į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos, pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Kitos žuvų rūšys |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Įrašas „Kitos žuvų rūšys“, skirtas EB vandenų IIA, IV ir VIa zonoms į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos, pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Kitos žuvų rūšys

| Zona | : | EB vandenų IIa, IV, VIa zonos, į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

EB vandenų IIa, IV, VIa zonos, į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos

OTH/2A46AN

EB

Netaikoma

Norvegija

4 720 (3)

Farerų salos

400 (4)

DLSK

Netaikoma

| 2) | IC priede:






  a) | Snieginiams krabams NAFO 0,1 zonoje (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Snieginis krabas

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

IC priede:

a)

Snieginiams krabams NAFO 0,1 zonoje (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Snieginis krabas

Chionoecetes spp.

| Zona | : | NAFO 0,1 (Grenlandijos vandenys)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 0,1 (Grenlandijos vandenys)

PCR/N01GRN

Airija

125

Ispanija

875

EB

1 000

DLSK

Nataikoma

Didžiausi leistini sugauti kiekiai (DLSK), nustatyti laikantis atsargos principo, jeigu netaikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.“

| b) | Stintenių rūšiai V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Stintenė

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Stintenių rūšiai V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Stintenė

Mallotus villosus

| Zona | : | V, XIV (Grenlandijos vandenys)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandijos vandenys)

CAP/514GRN

Visos valstybės narės

0

EB

50 050 (5)
   (6)

DLSK

Netaikoma

| c) | Jūrų ešerių rūšiai V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas dviem įrašais:














  „Rūšis | : | Jūrų ešerys

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Jūrų ešerių rūšiai V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas dviem įrašais:

„Rūšis

:

Jūrų ešerys

Sebastes spp.

| Zona | : | V, XIV (Grenlandijos vandenys)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Zona

:

V, XIV (Grenlandijos vandenys)

RED/514GRN

Vokietija

11 794 (10)

Prancūzija

60 (10)

Jungtinė Karalystė

84 (10)

EB

15 938 (7)
   (8)
   (9)
   (10)

DLSK

Netaikoma

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi.

| Rūšis | : | Jūrų ešerys

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Rūšis

:

Jūrų ešerys

Sebastes spp.

| Zona | : | Va (Islandijos vandenys)
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Va (Islandijos vandenys)

RED/05A-IS

Belgija

100 (11)
   (12)

Vokietija

1 690 (11)
   (12)

Prancūzija

50 (11)
   (12)

Jungtinė Karalystė

1 160 (11)
   (12)

EB

3 000 (11)
   (12)

DLSK

Netaikoma

| 3) | ID priede baltųjų jūrų vėgėlių rūšiai NAFO 3NO zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Baltoji jūrų vėgėlė

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

3)

ID priede baltųjų jūrų vėgėlių rūšiai NAFO 3NO zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Baltoji jūrų vėgėlė

Urophycis tenuis

| Zona | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO |
| --- | --- | --- |

Zona

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO

Ispanija

2 165

Portugalija

2 835

EB

5 000

DLSK

8 500

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi.“

| 4) | IVa priede:






  a) | II lentelė pakeičiama taip:
  „II lentelė – Nukrypimai nuo I lentelėje nurodyto buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičiaus ir susijusios sąlygos








  Rajonas | 4 punkte apibrėžtas žvejybos įrankis | 2002 m. laivų žvejybos duomenys (13) | Dienos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 punkte apibrėžtas rajonas | 4 dalies a punktas, 4 dalies e punktas | Mažiau nei 5 % menkių, jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių (kiekvienos iš šių rūšių žuvų) | Dienų skaičius neribojamas (14) |
| 2 punkte apibrėžtas rajonas | 4 dalies a punktas, 4 dalies b punktas | Mažiau nei 5 % menkių | 100 < 120 mm iki 13 ≥ 120 mm iki 14 |
| Kategato sąsiauris ir Šiaurės jūra | 4 dalies c punkte nurodytas žvejybos įrankis, kurio akių dydis yra ≥ 220 mm | Mažiau nei 5 % menkių ir daugiau nei 5 % otų ir jūrų rupūžių | Iki 15 dienų |
| Kategato ir Skagerako sąsiauriai | 4 dalies a punkte nurodytas žvejybos įrankis, turintis 120 mm dydžio kvadratinių akių langus (15) | Netaikoma | 12 dienų |
| Rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis | 4 dalies c punkte nurodyti sieniniai tinklai, kurių akių dydis yra ≤ 110 mm | Laivai nebuvo uoste ne ilgiau nei 24 valandas | 19 dienų |

4)

IVa priede:

a)

II lentelė pakeičiama taip:

„II lentelė – Nukrypimai nuo I lentelėje nurodyto buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičiaus ir susijusios sąlygos

Rajonas

4 punkte apibrėžtas žvejybos įrankis

2002 m. laivų žvejybos duomenys (13)

Dienos

2 punkte apibrėžtas rajonas

4 dalies a punktas, 4 dalies e punktas

Mažiau nei 5 % menkių, jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių (kiekvienos iš šių rūšių žuvų)

Dienų skaičius neribojamas (14)

2 punkte apibrėžtas rajonas

4 dalies a punktas, 4 dalies b punktas

Mažiau nei 5 % menkių

100 < 120 mm iki 13 ≥ 120 mm iki 14

Kategato sąsiauris ir Šiaurės jūra

4 dalies c punkte nurodytas žvejybos įrankis, kurio akių dydis yra ≥ 220 mm

Mažiau nei 5 % menkių ir daugiau nei 5 % otų ir jūrų rupūžių

Iki 15 dienų

Kategato ir Skagerako sąsiauriai

4 dalies a punkte nurodytas žvejybos įrankis, turintis 120 mm dydžio kvadratinių akių langus (15)

Netaikoma

12 dienų

Rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis

4 dalies c punkte nurodyti sieniniai tinklai, kurių akių dydis yra ≤ 110 mm

Laivai nebuvo uoste ne ilgiau nei 24 valandas

19 dienų

| b) | 1 priedėlio 4 dalies a punkto antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Langas įterpiamas tralo maišo viršutinėje dalyje.“ |
| --- | --- |

b)

1 priedėlio 4 dalies a punkto antras sakinys pakeičiamas taip:

„Langas įterpiamas tralo maišo viršutinėje dalyje.“

| 5) | IVc priedo 6 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „6. | a) | Didžiausias bet kurio kalendorinio mėnesio dienų, kurias laivas gali praleisti rajone ir nebūti uoste, turėdamas kurį nors iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, skaičius pateikiamas I lentelėje.
  Jeigu laivas, plaukdamas žvejybos reiso maršrutu, kerta dviejų rajonų ribą, ta diena išskaičiuojama iš to rajono, kuriame laivas praleido didesnę tos dienos dalį, dienų skaičiaus.
  Dienų, kurias laivas praleido iš šio priedo 2 dalyje ir IVa priedo 2 dalyje apibrėžtų rajonų sudarytame bendrame rajone, skaičius neturi viršyti šio priedo I lentelėje nurodyto skaičiaus. Tačiau dienų, kurias laivas praleidžia IVa priedo 2 dalyje apibrėžtuose rajonuose, skaičius turi atitiki IVa priedą nustatytą didžiausią dienų skaičių.
  I lentelė – Didžiausias dienų, praleistų rajone ir nebūnant uoste, skaičius pagal žvejybos įrankius







  2 dalyje apibrėžtas rajonas: | Žvejybos įrankių grupės, nurodytos: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. | Vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis (ICES VIIe kvadratas) |

5)

IVc priedo 6 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„6.

a)

Didžiausias bet kurio kalendorinio mėnesio dienų, kurias laivas gali praleisti rajone ir nebūti uoste, turėdamas kurį nors iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, skaičius pateikiamas I lentelėje.

Jeigu laivas, plaukdamas žvejybos reiso maršrutu, kerta dviejų rajonų ribą, ta diena išskaičiuojama iš to rajono, kuriame laivas praleido didesnę tos dienos dalį, dienų skaičiaus.

Dienų, kurias laivas praleido iš šio priedo 2 dalyje ir IVa priedo 2 dalyje apibrėžtų rajonų sudarytame bendrame rajone, skaičius neturi viršyti šio priedo I lentelėje nurodyto skaičiaus. Tačiau dienų, kurias laivas praleidžia IVa priedo 2 dalyje apibrėžtuose rajonuose, skaičius turi atitiki IVa priedą nustatytą didžiausią dienų skaičių.

I lentelė – Didžiausias dienų, praleistų rajone ir nebūnant uoste, skaičius pagal žvejybos įrankius

2 dalyje apibrėžtas rajonas:

Žvejybos įrankių grupės, nurodytos:

4a

4b

2.

Vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis (ICES VIIe kvadratas)

20

20“

| 6) | VI priedo I dalis pakeičiama taip:
  „I DALIS

  TREČIŲJŲ ŠALIŲ VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS KIEKYBINIAI LICENCIJŲ IR ŽVEJYBOS LEIDIMŲ APRIBOJIMAI










  Žvejybos rajonas | Žvejyba | Licencijų skaičius | Licencijų paskirstymas valstybėms narėms | Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jan Mayen | Silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Skumbrės, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais | 11 | DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16) | netaikoma |
| Skumbrės, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba tralais | 19 | | netaikoma |
| Skumbrės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais | 11 (17) | DK: 11 | netaikoma |
| Pramoninėms reikmėms žvejojamų žuvų rūšys, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Farerų salų vandenys | Visų rūšių žvejyba tralais 12–21 mylių nuo Farerų salų bazinės linijos esančioje zonoje ne ilgesniais nei 180 pėdų laivais | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializuota menkių ir juodadėmių menkių žvejyba įrankiais, kurių akių minimalus dydis 135 mm, ribojama rajone į pietus nuo 62° 28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6° 30′ vakarų ilgumos | 8 (18) | | 4 |
| Tralavimas už 21 mylios nuo Farerų salų bazinės linijos. Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. šie laivai gali vykdyti veiklą tarp 61° 20′ šiaurės platumos ir 62° 00′ šiaurės platumos bei tarp 12–21 mylių nuo bazinės linijos esančiuose rajonuose | 70 | BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Melsvųjų molvių žvejyba tralais, kai minimalus akių dydis yra 100 mm, rajone į pietus nuo 61° 30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9° 00’ vakarų ilgumos ir rajone tarp 7° 00′ vakarų ilgumos ir 9° 00’ vakarų ilgumos bei 60° 30′ šiaurės platumos ir rajone į pietvakarius nuo linijos tarp 60° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ vakarų ilgumos ir 60° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ vakarų ilgumos | 70 | DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19) | 20 (20) |
| Specializuota ledjūrio menkės žvejyba tralais, kurių minimalus akių dydis 120 mm, ir naudojant skersinius tralo maišo lynus | 70 | | 22 (20) |
| Žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą licencijų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotomis licencijomis, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų valdžios institucijos nustatytų specialias patekimo į rajoną, vadinamą „pagrindiniu žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Žvejyba ūdomis | 10 | UK: 10 | 6 |
| Skumbrių žvejyba | 12 | DK: 12 | 12 |
| Silkių žvejyba į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Islandija | Visi žvejybos būdai | 18 | | 5 |
| Rusijos Federacijos vandenys | Visi žvejybos būdai | pm | | pm |
| Menkių žvejyba | 7 (21) | | pm |
| Šprotų žvejyba | pm | | pm |

6)

VI priedo I dalis pakeičiama taip:

„I DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS KIEKYBINIAI LICENCIJŲ IR ŽVEJYBOS LEIDIMŲ APRIBOJIMAI

Žvejybos rajonas

Žvejyba

Licencijų skaičius

Licencijų paskirstymas valstybėms narėms

Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius

Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jan Mayen

Silkės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Skumbrės, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais

11

DE: 1 (16), DK: 26 (16), FR: 2 (16), NL: 1 (16)

netaikoma

Skumbrės, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba tralais

19

netaikoma

Skumbrės, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais

11 (17)

DK: 11

netaikoma

Pramoninėms reikmėms žvejojamų žuvų rūšys, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos

480

DK: 450, UK: 30

150

Farerų salų vandenys

Visų rūšių žvejyba tralais 12–21 mylių nuo Farerų salų bazinės linijos esančioje zonoje ne ilgesniais nei 180 pėdų laivais

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializuota menkių ir juodadėmių menkių žvejyba įrankiais, kurių akių minimalus dydis 135 mm, ribojama rajone į pietus nuo 62° 28′ šiaurės platumos ir į rytus nuo 6° 30′ vakarų ilgumos

8 (18)

4

Tralavimas už 21 mylios nuo Farerų salų bazinės linijos. Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. šie laivai gali vykdyti veiklą tarp 61° 20′ šiaurės platumos ir 62° 00′ šiaurės platumos bei tarp 12–21 mylių nuo bazinės linijos esančiuose rajonuose

70

BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Melsvųjų molvių žvejyba tralais, kai minimalus akių dydis yra 100 mm, rajone į pietus nuo 61° 30′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9° 00’ vakarų ilgumos ir rajone tarp 7° 00′ vakarų ilgumos ir 9° 00’ vakarų ilgumos bei 60° 30′ šiaurės platumos ir rajone į pietvakarius nuo linijos tarp 60° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ vakarų ilgumos ir 60° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ vakarų ilgumos

70

DE: 8 (19), FR: 12 (19), UK: 0 (19)

20 (20)

Specializuota ledjūrio menkės žvejyba tralais, kurių minimalus akių dydis 120 mm, ir naudojant skersinius tralo maišo lynus

70

22 (20)

Žydrųjų merlangų žvejyba. Bendrą licencijų skaičių galima padidinti keturiems laivams išduotomis licencijomis, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų valdžios institucijos nustatytų specialias patekimo į rajoną, vadinamą „pagrindiniu žydrųjų merlangų žvejybos rajonu“, taisykles

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Žvejyba ūdomis

10

UK: 10

6

Skumbrių žvejyba

12

DK: 12

12

Silkių žvejyba į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Islandija

Visi žvejybos būdai

18

5

Rusijos Federacijos vandenys

Visi žvejybos būdai

pm

pm

Menkių žvejyba

7 (21)

pm

Šprotų žvejyba

pm

pm

---

(1)  Negalima žvejoti IIIb, c, d 3 kvadrate.“

(2)  Sužvejota tik ilgosiomis ūdomis; įskaitant kareives, Mora mora ir didžiaakes siūlapelekes vėgėles.“

(3)  Tik IIa ir IV zonose. Įskaitant žvejybos rajonus, kurie nebuvo specialiai nurodyti.

(4)  Tik sykų priegauda IV ir VIa zonose.“

(5)  Iš kurių 45 930 tonų skirta Islandijai.

(6)  Turi būti sužvejota iki 2005 m. balandžio 30 d.“

(7)  Gali būti žvejojami pelaginiais tralais. Apie žvejybos dugniniais tralais ir žvejybos pelaginiais tralais sugavimus pranešama atskirai. Gali būti žvejojama rytuose arba vakaruose.

(8)  3 500 tonų, kurios gali būti sužvejotos pelaginiais tralais, skirta Norvegijai.

(9)  500 tonų skirta Farerų saloms. Apie žvejybos dugniniais tralais ir žvejybos pelaginiais tralais sugavimus pranešama atskirai.

(10)  Laikinoji kvota, taikoma kol baigsis konsultacijos su Danija (Farerų salų ir Grenlandijos vardu) dėl žvejybos 2005 m.

(11)  Įskaitant neišvengiamas priegaudas (menkių priegauda neleidžiama).

(12)  Turi būti sužvejota nuo liepos iki gruodžio mėn.“

(13)  Patikrinta pagal EB laivo žurnalą – vidutinis metinis iškrovimas gyvuoju svoriu.

(14)  Laivas rajone gali būti nurodytą konkretaus mėnesio dienų skaičių.

(15)  Laivai, kuriems taikomas šis nukrypimas, laikosi šio priedo 1 priedėlyje nustatytų sąlygų.“

(16)  Galioja žvejybai gaubiamaisiais tinklais ir tralais.

(17)  Turi būti pasirinkta iš 11 licencijų, skirtų skumbrių žvejybai gaubiamaisiais tinklais į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos.

(18)  Pagal 1999 m. suderintą protokolą specializuotos menkių ir juodadėmių menkių žvejybos duomenys įtraukiami į duomenis, pateikiamus „Visų rūšių žvejyba tralais ne ilgesniais nei 180 pėdų laivais 12–21 mylių nuo Farerų salų bazinės linijos esančioje zonoje.“

(19)  Šie skaičiai nurodo didžiausią bet kuriuo metu rajone esančių laivų skaičių.

(20)  Šie skaičiai pateikiami skiltyje „Žvejyba tralais didesniu nei 21 mylios atstumu nuo Farerų salų bazinės linijos.“

(21)  Taikoma tik su Latvijos vėliava plaukiojantiems laivams.“

---

II PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 2270/2004 priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | Giliavandenių ryklių rūšiai X zonoje (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Giliavandeniai rykliai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Giliavandenių ryklių rūšiai X zonoje (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Giliavandeniai rykliai

| Zona | : | X (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

X (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys)

Portugalija

120

EB (1)

120

| 2) | Bukasnukių ilgauodegių grenadierių rūšiai Vb, VI, VII zonose (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:














  „Rūšis | : | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Bukasnukių ilgauodegių grenadierių rūšiai Vb, VI, VII zonose (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas pakeičiamas taip:

„Rūšis

:

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius

Coryphaenoides rupestris

| Zona | : | Vb, VI, VII (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Vb, VI, VII (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys)

Vokietija

10

Estija

77

Ispanija

85

Prancūzija

4 327

Airija

341

Lietuva

99

Lenkija

50

Jungtinė Karalystė

254

Kitos (2)

10

EB

5 253

---

(1)  Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą neleidžiama jokia specializuota žvejyba.“

(2)  Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą neleidžiama jokia specializuota žvejyba.“

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 861/2005

2005 m. birželio 7 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. birželio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. birželio 7 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 84,2 |
| 204 | 58,5 |
| 999 | 71,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,8 |
| 999 | 92,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,4 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 99,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,9 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 57,2 |
| 624 | 63,1 |
| 999 | 57,0 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 83,2 |
| 400 | 141,5 |
| 404 | 122,8 |
| 508 | 63,1 |
| 512 | 63,2 |
| 524 | 65,0 |
| 528 | 64,5 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 80,1 |
| 804 | 91,4 |
| 999 | 92,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 214,6 |
| 999 | 214,6 |
| 0809 20 95 | 052 | 331,4 |
| 400 | 454,1 |
| 999 | 392,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

84,2

204

58,5

999

71,4

0707 00 05

052

92,8

999

92,8

0709 90 70

052

91,4

624

107,4

999

99,4

0805 50 10

388

56,9

508

50,9

528

57,2

624

63,1

999

57,0

0808 10 80

204

70,2

388

83,2

400

141,5

404

122,8

508

63,1

512

63,2

524

65,0

528

64,5

624

173,6

720

80,1

804

91,4

999

92,6

0809 10 00

052

214,6

999

214,6

0809 20 95

052

331,4

400

454,1

999

392,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 750/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 12). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 862/2005

2005 m. birželio 7 d.

nustatantis laikinuosius antidempingo muitus importuojamam granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), kurio kilmės šalis yra Rusija ir Kinijos Liaudies Respublika

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijai nepriklausančių šalių (1) (toliau – Pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   TYRIMO PROCESAS

1.   Tyrimo pradžia

| (1) | 2004 m. rugsėjo 9 d. Komisija pranešime (toliau – pranešimas apie pradedamą tyrimą), išspausdintame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), paskelbė apie pradedamą antidempingo tyrimą dėl granuliuoto politetrafluoretileno dervos (PTFE), kurios kilmės šalys yra Rusija ir Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), importo į Bendriją. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. rugsėjo 9 d. Komisija pranešime (toliau – pranešimas apie pradedamą tyrimą), išspausdintame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), paskelbė apie pradedamą antidempingo tyrimą dėl granuliuoto politetrafluoretileno dervos (PTFE), kurios kilmės šalys yra Rusija ir Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), importo į Bendriją.

| (2) | Antidempingo tyrimas buvo pradėtas gavus 2004 m. liepos 26 d. Europos chemijos pramonės tarybos (toliau – CEFIC arba skundo pateikėjas) skundą, kuris pateiktas gamintojų, pagaminančių didžiąją viso Bendrijoje pagaminamo granuliuoto politetrafluoretileno dervos kiekio dalį, šiuo atveju, daugiau nei 80 %, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Antidempingo tyrimas buvo pradėtas gavus 2004 m. liepos 26 d. Europos chemijos pramonės tarybos (toliau – CEFIC arba skundo pateikėjas) skundą, kuris pateiktas gamintojų, pagaminančių didžiąją viso Bendrijoje pagaminamo granuliuoto politetrafluoretileno dervos kiekio dalį, šiuo atveju, daugiau nei 80 %, vardu. Skunde buvo pateikti šios prekės dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako pagrįsti tyrimo inicijavimą.

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai informavo Rusijos ir KLR eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir prekybininkus bei jų asociacijas, žinomus suinteresuotus tiekėjus ir vartotojus, atitinkamų eksportuojančiųjų šalių atstovus ir skundo pateikėją bei visus žinomus Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai informavo Rusijos ir KLR eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir prekybininkus bei jų asociacijas, žinomus suinteresuotus tiekėjus ir vartotojus, atitinkamų eksportuojančiųjų šalių atstovus ir skundo pateikėją bei visus žinomus Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laikotarpį.

| (4) | Atsižvelgiant į didelį skunde išvardytų Kinijos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie pradedamą tyrimą buvo numatyta atranka, siekiant nustatyti dempingą pagal Pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į didelį skunde išvardytų Kinijos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie pradedamą tyrimą buvo numatyta atranka, siekiant nustatyti dempingą pagal Pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

| (5) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir tokiu atveju atrinkti bendroves, visų KLR eksportuojančių gamintojų buvo paprašyta prisistatyti Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie pradedamą tyrimą, pateikti svarbiausią informaciją apie jų su PTFE susijusią veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2003 m. liepos 1 d. – 2004 m. birželio 30 d.). |
| --- | --- |

(5)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir tokiu atveju atrinkti bendroves, visų KLR eksportuojančių gamintojų buvo paprašyta prisistatyti Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie pradedamą tyrimą, pateikti svarbiausią informaciją apie jų su PTFE susijusią veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2003 m. liepos 1 d. – 2004 m. birželio 30 d.).

| (6) | Išnagrinėjus eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją ir dėl nedidelio atsakymų į atrankos klausimus skaičiaus, buvo nuspręsta, kad KLR eksportuotojų atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(6)

Išnagrinėjus eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją ir dėl nedidelio atsakymų į atrankos klausimus skaičiaus, buvo nuspręsta, kad KLR eksportuotojų atranka nėra būtina.

| (7) | Siekiant, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba dėl individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija suinteresuotiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams išsiuntė prašymo formas. Prašymai dėl RER arba IR, jei ištyrus paaiškėja, kad prašymas neatitinka RER keliamų reikalavimų, buvo gauti iš trijų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant, kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą dėl rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba dėl individualaus režimo (toliau – IR) taikymo, Komisija suinteresuotiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams išsiuntė prašymo formas. Prašymai dėl RER arba IR, jei ištyrus paaiškėja, kad prašymas neatitinka RER keliamų reikalavimų, buvo gauti iš trijų eksportuojančių gamintojų.

| (8) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotoms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai buvo gauti iš trijų Kinijos eksportuojančių gamintojų, dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų ir trijų Bendrijos gamintojų bei iš vieno nesusijusio importuotojo. |
| --- | --- |

(8)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms suinteresuotoms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai buvo gauti iš trijų Kinijos eksportuojančių gamintojų, dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų ir trijų Bendrijos gamintojų bei iš vieno nesusijusio importuotojo.

| (9) | Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojų:






  — | Dupont de Nemours BV, Olandija; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, yra reikalinga norint padaryti pirmines išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Patikrinimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojų:

—

Dupont de Nemours BV, Olandija;

| — | Dyneon, Vokietija; |
| --- | --- |

—

Dyneon, Vokietija;

| — | Solvay Solexys, Italija. |
| --- | --- |

—

Solvay Solexys, Italija.

| b) | Nesusijusių importuotojų:






  — | Resyncom, Vokietija. |
| --- | --- | --- |

b)

Nesusijusių importuotojų:

—

Resyncom, Vokietija.

| c) | KLR eksportuojančių gamintojų:






  — | Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd.; |
| --- | --- | --- |

c)

KLR eksportuojančių gamintojų:

—

Shandong Dongyue Polymer Material Co., Ltd.;

| — | Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Shanghai 3F New Material Company Co., Ltd.;

| — | Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd. ir su ja susijusi bendrovė Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zheijiang Jusheng Fluorochemicals Co., Ltd. ir su ja susijusi bendrovė Zheijang Juhua Group Imp. & Exp. Co., Ltd.

| d) | Rusijos eksportuojančių gamintojų:






  — | Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat ir su juo susijusi bendrovė Priborlab Ltd.; |
| --- | --- | --- |

d)

Rusijos eksportuojančių gamintojų:

—

Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat ir su juo susijusi bendrovė Priborlab Ltd.;

| — | Open Joint Stock Company „Halogen“. |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company „Halogen“.

| e) | Susiję importuotojai:






  — | Chemical Goods Ltd., JK. |
| --- | --- | --- |

e)

Susiję importuotojai:

—

Chemical Goods Ltd., JK.

| (10) | Atsižvelgiant į poreikį nustatyti normaliąją vertę KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER galėjo būti nesuteiktas, ir siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškos šalies, Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) duomenimis, buvo atliktas patikrinimas šių bendrovių patalpose:






  — | AGC Chemicals Americas, Inc., JAV; |
| --- | --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į poreikį nustatyti normaliąją vertę KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER galėjo būti nesuteiktas, ir siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis analogiškos šalies, Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) duomenimis, buvo atliktas patikrinimas šių bendrovių patalpose:

—

AGC Chemicals Americas, Inc., JAV;

| — | E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., JAV. |
| --- | --- |

—

E. I. DuPont de Nemours & Company, Inc., JAV.

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Tyrimo dėl dempingo ir žalos metu buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Nustatant žalą, buvo remiamasi tendencijomis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(11)

Tyrimo dėl dempingo ir žalos metu buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Nustatant žalą, buvo remiamasi tendencijomis nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   SVARSTOMOJI PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ

1.   Bendroji dalis

| (12) | Fluorpolimerai yra gerų eksploatacinių savybių turintys plastikai, iš kurių geriausiai žinomas ir plačiausiai panaudojamas yra politetrafluoretilenas (PTFE). |
| --- | --- |

(12)

Fluorpolimerai yra gerų eksploatacinių savybių turintys plastikai, iš kurių geriausiai žinomas ir plačiausiai panaudojamas yra politetrafluoretilenas (PTFE).

| (13) | Granuliuotas PTFE yra cheminis produktas (fluorpolimeras), kuriam būdingos didelio atsparumo savybės (pvz., aukšta lydymosi temperatūra, didelis terminis patvarumas, netirpumas, nedegumas, maža dielektrinė konstanta). Jis naudojamas kaip sudedamoji dalis įvairiuose pramonės sektoriuose, pvz., chemijos, mechanikos, elektros (vidinis kabelio apvalkalas), automobilių, statybos (kaip izoliacinė medžiaga), virtuvės reikmenų gamybos (keptuvės), tekstilės ar biomedicinos (chirurginiai instrumentai). „Teflon“ yra žinomiausias prekės ženklas, kuriuo žymimas parduodamas produktas. |
| --- | --- |

(13)

Granuliuotas PTFE yra cheminis produktas (fluorpolimeras), kuriam būdingos didelio atsparumo savybės (pvz., aukšta lydymosi temperatūra, didelis terminis patvarumas, netirpumas, nedegumas, maža dielektrinė konstanta). Jis naudojamas kaip sudedamoji dalis įvairiuose pramonės sektoriuose, pvz., chemijos, mechanikos, elektros (vidinis kabelio apvalkalas), automobilių, statybos (kaip izoliacinė medžiaga), virtuvės reikmenų gamybos (keptuvės), tekstilės ar biomedicinos (chirurginiai instrumentai). „Teflon“ yra žinomiausias prekės ženklas, kuriuo žymimas parduodamas produktas.

2.   Svarstomoji prekė

| (14) | Svarstomoji prekė yra vadinamasis granuliuotas politetrafluoretilenas (PTFE), turintis kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas, ir jo žaliavinis polimeras (reaktoriaus granulės). Pastarasis gali būti drėgnas arba sausas. Nežiūrint į tai, kad atsižvelgiant į formą, vidutinį dalelių dydį, terminį apdorojimą ar komonomero masę, galima pagaminti skirtingus produktus, šio antidempingo tyrimo tikslais jie visi laikomi vienu produktu, kadangi turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tą pačią paskirtį. Šiuo metu svarstomosios prekės KN kodas yra ex 3904 61 00. |
| --- | --- |

(14)

Svarstomoji prekė yra vadinamasis granuliuotas politetrafluoretilenas (PTFE), turintis kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas, ir jo žaliavinis polimeras (reaktoriaus granulės). Pastarasis gali būti drėgnas arba sausas. Nežiūrint į tai, kad atsižvelgiant į formą, vidutinį dalelių dydį, terminį apdorojimą ar komonomero masę, galima pagaminti skirtingus produktus, šio antidempingo tyrimo tikslais jie visi laikomi vienu produktu, kadangi turi tas pačias fizines savybes ir iš esmės tą pačią paskirtį. Šiuo metu svarstomosios prekės KN kodas yra ex 3904 61 00.

3.   Panaši prekė

| (15) | Buvo nustatyta, kad svarstomoji prekė ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamas ir parduodamas PTFE, abiejų eksportuojančių šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas PTFE bei analogiškos šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas PTFE iš esmės turi tas pačias fizines ir technines savybes bei tą pačią paskirtį. Todėl šios prekės preliminariai yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(15)

Buvo nustatyta, kad svarstomoji prekė ir Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamas ir parduodamas PTFE, abiejų eksportuojančių šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas PTFE bei analogiškos šalies vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas PTFE iš esmės turi tas pačias fizines ir technines savybes bei tą pačią paskirtį. Todėl šios prekės preliminariai yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (16) | Du importuotojai pareiškė, kad tam tikros paskirties importuojamas iš Rusijos ir Kinijos produktas iš viso nekonkuruoja su Bendrijos rinkoje gaminamu ir parduodamu PTFE. Tai daugiausia PTFE atliekos arba „neatitinkantis techninių reikalavimų“ produktas, kuris naudojamas gaminti smulkių dalelių PTFE. Šis smulkių dalelių produktas yra naudojamas, pvz., kaip priedas perdirbant plastikus arba spaustuviniuose dažuose bei metalų dangose. Tą reikėjo paneigti, nes buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė taip pat gamina atliekas arba „neatitinkančią techninių reikalavimų“ medžiagą, kuri yra parduodama tiems patiems klientams. |
| --- | --- |

(16)

Du importuotojai pareiškė, kad tam tikros paskirties importuojamas iš Rusijos ir Kinijos produktas iš viso nekonkuruoja su Bendrijos rinkoje gaminamu ir parduodamu PTFE. Tai daugiausia PTFE atliekos arba „neatitinkantis techninių reikalavimų“ produktas, kuris naudojamas gaminti smulkių dalelių PTFE. Šis smulkių dalelių produktas yra naudojamas, pvz., kaip priedas perdirbant plastikus arba spaustuviniuose dažuose bei metalų dangose. Tą reikėjo paneigti, nes buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė taip pat gamina atliekas arba „neatitinkančią techninių reikalavimų“ medžiagą, kuri yra parduodama tiems patiems klientams.

C.   DEMPINGAS

1.   Bendrieji metodai

| (17) | Toliau aprašomi bendrieji metodai. Dėl to, toliau pateikiamose išvadose apie kiekvienos aptariamos šalies dempingą apibūdinama tik tai, kas būdinga kiekvienai konkrečiai šaliai. |
| --- | --- |

(17)

Toliau aprašomi bendrieji metodai. Dėl to, toliau pateikiamose išvadose apie kiekvienos aptariamos šalies dempingą apibūdinama tik tai, kas būdinga kiekvienai konkrečiai šaliai.

1.1.   Normalioji vertė

| (18) | Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia buvo tikrinama, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PTFE vidaus pardavimas buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos gamintojo parduodamo eksporto į Bendriją apimties. |
| --- | --- |

(18)

Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, pirmiausia buvo tikrinama, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PTFE vidaus pardavimas buvo tipiškas, t. y., ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos gamintojo parduodamo eksporto į Bendriją apimties.

| (19) | Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamo PTFE rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su parduodamomis eksportui į Bendriją rūšimis. Atlikus tyrimą pagal produkto rūšis, Komisija laikė, kad vidaus rinkoje parduodamos ir eksportuojamos produkto rūšys yra identiškos arba tiesiogiai palyginamos, jei jos turi panašų vidutinį dalelių dydį, yra panašiai termiškai apdorotos bei turi panašią komonomero masę. |
| --- | --- |

(19)

Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamo PTFE rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su parduodamomis eksportui į Bendriją rūšimis. Atlikus tyrimą pagal produkto rūšis, Komisija laikė, kad vidaus rinkoje parduodamos ir eksportuojamos produkto rūšys yra identiškos arba tiesiogiai palyginamos, jei jos turi panašų vidutinį dalelių dydį, yra panašiai termiškai apdorotos bei turi panašią komonomero masę.

| (20) | Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su PTFE rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios PTFE rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimų vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos PTFE rūšies eksporto į Bendriją apimties. |
| --- | --- |

(20)

Kiekvienos rūšies, kurią eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su PTFE rūšimi, parduodama eksportui į Bendriją, atveju buvo nustatyta, ar pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Buvo laikoma, kad konkrečios PTFE rūšies pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei per TL tos rūšies bendra pardavimų vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamos PTFE rūšies eksporto į Bendriją apimties.

| (21) | Vėliau Komisija, nustačiusi svarstomos PTFE rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems klientams dalį, nagrinėjo, ar galima laikyti, kad kiekvienos PTFE rūšies pardavimo vidaus rinkoje tipiški kiekiai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Kadangi parduoti kiekvienos PTFE rūšies kiekiai, kurių grynoji pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už apskaičiuotą gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies pardavimo apimties, kai svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip visų per tiriamąjį laikotarpį vidaus rinkoje parduoto tos rūšies produkto kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(21)

Vėliau Komisija, nustačiusi svarstomos PTFE rūšies pelningo pardavimo nepriklausomiems klientams dalį, nagrinėjo, ar galima laikyti, kad kiekvienos PTFE rūšies pardavimo vidaus rinkoje tipiški kiekiai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Kadangi parduoti kiekvienos PTFE rūšies kiekiai, kurių grynoji pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už apskaičiuotą gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies pardavimo apimties, kai svertinė vidutinė tos rūšies kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip visų per tiriamąjį laikotarpį vidaus rinkoje parduoto tos rūšies produkto kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

1.2.   Eksporto kaina

| (22) | Visais atvejais eksporto kaina buvo skaičiuojama pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas. |
| --- | --- |

(22)

Visais atvejais eksporto kaina buvo skaičiuojama pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas eksporto kainas.

1.3.   Palyginimas

| (23) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami patikslinimai buvo daromi visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, teisingi ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(23)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos gamintojo kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami patikslinimai buvo daromi visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, teisingi ir paremti patikrintais įrodymais.

1.4.   Dempingo skirtumas

| (24) | Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis kiekvienos produkto rūšies vidutinės svertinės normaliosios vertės palyginimu su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(24)

Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis kiekvienos produkto rūšies vidutinės svertinės normaliosios vertės palyginimu su vidutine svertine eksporto kaina.

1.5.   Kinijos Liaudies Respublika

1.5.1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (25) | Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 punktus tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(25)

Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 punktus tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytus kriterijus.

| (26) | Trumpai, ir tik patogumo dėlei, Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai (įmonės pareiškėjos privalo įrodyti, kad juos atitinka) yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas be jokio reikšmingo valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(26)

Trumpai, ir tik patogumo dėlei, Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai (įmonės pareiškėjos privalo įrodyti, kad juos atitinka) yra apibendrinti kaip nurodyta toliau:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas be jokio reikšmingo valstybės kišimosi;

| 2) | apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; |
| --- | --- |

2)

apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;

| 3) | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį aiškumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį aiškumą ir stabilumą;

| 5) | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (27) | Trys KLR eksportuojantys gamintojai paprašė suteikti RER pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir užpildė prašymo dėl RER taikymo eksportuojantiems gamintojams formas. Komisija gavo ir tų įmonių patalpose patikrino visą RER paraiškose pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina. |
| --- | --- |

(27)

Trys KLR eksportuojantys gamintojai paprašė suteikti RER pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir užpildė prašymo dėl RER taikymo eksportuojantiems gamintojams formas. Komisija gavo ir tų įmonių patalpose patikrino visą RER paraiškose pateiktą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina.

| (28) | Tyrimas parodė, kad nė viena iš trijų pirmiau paminėtų bendrovių neatitinka visų reikalaujamų kriterijų, ir todėl jų paraiškos buvo atmestos. Šioje lentelėje apibendrinama, pagal kuriuos penkis kriterijus, nustatytus Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, buvo priimti sprendimai dėl šių trijų bendrovių.










  Bendrovė | Kriterijai |
| --- | --- | --- |
| 2 straipsnio 7 dalis c punktas 1 pastraipa | 2 straipsnio 7 dalis c punktas 2 pastraipa | 2 straipsnio 7 dalis c punktas 3 pastraipa | 2 straipsnio 7 dalis c punktas 4 pastraipa | 2 straipsnio 7 dalis c punktas 5 pastraipa |
| 1 | Neatitiko | Neatitiko | Neatitiko | Atitiko | Atitiko |
| 2 | Neatitiko | Neatitiko | Neatitiko | Atitiko | Atitiko |
| 3 | Neatitiko | Neatitiko | Neatitiko | Neatitiko | Atitiko |
| Šaltinis: Patikrinti bendradarbiavusių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną. |

(28)

Tyrimas parodė, kad nė viena iš trijų pirmiau paminėtų bendrovių neatitinka visų reikalaujamų kriterijų, ir todėl jų paraiškos buvo atmestos. Šioje lentelėje apibendrinama, pagal kuriuos penkis kriterijus, nustatytus Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, buvo priimti sprendimai dėl šių trijų bendrovių.

Bendrovė

Kriterijai

2 straipsnio 7 dalis c punktas 1 pastraipa

2 straipsnio 7 dalis c punktas 2 pastraipa

2 straipsnio 7 dalis c punktas 3 pastraipa

2 straipsnio 7 dalis c punktas 4 pastraipa

2 straipsnio 7 dalis c punktas 5 pastraipa

1

Neatitiko

Neatitiko

Neatitiko

Atitiko

Atitiko

2

Neatitiko

Neatitiko

Neatitiko

Atitiko

Atitiko

3

Neatitiko

Neatitiko

Neatitiko

Neatitiko

Atitiko

Šaltinis: Patikrinti bendradarbiavusių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną.

| (29) | Aptariamoms bendrovėms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau pateiktų rezultatų. Visos trys bendrovės nesutiko su vertinimais ir teigė, kad joms turėtų būti suteiktas RER. |
| --- | --- |

(29)

Aptariamoms bendrovėms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl pirmiau pateiktų rezultatų. Visos trys bendrovės nesutiko su vertinimais ir teigė, kad joms turėtų būti suteiktas RER.

| (30) | Viena bendrovė išreiškė abejonę, ar galima laikyti, kad Komisijos atliktas RER vertinimas pagal penkis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus atitinka GATT/PPO nuostatas. Taip pat buvo teigiama, kad Komisija, priimdama sprendimus, rėmėsi požymiais ir prielaidomis, ir kad Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis buvo taikoma neobjektyviai. |
| --- | --- |

(30)

Viena bendrovė išreiškė abejonę, ar galima laikyti, kad Komisijos atliktas RER vertinimas pagal penkis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus atitinka GATT/PPO nuostatas. Taip pat buvo teigiama, kad Komisija, priimdama sprendimus, rėmėsi požymiais ir prielaidomis, ir kad Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis buvo taikoma neobjektyviai.

| (31) | Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad dabartinis tyrimas, taip pat vertinimas, ar eksportuojantis gamintojas nepažeidžia rinkos ekonomikos sąlygų, yra atliktas pagal atitinkamas Pagrindinio reglamento nuostatas, kurios visiškai atitinka PPO įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad dabartinis tyrimas, taip pat vertinimas, ar eksportuojantis gamintojas nepažeidžia rinkos ekonomikos sąlygų, yra atliktas pagal atitinkamas Pagrindinio reglamento nuostatas, kurios visiškai atitinka PPO įsipareigojimus.

| (32) | Pirmosios instancijos teismas pripažino, kad eksportuojantis gamintojas privalo įrodyti, jog jis atitinka Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytas sąlygas. Jei įrodymų nebuvo pateikta, paraiška dėl RER turi būti atmesta. Tokia išvada padaryta remiantis objektyvia pagrįstų įrodymų analize, kuri buvo atskleista tiriamoms bendrovėms, ir kuri gali būti peržiūrima teismine tvarka. |
| --- | --- |

(32)

Pirmosios instancijos teismas pripažino, kad eksportuojantis gamintojas privalo įrodyti, jog jis atitinka Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytas sąlygas. Jei įrodymų nebuvo pateikta, paraiška dėl RER turi būti atmesta. Tokia išvada padaryta remiantis objektyvia pagrįstų įrodymų analize, kuri buvo atskleista tiriamoms bendrovėms, ir kuri gali būti peržiūrima teismine tvarka.

| (33) | Nagrinėjant, kaip laikomasi pirmojo kriterijaus, t. y., kad verslo sprendimai būtų priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, nesikišant valstybei, ir kad sąnaudos atspindėtų rinkos vertes, buvo padaryta išvada, jog nebuvo įrodymų, kad būtų laikomasi vienos bendrovės įstatų. Todėl nebuvo įrodymų, kad valstybė, taip pat per valstybei priklausantį akcininką, nesikiša šiai bendrovei priimant sprendimus. Bendrovė prieštaravo Komisijos išvadoms ir teigė, kad jos įstatuose yra numatyta patikima garantija, kad valstybė negalėtų daryti didelės įtakos priimant sprendimus ir kad bet kokiu atveju valstybei priklausantis akcininkas yra patikėtinis, veikiantis privačios bendrovės vardu. Tačiau bendrovės įstatuose yra numatyta jos organizacija ir sprendimų priėmimo tvarka. Kadangi tyrimo metu paaiškėjo, kad šių įstatų nebuvo laikomasi ir kad pati bendrovė juos nesunkiai galėtų pakeisti, galima pagrįstai daryti išvadą, kad galutinės tokių įstatų nuostatos yra nepatikimos bei neužtikrina, kad valstybė negalėtų daryti didelės įtakos bendrovei, pastarajai priimant sprendimus. Be to, bendrovė nepateikė jokio paaiškinimo, išskyrus „matomumą“, kodėl valstybinis patikos fondas šiuo metu yra bendrovės akcininkas. Priešingai, patikros vietoje metu buvo teigiama, jog tai bendrovei, inter alia, sudarys geresnes galimybes ateityje gauti finansavimą. Todėl buvo laikoma, jog egzistuoja didelė valstybės kišimosi rizika.
  Bendrovė taip pat tvirtino, kad jos žaliavų kainos atitiko rinkos vertes, priešingai nei teigiama Komisijos tarnybų išvadose. Be to, kad nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad jos žaliavų kainos atitinka rinkos vertes, palyginus pirktas žaliavas buvo nustatyta, kad jų kainos skiriasi, o bendrovė nesugebėjo pagrįstai paaiškinti, dėl ko atsirado šie reikšmingi skirtumai.
  Todėl buvo padaryta išvada, kad eksportuojantis gamintojas nepateikė pakankamai informacijos, jog jis nepažeidžia rinkos ekonomikos sąlygų. Nė vienos iš aptariamų bendrovių argumentai, pateikti paskelbus tyrimo išvadą, negalėjo pakeisti šios išvados, ir todėl prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(33)

Nagrinėjant, kaip laikomasi pirmojo kriterijaus, t. y., kad verslo sprendimai būtų priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, nesikišant valstybei, ir kad sąnaudos atspindėtų rinkos vertes, buvo padaryta išvada, jog nebuvo įrodymų, kad būtų laikomasi vienos bendrovės įstatų. Todėl nebuvo įrodymų, kad valstybė, taip pat per valstybei priklausantį akcininką, nesikiša šiai bendrovei priimant sprendimus. Bendrovė prieštaravo Komisijos išvadoms ir teigė, kad jos įstatuose yra numatyta patikima garantija, kad valstybė negalėtų daryti didelės įtakos priimant sprendimus ir kad bet kokiu atveju valstybei priklausantis akcininkas yra patikėtinis, veikiantis privačios bendrovės vardu. Tačiau bendrovės įstatuose yra numatyta jos organizacija ir sprendimų priėmimo tvarka. Kadangi tyrimo metu paaiškėjo, kad šių įstatų nebuvo laikomasi ir kad pati bendrovė juos nesunkiai galėtų pakeisti, galima pagrįstai daryti išvadą, kad galutinės tokių įstatų nuostatos yra nepatikimos bei neužtikrina, kad valstybė negalėtų daryti didelės įtakos bendrovei, pastarajai priimant sprendimus. Be to, bendrovė nepateikė jokio paaiškinimo, išskyrus „matomumą“, kodėl valstybinis patikos fondas šiuo metu yra bendrovės akcininkas. Priešingai, patikros vietoje metu buvo teigiama, jog tai bendrovei, inter alia, sudarys geresnes galimybes ateityje gauti finansavimą. Todėl buvo laikoma, jog egzistuoja didelė valstybės kišimosi rizika.

Bendrovė taip pat tvirtino, kad jos žaliavų kainos atitiko rinkos vertes, priešingai nei teigiama Komisijos tarnybų išvadose. Be to, kad nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad jos žaliavų kainos atitinka rinkos vertes, palyginus pirktas žaliavas buvo nustatyta, kad jų kainos skiriasi, o bendrovė nesugebėjo pagrįstai paaiškinti, dėl ko atsirado šie reikšmingi skirtumai.

Todėl buvo padaryta išvada, kad eksportuojantis gamintojas nepateikė pakankamai informacijos, jog jis nepažeidžia rinkos ekonomikos sąlygų. Nė vienos iš aptariamų bendrovių argumentai, pateikti paskelbus tyrimo išvadą, negalėjo pakeisti šios išvados, ir todėl prašymas buvo atmestas.

| (34) | Viena bendrovė tvirtino, jog yra nesvarbu tai, kad akcininkų susirikime nedalyvavo mažiausias kvorumui sudaryti reikalingas akcininkų skaičius, o tai suteikia galimybę valstybei priklausančiam akcininkui daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, kadangi šiame susirinkime nebuvo priimami su bendrovės ūkine veikla susiję sprendimai. Tačiau valstybės įtaka galima ne tik priimant su bendrovės ūkine veikla susijusius sprendimus. Be to, pagal bendrovės įstatus, akcininkų susirinkimas yra kompetentingas, inter alia, priimti sprendimus dėl ūkinės veiklos ir investicijų planų, svarstyti ir tvirtinti finansinį biudžetą ir galutines finansines ataskaitas bei bendrovės pelno paskirstymo planą. Todėl valstybė gali daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, priimamiems tokiais svarbiais klausimais. Taip pat buvo tvirtinama, jog negalima daryti išvados, kad valstybė kišasi į bendrovių veiklą, todėl, kad pusę tiriamojo laikotarpio eksportuojamą prekę parduodavo iš dalies valstybei priklausantis prekybininkas. Šiuo atžvilgiu, reikėtų pažymėti, kad šis prekybininkas dalyvavo parduodant svarstomąją prekę (pasirašė sutartis, gavo mokėjimus ir išrašė sąskaitas–faktūras klientams), tačiau nepateikė prašymo suteikti RER. Todėl bendrovė negalėjo įrodyti, jog ji vykdė veiklą be didelio valstybės kišimosi. |
| --- | --- |

(34)

Viena bendrovė tvirtino, jog yra nesvarbu tai, kad akcininkų susirikime nedalyvavo mažiausias kvorumui sudaryti reikalingas akcininkų skaičius, o tai suteikia galimybę valstybei priklausančiam akcininkui daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, kadangi šiame susirinkime nebuvo priimami su bendrovės ūkine veikla susiję sprendimai. Tačiau valstybės įtaka galima ne tik priimant su bendrovės ūkine veikla susijusius sprendimus. Be to, pagal bendrovės įstatus, akcininkų susirinkimas yra kompetentingas, inter alia, priimti sprendimus dėl ūkinės veiklos ir investicijų planų, svarstyti ir tvirtinti finansinį biudžetą ir galutines finansines ataskaitas bei bendrovės pelno paskirstymo planą. Todėl valstybė gali daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, priimamiems tokiais svarbiais klausimais. Taip pat buvo tvirtinama, jog negalima daryti išvados, kad valstybė kišasi į bendrovių veiklą, todėl, kad pusę tiriamojo laikotarpio eksportuojamą prekę parduodavo iš dalies valstybei priklausantis prekybininkas. Šiuo atžvilgiu, reikėtų pažymėti, kad šis prekybininkas dalyvavo parduodant svarstomąją prekę (pasirašė sutartis, gavo mokėjimus ir išrašė sąskaitas–faktūras klientams), tačiau nepateikė prašymo suteikti RER. Todėl bendrovė negalėjo įrodyti, jog ji vykdė veiklą be didelio valstybės kišimosi.

| (35) | Be to, viena bendrovė tvirtino, kad valstybei priklausantis akcininkas, kuriam priklauso didžioji bendrovės akcijų dalis ir kuris galiausiai paskiria didžiąją dalį valdybos narių, negali daryti didelės įtakos bendrovės sprendimams. Todėl primenama, kad vadovaujantis vienoda Komisijos praktika, tais atvejais, kai valstybė juridiškai arba de facto gali daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, yra laikoma, kad bendrovė neatitinka pirmojo Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodyto kriterijaus. Todėl prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(35)

Be to, viena bendrovė tvirtino, kad valstybei priklausantis akcininkas, kuriam priklauso didžioji bendrovės akcijų dalis ir kuris galiausiai paskiria didžiąją dalį valdybos narių, negali daryti didelės įtakos bendrovės sprendimams. Todėl primenama, kad vadovaujantis vienoda Komisijos praktika, tais atvejais, kai valstybė juridiškai arba de facto gali daryti didelę įtaką bendrovės sprendimams, yra laikoma, kad bendrovė neatitinka pirmojo Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodyto kriterijaus. Todėl prašymas buvo atmestas.

| (36) | Dėl antrojo kriterijaus, t. y., kad firmos turėtų vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų rinkinį, kurio nepriklausomą auditą būtų galima atlikti pagal tarptautinius audito standartus, visos trys bendrovės pareiškė, kad jos atitinka šį kriterijų, kadangi yra atliekamas nepriklausomas jų apskaitos dokumentų auditas. Tačiau buvo nustatyta, kad bendrovių audito ataskaitose ir bendrovės apskaitoje buvo didelių neatitikimų arba kad tiriamosios bendrovės neįgyvendino pasikeitusios apskaitos politikos, kaip to reikalaujama pagal tarptautinius apskaitos standartus. Vienu atveju buvo taip pat nustatyta, kad auditoriaus pastabose apie bendrovės apskaitą ir bendrovės apskaitoje nurodytos sumos nesutampa. Kita bendrovė pateikė ne visas finansines ataskaitas anglų kalba, įskaitant auditoriaus pastabas, ir todėl jų nebuvo galima tinkamai išanalizuoti. Todėl daroma išvada, kad visų trijų aptariamų bendrovių apskaitos dokumentų auditas nebuvo atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus, kaip yra reikalaujama pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, ir prašymai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(36)

Dėl antrojo kriterijaus, t. y., kad firmos turėtų vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų rinkinį, kurio nepriklausomą auditą būtų galima atlikti pagal tarptautinius audito standartus, visos trys bendrovės pareiškė, kad jos atitinka šį kriterijų, kadangi yra atliekamas nepriklausomas jų apskaitos dokumentų auditas. Tačiau buvo nustatyta, kad bendrovių audito ataskaitose ir bendrovės apskaitoje buvo didelių neatitikimų arba kad tiriamosios bendrovės neįgyvendino pasikeitusios apskaitos politikos, kaip to reikalaujama pagal tarptautinius apskaitos standartus. Vienu atveju buvo taip pat nustatyta, kad auditoriaus pastabose apie bendrovės apskaitą ir bendrovės apskaitoje nurodytos sumos nesutampa. Kita bendrovė pateikė ne visas finansines ataskaitas anglų kalba, įskaitant auditoriaus pastabas, ir todėl jų nebuvo galima tinkamai išanalizuoti. Todėl daroma išvada, kad visų trijų aptariamų bendrovių apskaitos dokumentų auditas nebuvo atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus, kaip yra reikalaujama pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, ir prašymai buvo atmesti.

| (37) | Dėl trečiojo kriterijaus, visos trys bendrovės pareiškė, kad nors Komisijos išvadose teigiama priešingai, iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nebuvo perkelta ženklių iškraipymų. Viena bendrovė nesutiko, jog nebuvo įrodymų, kad jos teisės naudotis žeme atspindėjo rinkos vertes ir pateikė viešą informaciją apie žemės kainas. Ši informacija buvo pateikta pasibaigus terminui pateikti prašymą dėl RER su visais patvirtinančiais dokumentais ir jos nebebuvo galima patikrinti; todėl ji buvo atmesta. Kalbant apie antrąją bendrovę, buvo nustatyta, kad ši bendrovė iš valstybinės įmonės su didele nuolaida įsigijo svarstomosios prekės gamybos įrangą, palyginus jos kainą su nepriklausomų vertintojų nustatyta šios įrangos verte. Buvo nustatyta bendrovės ilgalaikio turto nusidėvėjimo neatitikimų. Buvo nustatyta, kad trečioji bendrovė gauna iš valstybei priklausančio akcininko banko paskolų garantijas, ir pagal jos atsiskaitomąją sąskaitą nebuvo įmanoma nustatyti ryšio tarp sąskaitų faktūrų ir mokėjimų. Tai reiškia, jog egzistuoja reikšmingi iškraipymai, perkelti iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. |
| --- | --- |

(37)

Dėl trečiojo kriterijaus, visos trys bendrovės pareiškė, kad nors Komisijos išvadose teigiama priešingai, iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nebuvo perkelta ženklių iškraipymų. Viena bendrovė nesutiko, jog nebuvo įrodymų, kad jos teisės naudotis žeme atspindėjo rinkos vertes ir pateikė viešą informaciją apie žemės kainas. Ši informacija buvo pateikta pasibaigus terminui pateikti prašymą dėl RER su visais patvirtinančiais dokumentais ir jos nebebuvo galima patikrinti; todėl ji buvo atmesta. Kalbant apie antrąją bendrovę, buvo nustatyta, kad ši bendrovė iš valstybinės įmonės su didele nuolaida įsigijo svarstomosios prekės gamybos įrangą, palyginus jos kainą su nepriklausomų vertintojų nustatyta šios įrangos verte. Buvo nustatyta bendrovės ilgalaikio turto nusidėvėjimo neatitikimų. Buvo nustatyta, kad trečioji bendrovė gauna iš valstybei priklausančio akcininko banko paskolų garantijas, ir pagal jos atsiskaitomąją sąskaitą nebuvo įmanoma nustatyti ryšio tarp sąskaitų faktūrų ir mokėjimų. Tai reiškia, jog egzistuoja reikšmingi iškraipymai, perkelti iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos.

| (38) | Todėl buvo padaryta išvada, kad tiriamosios bendrovės neįvykdė Pagrindinio reglamento 2 straipsnio, 7 dalies c punkto trečiosios pastraipos sąlygų, ir todėl jų paraiškos buvo atmestos. |
| --- | --- |

(38)

Todėl buvo padaryta išvada, kad tiriamosios bendrovės neįvykdė Pagrindinio reglamento 2 straipsnio, 7 dalies c punkto trečiosios pastraipos sąlygų, ir todėl jų paraiškos buvo atmestos.

| (39) | Neatitikusi ketvirtojo kriterijaus bendrovė pareiškė, jog, priešingai nei teigiama Komisijos išvadose, bankroto įstatymas iš tiesų užtikrina stabilumą ir teisinį aiškumą. Tačiau buvo nustatyta, kad per kelerius praėjusius metus ši bendrovė susidūrė su dideliais finansiniais sunkumais ir dirbo nuostolingai, ir ją nuo bankroto išgelbėjo valstybei priklausantis akcininkas. Nors, kaip teigia įmonė, dėl tokių didelių finansinių sunkumų nebūtinai gali ištikti bankrotas, tai, kad valstybei priklausantis akcininkas išgelbėjo bendrovę (įskaitant skolos nurašymą), ko nebūtų padaręs akcininkas įprastomis rinkos sąlygomis, reiškia, jog minėto įstatymo taikymas šiuo konkrečiu atveju yra abejotinas. Todėl buvo padaryta išvada, jog nebuvo įrodymų, kad bendrovės praktikoje būtų taikomas bankroto įstatymas. Nesant įrodymų, buvo laikoma, kad bendrovė neatitinka šio kriterijaus. |
| --- | --- |

(39)

Neatitikusi ketvirtojo kriterijaus bendrovė pareiškė, jog, priešingai nei teigiama Komisijos išvadose, bankroto įstatymas iš tiesų užtikrina stabilumą ir teisinį aiškumą. Tačiau buvo nustatyta, kad per kelerius praėjusius metus ši bendrovė susidūrė su dideliais finansiniais sunkumais ir dirbo nuostolingai, ir ją nuo bankroto išgelbėjo valstybei priklausantis akcininkas. Nors, kaip teigia įmonė, dėl tokių didelių finansinių sunkumų nebūtinai gali ištikti bankrotas, tai, kad valstybei priklausantis akcininkas išgelbėjo bendrovę (įskaitant skolos nurašymą), ko nebūtų padaręs akcininkas įprastomis rinkos sąlygomis, reiškia, jog minėto įstatymo taikymas šiuo konkrečiu atveju yra abejotinas. Todėl buvo padaryta išvada, jog nebuvo įrodymų, kad bendrovės praktikoje būtų taikomas bankroto įstatymas. Nesant įrodymų, buvo laikoma, kad bendrovė neatitinka šio kriterijaus.

| (40) | Buvo konsultuojamasi su patariamuoju komitetu, ir tiesiogiai susijusios šalys buvo atitinkamai informuotos. Anksčiau buvo aptarti svarbiausi eksportuotojų pareikšti argumentai. Taip pat buvo sudaryta galimybė Bendrijos gamintojams pateikti pastabas, ir jie sutiko su sprendimu dėl RER. |
| --- | --- |

(40)

Buvo konsultuojamasi su patariamuoju komitetu, ir tiesiogiai susijusios šalys buvo atitinkamai informuotos. Anksčiau buvo aptarti svarbiausi eksportuotojų pareikšti argumentai. Taip pat buvo sudaryta galimybė Bendrijos gamintojams pateikti pastabas, ir jie sutiko su sprendimu dėl RER.

1.5.2.   Individualus režimas (IR)

| (41) | Remiantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, jei reikia, nustatomas muitas šalims, paminėtoms Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje, išskyrus tais atvejais, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, siekdamos individualaus režimo. |
| --- | --- |

(41)

Remiantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, jei reikia, nustatomas muitas šalims, paminėtoms Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje, išskyrus tais atvejais, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, siekdamos individualaus režimo.

| (42) | Trys eksportuojantys gamintojai, ne tik kreipėsi dėl RER, bet pateikė prašymus dėl individualaus režimo suteikimo tuo atveju, jei jiems nebūtų suteiktas RER. |
| --- | --- |

(42)

Trys eksportuojantys gamintojai, ne tik kreipėsi dėl RER, bet pateikė prašymus dėl individualaus režimo suteikimo tuo atveju, jei jiems nebūtų suteiktas RER.

| (43) | Kadangi nė viena iš trijų bendrovių negalėjo įrodyti, kad faktinis arba potencialus valstybės kišimasis nedarė įtakos jų eksporto kainoms ir eksportuojamų produktų kiekiui, bei šių produktų pardavimo sąlygoms ir terminams, buvo padaryta išvada, kad bendrovės neatitiko Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies b punkte išvardytų sąlygų. |
| --- | --- |

(43)

Kadangi nė viena iš trijų bendrovių negalėjo įrodyti, kad faktinis arba potencialus valstybės kišimasis nedarė įtakos jų eksporto kainoms ir eksportuojamų produktų kiekiui, bei šių produktų pardavimo sąlygoms ir terminams, buvo padaryta išvada, kad bendrovės neatitiko Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies b punkte išvardytų sąlygų.

| (44) | Taip pat visų trijų bendrovių atžvilgiu buvo nustatyta, kad, suteikus šiems eksportuotojams individualius muitų tarifus, galėtų atsirasti priemonių nesilaikymo rizika. Pavojus kyla dėl anksčiau minėtos faktinės ar potencialios valstybės įtakos bendrovių ūkinei veiklai. Be to, atsižvelgiant į PTFE pobūdį ir pavidalą, paprastai yra labai sunku, ypač muitinėms, nustatyti importuojamo PTFE gamintoją. Todėl buvo laikoma, jog didelė valstybės kišimosi rizika dar labiau padidina riziką, kad priemonių nebus laikomasi eksportuojant per bendrovę, kuriai taikomas mažesnis muitas. Todėl nebuvo įvykdytos Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies e punkte numatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(44)

Taip pat visų trijų bendrovių atžvilgiu buvo nustatyta, kad, suteikus šiems eksportuotojams individualius muitų tarifus, galėtų atsirasti priemonių nesilaikymo rizika. Pavojus kyla dėl anksčiau minėtos faktinės ar potencialios valstybės įtakos bendrovių ūkinei veiklai. Be to, atsižvelgiant į PTFE pobūdį ir pavidalą, paprastai yra labai sunku, ypač muitinėms, nustatyti importuojamo PTFE gamintoją. Todėl buvo laikoma, jog didelė valstybės kišimosi rizika dar labiau padidina riziką, kad priemonių nebus laikomasi eksportuojant per bendrovę, kuriai taikomas mažesnis muitas. Todėl nebuvo įvykdytos Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies e punkte numatytos sąlygos.

| (45) | Kadangi nė viena bendrovė neatitinka visų Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje numatytų kriterijų, laikinai nuspręsta joms nesuteikti IR. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi nė viena bendrovė neatitinka visų Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje numatytų kriterijų, laikinai nuspręsta joms nesuteikti IR.

1.5.3.   Normalioji vertė

1.5.3.1.   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo suteiktas IR

| (46) | Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliąją vertę reikia nustatyti remiantis rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau – analogiškos šalies) kainomis ar apskaičiuota verte. |
| --- | --- |

(46)

Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliąją vertę reikia nustatyti remiantis rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau – analogiškos šalies) kainomis ar apskaičiuota verte.

| (47) | Pranešime apie pradedamą tyrimą JAV buvo laikomos kaip tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis, kad būtų galima nustatyti KLR normaliąją vertę, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas. Du eksportuojantys KLR gamintojai pareiškė, kad JAV buvo netinkamai pasirinkta, ir siūlė vietoj JAV rinktis Rusiją. Buvo teigiama, kad JAV PTFE rinka nėra pakankamai konkurencinga, kadangi nuo 1988 m. JAV įvedė antidempingo muitus importuojamam iš Italijos ir Japonijos PTFE. Taip pat buvo teigiama, kad didžiausias JAV gamintojas yra susijęs su vienu iš ES skundo pateikėjų. Be to, buvo teigiama, jog skiriasi parduodamo JAV rinkoje bei eksportuojamo Kinijos gamintojų į Bendrijos rinką PTFE techninės savybės, kokybė bei galutiniai vartotojai. Be to, buvo tvirtinama, kad skiriasi galimybės gauti žaliavas, nes JAV gamintojai turi importuoti fluoritą, kuriam yra nustatytos KLR eksporto kvotos, o tai sudaro 50 % pasaulyje pagaminamo šio produkto kiekio. Tuo tarpu Kinijos eksportuotojai galėtų tiesiogiai gauti Kinijoje pagamintą fluoritą. Galiausiai buvo teigiama, kad Kinijos ekonominis vystymasis (kur darbo jėgos sąnaudos yra mažesnės, palyginti su JAV) yra panašesnis į Rusijos, kurios įmonės taip pat yra tiriamos. |
| --- | --- |

(47)

Pranešime apie pradedamą tyrimą JAV buvo laikomos kaip tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis, kad būtų galima nustatyti KLR normaliąją vertę, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas. Du eksportuojantys KLR gamintojai pareiškė, kad JAV buvo netinkamai pasirinkta, ir siūlė vietoj JAV rinktis Rusiją. Buvo teigiama, kad JAV PTFE rinka nėra pakankamai konkurencinga, kadangi nuo 1988 m. JAV įvedė antidempingo muitus importuojamam iš Italijos ir Japonijos PTFE. Taip pat buvo teigiama, kad didžiausias JAV gamintojas yra susijęs su vienu iš ES skundo pateikėjų. Be to, buvo teigiama, jog skiriasi parduodamo JAV rinkoje bei eksportuojamo Kinijos gamintojų į Bendrijos rinką PTFE techninės savybės, kokybė bei galutiniai vartotojai. Be to, buvo tvirtinama, kad skiriasi galimybės gauti žaliavas, nes JAV gamintojai turi importuoti fluoritą, kuriam yra nustatytos KLR eksporto kvotos, o tai sudaro 50 % pasaulyje pagaminamo šio produkto kiekio. Tuo tarpu Kinijos eksportuotojai galėtų tiesiogiai gauti Kinijoje pagamintą fluoritą. Galiausiai buvo teigiama, kad Kinijos ekonominis vystymasis (kur darbo jėgos sąnaudos yra mažesnės, palyginti su JAV) yra panašesnis į Rusijos, kurios įmonės taip pat yra tiriamos.

| (48) | Reikėtų pažymėti, kad PTFE gaminamas ne visose šalyse. Vienas Indijos gamintojas patvirtino įtarimus, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai taiko dempingą, ir jo, kaip potencialios analogiškos valstybės gamintojo, buvo paprašyta bendradarbiauti. Tačiau Indijos gamintojas nesutiko bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(48)

Reikėtų pažymėti, kad PTFE gaminamas ne visose šalyse. Vienas Indijos gamintojas patvirtino įtarimus, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai taiko dempingą, ir jo, kaip potencialios analogiškos valstybės gamintojo, buvo paprašyta bendradarbiauti. Tačiau Indijos gamintojas nesutiko bendradarbiauti.

| (49) | Kalbant apie pasiūlymą rinktis Rusiją, dėl 70–75 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių, buvo nustatyta, kad Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys apie normaliąją vertę nėra patikimi ir todėl jais negalima pasinaudoti. Todėl tokių duomenų naudojimas Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliajai vertei nustatyti yra nepriimtinas. Be to, šalis, kurios įmonės taip pat yra tiriamos, paprastai nelaikoma tinkama analogiška šalimi, kadangi gali būti iškreipta vidaus rinka. |
| --- | --- |

(49)

Kalbant apie pasiūlymą rinktis Rusiją, dėl 70–75 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių, buvo nustatyta, kad Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys apie normaliąją vertę nėra patikimi ir todėl jais negalima pasinaudoti. Todėl tokių duomenų naudojimas Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliajai vertei nustatyti yra nepriimtinas. Be to, šalis, kurios įmonės taip pat yra tiriamos, paprastai nelaikoma tinkama analogiška šalimi, kadangi gali būti iškreipta vidaus rinka.

| (50) | Kalbant apie JAV pasirinkimą, išanalizavus visą turimą informaciją, buvo nuspręsta, kad JAV yra tinkamiausia analogiška šalis. JAV turi didelę ir labai konkurencingą svarstomosios prekės rinką – JAV PTFE gamina trys gamintojai, ir nežiūrint antidempingo muitų, JAV nemažai importuoja PTFE (daugiau nei 20 % vidaus rinkoje pagaminamo kiekio), taip pat ir iš KLS bei Rusijos. Importuojamam į JAV PTFE muitai yra mažesni (5,8 %), palyginti su Rusija (10 %). |
| --- | --- |

(50)

Kalbant apie JAV pasirinkimą, išanalizavus visą turimą informaciją, buvo nuspręsta, kad JAV yra tinkamiausia analogiška šalis. JAV turi didelę ir labai konkurencingą svarstomosios prekės rinką – JAV PTFE gamina trys gamintojai, ir nežiūrint antidempingo muitų, JAV nemažai importuoja PTFE (daugiau nei 20 % vidaus rinkoje pagaminamo kiekio), taip pat ir iš KLS bei Rusijos. Importuojamam į JAV PTFE muitai yra mažesni (5,8 %), palyginti su Rusija (10 %).

| (51) | Kalbant apie analogiškos šalies ir Bendrijos gamintojų ryšius, tai nėra per se priežastis manyti, kad JAV pasirinkimas yra nepagrįstas. JAV gamintojų pateiktus duomenis tikrino Komisijos tarnybos, ir jas visiškai tenkino pateiktų duomenų tinkamumas ir patikimumas. |
| --- | --- |

(51)

Kalbant apie analogiškos šalies ir Bendrijos gamintojų ryšius, tai nėra per se priežastis manyti, kad JAV pasirinkimas yra nepagrįstas. JAV gamintojų pateiktus duomenis tikrino Komisijos tarnybos, ir jas visiškai tenkino pateiktų duomenų tinkamumas ir patikimumas.

| (52) | Buvo nustatyta, kad pateiktas argumentas dėl skirtingų galimybių gauti žaliavas (fluoritą) taip pat netrukdo rinktis JAV. Nebuvo pateikta jokių įrodymų dėl Kinijos eksporto kvotų poveikio JAV rinkai, kad būtų galima kiekybiškai įvertinti galimas pasekmes. Tačiau buvo nustatyta, kad fluoritas pagal svarbą yra ketvirtoji PTFE žaliava tiekimo atžvilgiu, ir todėl sudarytų tik nedidelę gamybos sąnaudų dalį (apytiksliais apskaičiavimais, mažiau nei 5 %). Esant tokioms aplinkybėms, Kinijos PTFE eksporto kvotų poveikis JAV rinkai būtų minimalus. Be to, PTFE gamyboje žymiai svarbesnis yra chloroformas, o šiuo atžvilgiu KLR yra nenaudingoje padėtyje dėl savo priklausomybės nuo importo ir kelioms eksportuojančioms šalims nustatytų aukštų antidempingo muitų. Todėl daroma išvada, kad skirtumas tarp JAV ir KLR galimybių gauti žaliavas nėra toks didelis, dėl kurio JAV būtų nepagrįstai pasirinkta kaip analogiška šalis. |
| --- | --- |

(52)

Buvo nustatyta, kad pateiktas argumentas dėl skirtingų galimybių gauti žaliavas (fluoritą) taip pat netrukdo rinktis JAV. Nebuvo pateikta jokių įrodymų dėl Kinijos eksporto kvotų poveikio JAV rinkai, kad būtų galima kiekybiškai įvertinti galimas pasekmes. Tačiau buvo nustatyta, kad fluoritas pagal svarbą yra ketvirtoji PTFE žaliava tiekimo atžvilgiu, ir todėl sudarytų tik nedidelę gamybos sąnaudų dalį (apytiksliais apskaičiavimais, mažiau nei 5 %). Esant tokioms aplinkybėms, Kinijos PTFE eksporto kvotų poveikis JAV rinkai būtų minimalus. Be to, PTFE gamyboje žymiai svarbesnis yra chloroformas, o šiuo atžvilgiu KLR yra nenaudingoje padėtyje dėl savo priklausomybės nuo importo ir kelioms eksportuojančioms šalims nustatytų aukštų antidempingo muitų. Todėl daroma išvada, kad skirtumas tarp JAV ir KLR galimybių gauti žaliavas nėra toks didelis, dėl kurio JAV būtų nepagrįstai pasirinkta kaip analogiška šalis.

| (53) | Atsižvelgiant į fizinius ir techninius skirtumus bei galutinius vartotojus, remiantis turima informacija galima teigti, kad Kinijos gamintojų eksportuojamas produktas, kuris paprastai dėl didesnio užterštumo būna žemesnės kokybės nei JAV gaminamas PTFE, vis dėl to atitinka pramonės standartus ir paprastai yra skirtas tam pačiam naudojimui. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į galimus užterštumo tarp svarstomosios prekės ir panašios prekės skirtumus ir nesant jokio kito pagrindo, buvo nustatytas pradinis 10 % patikslinimas, remiantis JAV gamintojų pateiktais apskaičiavimais. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į fizinius ir techninius skirtumus bei galutinius vartotojus, remiantis turima informacija galima teigti, kad Kinijos gamintojų eksportuojamas produktas, kuris paprastai dėl didesnio užterštumo būna žemesnės kokybės nei JAV gaminamas PTFE, vis dėl to atitinka pramonės standartus ir paprastai yra skirtas tam pačiam naudojimui. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į galimus užterštumo tarp svarstomosios prekės ir panašios prekės skirtumus ir nesant jokio kito pagrindo, buvo nustatytas pradinis 10 % patikslinimas, remiantis JAV gamintojų pateiktais apskaičiavimais.

| (54) | Galiausiai dėl JAV ir KLR nevienodo ekonominio išsivystymo lygio nebuvo pateikta įrodymų, įrodančių, ar toks skirtumas turėjo įtakos normaliajai vertei ir, jei taip, kokią. Be to, renkantis analogišką šalį, nevienodas išsivystymo lygis nėra svarbus veiksnys. Iš tiesų, pasirinkus šiuolaikišką ir ekonomiškai veiksmingą rinką, kurioje yra intensyvi konkurencija, normalioji vertė gali būti žemesnė nei tuo atveju, jei analogiškos šalies ekonominis išsivystymas būtų panašus į ne rinkos ekonomikos šalies ekonominį išsivystymą. |
| --- | --- |

(54)

Galiausiai dėl JAV ir KLR nevienodo ekonominio išsivystymo lygio nebuvo pateikta įrodymų, įrodančių, ar toks skirtumas turėjo įtakos normaliajai vertei ir, jei taip, kokią. Be to, renkantis analogišką šalį, nevienodas išsivystymo lygis nėra svarbus veiksnys. Iš tiesų, pasirinkus šiuolaikišką ir ekonomiškai veiksmingą rinką, kurioje yra intensyvi konkurencija, normalioji vertė gali būti žemesnė nei tuo atveju, jei analogiškos šalies ekonominis išsivystymas būtų panašus į ne rinkos ekonomikos šalies ekonominį išsivystymą.

| (55) | Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad tinkamiausia analogiška šalis yra JAV ir kad tokiomis aplinkybėmis, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV pasirinkimas atrodo pagrįstas ir pateisinamas. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad tinkamiausia analogiška šalis yra JAV ir kad tokiomis aplinkybėmis, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV pasirinkimas atrodo pagrįstas ir pateisinamas.

| (56) | Komisija gamintojams JAV nusiuntė išsamesnį klausimyną, prašydama informacijos apie panašios prekės pardavimo kainas vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Gamintojo atsakymas buvo patikrintas vietoje. |
| --- | --- |

(56)

Komisija gamintojams JAV nusiuntė išsamesnį klausimyną, prašydama informacijos apie panašios prekės pardavimo kainas vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Gamintojo atsakymas buvo patikrintas vietoje.

| (57) | Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, normalioji vertė Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta remiantis patikrinta iš dviejų gamintojų analogiškoje šalyje gauta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašias produktų rūšis, nes buvo nustatyta, kad tokios kainos už tipiškus kiekius buvo mokamos įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(57)

Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, normalioji vertė Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta remiantis patikrinta iš dviejų gamintojų analogiškoje šalyje gauta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašias produktų rūšis, nes buvo nustatyta, kad tokios kainos už tipiškus kiekius buvo mokamos įprastomis prekybos sąlygomis.

| (58) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tuos pačius metodus, kuri yra paaiškinta 18–28 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(58)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tuos pačius metodus, kuri yra paaiškinta 18–28 konstatuojamosiose dalyse.

1.5.4.   Eksporto kaina

| (59) | Visas Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportas buvo parduotas tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, ir todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta faktiškai sumokėtų ar mokėtinų kainų pagrindu. |
| --- | --- |

(59)

Visas Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportas buvo parduotas tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, ir todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta faktiškai sumokėtų ar mokėtinų kainų pagrindu.

1.5.5.   Palyginimas

| (60) | Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas ir grąžinimus, komisinius, transporto, draudimo, pakavimo ir kredito sąnaudas, sąnaudas po prekių pardavimo ir banko mokesčius. |
| --- | --- |

(60)

Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas ir grąžinimus, komisinius, transporto, draudimo, pakavimo ir kredito sąnaudas, sąnaudas po prekių pardavimo ir banko mokesčius.

| (61) | Kaip yra paminėta 53 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, buvo padarytas normaliosios vertės koregavimas atsižvelgiant į skirtingą produktų, parduodamų Kinijos gamintojų Bendrijai ir parduodamų JAV vidaus rinkoje, užterštumo laipsnį. |
| --- | --- |

(61)

Kaip yra paminėta 53 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, buvo padarytas normaliosios vertės koregavimas atsižvelgiant į skirtingą produktų, parduodamų Kinijos gamintojų Bendrijai ir parduodamų JAV vidaus rinkoje, užterštumo laipsnį.

| (62) | Be to, viena Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportuota produkto rūšis, palyginti su panašia analogiškoje šalyje parduodama rūšimi, buvo kitaip apdorota terminiu būdu. Todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, į tai buvo atsižvelgta. Neturint patikimesnės informacijos, patikslinimas buvo apskaičiuotas remiantis analogiškoje šalyje nustatytu kainos skirtumu, susijusiu su šia konkrečia savybe. |
| --- | --- |

(62)

Be to, viena Kinijos eksportuojančių gamintojų eksportuota produkto rūšis, palyginti su panašia analogiškoje šalyje parduodama rūšimi, buvo kitaip apdorota terminiu būdu. Todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, į tai buvo atsižvelgta. Neturint patikimesnės informacijos, patikslinimas buvo apskaičiuotas remiantis analogiškoje šalyje nustatytu kainos skirtumu, susijusiu su šia konkrečia savybe.

| (63) | Vienos Kinijos gamintojų eksportuojamos produkto rūšies, kurios vidutinis dalelių dydis yra nuo 100 iki 400 mikronų, per TL negamino bendradarbiaujantys gamintojai JAV, ir todėl nebuvo galima apskaičiuoti rinkos skirtumo. Tačiau, remiantis vieno JAV gamintojo pateikta informacija, buvo padaryta preliminari išvada, kad šios Kinijos eksportuotojų parduodamos produkto rūšies, turinčios nevienodo dydžio daleles, savybės yra labai panašios į mažo srauto PTFE (arba mažiau nei 100 mikronų) savybes. Todėl buvo manoma, kad preliminariai šio produkto tipo normalioji vertė turi būti paremta JAV rinkoje parduodamo mažo srauto PTFE normaliąja verte. |
| --- | --- |

(63)

Vienos Kinijos gamintojų eksportuojamos produkto rūšies, kurios vidutinis dalelių dydis yra nuo 100 iki 400 mikronų, per TL negamino bendradarbiaujantys gamintojai JAV, ir todėl nebuvo galima apskaičiuoti rinkos skirtumo. Tačiau, remiantis vieno JAV gamintojo pateikta informacija, buvo padaryta preliminari išvada, kad šios Kinijos eksportuotojų parduodamos produkto rūšies, turinčios nevienodo dydžio daleles, savybės yra labai panašios į mažo srauto PTFE (arba mažiau nei 100 mikronų) savybes. Todėl buvo manoma, kad preliminariai šio produkto tipo normalioji vertė turi būti paremta JAV rinkoje parduodamo mažo srauto PTFE normaliąja verte.

| (64) | Taip pat buvo koreguojama atsižvelgiant į nurodytus Kinijos PVM kompensavimo skirtumus. |
| --- | --- |

(64)

Taip pat buvo koreguojama atsižvelgiant į nurodytus Kinijos PVM kompensavimo skirtumus.

1.5.6.   Dempingo skirtumas

| (65) | Atsižvelgiant į kiekvieną Kinijos eksportuojantį gamintoją, į Bendriją eksportuotų produkto rūšių svertinė vidutinė normalioji vertė, nustatyta analogiškai šaliai, buvo palyginta su atitinkamos į Bendriją eksportuotos produkto rūšies svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(65)

Atsižvelgiant į kiekvieną Kinijos eksportuojantį gamintoją, į Bendriją eksportuotų produkto rūšių svertinė vidutinė normalioji vertė, nustatyta analogiškai šaliai, buvo palyginta su atitinkamos į Bendriją eksportuotos produkto rūšies svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (66) | Kaip paaiškinta 41–43 konstatuojamosiose dalyse, nė vienai iš trijų bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių nebuvo suteiktas IR. Galiausiai, remiantis kiekvieno iš trijų Kinijos gamintojų dempingo skirtumų svertiniais vidurkiais, buvo apskaičiuotas bendras šalies dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(66)

Kaip paaiškinta 41–43 konstatuojamosiose dalyse, nė vienai iš trijų bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių nebuvo suteiktas IR. Galiausiai, remiantis kiekvieno iš trijų Kinijos gamintojų dempingo skirtumų svertiniais vidurkiais, buvo apskaičiuotas bendras šalies dempingo skirtumas.

| (67) | Šalies dempingo skirtumas, išreikštas CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 99,7 %. |
| --- | --- |

(67)

Šalies dempingo skirtumas, išreikštas CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 99,7 %.

| (68) | Kadangi visą svarstomąją prekę į Bendriją eksportuoja trys žinomi eksportuojantys gamintojai, nebuvo priežasčių manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti. Todėl daroma preliminari išvada, kad šalies dempingo skirtumas turėtų būti nustatytas tuo pačiu lygiu. |
| --- | --- |

(68)

Kadangi visą svarstomąją prekę į Bendriją eksportuoja trys žinomi eksportuojantys gamintojai, nebuvo priežasčių manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti. Todėl daroma preliminari išvada, kad šalies dempingo skirtumas turėtų būti nustatytas tuo pačiu lygiu.

1.6.   Rusija

| (69) | Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš dviejų žinomų eksportuojančių gamintojų bei iš su vienu eksportuotoju susijusių bendrovių (vienas prekybininkas Rusijoje ir vienas importuotojas Bendrijoje). |
| --- | --- |

(69)

Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš dviejų žinomų eksportuojančių gamintojų bei iš su vienu eksportuotoju susijusių bendrovių (vienas prekybininkas Rusijoje ir vienas importuotojas Bendrijoje).

1.6.1.   Atsisakymas bendradarbiauti

| (70) | Abejų bendrovių pateikti atsakymai į klausimyną buvo su dideliais trūkumais. Be to, abiem atvejais, atlikus patikrinimus vietoje paaiškėjo, kad šios bendrovės pateikė ne visą, neteisingą ir klaidinančią informaciją. |
| --- | --- |

(70)

Abejų bendrovių pateikti atsakymai į klausimyną buvo su dideliais trūkumais. Be to, abiem atvejais, atlikus patikrinimus vietoje paaiškėjo, kad šios bendrovės pateikė ne visą, neteisingą ir klaidinančią informaciją.

| (71) | Vienos iš bendrovių apskaitoje buvo didelių trūkumų, ir buvo nustatyta, jog ji yra nepatikima. Todėl, nebuvo galima patikrinti pateiktų duomenų išsamumo ir tikslumo. Be to, kai kurių atsakymų į klausimyną iš viso nebuvo galima patikrinti (kadangi bendrovė nepateikė apskaitos dokumentų suderinimo), o kai kuriais atvejais bendrovė netgi atsisakė pateikti tam tikrą informaciją, reikalingą dempingo skirtumui apskaičiuoti, arba pateikė šią informaciją pavėluotai ir jos nebebuvo galima patikrinti. |
| --- | --- |

(71)

Vienos iš bendrovių apskaitoje buvo didelių trūkumų, ir buvo nustatyta, jog ji yra nepatikima. Todėl, nebuvo galima patikrinti pateiktų duomenų išsamumo ir tikslumo. Be to, kai kurių atsakymų į klausimyną iš viso nebuvo galima patikrinti (kadangi bendrovė nepateikė apskaitos dokumentų suderinimo), o kai kuriais atvejais bendrovė netgi atsisakė pateikti tam tikrą informaciją, reikalingą dempingo skirtumui apskaičiuoti, arba pateikė šią informaciją pavėluotai ir jos nebebuvo galima patikrinti.

| (72) | Antrosios bendrovės pateiktuose atsakymuose taip pat buvo trūkumų, ir vietoje buvo nustatyta, kad bendrovė pateikė iš esmės klaidinančią informaciją apie jos organizacinę struktūrą. Todėl tik atliekant patikrinimą vietoje buvo nustatyta, kad bendrovė TL pradžioje faktiškai buvo padalinta į du subjektus (vienas iš jų gamino svarstomąją prekę). Tai, kad prieš patikrinimą nebuvo pranešta apie bendrovės sudėtinę struktūrą, apsunkino tyrimą, kadangi tai turėjo didelę įtaką vertinant apskaitą ir nustatant sąnaudas. |
| --- | --- |

(72)

Antrosios bendrovės pateiktuose atsakymuose taip pat buvo trūkumų, ir vietoje buvo nustatyta, kad bendrovė pateikė iš esmės klaidinančią informaciją apie jos organizacinę struktūrą. Todėl tik atliekant patikrinimą vietoje buvo nustatyta, kad bendrovė TL pradžioje faktiškai buvo padalinta į du subjektus (vienas iš jų gamino svarstomąją prekę). Tai, kad prieš patikrinimą nebuvo pranešta apie bendrovės sudėtinę struktūrą, apsunkino tyrimą, kadangi tai turėjo didelę įtaką vertinant apskaitą ir nustatant sąnaudas.

| (73) | Be to, bendrovė nepateikė svarbiausių dalykų, tarp jų, audituotos finansinės atskaitomybės, pareiškusi, jog jos neturi. Tačiau per patikrinimą paaiškėjo, jog tai buvo netiesa. Be to, pradėjus patikrinimą bendrovė iš naujo pateikė atsakymus į daugelį klausimų, ir todėl atsakymų į klausimyną nebebuvo galima patikrinti. |
| --- | --- |

(73)

Be to, bendrovė nepateikė svarbiausių dalykų, tarp jų, audituotos finansinės atskaitomybės, pareiškusi, jog jos neturi. Tačiau per patikrinimą paaiškėjo, jog tai buvo netiesa. Be to, pradėjus patikrinimą bendrovė iš naujo pateikė atsakymus į daugelį klausimų, ir todėl atsakymų į klausimyną nebebuvo galima patikrinti.

| (74) | Pirmiau esančioje konstatuojamojoje dalyje paminėtas susijęs Rusijos bendrovės prekybininkas nebendradarbiavo. Iš tiesų, bendrovė trukdė atlikti patikrinimą, nes atsisakė leisti susipažinti su informacija apie organizaciją, svarstomosios prekės pardavimą bei mokėjimus, tokiu būdu, šios šalies negalima laikyti bendradarbiaujančia šalimi. Galiausiai, susijęs prekybininkas JK negalėjo pateikti jokių TL finansinių duomenų. |
| --- | --- |

(74)

Pirmiau esančioje konstatuojamojoje dalyje paminėtas susijęs Rusijos bendrovės prekybininkas nebendradarbiavo. Iš tiesų, bendrovė trukdė atlikti patikrinimą, nes atsisakė leisti susipažinti su informacija apie organizaciją, svarstomosios prekės pardavimą bei mokėjimus, tokiu būdu, šios šalies negalima laikyti bendradarbiaujančia šalimi. Galiausiai, susijęs prekybininkas JK negalėjo pateikti jokių TL finansinių duomenų.

| (75) | Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, buvo laikoma, kad, remiantis pačių eksportuojančių gamintojų duomenimis, negalima nustatyti jų dempingo skirtumo. Todėl vadovaujantis Pagrindinio reglamento 18 straipsniu, preliminariai dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(75)

Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, buvo laikoma, kad, remiantis pačių eksportuojančių gamintojų duomenimis, negalima nustatyti jų dempingo skirtumo. Todėl vadovaujantis Pagrindinio reglamento 18 straipsniu, preliminariai dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis turimais faktais.

1.6.2.   Normalioji vertė

| (76) | Neturint jokios kitos informacijos, normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota remiantis skunde pateikta informacija. Vidutinė normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis kainomis, abiejų eksportuojančių gamintojų nurodytomis vidaus rinkos kainų sąrašuose per TL. Nesant tinkamesnio pagrindo, iš viso buvo apskaičiuota viena bendra svarstomosios prekės normalioji vertė. |
| --- | --- |

(76)

Neturint jokios kitos informacijos, normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota remiantis skunde pateikta informacija. Vidutinė normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis kainomis, abiejų eksportuojančių gamintojų nurodytomis vidaus rinkos kainų sąrašuose per TL. Nesant tinkamesnio pagrindo, iš viso buvo apskaičiuota viena bendra svarstomosios prekės normalioji vertė.

1.6.3.   Eksporto kaina

| (77) | Eksporto kaina buvo preliminariai apskaičiuota remiantis TL Eurostato duomenimis. |
| --- | --- |

(77)

Eksporto kaina buvo preliminariai apskaičiuota remiantis TL Eurostato duomenimis.

1.6.4.   Palyginimas

| (78) | Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo tikslinama normalioji vertė atsižvelgiant į tai, kad kainoraščiuose nurodytos kainos yra su pristatymo sąlygomis, išskyrus iš įmonės, ir eksporto kaina, atsižvelgiant į pristatymo sąlygų skirtumus ir kitas išlaidas, patiriamas taikant pristatymo iš įmonės ir CIF INCTOERMS taisykles. |
| --- | --- |

(78)

Pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo tikslinama normalioji vertė atsižvelgiant į tai, kad kainoraščiuose nurodytos kainos yra su pristatymo sąlygomis, išskyrus iš įmonės, ir eksporto kaina, atsižvelgiant į pristatymo sąlygų skirtumus ir kitas išlaidas, patiriamas taikant pristatymo iš įmonės ir CIF INCTOERMS taisykles.

| (79) | Visi patikslinimai buvo atlikti remiantis skunde pateikta informacija. |
| --- | --- |

(79)

Visi patikslinimai buvo atlikti remiantis skunde pateikta informacija.

1.6.5.   Dempingo skirtumas

| (80) | Preliminarus dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės palyginimu su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pirmiau. |
| --- | --- |

(80)

Preliminarus dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės palyginimu su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pirmiau.

| (81) | Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, jog egzistuoja dempingas. Preliminarus dempingo skirtumas, išreikštas CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 36,6 %. |
| --- | --- |

(81)

Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, jog egzistuoja dempingas. Preliminarus dempingo skirtumas, išreikštas CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 36,6 %.

| (82) | Kadangi dviejų pirmiau minėtų bendrovių eksportas iš Rusijos į Bendriją sudaro visą šios prekės eksporto kiekį, ir kadangi nėra priežasčių manyti, kad bet kuris eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti, buvo nustatytas toks pats likutinio muito dydis. |
| --- | --- |

(82)

Kadangi dviejų pirmiau minėtų bendrovių eksportas iš Rusijos į Bendriją sudaro visą šios prekės eksporto kiekį, ir kadangi nėra priežasčių manyti, kad bet kuris eksportuojantis gamintojas atsisakė bendradarbiauti, buvo nustatytas toks pats likutinio muito dydis.

D.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba

| (83) | Žinoma, kad Bendrijoje svarstomąją prekę Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Jungtinėje Karalystėje ir Lenkijoje gamina:






  — | trys gamintojai, kurių vardu pateiktas skundas, pagaminantys daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos, ir |
| --- | --- | --- |

(83)

Žinoma, kad Bendrijoje svarstomąją prekę Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Jungtinėje Karalystėje ir Lenkijoje gamina:

—

trys gamintojai, kurių vardu pateiktas skundas, pagaminantys daugiau nei 80 % Bendrijos produkcijos, ir

| — | dar du Bendrijos gamintojai, nesantys skundo pateikėjais. Tik vienas iš jų pateikė Komisijai bendro pobūdžio informaciją. Nė vienas iš šių gamintojų neprieštaravo vykdomam tyrimui. |
| --- | --- |

—

dar du Bendrijos gamintojai, nesantys skundo pateikėjais. Tik vienas iš jų pateikė Komisijai bendro pobūdžio informaciją. Nė vienas iš šių gamintojų neprieštaravo vykdomam tyrimui.

| (84) | Komisija nustatė, kad visas pirmiau išvardytas bendroves galima laikyti Bendrijos gamintojais, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Šių bendrovių pagaminama produkcija sudaro Bendrijos produkciją, kuri apskaičiuojama sudėjus trijų palaikančių skundą gamintojų nurodytą produkcijos kiekį ir dviejų skundo nepateikusių gamintojų apskaičiuotą gamybą, kuri nurodyta skunde. |
| --- | --- |

(84)

Komisija nustatė, kad visas pirmiau išvardytas bendroves galima laikyti Bendrijos gamintojais, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Šių bendrovių pagaminama produkcija sudaro Bendrijos produkciją, kuri apskaičiuojama sudėjus trijų palaikančių skundą gamintojų nurodytą produkcijos kiekį ir dviejų skundo nepateikusių gamintojų apskaičiuotą gamybą, kuri nurodyta skunde.

2.   Bendrijos pramonė

| (85) | Bendradarbiavusių su Komisija trijų Bendrijos gamintojų bendra produkcijos apimtis sudaro 81 % visos granuliuoto PTFE dervos gamybos apimties Bendrijoje. Todėl laikoma, kad jos sudaro „Bendrijos pramonę“, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(85)

Bendradarbiavusių su Komisija trijų Bendrijos gamintojų bendra produkcijos apimtis sudaro 81 % visos granuliuoto PTFE dervos gamybos apimties Bendrijoje. Todėl laikoma, kad jos sudaro „Bendrijos pramonę“, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

3.   Bendrijos vartojimas

| (86) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo Bendrijos rinkoje apskaičiuotomis apimtimis ir importuojamo iš Rusijos, KLR ir kitų trečiųjų šalių produkto, klasifikuojamo KN kodu ex 3904 61 00, apimtimis. Pažymima, kad iš Rusijos importuojamoms prekėms, klasifikuojamoms KN kodu 3904 61 00, be svarstomosios prekės, priklauso ir kitos prekės. Bendra PTFE importo iš Rusijos apimtis buvo apskaičiuota remiantis skunde taikomais metodais. Dėl kitų šalių, nėra duomenų, kad tarp pirmiau nurodytu KN kodu klasifikuojamų produktų būtų negranuliuotas PTFE. |
| --- | --- |

(86)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo Bendrijos rinkoje apimtimis, kitų Bendrijos gamintojų pardavimo Bendrijos rinkoje apskaičiuotomis apimtimis ir importuojamo iš Rusijos, KLR ir kitų trečiųjų šalių produkto, klasifikuojamo KN kodu ex 3904 61 00, apimtimis. Pažymima, kad iš Rusijos importuojamoms prekėms, klasifikuojamoms KN kodu 3904 61 00, be svarstomosios prekės, priklauso ir kitos prekės. Bendra PTFE importo iš Rusijos apimtis buvo apskaičiuota remiantis skunde taikomais metodais. Dėl kitų šalių, nėra duomenų, kad tarp pirmiau nurodytu KN kodu klasifikuojamų produktų būtų negranuliuotas PTFE.

| (87) | Nuo 2001 m. iki TL tikrasis Bendrijos vartojimas sumažėjo nuo 16 185 tonų iki 14 725 tonų, t. y., 9 %. Mažesnį vartojimą didžia dalimi nulėmė bendras ekonominis nuosmukis laikotarpiu nuo 2002 m. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos suvartojimas (tonomis) | 16 185 | 14 301 | 14 736 | 14 725 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 88 | 91 | 91 |

(87)

Nuo 2001 m. iki TL tikrasis Bendrijos vartojimas sumažėjo nuo 16 185 tonų iki 14 725 tonų, t. y., 9 %. Mažesnį vartojimą didžia dalimi nulėmė bendras ekonominis nuosmukis laikotarpiu nuo 2002 m.

2001

2002

2003

TL

Bendrijos suvartojimas (tonomis)

16 185

14 301

14 736

14 725

Indeksas (2001 = 100)

100

88

91

91

4.   Svarstomojo importo poveikio suvestinis įvertinimas

| (88) | Komisija nagrinėjo, ar importuojamą granuliuoto PTFE dervą, kurios kilmės šalys yra Rusija ir KLR, reikėtų vertinti bendrai pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(88)

Komisija nagrinėjo, ar importuojamą granuliuoto PTFE dervą, kurios kilmės šalys yra Rusija ir KLR, reikėtų vertinti bendrai pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (89) | Dempingo skirtumas, apskaičiuotas pagal importą iš kiekvienos tiriamos šalies, buvo didesnis už de minimis lygį, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo apimtys iš šių šalių nebuvo menkos Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalies prasme (t. y., joms priklausanti rinkos dalis per tiriamąjį laikotarpį siekė atitinkamai 10,8 % ir 23,7 %). |
| --- | --- |

(89)

Dempingo skirtumas, apskaičiuotas pagal importą iš kiekvienos tiriamos šalies, buvo didesnis už de minimis lygį, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo apimtys iš šių šalių nebuvo menkos Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalies prasme (t. y., joms priklausanti rinkos dalis per tiriamąjį laikotarpį siekė atitinkamai 10,8 % ir 23,7 %).

| (90) | Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimas parodė, kad importuojamos iš tiriamųjų šalių ir Bendrijoje pagamintos granuliuoto PTFE dervos viso pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra panašios. Todėl PTFE, kurio kilmės šalys yra Rusija ir KLR, ir Bendrijoje gaminamas ir parduodamas PTFE yra pakeičiami. Be to, jie Bendrijoje yra parduodami per panašius prekybos kanalus ir panašiomis prekybos sąlygomis. Tai pat buvo nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši eksporto kainų iš Rusijos ir Kinijos tendencija, ir šių valstybių kainos buvo žymiai mažesnės už Bendrijos gamintojų kainas. |
| --- | --- |

(90)

Kalbant apie konkurencijos sąlygas, tyrimas parodė, kad importuojamos iš tiriamųjų šalių ir Bendrijoje pagamintos granuliuoto PTFE dervos viso pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra panašios. Todėl PTFE, kurio kilmės šalys yra Rusija ir KLR, ir Bendrijoje gaminamas ir parduodamas PTFE yra pakeičiami. Be to, jie Bendrijoje yra parduodami per panašius prekybos kanalus ir panašiomis prekybos sąlygomis. Tai pat buvo nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši eksporto kainų iš Rusijos ir Kinijos tendencija, ir šių valstybių kainos buvo žymiai mažesnės už Bendrijos gamintojų kainas.

| (91) | Rusijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad iš Rusijos ir iš KLR importuojamam PTFE taikomos skirtingos konkurencijos sąlygos ir todėl importą iš Rusijos reikėtų išskaičiuoti. Todėl buvo teigiama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Rusijos apimtys mažėjo, kai tuo tarpu importas iš Kinijos turėjo tendenciją augti. Be to, buvo nurodyta, kad iš Kinijos ir Rusijos buvo iš esmės importuojama į vieną valstybę narę (Italiją). Todėl Rusijos ir Kinijos PTFE produktai nesudarė konkurencijos likusiose 24 valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(91)

Rusijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad iš Rusijos ir iš KLR importuojamam PTFE taikomos skirtingos konkurencijos sąlygos ir todėl importą iš Rusijos reikėtų išskaičiuoti. Todėl buvo teigiama, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Rusijos apimtys mažėjo, kai tuo tarpu importas iš Kinijos turėjo tendenciją augti. Be to, buvo nurodyta, kad iš Kinijos ir Rusijos buvo iš esmės importuojama į vieną valstybę narę (Italiją). Todėl Rusijos ir Kinijos PTFE produktai nesudarė konkurencijos likusiose 24 valstybėse narėse.

| (92) | Vis dėl to, nežiūrint į mažėjimo tendenciją, produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, importo apimtys išlieka nemenkos ir per TL jos sudarė 23,7 % Bendrijos suvartojimo. Be to, eksportuojamo iš Rusijos PTFE kokybė buvo panaši į eksportuojamo iš KLR PTFE kokybę, taip pat šie produktai skirti panašiems galutiniams tikslams ir panašioms reikmėms. Be to, kaip minėta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši eksporto iš Rusijos ir Kinijos kainų tendencija, ir šių valstybių kainos žymiai sumažino Bendrijos gamintojų kainas. Galiausiai reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė taip pat daugiausiai produkcijos pardavė Italijoje, ir todėl vyko tiesioginė konkurencija su importuojamais iš Rusijos ir KLR produktais. Bendrijos pramonės pagamintas PTFE buvo parduodamas Italijoje per tuos pačius platinimo kanalus, kaip ir Rusijoje ar Kinijoje pagamintas PTFE. Taip pat pažymima, kad nėra jokių nuorodų, kad iš Rusijos ir Kinijos importuotas į Italiją produktas būtų perparduotas į kitas Bendrijos rinkos dalis ir dėl to konkuruotų su Bendrijos produktais už Italijos ribų. Tuo remiantis, buvo atmestas argumentas, kad iš Rusijos ir KLR importuojamam PTFE yra taikomos skirtingos konkurencijos sąlygos. |
| --- | --- |

(92)

Vis dėl to, nežiūrint į mažėjimo tendenciją, produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, importo apimtys išlieka nemenkos ir per TL jos sudarė 23,7 % Bendrijos suvartojimo. Be to, eksportuojamo iš Rusijos PTFE kokybė buvo panaši į eksportuojamo iš KLR PTFE kokybę, taip pat šie produktai skirti panašiems galutiniams tikslams ir panašioms reikmėms. Be to, kaip minėta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši eksporto iš Rusijos ir Kinijos kainų tendencija, ir šių valstybių kainos žymiai sumažino Bendrijos gamintojų kainas. Galiausiai reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė taip pat daugiausiai produkcijos pardavė Italijoje, ir todėl vyko tiesioginė konkurencija su importuojamais iš Rusijos ir KLR produktais. Bendrijos pramonės pagamintas PTFE buvo parduodamas Italijoje per tuos pačius platinimo kanalus, kaip ir Rusijoje ar Kinijoje pagamintas PTFE. Taip pat pažymima, kad nėra jokių nuorodų, kad iš Rusijos ir Kinijos importuotas į Italiją produktas būtų perparduotas į kitas Bendrijos rinkos dalis ir dėl to konkuruotų su Bendrijos produktais už Italijos ribų. Tuo remiantis, buvo atmestas argumentas, kad iš Rusijos ir KLR importuojamam PTFE yra taikomos skirtingos konkurencijos sąlygos.

| (93) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, preliminariai manoma, kad buvo laikomasi visų Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš tiriamųjų šalių turėtų būti nagrinėjamas bendrai. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, preliminariai manoma, kad buvo laikomasi visų Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš tiriamųjų šalių turėtų būti nagrinėjamas bendrai.

5.   Importas iš tiriamųjų šalių

5.1.   Svarstomojo importo apimtis ir rinkos dalis

| (94) | Nors svarstomosios prekės importas iš Rusijos ir KLR į Bendriją sumažėjo nuo 6 281 tonos 2001 m. iki 4 838 tonų 2002 m., nuo 2002 m. importo apimtys augo ir tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 5 079 tonas. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas iš Rusijos ir KLR (tonomis) | 6 281 | 4 838 | 5 069 | 5 079 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 77 | 81 | 81 |

(94)

Nors svarstomosios prekės importas iš Rusijos ir KLR į Bendriją sumažėjo nuo 6 281 tonos 2001 m. iki 4 838 tonų 2002 m., nuo 2002 m. importo apimtys augo ir tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 5 079 tonas.

2001

2002

2003

TL

Importas iš Rusijos ir KLR (tonomis)

6 281

4 838

5 069

5 079

Indeksas (2001 = 100)

100

77

81

81

| (95) | Atitinkamai rinkos dalis sumažėjo nuo 38,8 % 2001 m. iki 34,5 % per TL, tačiau ji išliko tikrai nemenka. Pažymima, kad rinkos dalis nuo 2002 m. nuolatos laipsniškai didėjo, t. y., nuo 33,8 % iki 34,5 % per TL. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Rusijos ir KLR rinkos dalis | 38,8 % | 33,8 % | 34,4 % | 34,5 % |

(95)

Atitinkamai rinkos dalis sumažėjo nuo 38,8 % 2001 m. iki 34,5 % per TL, tačiau ji išliko tikrai nemenka. Pažymima, kad rinkos dalis nuo 2002 m. nuolatos laipsniškai didėjo, t. y., nuo 33,8 % iki 34,5 % per TL.

2001

2002

2003

TL

Importo iš Rusijos ir KLR rinkos dalis

38,8 %

33,8 %

34,4 %

34,5 %

5.2.   Kainos

| (96) | Vidutinė svarstomosios prekės importo kaina žymiai sumažėjo. Svarstomosios prekės kaina sumažėjo nuo 7 236 EUR už toną 2001 m. iki 4 092 EUR už toną per TL, t. y., 43 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė importo iš Rusijos ir KLR kaina (EUR/t) | 7 236 | 5 949 | 4 499 | 4 092 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 83 | 63 | 57 |

(96)

Vidutinė svarstomosios prekės importo kaina žymiai sumažėjo. Svarstomosios prekės kaina sumažėjo nuo 7 236 EUR už toną 2001 m. iki 4 092 EUR už toną per TL, t. y., 43 % per nagrinėjamąjį laikotarpį.

2001

2002

2003

TL

Vidutinė importo iš Rusijos ir KLR kaina (EUR/t)

7 236

5 949

4 499

4 092

Indeksas (2001 = 100)

100

83

63

57

5.3.   Kainų sumažinimas

| (97) | Siekiant išanalizuoti kainų sumažinimą, svertinis pardavimo kainų vidurkis pagal Bendrijos pramonės produktų rūšis, parduodamas Bendrijos rinkoje nesusijusiems klientams, buvo palygintas su atitinkamu svarstomosios prekės eksporto kainų svertiniu vidurkiu. Kainos buvo lyginamos atėmus nuolaidas ir grąžinimus. Bendrijos pramonės kainos buvo patikslintos gamintojų kainų pagrindu. Svarstomosios prekės importo kainos buvo CIF pagrindu patikslintos atsižvelgiant į muitus ir sąnaudas po importo. |
| --- | --- |

(97)

Siekiant išanalizuoti kainų sumažinimą, svertinis pardavimo kainų vidurkis pagal Bendrijos pramonės produktų rūšis, parduodamas Bendrijos rinkoje nesusijusiems klientams, buvo palygintas su atitinkamu svarstomosios prekės eksporto kainų svertiniu vidurkiu. Kainos buvo lyginamos atėmus nuolaidas ir grąžinimus. Bendrijos pramonės kainos buvo patikslintos gamintojų kainų pagrindu. Svarstomosios prekės importo kainos buvo CIF pagrindu patikslintos atsižvelgiant į muitus ir sąnaudas po importo.

| (98) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos gamintojų pagamintų prekių kokybė paprastai yra aukštesnė, palyginti su svarstomosios prekės, importuotos iš KLR ir Rusijos, kokybe. Remiantis tyrimo metu nustatytais įrodymais, preliminariai buvo laikoma, kad patikslinimai buvo reikalingi dėl skirtingos kokybės, kurią daugiausia nulėmė blogesnės fizinės savybės ir nevienoda medžiagos sudėtis, t. y., nemaži dalelių dydžio viename produkte skirtumai ir priemaišos. Rusijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad dėl to jų gaminamas ir eksportuojamas PTFE gali būti naudojamas tik papildomai jį apdorojus, o tam reikalingos papildomos sąnaudos. Tačiau nė viena iš suinteresuotųjų šalių negalėjo tiksliai kiekybiškai įvertinti šių kokybės skirtumų rinkos vertės ar importuojamo PTFE apdorojimo sąnaudų. Kelios šalys apskaičiavo 30 % patikslinimą, remdamosi tariamu kainų skirtumu tarp skirtingos kokybės produktų. Šis rezultatas atitiko Rusijos eksportuojančių gamintojų atliktą apskaičiavimą. Tuo remiantis ir atsižvelgiant į tai, kad nebuvo jokios kitos patikimos informacijos šiuo klausimu, 30 % patikslinimas buvo preliminariai pridėtas prie CIF prie Bendrijos sienos kainos, kurią nustato abiejų šalių bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Pažymima, kad šis klausimas bus toliau analizuojamas siekiant galutinių išvadų. |
| --- | --- |

(98)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Bendrijos gamintojų pagamintų prekių kokybė paprastai yra aukštesnė, palyginti su svarstomosios prekės, importuotos iš KLR ir Rusijos, kokybe. Remiantis tyrimo metu nustatytais įrodymais, preliminariai buvo laikoma, kad patikslinimai buvo reikalingi dėl skirtingos kokybės, kurią daugiausia nulėmė blogesnės fizinės savybės ir nevienoda medžiagos sudėtis, t. y., nemaži dalelių dydžio viename produkte skirtumai ir priemaišos. Rusijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad dėl to jų gaminamas ir eksportuojamas PTFE gali būti naudojamas tik papildomai jį apdorojus, o tam reikalingos papildomos sąnaudos. Tačiau nė viena iš suinteresuotųjų šalių negalėjo tiksliai kiekybiškai įvertinti šių kokybės skirtumų rinkos vertės ar importuojamo PTFE apdorojimo sąnaudų. Kelios šalys apskaičiavo 30 % patikslinimą, remdamosi tariamu kainų skirtumu tarp skirtingos kokybės produktų. Šis rezultatas atitiko Rusijos eksportuojančių gamintojų atliktą apskaičiavimą. Tuo remiantis ir atsižvelgiant į tai, kad nebuvo jokios kitos patikimos informacijos šiuo klausimu, 30 % patikslinimas buvo preliminariai pridėtas prie CIF prie Bendrijos sienos kainos, kurią nustato abiejų šalių bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Pažymima, kad šis klausimas bus toliau analizuojamas siekiant galutinių išvadų.

| (99) | Atlikus palyginimą paaiškėjo, kad svarstomosios prekės, kurių kilmės šalys yra KLR ir Rusija, buvo parduodami Bendrijos rinkoje tokiomis kainomis, kurios, išreikštos procentais, per TL sumažino Bendrijos gamintojų kainas atitinkamai 24 % ir 17 %. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus palyginimą paaiškėjo, kad svarstomosios prekės, kurių kilmės šalys yra KLR ir Rusija, buvo parduodami Bendrijos rinkoje tokiomis kainomis, kurios, išreikštos procentais, per TL sumažino Bendrijos gamintojų kainas atitinkamai 24 % ir 17 %.

6.   Bendrijos pramonės padėtis

| (100) | Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, analizuojant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, darę poveikį Bendrijos pramonei 2001 m. iki TL. |
| --- | --- |

(100)

Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, analizuojant importo dempingo kaina poveikį Bendrijos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, darę poveikį Bendrijos pramonei 2001 m. iki TL.

6.1.   Gamyba, pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas

| (101) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės gamybos apimtis išaugo 8 %, nuo 6 798 tonų iki 7 326 tonų. Nežiūrint į tai, kad per tą patį laikotarpį Bendrijos vartojimas sumažėjo, reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė turėjo sumažinti savo pardavimo kainas dėl importo dempingo, kad galėtų konkuruoti su svarstomąja importuojama produkcija. Dėl to padidėjo gamyba, siekiant patenkinti didėjančią produktų paklausą. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 6 798 | 5 885 | 7 066 | 7 326 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 87 | 104 | 108 |

(101)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės gamybos apimtis išaugo 8 %, nuo 6 798 tonų iki 7 326 tonų. Nežiūrint į tai, kad per tą patį laikotarpį Bendrijos vartojimas sumažėjo, reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonė turėjo sumažinti savo pardavimo kainas dėl importo dempingo, kad galėtų konkuruoti su svarstomąja importuojama produkcija. Dėl to padidėjo gamyba, siekiant patenkinti didėjančią produktų paklausą.

2001

2002

2003

TL

Gamyba (tonomis)

6 798

5 885

7 066

7 326

Indeksas (2001 = 100)

100

87

104

108

| (102) | Šiek tiek išaugo gamybos pajėgumai, kurie per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 8 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimas nepakito ir siekė 80 %. Pajėgumo išnaudojimas 2001 m. ir 2002 m. sumažėjo dėl mažesnio vartojimo ir dėl bendro ekonominio nuosmukio minėtu laikotarpiu. Atsižvelgdama į susiklosčiusią padėtį, kaip aprašyta pirmiau, Bendrijos pramonė turėjo sumažinti savo kainas kartu didindama pardavimo apimtis, kad pajėgtų konkuruoti su tiriamųjų šalių importu, kurio kainos 2004 m. sumažėjo beveik 40 %, (žr. 96 konstatuojamąją dalį pirmiau). Tokiu būdu, vėl ėmė augti Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimas, nors žymiai sumažėjo pelningumas (žr. 110 konstatuojamąją dalį toliau). | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 8 480 | 9 050 | 9 100 | 9 200 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 107 | 107 | 108 |
| Pajėgumų išnaudojimas | 80 % | 65 % | 78 % | 80 % |

(102)

Šiek tiek išaugo gamybos pajėgumai, kurie per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 8 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimas nepakito ir siekė 80 %. Pajėgumo išnaudojimas 2001 m. ir 2002 m. sumažėjo dėl mažesnio vartojimo ir dėl bendro ekonominio nuosmukio minėtu laikotarpiu. Atsižvelgdama į susiklosčiusią padėtį, kaip aprašyta pirmiau, Bendrijos pramonė turėjo sumažinti savo kainas kartu didindama pardavimo apimtis, kad pajėgtų konkuruoti su tiriamųjų šalių importu, kurio kainos 2004 m. sumažėjo beveik 40 %, (žr. 96 konstatuojamąją dalį pirmiau). Tokiu būdu, vėl ėmė augti Bendrijos pramonės pajėgumų išnaudojimas, nors žymiai sumažėjo pelningumas (žr. 110 konstatuojamąją dalį toliau).

2001

2002

2003

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

8 480

9 050

9 100

9 200

Indeksas (2001 = 100)

100

107

107

108

Pajėgumų išnaudojimas

80 %

65 %

78 %

80 %

6.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (103) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamintojų pardavimo apimtis EB rinkoje išaugo 15 %, nuo 4 223 tonų 2001 m. iki 4 845 tonų per TL. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į faktą, kad, susidūrus su žemomis kainomis importuojama produkcija, kurios kilmės šalys yra Rusija ir KLR, Bendrijos pramonei teko rinktis: arba išlaikyti savo pardavimo kainas mažinant pardavimo apimtį ir rinkos dalį, arba sumažinti pardavimo kainas, siekiant kiek įmanoma išsaugoti masto ekonomikos galimybes. Nuo 2001 m. visi Bendrijos gamintojai sumažino savo pardavimo kainas, siekdami išlaikyti arba net padidinti savo pardavimo apimtis, kad pasiektų kritinę masę, reikalingą jų pastovioms sąnaudoms padengti. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimas (tonomis) | 4 223 | 4 058 | 4 522 | 4 845 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 96 | 107 | 115 |

(103)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamintojų pardavimo apimtis EB rinkoje išaugo 15 %, nuo 4 223 tonų 2001 m. iki 4 845 tonų per TL. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į faktą, kad, susidūrus su žemomis kainomis importuojama produkcija, kurios kilmės šalys yra Rusija ir KLR, Bendrijos pramonei teko rinktis: arba išlaikyti savo pardavimo kainas mažinant pardavimo apimtį ir rinkos dalį, arba sumažinti pardavimo kainas, siekiant kiek įmanoma išsaugoti masto ekonomikos galimybes. Nuo 2001 m. visi Bendrijos gamintojai sumažino savo pardavimo kainas, siekdami išlaikyti arba net padidinti savo pardavimo apimtis, kad pasiektų kritinę masę, reikalingą jų pastovioms sąnaudoms padengti.

2001

2002

2003

TL

EB pardavimas (tonomis)

4 223

4 058

4 522

4 845

Indeksas (2001 = 100)

100

96

107

115

| (104) | Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo nuo 26,1 % 2001 m. iki 32,9 % per TL. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB rinkos dalis | 26,1 % | 28,4 % | 30,7 % | 32,9 % |

(104)

Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo nuo 26,1 % 2001 m. iki 32,9 % per TL.

2001

2002

2003

TL

EB rinkos dalis

26,1 %

28,4 %

30,7 %

32,9 %

6.3.   Atsargos

| (105) | Pažymima, kad Bendrijos pramonės atsargų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sumažėjo, tačiau pasaulio mastu vis dėlto yra laikomas stabiliu. Tai atitinka Bendrijos pramonės politiką turėti minimalų atsargų lygį. Todėl buvo nustatyta, kad atsargų lygis nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės padėtį. Taip pat pažymima, kad nustatytas atsargų lygis šioje pramonės šakoje yra normalus. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 1 232 | 1 078 | 1 361 | 1 145 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 87 | 110 | 93 |

(105)

Pažymima, kad Bendrijos pramonės atsargų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sumažėjo, tačiau pasaulio mastu vis dėlto yra laikomas stabiliu. Tai atitinka Bendrijos pramonės politiką turėti minimalų atsargų lygį. Todėl buvo nustatyta, kad atsargų lygis nėra svarbus rodiklis vertinant Bendrijos pramonės padėtį. Taip pat pažymima, kad nustatytas atsargų lygis šioje pramonės šakoje yra normalus.

2001

2002

2003

TL

Atsargos (tonomis)

1 232

1 078

1 361

1 145

Indeksas (2001 = 100)

100

87

110

93

6.4.   Kainos ir veiksniai, turintys įtakos vidaus kainoms

| (106) | Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės vidutinė tonos kaina žymiai sumažėjo – 22 %. Nuolatinis kainų mažėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra pagrindinis atliekamo įvertinimo veiksnys. Pažymima, kad Rusijos ir Kinijos importo kainos sumažėjo žymiai labiau, palyginti su Bendrijos pramone. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo kainos vidurkis (EUR/t) | 9 521 | 9 182 | 7 649 | 7 431 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 96 | 80 | 78 |

(106)

Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės vidutinė tonos kaina žymiai sumažėjo – 22 %. Nuolatinis kainų mažėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra pagrindinis atliekamo įvertinimo veiksnys. Pažymima, kad Rusijos ir Kinijos importo kainos sumažėjo žymiai labiau, palyginti su Bendrijos pramone.

2001

2002

2003

TL

Pardavimo kainos vidurkis (EUR/t)

9 521

9 182

7 649

7 431

Indeksas (2001 = 100)

100

96

80

78

6.5.   Augimas

| (107) | Nors nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %, Bendrijos pramonės rinkos dalis išaugo 6,8 procentiniais punktais, nuo 26,1 % 2001 m. iki 32,9 % per TL. |
| --- | --- |

(107)

Nors nuo 2001 m. iki TL Bendrijos vartojimas sumažėjo 9 %, Bendrijos pramonės rinkos dalis išaugo 6,8 procentiniais punktais, nuo 26,1 % 2001 m. iki 32,9 % per TL.

6.6.   Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą

| (108) | 2001 m., kai buvo didelė investicijų grąža, Bendrijos pramonė daug investavo, t. y., 8,3 mln. EUR. Po 2001 m. investicijos staigiai sumažėjo ir vėliau toliau mažėjo nuo 4,7 mln. EUR 2002 m. iki 3,4 mln. EUR per TL. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 8 331 | 4 730 | 3 833 | 3 387 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 57 | 46 | 41 |

(108)

2001 m., kai buvo didelė investicijų grąža, Bendrijos pramonė daug investavo, t. y., 8,3 mln. EUR. Po 2001 m. investicijos staigiai sumažėjo ir vėliau toliau mažėjo nuo 4,7 mln. EUR 2002 m. iki 3,4 mln. EUR per TL.

2001

2002

2003

TL

Investicijos (tūkst. EUR)

8 331

4 730

3 833

3 387

Indeksas (2001 = 100)

100

57

46

41

| (109) | Kalbant apie galimybę pritraukti kapitalą, visi bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai priklauso didesnėms grupėms ir yra finansuojami per grupės grynųjų pinigų fondų sistemas. Todėl, nors nė viena bendrovė nepranešė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė sunkumų pritraukiant kapitalą ūkinei veiklai vykdyti, nėra manoma, kad šis rodiklis gerai atspindi Bendrijos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(109)

Kalbant apie galimybę pritraukti kapitalą, visi bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai priklauso didesnėms grupėms ir yra finansuojami per grupės grynųjų pinigų fondų sistemas. Todėl, nors nė viena bendrovė nepranešė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė sunkumų pritraukiant kapitalą ūkinei veiklai vykdyti, nėra manoma, kad šis rodiklis gerai atspindi Bendrijos pramonės padėtį.

6.7.   Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai

| (110) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamintojų pelningumas žymiai sumažėjo, nuo 9,3 % 2001 m. iki 0,1 % per TL. Buvo pastebėta panaši investicijų grąžos mažėjimo tendencija. Nėra abejonių, kad pelningumas ir investicijų grąža būtų dar labiau sumažėjusi, jei Bendrijos pramonė būtų palikusi ankstesnes kainas, ir tokiu atveju ji būtų praradusi rinkos dalį bei būtų priversta mažinti pardavimo apimtį, ir dėl to susiaurėtų masto ekonomikos teikiamos galimybės. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 9,3 % | 3,5 % | – 3,2 % | 0,1 % |
| Investicijų grąža | 9,2 % | 3,3 % | – 2,9 % | 0,1 % |

(110)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos gamintojų pelningumas žymiai sumažėjo, nuo 9,3 % 2001 m. iki 0,1 % per TL. Buvo pastebėta panaši investicijų grąžos mažėjimo tendencija. Nėra abejonių, kad pelningumas ir investicijų grąža būtų dar labiau sumažėjusi, jei Bendrijos pramonė būtų palikusi ankstesnes kainas, ir tokiu atveju ji būtų praradusi rinkos dalį bei būtų priversta mažinti pardavimo apimtį, ir dėl to susiaurėtų masto ekonomikos teikiamos galimybės.

2001

2002

2003

TL

Pelningumas

9,3 %

3,5 %

– 3,2 %

0,1 %

Investicijų grąža

9,2 %

3,3 %

– 2,9 %

0,1 %

| (111) | Panašių prekių sukuriami grynųjų pinigų srautai žymiai sumažėjo, nuo 10 mln. EUR 2001 m. iki 4,2 mln. EUR per TL, t. y., 58 %. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautai (tūkst. EUR) | 9 988 | 6 711 | 1 281 | 4 200 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 67 | 13 | 42 |

(111)

Panašių prekių sukuriami grynųjų pinigų srautai žymiai sumažėjo, nuo 10 mln. EUR 2001 m. iki 4,2 mln. EUR per TL, t. y., 58 %.

2001

2002

2003

TL

Grynųjų pinigų srautai (tūkst. EUR)

9 988

6 711

1 281

4 200

Indeksas (2001 = 100)

100

67

13

42

6.8.   Užimtumas ir našumas

| (112) | Nuo 2001 m. iki TL užimtumas sumažėjo 10 %. Nuo 2001 m. iki TL našumas išaugo 17 %, nes buvo imtasi svarbių priemonių ekonominiam veiksmingumui didinti, pvz., darbuotojų skaičiaus mažinimas ir gamybos kliūčių pašalinimas. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 123 | 111 | 117 | 111 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 90 | 95 | 90 |
| Pagaminta vieno darbuotojo (t/darb.) | 55 | 53 | 61 | 66 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 96 | 110 | 119 |

(112)

Nuo 2001 m. iki TL užimtumas sumažėjo 10 %. Nuo 2001 m. iki TL našumas išaugo 17 %, nes buvo imtasi svarbių priemonių ekonominiam veiksmingumui didinti, pvz., darbuotojų skaičiaus mažinimas ir gamybos kliūčių pašalinimas.

2001

2002

2003

TL

Užimtumas

123

111

117

111

Indeksas (2001 = 100)

100

90

95

90

Pagaminta vieno darbuotojo (t/darb.)

55

53

61

66

Indeksas (2001 = 100)

100

96

110

119

6.9.   Atlyginimai

| (113) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbo sąnaudos padidėjo 6 %, nuo 6,2 mln. EUR 2001 m. iki 6,5 mln. EUR per TL. Toks padidėjimas atitinka pragyvenimo išlaidų augimą. Sumažinus dirbančiųjų skaičių, vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui faktiškai išaugo 17 %, nuo 50 239 EUR iki 58 842 EUR. | 2001 | 2002 | 2003 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 50 239 | 55 538 | 57 920 | 58 842 |
| Indeksas (2001 = 100) | 100 | 111 | 115 | 117 |

(113)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbo sąnaudos padidėjo 6 %, nuo 6,2 mln. EUR 2001 m. iki 6,5 mln. EUR per TL. Toks padidėjimas atitinka pragyvenimo išlaidų augimą. Sumažinus dirbančiųjų skaičių, vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui faktiškai išaugo 17 %, nuo 50 239 EUR iki 58 842 EUR.

2001

2002

2003

TL

Darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

50 239

55 538

57 920

58 842

Indeksas (2001 = 100)

100

111

115

117

6.10.   Dempingo skirtumo reikšmė

| (114) | Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, esamo dempingo skirtumo, kuris taip pat yra didelis, poveikis Bendrijos pramonei negali būti laikomas nežymiu. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, esamo dempingo skirtumo, kuris taip pat yra didelis, poveikis Bendrijos pramonei negali būti laikomas nežymiu.

6.11.   Atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (115) | Bendrijos pramonės padėtis nebuvo tokia, kad jai reikėtų atsigauti po ankstesnių žalingo dempingo padarinių. |
| --- | --- |

(115)

Bendrijos pramonės padėtis nebuvo tokia, kad jai reikėtų atsigauti po ankstesnių žalingo dempingo padarinių.

7.   Išvados dėl žalos

| (116) | Nors nuo 2001 m. iki TL svarstomosios prekės, kurios kilmės šalys yra Rusija arba KLR, importo dempingo kaina apimtis sumažėjo nuo 6 281 tonos iki 5 079 tonų, ši apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį visuomet buvo didelė. Atitinkamai rinkos dalis sumažėjo nuo 38,8 % 2001 m. iki 34,5 % per TL, tačiau ji taip pat išliko labai didelė. Importo dempingo kaina vidutinės kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį žymiai sumažėjo, t. y., 43 % ir visą laiką buvo žemesnės už Bendrijos pramonės kainas, dėl to per TL kainos labai sumažėjo dėl importo iš Rusijos – 17,4 % ir iš KLR – 24,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Nors nuo 2001 m. iki TL svarstomosios prekės, kurios kilmės šalys yra Rusija arba KLR, importo dempingo kaina apimtis sumažėjo nuo 6 281 tonos iki 5 079 tonų, ši apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį visuomet buvo didelė. Atitinkamai rinkos dalis sumažėjo nuo 38,8 % 2001 m. iki 34,5 % per TL, tačiau ji taip pat išliko labai didelė. Importo dempingo kaina vidutinės kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį žymiai sumažėjo, t. y., 43 % ir visą laiką buvo žemesnės už Bendrijos pramonės kainas, dėl to per TL kainos labai sumažėjo dėl importo iš Rusijos – 17,4 % ir iš KLR – 24,5 %.

| (117) | Kaip minėta pirmiau, išnagrinėjus Bendrijos pramonės padėtį, matyti, kad nuo 2001 m. iki TL bendra Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo. Nors rinkos dalis ir pardavimo apimtys didėjo, tačiau dėl to bendra nepalanki situacija nesikeitė. Tokiu būdu, remiantis pagrindiniais žalos rodikliais, pavyzdžiui, pardavimo vertė, pelningumas, investicijos, investicijų grąža, galimybė pritraukti kapitalą, grynųjų pinigų srautai ir užimtumas, per nagrinėjamą laikotarpį buvo pastebimos neigiamos tendencijos. Kaip paaiškinta 101, 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse pirmiau, Bendrijos pramonės gamybos ir pardavimo apimčių bei rinkos dalies augimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į didelį kainų nuosmukį Bendrijos rinkoje ir į vėlesnį Bendrijos pramonės sprendimą sumažinti savo pardavimo kainas, siekiant išlaikyti arba padidinti pardavimo apimtį bei pasiekti tokią kritinę masę, kuri yra reikalinga pastovioms sąnaudoms padengti. Tai turėjo didžiulį poveikį Bendrijos pramonės pelningumui, kuris sumažėjo nuo 9,3 % 2001 m. iki 0,1 % per TL, o 2003 m. Bendrijos pramonė patyrė nemažų nuostolių (– 3,2 %). Be to reikėtų pažymėti, kad vartojimas mažėjo tik nuo 2001 m. iki 2002 m., tačiau nuo 2002 m. iki TL išliko stabilus arba net šiek tiek išaugo. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonė galėjo bent jau iš dalies pasinaudoti šiuo nežymiai išaugusiu vartojimu ir padidinti savo pardavimo apimtį. |
| --- | --- |

(117)

Kaip minėta pirmiau, išnagrinėjus Bendrijos pramonės padėtį, matyti, kad nuo 2001 m. iki TL bendra Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo. Nors rinkos dalis ir pardavimo apimtys didėjo, tačiau dėl to bendra nepalanki situacija nesikeitė. Tokiu būdu, remiantis pagrindiniais žalos rodikliais, pavyzdžiui, pardavimo vertė, pelningumas, investicijos, investicijų grąža, galimybė pritraukti kapitalą, grynųjų pinigų srautai ir užimtumas, per nagrinėjamą laikotarpį buvo pastebimos neigiamos tendencijos. Kaip paaiškinta 101, 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse pirmiau, Bendrijos pramonės gamybos ir pardavimo apimčių bei rinkos dalies augimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į didelį kainų nuosmukį Bendrijos rinkoje ir į vėlesnį Bendrijos pramonės sprendimą sumažinti savo pardavimo kainas, siekiant išlaikyti arba padidinti pardavimo apimtį bei pasiekti tokią kritinę masę, kuri yra reikalinga pastovioms sąnaudoms padengti. Tai turėjo didžiulį poveikį Bendrijos pramonės pelningumui, kuris sumažėjo nuo 9,3 % 2001 m. iki 0,1 % per TL, o 2003 m. Bendrijos pramonė patyrė nemažų nuostolių (– 3,2 %). Be to reikėtų pažymėti, kad vartojimas mažėjo tik nuo 2001 m. iki 2002 m., tačiau nuo 2002 m. iki TL išliko stabilus arba net šiek tiek išaugo. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonė galėjo bent jau iš dalies pasinaudoti šiuo nežymiai išaugusiu vartojimu ir padidinti savo pardavimo apimtį.

| (118) | Galiausiai, kaip paaiškinta 105 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neženkliai sumažėjusios atsargų apimtys nėra reikšmingas veiksnys, kadangi tai atitiko Bendrijos pramonės politiką išlaikyti minimalų atsargų lygį. |
| --- | --- |

(118)

Galiausiai, kaip paaiškinta 105 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neženkliai sumažėjusios atsargų apimtys nėra reikšmingas veiksnys, kadangi tai atitiko Bendrijos pramonės politiką išlaikyti minimalų atsargų lygį.

| (119) | Pelningumo mažėjimas sutapo su staigiu kainų kritimu. Padidinę gamybos ir pardavimo apimtis, gamintojai taip šiek tiek kompensavo sumažėjusias kainas, ir dėl to padidėjo rinkos dalis. Tačiau nežiūrint teigiamų rezultatų, Bendrijos pramonė patyrė staigų pelningumo nuosmukį. Todėl buvo padaryta išvada, kad nežiūrint į teigiamas žalos rodiklių, tokių kaip pardavimo apimtis ir rinkos dalis, tendencijas, bendra Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo, kadangi tai nepadėjo pagerinti iš tiesų kritiškos Bendrijos pramonės finansinės padėties. Todėl padidėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis nebuvo laikomos lemiamais veiksniais vertinant Bendrijos pramonės padėtį per nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(119)

Pelningumo mažėjimas sutapo su staigiu kainų kritimu. Padidinę gamybos ir pardavimo apimtis, gamintojai taip šiek tiek kompensavo sumažėjusias kainas, ir dėl to padidėjo rinkos dalis. Tačiau nežiūrint teigiamų rezultatų, Bendrijos pramonė patyrė staigų pelningumo nuosmukį. Todėl buvo padaryta išvada, kad nežiūrint į teigiamas žalos rodiklių, tokių kaip pardavimo apimtis ir rinkos dalis, tendencijas, bendra Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo, kadangi tai nepadėjo pagerinti iš tiesų kritiškos Bendrijos pramonės finansinės padėties. Todėl padidėjusi pardavimo apimtis ir rinkos dalis nebuvo laikomos lemiamais veiksniais vertinant Bendrijos pramonės padėtį per nagrinėjamąjį laikotarpį.

| (120) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, preliminariai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė esminę žalą, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(120)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, preliminariai daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė esminę žalą, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTYS

1.   Įžanga

| (121) | Remiantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar importas dempingo kaina iš Rusijos ir KLR padarė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima laikyti esmine. Taip pat buvo ištirti kiti, be importo dempingo kaina, žinomi veiksniai, kurie taip pat galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog galima žala dėl šių veiksnių nebūtų priskirta prie žalos, kurią sukėlė importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(121)

Remiantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar importas dempingo kaina iš Rusijos ir KLR padarė Bendrijos pramonei tokią žalą, jog ją būtų galima laikyti esmine. Taip pat buvo ištirti kiti, be importo dempingo kaina, žinomi veiksniai, kurie taip pat galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog galima žala dėl šių veiksnių nebūtų priskirta prie žalos, kurią sukėlė importas dempingo kaina.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (122) | Reikia pažymėti, kad nors importas iš Rusijos ir Kinijos nuo 2001 m. iki TL apskritai sumažėjo, nuo 2002 m. buvo pastebima augimo tendencija. Taigi, nuo 2001 m. iki 2002 m. importas sumažėjo nuo 6 281 tonos iki 4 838 tonų. Nuo 2002 m. iki TL svarstomosios prekės, importuojamos į Bendriją iš Rusijos ir KLR, importo apimtis padidėjo nuo 4 838 tonų iki 5 079 tonų. Atitinkama jos Bendrijoje užimama rinkos dalis padidėjo nuo 33,8 % 2002 m. iki 34,5 % per TL. |
| --- | --- |

(122)

Reikia pažymėti, kad nors importas iš Rusijos ir Kinijos nuo 2001 m. iki TL apskritai sumažėjo, nuo 2002 m. buvo pastebima augimo tendencija. Taigi, nuo 2001 m. iki 2002 m. importas sumažėjo nuo 6 281 tonos iki 4 838 tonų. Nuo 2002 m. iki TL svarstomosios prekės, importuojamos į Bendriją iš Rusijos ir KLR, importo apimtis padidėjo nuo 4 838 tonų iki 5 079 tonų. Atitinkama jos Bendrijoje užimama rinkos dalis padidėjo nuo 33,8 % 2002 m. iki 34,5 % per TL.

| (123) | Dar svarbiau, kad bendrai sumažėjus importo apimtims (kurios vis dėlto išliko labai didelės ir užėmė didesnę rinkos dalį, palyginti su Bendrijos gamintojais), taip pat labai sumažėjo importo kainos. Pastarieji beveik sužlugo. Tai sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu per tą patį laikotarpį. Manoma, kad pablogėjimas yra ypač pastebimas vertinant pardavimo kainas, pelningumą, investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautus ir užimtumą. Kaip nurodyta pirmiau, importuojami produktai, kurių kilmės šalis Rusija ir KLR, žymiai sumažino Bendrijos pramonės vidutines pardavimo kainas; sumažinimo ribos 17,4 % ir 24,5 %. |
| --- | --- |

(123)

Dar svarbiau, kad bendrai sumažėjus importo apimtims (kurios vis dėlto išliko labai didelės ir užėmė didesnę rinkos dalį, palyginti su Bendrijos gamintojais), taip pat labai sumažėjo importo kainos. Pastarieji beveik sužlugo. Tai sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu per tą patį laikotarpį. Manoma, kad pablogėjimas yra ypač pastebimas vertinant pardavimo kainas, pelningumą, investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautus ir užimtumą. Kaip nurodyta pirmiau, importuojami produktai, kurių kilmės šalis Rusija ir KLR, žymiai sumažino Bendrijos pramonės vidutines pardavimo kainas; sumažinimo ribos 17,4 % ir 24,5 %.

| (124) | Nagrinėjant importo dempingo kaina daromą poveikį, buvo nustatyta, kad kaina yra svarbus konkurencijos elementas. Be to, atsižvelgus netgi į kokybės skirtumus, importo dempingo kaina prekių kainos buvo žymiai žemesnės už Bendrijos pramonės ir kitų trečiųjų šalių eksportuotojų kainas. |
| --- | --- |

(124)

Nagrinėjant importo dempingo kaina daromą poveikį, buvo nustatyta, kad kaina yra svarbus konkurencijos elementas. Be to, atsižvelgus netgi į kokybės skirtumus, importo dempingo kaina prekių kainos buvo žymiai žemesnės už Bendrijos pramonės ir kitų trečiųjų šalių eksportuotojų kainas.

| (125) | Patikrinus vieną iš Bendrijos gamintojų buvo patvirtina, kad žala dėl vadinamųjų „modifikuotų“ tipų, kurių negamina nei Rusijos, nei Kinijos eksportuotojai, neegzistuoja, o tą įrodė teigiama pelningumo raida. Tačiau, tais atvejais, kai tas pats gamintojas rinkoje buvo priverstas konkuruoti su importuojamais dempingo kaina produktais iš Rusijos ir KLR, jo finansinė padėtis buvo žymiai blogesnė. |
| --- | --- |

(125)

Patikrinus vieną iš Bendrijos gamintojų buvo patvirtina, kad žala dėl vadinamųjų „modifikuotų“ tipų, kurių negamina nei Rusijos, nei Kinijos eksportuotojai, neegzistuoja, o tą įrodė teigiama pelningumo raida. Tačiau, tais atvejais, kai tas pats gamintojas rinkoje buvo priverstas konkuruoti su importuojamais dempingo kaina produktais iš Rusijos ir KLR, jo finansinė padėtis buvo žymiai blogesnė.

| (126) | Todėl preliminariai daroma išvada, kad svarstomojo importo poveikis, dėl kurio nuo 2002 m. ženkliai padidėjo importo apimtis ir užimamos rinkos dalis ir kuris buvo tiekiamas labai žemomis dempingo kainomis, buvo lemiama Bendrijos pramonės finansinės padėties pablogėjimo priežastimi. |
| --- | --- |

(126)

Todėl preliminariai daroma išvada, kad svarstomojo importo poveikis, dėl kurio nuo 2002 m. ženkliai padidėjo importo apimtis ir užimamos rinkos dalis ir kuris buvo tiekiamas labai žemomis dempingo kainomis, buvo lemiama Bendrijos pramonės finansinės padėties pablogėjimo priežastimi.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Vartojimo raida

| (127) | Nors nuo 2001 m. iki 2002 m. vartojimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 12 %, vėliau vartojimas iki TL išliko stabilus ir siekė 2002 m. lygį, ir net šiek tiek augo. Tačiau sumažėjęs vartojimas neatitinka per tą patį laikotarpį sumažėjusios bendros Bendrijos rinkos vertės – 39 %, t. y. žymiai daugiau, palyginti su vartojimu. Ženklų rinkos vertės sumažėjimą nulėmė labai sumažėjusios svarstomosios prekės importo kainos, kurių privalėjo laikytis Bendrijos pramonė, kad išlaikytų savo rinkos dalį ir išnaudotų pajėgumus. Pažymima, kad bendrai sumažėjus vartojimui Bendrijoje, Bendrijos pramonė galėjo didinti savo pardavimo apimtį (15 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tuo tarpu išaugus pardavimo apimtims, dramatiškai sumažėjo pardavimo vertė, ir dėl to Bendrijos pramonė patyrė ženklių finansinių nuostolių. Tai rodo, kad esminė žala, kurią patyrė Bendrijos pramonė, yra sumažėjusios pardavimo vertės, o ne sumažėjusio vartojimo pasekmė. |
| --- | --- |

(127)

Nors nuo 2001 m. iki 2002 m. vartojimas Bendrijos rinkoje sumažėjo 12 %, vėliau vartojimas iki TL išliko stabilus ir siekė 2002 m. lygį, ir net šiek tiek augo. Tačiau sumažėjęs vartojimas neatitinka per tą patį laikotarpį sumažėjusios bendros Bendrijos rinkos vertės – 39 %, t. y. žymiai daugiau, palyginti su vartojimu. Ženklų rinkos vertės sumažėjimą nulėmė labai sumažėjusios svarstomosios prekės importo kainos, kurių privalėjo laikytis Bendrijos pramonė, kad išlaikytų savo rinkos dalį ir išnaudotų pajėgumus. Pažymima, kad bendrai sumažėjus vartojimui Bendrijoje, Bendrijos pramonė galėjo didinti savo pardavimo apimtį (15 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tuo tarpu išaugus pardavimo apimtims, dramatiškai sumažėjo pardavimo vertė, ir dėl to Bendrijos pramonė patyrė ženklių finansinių nuostolių. Tai rodo, kad esminė žala, kurią patyrė Bendrijos pramonė, yra sumažėjusios pardavimo vertės, o ne sumažėjusio vartojimo pasekmė.

| (128) | Kaip nurodyta 87 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos vartojimas sumažėjo dėl bendro ekonominio nuosmukio visame pasaulyje. Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad PTFE rinka yra cikliška ir labai priklauso nuo pasaulio ekonomikos raidos. Tokia sąsaja galima paaiškinti, kodėl, nežiūrint mažėjančių pardavimų kainų, sumažėjo vartojimas. |
| --- | --- |

(128)

Kaip nurodyta 87 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos vartojimas sumažėjo dėl bendro ekonominio nuosmukio visame pasaulyje. Atsižvelgiant į tai, reikėtų pažymėti, kad PTFE rinka yra cikliška ir labai priklauso nuo pasaulio ekonomikos raidos. Tokia sąsaja galima paaiškinti, kodėl, nežiūrint mažėjančių pardavimų kainų, sumažėjo vartojimas.

| (129) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad per tą patį laikotarpį importo kainos sumažėjo žymiai daugiau, palyginti su Bendrijos vartojimu. Taigi, vartojimas sumažėjo 9 %, o importo kainos per tą patį nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 43 %. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos ženkliai sumažino Bendrijos pramonės kainas ir dėl dempingo jos buvo dar labiau mažinamos per TL. Atsižvelgiant į staigiai ir nuolat mažėjančias kainas, kai tuo tarpu vartojimas, kuris buvo pradėjęs mažėti 2001 m. ir 2002 m., vėliau išliko palyginti stabilus, buvo padaryta išvada, kad esminė žala atsirado ne dėl sumažėjusio vartojimo, o dėl importo iš tiriamųjų šalių dempingo kaina, dėl kurio Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti savo pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(129)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad per tą patį laikotarpį importo kainos sumažėjo žymiai daugiau, palyginti su Bendrijos vartojimu. Taigi, vartojimas sumažėjo 9 %, o importo kainos per tą patį nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 43 %. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos ženkliai sumažino Bendrijos pramonės kainas ir dėl dempingo jos buvo dar labiau mažinamos per TL. Atsižvelgiant į staigiai ir nuolat mažėjančias kainas, kai tuo tarpu vartojimas, kuris buvo pradėjęs mažėti 2001 m. ir 2002 m., vėliau išliko palyginti stabilus, buvo padaryta išvada, kad esminė žala atsirado ne dėl sumažėjusio vartojimo, o dėl importo iš tiriamųjų šalių dempingo kaina, dėl kurio Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti savo pardavimo kainas.

3.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR

| (130) | Reikėtų priminti, kad svarstomosios prekės kodas pagal KN yra 3904 61 00, kuriuo taip pat klasifikuojami ir kiti produktai. Tačiau, kadangi nėra informacijos, kad be granuliuoto PTFE yra importuojami kiti produktai, klasifikuojami šiuo KN kodu, laikoma, kad Eurostato duomenys apie importuojamus produktus pagal visą KN antraštę yra susiję tik su svarstomąja preke. Importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR, šiek tiek sumažėjo, nuo 4 270 tonų 2001 m. iki 3 699 tonų per TL. Todėl, importuojamų produktų užimama rinkos dalis per TL bendrai sumažėjo nuo 26,4 % 2001 m. iki 25,1 %. Svarbiausios atskiros šalys, kurios eksportuoja svarstomąją prekę į Bendriją, yra Japonija ir Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV). JAV padidino savo rinkos dalį nuo 13 % 2001 m. iki 23 % per TL, o Japonijos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 15 % iki 11 %. |
| --- | --- |

(130)

Reikėtų priminti, kad svarstomosios prekės kodas pagal KN yra 3904 61 00, kuriuo taip pat klasifikuojami ir kiti produktai. Tačiau, kadangi nėra informacijos, kad be granuliuoto PTFE yra importuojami kiti produktai, klasifikuojami šiuo KN kodu, laikoma, kad Eurostato duomenys apie importuojamus produktus pagal visą KN antraštę yra susiję tik su svarstomąja preke. Importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR, šiek tiek sumažėjo, nuo 4 270 tonų 2001 m. iki 3 699 tonų per TL. Todėl, importuojamų produktų užimama rinkos dalis per TL bendrai sumažėjo nuo 26,4 % 2001 m. iki 25,1 %. Svarbiausios atskiros šalys, kurios eksportuoja svarstomąją prekę į Bendriją, yra Japonija ir Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV). JAV padidino savo rinkos dalį nuo 13 % 2001 m. iki 23 % per TL, o Japonijos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 15 % iki 11 %.

| (131) | Remiantis Eurostato duomenimis, nuo 2001 m. iki TL vidutinės importuojamų produktų iš trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR, kainos faktiškai nepakito arba šiek tiek sumažėjo. Per šį laikotarpį importo iš kitų šalių kainos buvo beveik 50 % didesnės nei importo iš Rusijos ir KLR kainos. Jos taip pat buvo aukštesnės nei Bendrijos gamintojų nustatytos kainos. Todėl, importas iš kitų trečiųjų šalių nesudarė tokio konkurencinio spaudimo Bendrijos pramonei, kokį pastaroji patyrė dėl importo iš Rusijos ir KLR. |
| --- | --- |

(131)

Remiantis Eurostato duomenimis, nuo 2001 m. iki TL vidutinės importuojamų produktų iš trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją ir KLR, kainos faktiškai nepakito arba šiek tiek sumažėjo. Per šį laikotarpį importo iš kitų šalių kainos buvo beveik 50 % didesnės nei importo iš Rusijos ir KLR kainos. Jos taip pat buvo aukštesnės nei Bendrijos gamintojų nustatytos kainos. Todėl, importas iš kitų trečiųjų šalių nesudarė tokio konkurencinio spaudimo Bendrijos pramonei, kokį pastaroji patyrė dėl importo iš Rusijos ir KLR.

| (132) | Todėl preliminariai daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama priežastis, dėl kurios susidarė žalinga Bendrijos pramonei situacija. |
| --- | --- |

(132)

Todėl preliminariai daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo būti lemiama priežastis, dėl kurios susidarė žalinga Bendrijos pramonei situacija.

3.3.   Nepasirašiusiųjų skundo Bendrijos gamintojų veikla („kiti Bendrijos gamintojai“)

| (133) | Du Bendrijos gamintojai, gaminantys apie 19 % visos Bendrijos produkcijos, aiškiai neprieštaravo skundui, tačiau jo taip pat nepalaikė. Sprendimai dėl kitų Bendrijos gamintojų buvo didžia dalimi paremti skunde pateiktais apskaičiavimais, taip pat tam tikra vieno iš šių gamintojų pateikta informacija. Kalbant apie kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtį, ji sumažėjo nuo 1 411 tonų 2001 m. iki 1 102 tonų per TL. Jų užimama Bendrijos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 25 % iki 19 %. Remiantis vieno iš nepasirašiusiųjų skundo Bendrijos gamintojų pateikta informacija, jo vidutinės vieneto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo šiek tiek žemesnės, palyginti su bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų vieneto kainomis, tačiau žymiai didesnės nei importo iš Rusijos ir KLR vidutinės vieneto kainos. Remiantis šia informacija, galima pagrįstai daryti prielaidą, kad kiti Bendrijos gamintojai taip pat nukentėjo nuo importo dempingo kaina, dėl ko daugiausia yra prarandama rinkos dalis. Todėl preliminariai daroma išvada, kad dėl kitų Bendrijos gamintojų gaminamų ir parduodamų produktų Bendrijos pramonei nebuvo padaryta esminė žala. |
| --- | --- |

(133)

Du Bendrijos gamintojai, gaminantys apie 19 % visos Bendrijos produkcijos, aiškiai neprieštaravo skundui, tačiau jo taip pat nepalaikė. Sprendimai dėl kitų Bendrijos gamintojų buvo didžia dalimi paremti skunde pateiktais apskaičiavimais, taip pat tam tikra vieno iš šių gamintojų pateikta informacija. Kalbant apie kitų Bendrijos gamintojų pardavimo apimtį, ji sumažėjo nuo 1 411 tonų 2001 m. iki 1 102 tonų per TL. Jų užimama Bendrijos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 25 % iki 19 %. Remiantis vieno iš nepasirašiusiųjų skundo Bendrijos gamintojų pateikta informacija, jo vidutinės vieneto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo šiek tiek žemesnės, palyginti su bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų vieneto kainomis, tačiau žymiai didesnės nei importo iš Rusijos ir KLR vidutinės vieneto kainos. Remiantis šia informacija, galima pagrįstai daryti prielaidą, kad kiti Bendrijos gamintojai taip pat nukentėjo nuo importo dempingo kaina, dėl ko daugiausia yra prarandama rinkos dalis. Todėl preliminariai daroma išvada, kad dėl kitų Bendrijos gamintojų gaminamų ir parduodamų produktų Bendrijos pramonei nebuvo padaryta esminė žala.

3.4.   Bendrijos pramonės eksportas

| (134) | Bendrijos gamintojų gaminamo PTFE eksportas už Bendrijos rinkos ribų per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek augo (3 %) ir per TL sudarė 12,7 % visos Bendrijos pramonės pardavimo apimties. Tačiau šio eksporto pelningumas buvo didesnis nei pelnas, uždirbtas parduodant Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl negalima teigti, kad Bendrijos pramonės eksportas neigiamai veikė Bendrijos pramonės padėtį. |
| --- | --- |

(134)

Bendrijos gamintojų gaminamo PTFE eksportas už Bendrijos rinkos ribų per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek augo (3 %) ir per TL sudarė 12,7 % visos Bendrijos pramonės pardavimo apimties. Tačiau šio eksporto pelningumas buvo didesnis nei pelnas, uždirbtas parduodant Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl negalima teigti, kad Bendrijos pramonės eksportas neigiamai veikė Bendrijos pramonės padėtį.

3.5.   Bendrijos pramonės produktyvumas

| (135) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė nuolatos stengėsi racionalizuoti savo gamybos procesą. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos nuolat mažėjo, ir nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 13 %. Nežiūrint ženklaus gamybos sąnaudų sumažinimo, Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusiu produktyvumu ir buvo priversta parduoti produkciją mažesne už savikainą kaina arba nepelningai. Todėl ženkliai sumažėjo Bendrijos pramonės pelningumas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė buvo gyvybinga ir naši ir kad padarytą žalą sukėlė importas dempingo kaina iš tiriamųjų šalių, o ne neveiksmingi gamybos procesai. |
| --- | --- |

(135)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė nuolatos stengėsi racionalizuoti savo gamybos procesą. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės gamybos sąnaudos nuolat mažėjo, ir nuo 2001 m. iki TL sumažėjo 13 %. Nežiūrint ženklaus gamybos sąnaudų sumažinimo, Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusiu produktyvumu ir buvo priversta parduoti produkciją mažesne už savikainą kaina arba nepelningai. Todėl ženkliai sumažėjo Bendrijos pramonės pelningumas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė buvo gyvybinga ir naši ir kad padarytą žalą sukėlė importas dempingo kaina iš tiriamųjų šalių, o ne neveiksmingi gamybos procesai.

4.   Išvada

| (136) | Nemaža importo iš Rusijos ir Kinijos užimama rinkos dalis bei ženkliai sumažėjusios pardavimo kainos bei nustatytas kainų sumažinimas per TL yra tolygu Bendrijos pramonei padarytai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(136)

Nemaža importo iš Rusijos ir Kinijos užimama rinkos dalis bei ženkliai sumažėjusios pardavimo kainos bei nustatytas kainų sumažinimas per TL yra tolygu Bendrijos pramonei padarytai materialinei žalai.

| (137) | Buvo analizuojama Bendrijos vartojimo raida, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksportas, Bendrijos gamintojų veikla ir sąnaudų raida, tačiau nebuvo nustatyta, kad tai būtų lėmę Bendrijos pramonei padarytą žalą. |
| --- | --- |

(137)

Buvo analizuojama Bendrijos vartojimo raida, importas iš kitų trečiųjų šalių, Bendrijos pramonės eksportas, Bendrijos gamintojų veikla ir sąnaudų raida, tačiau nebuvo nustatyta, kad tai būtų lėmę Bendrijos pramonei padarytą žalą.

| (138) | Todėl remiantis pirmiau atlikta analize, kurios metu buvo išskirtas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina padaryto žalingo poveikio, preliminariai daroma išvada, kad importas iš Rusijos ir KLR padarė esminę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(138)

Todėl remiantis pirmiau atlikta analize, kurios metu buvo išskirtas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina padaryto žalingo poveikio, preliminariai daroma išvada, kad importas iš Rusijos ir KLR padarė esminę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

F.   BENDRIJOS INTERESAI

| (139) | Remiantis Pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nežiūrint į išvadas dėl žalingo dempingo, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad dėl Bendrijos interesų nereikia priimti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Buvo atsižvelgta į galimų priemonių poveikį visoms tyrime dalyvaujančioms šalims ir į pasekmes, kurios galėtų būti, jeigu šių priemonių nebūtų imamasi. |
| --- | --- |

(139)

Remiantis Pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nežiūrint į išvadas dėl žalingo dempingo, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad dėl Bendrijos interesų nereikia priimti priemonių šiuo konkrečiu atveju. Buvo atsižvelgta į galimų priemonių poveikį visoms tyrime dalyvaujančioms šalims ir į pasekmes, kurios galėtų būti, jeigu šių priemonių nebūtų imamasi.

1.   Bendrijos pramonės interesai

| (140) | Fluorpolimerai yra gerų eksploatacinių savybių turintys plastikai, iš kurių geriausiai žinomas ir plačiausiai panaudojamas yra PTFE. Visi tiriami Bendrijos gamintojai visiškai arba iš dalies specializuojasi PTFE, turinčiame išskirtines savybes atsižvelgiant į gamybos procesą, kokybę, pritaikymą, prekybos tinklus ir kt. |
| --- | --- |

(140)

Fluorpolimerai yra gerų eksploatacinių savybių turintys plastikai, iš kurių geriausiai žinomas ir plačiausiai panaudojamas yra PTFE. Visi tiriami Bendrijos gamintojai visiškai arba iš dalies specializuojasi PTFE, turinčiame išskirtines savybes atsižvelgiant į gamybos procesą, kokybę, pritaikymą, prekybos tinklus ir kt.

| (141) | Įvedus priemones tikimasi, kad bus užkirstas kelias tolesniems iškraipymams ir kad bus atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Bendrijos pramonė tuomet galės padidinti pardavimo kainas, o tuo pačiu ir savo pelno dydį, reikalingą pagerinti pramonės finansinę padėtį ir nuolatos investuoti į savo gamybos įrangą, tokiu būdu užtikrindama Bendrijos pramonės išlikimą. |
| --- | --- |

(141)

Įvedus priemones tikimasi, kad bus užkirstas kelias tolesniems iškraipymams ir kad bus atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Bendrijos pramonė tuomet galės padidinti pardavimo kainas, o tuo pačiu ir savo pelno dydį, reikalingą pagerinti pramonės finansinę padėtį ir nuolatos investuoti į savo gamybos įrangą, tokiu būdu užtikrindama Bendrijos pramonės išlikimą.

| (142) | Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis ir toliau blogės. Ji negalėtų pakankamai investuoti, kad būtų galima veiksmingai konkuruoti su importu dempingo kaina iš tiriamųjų trečiųjų šalių. Dėl to artimiausiu metu bendrovės gali būti priverstos nutraukti gamybą ir atleisti savo darbuotojus. Nutraukus PTFE gamybą Bendrijoje, vartotojai taptų vis labiau priklausomi nuo tiekėjų už Bendrijos ribų. |
| --- | --- |

(142)

Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebus įvestos, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis ir toliau blogės. Ji negalėtų pakankamai investuoti, kad būtų galima veiksmingai konkuruoti su importu dempingo kaina iš tiriamųjų trečiųjų šalių. Dėl to artimiausiu metu bendrovės gali būti priverstos nutraukti gamybą ir atleisti savo darbuotojus. Nutraukus PTFE gamybą Bendrijoje, vartotojai taptų vis labiau priklausomi nuo tiekėjų už Bendrijos ribų.

| (143) | Taigi, preliminariai daroma išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas sudarys galimybę Bendrijos pramonei atsigauti po patirto žalingo dempingo poveikio ir kad priemonių įvedimas atitinka Bendrijos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(143)

Taigi, preliminariai daroma išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas sudarys galimybę Bendrijos pramonei atsigauti po patirto žalingo dempingo poveikio ir kad priemonių įvedimas atitinka Bendrijos pramonės interesus.

2.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų ir vartotojų interesai Bendrijoje

| (144) | Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems importuotojams ir (arba) prekybininkams. Tik du importuotojai ir (arba) prekybininkai, importuojantys beveik 30 % viso importo iš Rusijos ir KLR, atsakė į klausimus. Komisija taip pat išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Bendrijos vartotojams (iš viso devyniems), iš kurių trys (iš dalies) atsakė į klausimus. Šie vartotojai suvartoja tik 14 % svarstomosios prekės Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(144)

Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems importuotojams ir (arba) prekybininkams. Tik du importuotojai ir (arba) prekybininkai, importuojantys beveik 30 % viso importo iš Rusijos ir KLR, atsakė į klausimus. Komisija taip pat išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Bendrijos vartotojams (iš viso devyniems), iš kurių trys (iš dalies) atsakė į klausimus. Šie vartotojai suvartoja tik 14 % svarstomosios prekės Bendrijos rinkoje.

| (145) | PTFE yra naudojamas kaip sudedamoji dalis įvairiuose gamybos sektoriuose, tarp jų, chemijos, mechanikos, elektros (vidinis kabelio apvalkalas), automobilių, statybos (kaip izoliacinė medžiaga), virtuvės reikmenų gamybos (keptuvės), tekstilės, biomedicinos (chirurginiai instrumentai), puslaidininkių ir kosminės aviacijos sektoriuje. „Teflon“ yra žinomiausias prekės ženklas, kuriuo žymimas parduodamas produktas. |
| --- | --- |

(145)

PTFE yra naudojamas kaip sudedamoji dalis įvairiuose gamybos sektoriuose, tarp jų, chemijos, mechanikos, elektros (vidinis kabelio apvalkalas), automobilių, statybos (kaip izoliacinė medžiaga), virtuvės reikmenų gamybos (keptuvės), tekstilės, biomedicinos (chirurginiai instrumentai), puslaidininkių ir kosminės aviacijos sektoriuje. „Teflon“ yra žinomiausias prekės ženklas, kuriuo žymimas parduodamas produktas.

| (146) | Bendradarbiaujantys vartotojai gamino pusgaminius, kurie vėliau buvo naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, automobilių ir elektronikos. Šie vartotojai teigė, kad jie negalėjo didinti PTFE (kuris naudojamas kaip žaliava) kainos savo klientams, kadangi pusgaminių rinka yra jautri kainoms. Anot jų, jei jie šiek tiek padidintų kainas, tuomet nebegalėtų konkuruoti su gamintojais už Bendrijos ribų, kurių atžvilgiu nebūtų taikomas PTFE antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(146)

Bendradarbiaujantys vartotojai gamino pusgaminius, kurie vėliau buvo naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, automobilių ir elektronikos. Šie vartotojai teigė, kad jie negalėjo didinti PTFE (kuris naudojamas kaip žaliava) kainos savo klientams, kadangi pusgaminių rinka yra jautri kainoms. Anot jų, jei jie šiek tiek padidintų kainas, tuomet nebegalėtų konkuruoti su gamintojais už Bendrijos ribų, kurių atžvilgiu nebūtų taikomas PTFE antidempingo muitas.

| (147) | Bendradarbiaujantys vartotojai nepateikė jokios informacijos apie tai, kokią jų visų gamybos sąnaudų dalį sudaro importuojamas PTFE. Todėl nebuvo galima apskaičiuoti potencialaus antidempingo muito poveikio šiems vartotojams. Bet kuriuo atveju, pažymima, kad chemijos pramonėje, vidaus vartojimo ir laisvalaikio paslaugų, elektros arba mechanikos bei automobilių gamybos sektoriuose granuliuotas PTFE sudaro palyginti nedidelę visų sąnaudų dalį, kadangi iš PTFE paprastai yra gaminamos labai nedidelės sudedamosioms dalys. PTFE taip pat labai nedideliais kiekiais yra naudojamas plataus vartojimo prekėms gaminti, pvz., striukėje paprastai bus panaudota apie 20 gramų PTFE plastmasinėms detalėms. Šiuo pagrindu buvo preliminariai padaryta išvada, kad finansinis poveikis galutiniams vartotojams laikomas nereikšmingu. Taip pat buvo pažymėta, kad, remiantis vartotojų pateikta informacija, jų pelningumas per TL buvo aukštas. Šiuo pagrindu buvo preliminariai padaryta išvada, kad antidempingo muitų poveikis būtų nereikšmingas. |
| --- | --- |

(147)

Bendradarbiaujantys vartotojai nepateikė jokios informacijos apie tai, kokią jų visų gamybos sąnaudų dalį sudaro importuojamas PTFE. Todėl nebuvo galima apskaičiuoti potencialaus antidempingo muito poveikio šiems vartotojams. Bet kuriuo atveju, pažymima, kad chemijos pramonėje, vidaus vartojimo ir laisvalaikio paslaugų, elektros arba mechanikos bei automobilių gamybos sektoriuose granuliuotas PTFE sudaro palyginti nedidelę visų sąnaudų dalį, kadangi iš PTFE paprastai yra gaminamos labai nedidelės sudedamosioms dalys. PTFE taip pat labai nedideliais kiekiais yra naudojamas plataus vartojimo prekėms gaminti, pvz., striukėje paprastai bus panaudota apie 20 gramų PTFE plastmasinėms detalėms. Šiuo pagrindu buvo preliminariai padaryta išvada, kad finansinis poveikis galutiniams vartotojams laikomas nereikšmingu. Taip pat buvo pažymėta, kad, remiantis vartotojų pateikta informacija, jų pelningumas per TL buvo aukštas. Šiuo pagrindu buvo preliminariai padaryta išvada, kad antidempingo muitų poveikis būtų nereikšmingas.

| (148) | Galiausiai, vartotojų pramonės atstovai pareiškė, kad Bendrijos pramonė nebuvo pajėgi patenkinti PTFE paklausą Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(148)

Galiausiai, vartotojų pramonės atstovai pareiškė, kad Bendrijos pramonė nebuvo pajėgi patenkinti PTFE paklausą Bendrijos rinkoje.

| (149) | Reikėtų pažymėti, kad priemonėmis nesiekiama užkirsti kelią importui į Bendriją, bet norima užtikrinti, kad prekės nebūtų importuojamos žalinga dempingo kaina. Be to, kaip nurodyta 147 konstatuojamojoje dalyje, tikimasi, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų pramonei bus nereikšmingas, ir todėl iš galutinių vartotojų nebus atimta galimybė apsirūpinti PTFE iš tų pačių tiekėjų aukštesne kaina. |
| --- | --- |

(149)

Reikėtų pažymėti, kad priemonėmis nesiekiama užkirsti kelią importui į Bendriją, bet norima užtikrinti, kad prekės nebūtų importuojamos žalinga dempingo kaina. Be to, kaip nurodyta 147 konstatuojamojoje dalyje, tikimasi, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų pramonei bus nereikšmingas, ir todėl iš galutinių vartotojų nebus atimta galimybė apsirūpinti PTFE iš tų pačių tiekėjų aukštesne kaina.

| (150) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad vartojimas Bendrijoje nuo 2001 m. iki 2002 m. sumažėjo 12 % ir iki TL išliko stabilus, nors nuo 2002 m. nežymiai išaugo – 3 %. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Bendrijos gamintojai dar turi nepanaudotų gamybos pajėgumų. Šie nepanaudoti pajėgumai ir eksportas iš trečiųjų šalių sudaro galimybę vartotojų pramonei naudotis alternatyviais tiekimo šaltiniais. Todėl nesitikima, kad įvedus antidempingo priemonės atsiras pasiūlos trūkumas. |
| --- | --- |

(150)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad vartojimas Bendrijoje nuo 2001 m. iki 2002 m. sumažėjo 12 % ir iki TL išliko stabilus, nors nuo 2002 m. nežymiai išaugo – 3 %. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Bendrijos gamintojai dar turi nepanaudotų gamybos pajėgumų. Šie nepanaudoti pajėgumai ir eksportas iš trečiųjų šalių sudaro galimybę vartotojų pramonei naudotis alternatyviais tiekimo šaltiniais. Todėl nesitikima, kad įvedus antidempingo priemonės atsiras pasiūlos trūkumas.

3.   Žaliavų tiekėjų interesai Bendrijoje

| (151) | Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Bendrijoje pagrindinių žaliavų (tarp jų, chlordifluormetano (R22) ir bevandenio vandenilio fluoridas) Bendrijos pramonei tiekėjams. Žaliavų tiekėjai labai noriai bendradarbiavo, ir penkios bendrovės, iš kurių trys yra tarpusavyje susijusios, pateikė atsakymus. Dauguma tiekėjų glaudžiai bendradarbiavo su Bendrijos pramone ir kitais granuliuoto PTFE gamintojais, kurių buveinės yra Bendrijoje. Didelė jų apyvartos dalis (75 %) yra susijusi su gamintojams parduotu granuliuotu PTFE. Todėl, jei Bendrijos pramonės pirkimo apimtys šiek tiek sumažėtų, tai turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms, kuriose iš viso dirba 176 darbuotojai, tiesiogiai susiję su aptariamos žaliavos gamyba. |
| --- | --- |

(151)

Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Bendrijoje pagrindinių žaliavų (tarp jų, chlordifluormetano (R22) ir bevandenio vandenilio fluoridas) Bendrijos pramonei tiekėjams. Žaliavų tiekėjai labai noriai bendradarbiavo, ir penkios bendrovės, iš kurių trys yra tarpusavyje susijusios, pateikė atsakymus. Dauguma tiekėjų glaudžiai bendradarbiavo su Bendrijos pramone ir kitais granuliuoto PTFE gamintojais, kurių buveinės yra Bendrijoje. Didelė jų apyvartos dalis (75 %) yra susijusi su gamintojams parduotu granuliuotu PTFE. Todėl, jei Bendrijos pramonės pirkimo apimtys šiek tiek sumažėtų, tai turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms, kuriose iš viso dirba 176 darbuotojai, tiesiogiai susiję su aptariamos žaliavos gamyba.

| (152) | Dar vienas tiekėjas pareiškė, kad įvedus priemones kiltų pavojus, kad PTFE gamyba iš Bendrijos persikels į trečiąsias šalis už Bendrijos ribų. Ši bendrovė tvirtino, kad dėl to žaliavų tiekėjai būtų priversti ieškoti klientų už Bendrijos ribų, trečiųjų šalių rinkose, kuriose jiems tektų konkuruoti su vietos žaliavų tiekėjais. Be to žaliavoms eksportuoti prireiktų papildomų išlaidų, o tai sumažintų ir taip mažas tiekėjų pramonės pelno normas. Todėl preliminariai buvo padaryta išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas būtų naudingas tiekėjų pramonei. |
| --- | --- |

(152)

Dar vienas tiekėjas pareiškė, kad įvedus priemones kiltų pavojus, kad PTFE gamyba iš Bendrijos persikels į trečiąsias šalis už Bendrijos ribų. Ši bendrovė tvirtino, kad dėl to žaliavų tiekėjai būtų priversti ieškoti klientų už Bendrijos ribų, trečiųjų šalių rinkose, kuriose jiems tektų konkuruoti su vietos žaliavų tiekėjais. Be to žaliavoms eksportuoti prireiktų papildomų išlaidų, o tai sumažintų ir taip mažas tiekėjų pramonės pelno normas. Todėl preliminariai buvo padaryta išvada, kad antidempingo priemonių įvedimas būtų naudingas tiekėjų pramonei.

4.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (153) | Remiantis tuo, kas išdėstyta aukščiau, preliminariai daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių ir kad priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus. |
| --- | --- |

(153)

Remiantis tuo, kas išdėstyta aukščiau, preliminariai daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių ir kad priemonių taikymas atitiktų Bendrijos interesus.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (154) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, reikėtų įvesti laikinas priemones, kurios užkirstų kelią žalai dėl importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(154)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, reikėtų įvesti laikinas priemones, kurios užkirstų kelią žalai dėl importo dempingo kaina.

| (155) | Nustatant šių muitų dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir į muito, reikalingo pašalinti padarytą žalą Bendrijos pramonei, dydį. |
| --- | --- |

(155)

Nustatant šių muitų dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir į muito, reikalingo pašalinti padarytą žalą Bendrijos pramonei, dydį.

| (156) | Apskaičiuojant muito dydį, būtiną žalingo dempingo poveikiui panaikinti, buvo manoma, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti bendrą ikimokestinį pelną, ką logiškai būtų galima pasiekti tokiame pramonės sektoriuje esant normalioms konkurencijos sąlygoms, parduodant panašią prekę Bendrijoje. Skaičiuojant taikytas ikimokestinio pelno skirtumas sudarė 9,3 % Bendrijos pramonės apyvartos prieš staigų importo iš tiriamų šalių kainų kritimą 2001 m. Buvo laikoma, kad tai pakankamas minimalus dydis, kokio Bendrijos pramonė galėjo tikėtis, jei nebūtų žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(156)

Apskaičiuojant muito dydį, būtiną žalingo dempingo poveikiui panaikinti, buvo manoma, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti bendrą ikimokestinį pelną, ką logiškai būtų galima pasiekti tokiame pramonės sektoriuje esant normalioms konkurencijos sąlygoms, parduodant panašią prekę Bendrijoje. Skaičiuojant taikytas ikimokestinio pelno skirtumas sudarė 9,3 % Bendrijos pramonės apyvartos prieš staigų importo iš tiriamų šalių kainų kritimą 2001 m. Buvo laikoma, kad tai pakankamas minimalus dydis, kokio Bendrijos pramonė galėjo tikėtis, jei nebūtų žalingo dempingo.

| (157) | Po to būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą dėl dempingo, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nenuostolingą kainą. Nenuostolinga kaina buvo gauta patikslinus Bendrijos gamintojų pardavimo kainą pagal jų tikrąjį pelną arba nuostolį per TL ir pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu. |
| --- | --- |

(157)

Po to būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą dėl dempingo, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų panašių prekių nenuostolingą kainą. Nenuostolinga kaina buvo gauta patikslinus Bendrijos gamintojų pardavimo kainą pagal jų tikrąjį pelną arba nuostolį per TL ir pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu.

| (158) | Kalbant apie Rusiją ir kadangi Rusijos eksportuotojai nebendradarbiavo, kaip nurodyta 70–75 konstatuojamosiose dalyse, žalos skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis Eurostato turimais eksporto duomenimis. Pažymima, kad, kaip minėta 98 konstatuojamojoje dalyje pirmiau, CIF eksporto kaina buvo patikslinta atsižvelgiant į Bendrijoje gaminamo PTFE ir importuojamo iš Rusijos ir KLR PTFE kokybės skirtumą. Antra, kadangi PTFE iš Rusijos eksportas buvo parduodamas prekybininkams, o Bendrijos pramonė daugiausia pardavė vartotojams, buvo patikslinti skirtumai dėl prekybos lygio. Neturint daugiau patikimos informacijos, buvo preliminariai apskaičiuotas 5 % patikslinimas, kuris buvo laikomas pagrįstu nesusijusio importuotoju pelno skirtumu. |
| --- | --- |

(158)

Kalbant apie Rusiją ir kadangi Rusijos eksportuotojai nebendradarbiavo, kaip nurodyta 70–75 konstatuojamosiose dalyse, žalos skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis Eurostato turimais eksporto duomenimis. Pažymima, kad, kaip minėta 98 konstatuojamojoje dalyje pirmiau, CIF eksporto kaina buvo patikslinta atsižvelgiant į Bendrijoje gaminamo PTFE ir importuojamo iš Rusijos ir KLR PTFE kokybės skirtumą. Antra, kadangi PTFE iš Rusijos eksportas buvo parduodamas prekybininkams, o Bendrijos pramonė daugiausia pardavė vartotojams, buvo patikslinti skirtumai dėl prekybos lygio. Neturint daugiau patikimos informacijos, buvo preliminariai apskaičiuotas 5 % patikslinimas, kuris buvo laikomas pagrįstu nesusijusio importuotoju pelno skirtumu.

| (159) | Kalbant apie Kiniją ir atsižvelgiant į tai, kad RER arba IR nebuvo suteiktas nė vienam Kinijos gamintojui, bendras šalies žalos pašalinimo lygis buvo apskaičiuotas kaip visų trijų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų svertinis žalos skirtumų vidurkis. |
| --- | --- |

(159)

Kalbant apie Kiniją ir atsižvelgiant į tai, kad RER arba IR nebuvo suteiktas nė vienam Kinijos gamintojui, bendras šalies žalos pašalinimo lygis buvo apskaičiuotas kaip visų trijų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų svertinis žalos skirtumų vidurkis.

2.   Laikinosios priemonės

| (160) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, Rusijos ir KLR kilmės importui turi būti nustatomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis lygus mažiausiam dempingo ir žalos skirtumui, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, Rusijos ir KLR kilmės importui turi būti nustatomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis lygus mažiausiam dempingo ir žalos skirtumui, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (161) | Siūlomi šie laikinieji antidempingo muitai:








  Eksportuojanti šalis | Žalos pašalinimo dydis | Dempingo skirtumas | Siūlomas antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | 62,7 % | 99,7 % | 62,7 % |
| Rusija | 46,7 % | 36,6 % | 36,6 % |

(161)

Siūlomi šie laikinieji antidempingo muitai:

Eksportuojanti šalis

Žalos pašalinimo dydis

Dempingo skirtumas

Siūlomas antidempingo muitas

Kinijos Liaudies Respublika

62,7 %

99,7 %

62,7 %

Rusija

46,7 %

36,6 %

36,6 %

H.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (162) | Siekiant užtikrinti gerą administravimą, turi būti nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir prašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones, |
| --- | --- |

(162)

Siekiant užtikrinti gerą administravimą, turi būti nustatomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys, kurios apie save pranešė per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laiką, gali pateikti savo požiūrį raštu ir prašyti būti išklausytos. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų įvedimo yra laikinos ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nustatomas laikinas antidempingo muitais granuliuotam politetrafluoretilenui (PTFE), turinčiam kito monomero, išskyrus tetrafluoretileną, grandžių ne daugiau 3 %, be užpildų, miltelių arba granulių forma, išskyrus labai mažų dalelių medžiagas, ir jo žaliaviniam polimerui (reaktoriaus granulės), kuris gali būti drėgnas arba sausas, kuris klasifikuojamas pagal KN ex 3904 61 00 (TARIC kodas 3904610050) ir kurio kilmės šalys yra Rusija arba Kinijos Liaudies Respublika.

2.   Laikino antidempingo mokesčio, kuris mokamas nuo grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, dydis 1 dalyje apibūdintoms prekėms yra:

| Šalis | Muito dydis |
| --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | 62,7 % |
| Rusija | 36,6 % |

Šalis

Muito dydis

Kinijos Liaudies Respublika

62,7 %

Rusija

36,6 %

3.   1 dalyje nurodyta prekė išleidžiama į laisvą apyvartą Bendrijoje, kai sumokamas užstatas, lygus laikinojo muito dydžiui.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitams galiojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali išdėstyti savo pozicijas raštu ir paprašyti, kad jas Komisija išklausytų.

Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalies nuostatomis, minėtos šalys gali pareikšti pastabas dėl šio reglamento taikymo per mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d..

Komisijos vardu

Peter MANDELSON

Komisijos narys

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL C 225, 2004 9 9, p. 18.

2

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/37

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 863/2005

2005 m. birželio 7 d.

iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 459/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Austrijos intervencinės agentūros, kiekio

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93 (2) yra nustatytos intervencinių agentūrų saugomų grūdų pardavimo tvarka ir sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93 (2) yra nustatytos intervencinių agentūrų saugomų grūdų pardavimo tvarka ir sąlygos.

| (2) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 459/2005 (3) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 130 663 tonų Austrijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 459/2005 (3) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 130 663 tonų Austrijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto.

| (3) | Austrija informavo Komisiją apie savo intervencinės agentūros ketinimą padidinti 30 000 tonomis kiekį, dėl kurio eksporto vykdomas konkursas. Atsižvelgiant į situaciją rinkoje Austrijos prašymą reikėtų patenkinti. |
| --- | --- |

(3)

Austrija informavo Komisiją apie savo intervencinės agentūros ketinimą padidinti 30 000 tonomis kiekį, dėl kurio eksporto vykdomas konkursas. Atsižvelgiant į situaciją rinkoje Austrijos prašymą reikėtų patenkinti.

| (4) | Atsižvelgiant į tai, kad padidėja kiekiai, dėl kurių vykdomas konkursas, tampa būtina patikslinti kiekvieno regiono sandėliavimo vietoje, apibrėžtoje Reglamento (EB) Nr. 459/2005 I priede, saugomus kiekius. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į tai, kad padidėja kiekiai, dėl kurių vykdomas konkursas, tampa būtina patikslinti kiekvieno regiono sandėliavimo vietoje, apibrėžtoje Reglamento (EB) Nr. 459/2005 I priede, saugomus kiekius.

| (5) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 459/2005. |
| --- | --- |

(5)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 459/2005.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 459/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas šiuo tekstu:
  „2 straipsnis
  1.   Konkursas vyksta dėl maksimalaus 160 663 tonų paprastųjų kviečių, eksportuotinų į visas trečiąsias šalis, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Kroatiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Bosniją ir Hercegoviną, Lichenšteiną, Rumuniją, Serbiją ir Juodkalniją (4) bei Šveicariją, kiekio.
  2.   Regionai, kuriuose saugomos 160 663 tonos paprastųjų kviečių, išvardyti I priede. |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas šiuo tekstu:

„2 straipsnis

1.   Konkursas vyksta dėl maksimalaus 160 663 tonų paprastųjų kviečių, eksportuotinų į visas trečiąsias šalis, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Kroatiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Bosniją ir Hercegoviną, Lichenšteiną, Rumuniją, Serbiją ir Juodkalniją (4) bei Šveicariją, kiekio.

2.   Regionai, kuriuose saugomos 160 663 tonos paprastųjų kviečių, išvardyti I priede.

| 2) | I priedas pakeičiamas šio Reglamento priedu. |
| --- | --- |

2)

I priedas pakeičiamas šio Reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 191, 1993 7 31, p. 76. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 749/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 10).

2

(3)  OL L 75, 2005 3 22, p. 9. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 698/2005 (OL L 114, 2005 5 4, p. 7).

3

(4)  Įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Nacionalinio saugumo tarybos rezoliucijoje Nr. 1244.“;

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| (tonomis) |
| --- |
| Saugojimo vieta | Kiekiai |
| Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich | 160 663“ |

(tonomis)

Saugojimo vieta

Kiekiai

Burgenland, Niederösterreich, Oberösterreich

160 663“

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/39

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 864/2005

2005 m. birželio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 615/2005 dėl nuolatiniu konkursu numatyto eksportui skirtų paprastųjų kviečių, saugomų Slovakijos intervencinės agentūros, kiekio

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93 (2) yra nustatytos intervencinių agentūrų saugomų grūdų pardavimo tvarka ir sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2131/93 (2) yra nustatytos intervencinių agentūrų saugomų grūdų pardavimo tvarka ir sąlygos.

| (2) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 615/2005 (3) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 65 000 tonų Slovakijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 615/2005 (3) pradedamas nuolatinis konkursas dėl 65 000 tonų Slovakijos intervencinės agentūros saugomų paprastųjų kviečių eksporto.

| (3) | Slovakija pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą 26 982 tonomis padidinti kiekį, dėl kurio vykdomas eksporto konkursas. Atsižvelgiant į situaciją rinkoje Slovakijos prašymą reikėtų patenkinti. |
| --- | --- |

(3)

Slovakija pranešė Komisijai apie savo intervencinės agentūros ketinimą 26 982 tonomis padidinti kiekį, dėl kurio vykdomas eksporto konkursas. Atsižvelgiant į situaciją rinkoje Slovakijos prašymą reikėtų patenkinti.

| (4) | Atsižvelgiant į tai, kad padidėja kiekiai, dėl kurių vykdomas konkursas, būtina patikslinti kiekvieno regiono sandėliavimo vietoje, apibrėžtoje Reglamento (EB) Nr. 615/2005 I priede, saugomus kiekius. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į tai, kad padidėja kiekiai, dėl kurių vykdomas konkursas, būtina patikslinti kiekvieno regiono sandėliavimo vietoje, apibrėžtoje Reglamento (EB) Nr. 615/2005 I priede, saugomus kiekius.

| (5) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 615/2005. |
| --- | --- |

(5)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 615/2005.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 615/2005 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas šiuo tekstu:
  „2 straipsnis
  1.   Konkursas vyksta dėl maksimalaus 91 982 tonų paprastųjų kviečių, eksportuotinų į visas trečiąsias šalis, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Kroatiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Bosniją ir Hercegoviną, Lichtenšteiną, Rumuniją, Serbiją ir Juodkalniją (4) bei Šveicariją, kiekio.
  2.   Regionai, kuriuose saugomos 91 982 tonos paprastųjų kviečių, yra išvardyti I priede. |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas šiuo tekstu:

„2 straipsnis

1.   Konkursas vyksta dėl maksimalaus 91 982 tonų paprastųjų kviečių, eksportuotinų į visas trečiąsias šalis, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Kroatiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Bosniją ir Hercegoviną, Lichtenšteiną, Rumuniją, Serbiją ir Juodkalniją (4) bei Šveicariją, kiekio.

2.   Regionai, kuriuose saugomos 91 982 tonos paprastųjų kviečių, yra išvardyti I priede.

| 2) | I priedas pakeičiamas šio Reglamento priedu. |
| --- | --- |

2)

I priedas pakeičiamas šio Reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 191, 1993 7 31, p. 76. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 749/2005 (OL L 126, 2005 5 19, p. 10).

2

(3)  OL L 103, 2005 4 22, p. 9.

3

(4)  Įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Nacionalinio saugumo tarybos rezoliucijoje Nr. 1244.“

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| (tonomis) |
| --- |
| Saugojimo vieta | Kiekiai |
| Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany | 91 982“ |

(tonomis)

Saugojimo vieta

Kiekiai

Vel’ké Ripňany, Lučenec, Rimavská Sobota, Senica, Bytčica, Malacky, Galanta – Nové silo l, Tornal’a, Sered’, Želiezovce, Marcelová, Dvory n/Žitavou, Gbelce, Vel’ké Bedzany, Nedanovce, Podunajské Biskupice, Jesenské, Senec, Piešt’any, Lužianky, Malé Straciny, Breziny, Gbely, Sládkovičovo, Pohronský Ruskov, Streda n/Bodrogom, Rybany

91 982“

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/41

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 865/2005

2005 m. birželio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2707/2000, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 dėl Bendrijos pagalbos aprūpinant pienu ir tam tikrais pieno produktais švietimo įstaigų moksleivius taikymo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 15 straipsnį ir 47 straipsnio antrą įtrauką,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas pagalbos, teikiamos už moksleivių aprūpinimą pieno produktais nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d., dydis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 14 straipsnio 3 dalyje nustatytas pagalbos, teikiamos už moksleivių aprūpinimą pieno produktais nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d., dydis.

| (2) | Tam, kad nacionalinėms administracijoms ir institucijoms, kurioms pavesta įgyvendinti pieno tiekimo mokykloms schemą, būtų lengviau tinkamai tvarkyti pagalbos išmokas, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2707/2000 (2) 2003–2004 mokslo metų pabaigoje keičiantis pagalbos dydžiams buvo įvesta pereinamojo laikotarpio nuostata. |
| --- | --- |

(2)

Tam, kad nacionalinėms administracijoms ir institucijoms, kurioms pavesta įgyvendinti pieno tiekimo mokykloms schemą, būtų lengviau tinkamai tvarkyti pagalbos išmokas, Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2707/2000 (2) 2003–2004 mokslo metų pabaigoje keičiantis pagalbos dydžiams buvo įvesta pereinamojo laikotarpio nuostata.

| (3) | Valstybės narės, kuriose 2004–2005 mokslo metai baigiasi vėliau, negu birželio 30 d., dėl pagalbos dydžių pasikeitimo vis dar susiduria su sunkumais tvarkydamos pagalbos išmokas. Reikėtų pratęsti tos pačios nuostatos galiojimą 2004–2005 mokslo metams. |
| --- | --- |

(3)

Valstybės narės, kuriose 2004–2005 mokslo metai baigiasi vėliau, negu birželio 30 d., dėl pagalbos dydžių pasikeitimo vis dar susiduria su sunkumais tvarkydamos pagalbos išmokas. Reikėtų pratęsti tos pačios nuostatos galiojimą 2004–2005 mokslo metams.

| (4) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2707/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2707/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2707/2000 4 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Tačiau 2004–2005 mokslo metais pirmąją birželio mėn. dieną galiojantis pagalbos dydis gali būti taikomas ir liepos mėn., jei mokslo metai toje valstybėje narėje baigiasi liepos mėn.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 311, 2000 12 12, p. 37. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 816/2004 (OL L 153, 2004 4 30, p. 19).

2

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/42

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. gegužės 10 d.

dėl Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, papildomo protokolo sudarymo

(2005/423/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmąja pastraipa ir 300 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa,

atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | Susitarimo, steigiančios Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, papildomas protokolas Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu buvo pasirašytas 2004 m. gruodžio 16 d. |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo, steigiančios Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, papildomas protokolas Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu buvo pasirašytas 2004 m. gruodžio 16 d.

| (2) | Papildomas protokolas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(2)

Papildomas protokolas turi būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

1.   Bendrijos ir jos valstybių narių vardu patvirtinamas Susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, siekiant atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, papildomas protokolas.

Papildomo protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo (1).

2.   Tarybos pirmininkas praneša pagal papildomo protokolo 13 straipsnį.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gegužės 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. KRECKÉ

---

(1)  OL L 38, 2005 2 10, p. 3.

1

---

Komisija

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/43

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. birželio 3 d.

dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programoms 2005 metais

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1630)

(2005/424/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimą 2004/465/EB dėl Bendrijos finansinės paramos valstybių narių žuvininkystės kontrolės programoms (1), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Valstybės narės išsiuntė Komisijai savo 2005 m. žvejybos kontrolės programas kartu su paraiškomis gauti Bendrijos finansinę paramą, skirtą padengti pagal šias programas atliekamų projektų išlaidas. |
| --- | --- |

(1)

Valstybės narės išsiuntė Komisijai savo 2005 m. žvejybos kontrolės programas kartu su paraiškomis gauti Bendrijos finansinę paramą, skirtą padengti pagal šias programas atliekamų projektų išlaidas.

| (2) | Pagal paraiškas dėl Sprendimo 2004/465/EB 4 straipsnyje išvardytų veiksmų finansavimo gali būti skiriama Bendrijos parama. |
| --- | --- |

(2)

Pagal paraiškas dėl Sprendimo 2004/465/EB 4 straipsnyje išvardytų veiksmų finansavimo gali būti skiriama Bendrijos parama.

| (3) | Reikia nustatyti Bendrijos finansinės paramos didžiausias sumas ir procentinę dalį bei sąlygas, kuriomis ši parama gali būti teikiama. |
| --- | --- |

(3)

Reikia nustatyti Bendrijos finansinės paramos didžiausias sumas ir procentinę dalį bei sąlygas, kuriomis ši parama gali būti teikiama.

| (4) | Parama gali būti teikiama už elektroninę buvimo vietos nustatymo įrangą, kuri atitinka reikalavimus, nustatytus 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (2). |
| --- | --- |

(4)

Parama gali būti teikiama už elektroninę buvimo vietos nustatymo įrangą, kuri atitinka reikalavimus, nustatytus 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų (2).

| (5) | Parama gali būti teikiama bandomiesiems projektams, kurie atitinka reikalavimus, nustatytus 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1461/2003 dėl informacijos apie žvejybą perdavimo elektroniniu būdu ir nuotolinių stebėjimų bandomųjų projektų sąlygų nustatymo (3). |
| --- | --- |

(5)

Parama gali būti teikiama bandomiesiems projektams, kurie atitinka reikalavimus, nustatytus 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1461/2003 dėl informacijos apie žvejybą perdavimo elektroniniu būdu ir nuotolinių stebėjimų bandomųjų projektų sąlygų nustatymo (3).

| (6) | Remiantis Sprendimo 2004/465/EB 8 straipsniu, valstybės narės privalo įsipareigoti skirti savo išlaidas per 12 mėnesių nuo metų, kai joms buvo pranešta apie šį sprendimą, pabaigos. Jos taip pat turi laikytis Sprendimo 2004/465/EB nuostatų dėl projektų pradžios ir išlaidų kompensavimo paraiškų pateikimo. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis Sprendimo 2004/465/EB 8 straipsniu, valstybės narės privalo įsipareigoti skirti savo išlaidas per 12 mėnesių nuo metų, kai joms buvo pranešta apie šį sprendimą, pabaigos. Jos taip pat turi laikytis Sprendimo 2004/465/EB nuostatų dėl projektų pradžios ir išlaidų kompensavimo paraiškų pateikimo.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame sprendime numatyta 2005 m. Bendrijos finansinė parama veiksmams, nurodytiems Sprendimo 2004/465/EB 4 straipsnyje. Jame nustatoma Bendrijos finansinės paramos suma kiekvienai valstybei narei, Bendrijos finansinės paramos procentinė dalis ir sąlygos, kuriomis ši parama gali būti teikiama.

2 straipsnis

Naujosios technologijos ir IT tinklai

Kompiuterinių technologijų įsigijimo, įrengimo ir techninės pagalbos bei IT tinklų įrengimo siekiant užtikrinti efektyvius ir saugius duomenų, susijusių su žvejybos veiklos stebėsena, kontrole ir priežiūra, mainus, išlaidoms gali būti skirta 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų finansinė parama, laikantis I priede nustatytų ribų.

3 straipsnis

Elektroninė buvimo vietos nustatymo įranga

1.   Elektroninės buvimo vietos nustatymo įrangos, užtikrinančios nuotolinę žvejybos laivų buvimo vietos kontrolę Žvejybos stebėjimo centre, naudojantis laivų stebėjimo sistema (LSS), įsigijimo ir montavimo žvejybos laivuose išlaidoms gali būti skirta didžiausia 4 500 EUR vienam laivui finansinė parama, laikantis II priede nustatytų ribų.

2.   Laikantis 1 dalyje nustatytos 4 500 EUR ribos, pirmai 1 500 EUR reikalavimus atitinkančių išlaidų daliai Komisija teikia 100 % finansinę paramą.

3.   Finansinė parama reikalavimus atitinkančių išlaidų daliai nuo 1 500 iki 4 500 EUR vienam laivui negali viršyti 50 % tokių išlaidų.

4.   Parama gali būti teikiama už elektroninę buvimo vietos nustatymo įrangą, kuri atitinka Reglamente (EB) Nr. 2244/2003 nustatytus reikalavimus.

4 straipsnis

Bandomieji naujųjų technologijų projektai

1.   Bandomųjų projektų, susijusių su žuvininkystės veiklos stebėjimui gerinti skirtų naujų technologijų įgyvendinimu, išlaidoms padengti gali būti skirta 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų finansinė parama, laikantis III priede nustatytų ribų.

2.   Parama teikiama už bandomuosius projektus, kurie atitinka Reglamente (EB) Nr. 1461/2003 nurodytas sąlygas.

5 straipsnis

Mokymas

Valstybės tarnautojų, atsakingų už stebėseną, kontrolę ir priežiūrą žuvininkystės sektoriuje, mokymų ir mainų programų išlaidoms padengti gali būti skirta 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų finansinė parama, laikantis IV priede nustatytų ribų.

6 straipsnis

Seminarai ir žiniasklaidos priemonės

Žvejų ir kitų suinteresuotųjų asmenų, pvz., inspektorių, prokuratūros darbuotojų ir teisėjų, taip pat plačiosios visuomenės supratimo apie būtinybę kovoti su neatsakinga ir nelegalia žvejyba didinimui skirtų iniciatyvų, įskaitant seminarus ir žiniasklaidos priemones, bei Bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių įdiegimo išlaidoms padengti gali būti skirta 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų finansinė parama, laikantis V priede nustatytų ribų.

7 straipsnis

Žuvininkystės patruliavimo laivai ir orlaiviai

Išlaidoms, susijusioms su laivų ar orlaivių, kuriuos valstybių narių kompetentingos institucijos naudoja žvejybos veiklai tikrinti ir prižiūrėti, įsigijimu ir modernizacija, laikantis VI priede nustatytų ribų, gali būti skirta finansinė parama, neviršijanti:

| — | 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias patyrė valstybės narės, į Europos Sąjungą įstojusios 2004 m. gegužės 1 d., |
| --- | --- |

—

50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias patyrė valstybės narės, į Europos Sąjungą įstojusios 2004 m. gegužės 1 d.,

| — | 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias patyrė kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

—

25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias patyrė kitos valstybės narės.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 3 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 157, 2004 4 30, p. 114. (Pataisyta OL L 195, 2004 6 2, p. 36).

1

(2)  OL L 333, 2003 12 20, p. 17.

2

(3)  OL L 208, 2003 8 19, p. 14.

3

---

I PRIEDAS

NAUJOSIOS TECHNOLOGIJOS IR IT TINKLAI

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 0 | 0 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 525 000 | 262 500 |
| Vokietija | 50 000 | 25 000 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 310 000 | 155 000 |
| Ispanija | 719 828 | 359 914 |
| Prancūzija | 150 000 | 75 000 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 1 783 200 | 891 600 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 577 446 | 288 723 |
| Nyderlandai | 417 325 | 208 663 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 60 000 | 30 000 |
| Portugalija | 2 568 260 | 1 284 130 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 600 000 | 300 000 |
| Švedija | 111 200 | 55 600 |
| Jungtinė Karalystė | 767 453 | 383 727 |
| Iš viso | 8 639 712 | 4 319 857 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

0

0

Čekijos Respublika

0

0

Danija

525 000

262 500

Vokietija

50 000

25 000

Estija

0

0

Graikija

310 000

155 000

Ispanija

719 828

359 914

Prancūzija

150 000

75 000

Airija

0

0

Italija

1 783 200

891 600

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

577 446

288 723

Nyderlandai

417 325

208 663

Austrija

0

0

Lenkija

60 000

30 000

Portugalija

2 568 260

1 284 130

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

600 000

300 000

Švedija

111 200

55 600

Jungtinė Karalystė

767 453

383 727

Iš viso

8 639 712

4 319 857

---

II PRIEDAS

ELEKTRONINĖ BUVIMO VIETOS NUSTATYMO ĮRANGA

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 0 | 0 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 0 | 0 |
| Vokietija | 0 | 0 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 0 | 0 |
| Ispanija | 0 | 0 |
| Prancūzija | 0 | 0 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | 0 |
| Portugalija | 0 | 0 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 0 | 0 |
| Švedija | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 849 955 | 611 793 |
| Iš viso | 849 955 | 611 793 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

0

0

Čekijos Respublika

0

0

Danija

0

0

Vokietija

0

0

Estija

0

0

Graikija

0

0

Ispanija

0

0

Prancūzija

0

0

Airija

0

0

Italija

0

0

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

0

0

Nyderlandai

0

0

Austrija

0

0

Lenkija

0

0

Portugalija

0

0

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

0

0

Švedija

0

0

Jungtinė Karalystė

849 955

611 793

Iš viso

849 955

611 793

---

III PRIEDAS

BANDOMIEJI NAUJŲJŲ TECHNOLOGIJŲ PROJEKTAI

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 0 | 0 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 750 000 | 375 000 |
| Vokietija | 0 | 0 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 370 000 | 185 000 |
| Ispanija | 0 | 0 |
| Prancūzija | 0 | 0 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 265 000 | 132 500 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | 0 |
| Portugalija | 0 | 0 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 0 | 0 |
| Švedija | 166 070 | 83 035 |
| Jungtinė Karalystė | 458 628 | 229 314 |
| Iš viso | 2 009 698 | 1 004 849 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

0

0

Čekijos Respublika

0

0

Danija

750 000

375 000

Vokietija

0

0

Estija

0

0

Graikija

370 000

185 000

Ispanija

0

0

Prancūzija

0

0

Airija

0

0

Italija

265 000

132 500

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

0

0

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

0

0

Nyderlandai

0

0

Austrija

0

0

Lenkija

0

0

Portugalija

0

0

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

0

0

Švedija

166 070

83 035

Jungtinė Karalystė

458 628

229 314

Iš viso

2 009 698

1 004 849

---

IV PRIEDAS

MOKYMAS

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 15 000 | 7 500 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 150 000 | 75 000 |
| Vokietija | 52 100 | 26 050 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 40 000 | 20 000 |
| Ispanija | 230 236 | 115 118 |
| Prancūzija | 34 050 | 17 025 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 1 191 075 | 595 538 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 12 000 | 6 000 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 178 620 | 89 310 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | 0 |
| Portugalija | 95 588 | 47 794 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 30 000 | 15 000 |
| Švedija | 40 000 | 20 000 |
| Jungtinė Karalystė | 191 564 | 95 782 |
| Iš viso | 2 260 233 | 1 130 117 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

15 000

7 500

Čekijos Respublika

0

0

Danija

150 000

75 000

Vokietija

52 100

26 050

Estija

0

0

Graikija

40 000

20 000

Ispanija

230 236

115 118

Prancūzija

34 050

17 025

Airija

0

0

Italija

1 191 075

595 538

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

12 000

6 000

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

0

0

Nyderlandai

178 620

89 310

Austrija

0

0

Lenkija

0

0

Portugalija

95 588

47 794

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

30 000

15 000

Švedija

40 000

20 000

Jungtinė Karalystė

191 564

95 782

Iš viso

2 260 233

1 130 117

---

V PRIEDAS

SEMINARAI IR ŽINIASKLAIDOS PRIEMONĖS

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 0 | 0 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 40 000 | 30 000 |
| Vokietija | 0 | 0 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 75 000 | 56 250 |
| Ispanija | 6 000 | 4 500 |
| Prancūzija | 0 | 0 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 8 000 | 6 000 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | 0 |
| Portugalija | 75 000 | 56 250 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 0 | 0 |
| Švedija | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |
| Iš viso | 204 000 | 153 000 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

0

0

Čekijos Respublika

0

0

Danija

40 000

30 000

Vokietija

0

0

Estija

0

0

Graikija

75 000

56 250

Ispanija

6 000

4 500

Prancūzija

0

0

Airija

0

0

Italija

0

0

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

8 000

6 000

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

0

0

Nyderlandai

0

0

Austrija

0

0

Lenkija

0

0

Portugalija

75 000

56 250

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

0

0

Švedija

0

0

Jungtinė Karalystė

0

0

Iš viso

204 000

153 000

---

VI PRIEDAS

PATRULIAVIMO LAIVAI IR ORLAIVIAI

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos | Bendrijos įnašas |
| Belgija | 11 550 000 | 2 887 500 |
| Čekijos Respublika | 0 | 0 |
| Danija | 0 | 0 |
| Vokietija | 51 331 250 | 12 832 813 |
| Estija | 0 | 0 |
| Graikija | 0 | 0 |
| Ispanija | 4 350 804 | 1 087 701 |
| Prancūzija | 286 000 | 71 500 |
| Airija | 0 | 0 |
| Italija | 0 | 0 |
| Kipras | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 |
| Lietuva | 210 000 | 105 000 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 |
| Vengrija | 0 | 0 |
| Malta | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 0 | 0 |
| Austrija | 0 | 0 |
| Lenkija | 3 600 000 | 1 800 000 |
| Portugalija | 720 000 | 180 000 |
| Slovėnija | 0 | 0 |
| Slovakija | 0 | 0 |
| Suomija | 0 | 0 |
| Švedija | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 30 384 810 | 7 596 203 |
| Iš viso | 102 432 864 | 26 560 717 |

(eurais)

Valstybė narė

Planuojamos nacionalinės žvejybos kontrolės programos išlaidos

Bendrijos įnašas

Belgija

11 550 000

2 887 500

Čekijos Respublika

0

0

Danija

0

0

Vokietija

51 331 250

12 832 813

Estija

0

0

Graikija

0

0

Ispanija

4 350 804

1 087 701

Prancūzija

286 000

71 500

Airija

0

0

Italija

0

0

Kipras

0

0

Latvija

0

0

Lietuva

210 000

105 000

Liuksemburgas

0

0

Vengrija

0

0

Malta

0

0

Nyderlandai

0

0

Austrija

0

0

Lenkija

3 600 000

1 800 000

Portugalija

720 000

180 000

Slovėnija

0

0

Slovakija

0

0

Suomija

0

0

Švedija

0

0

Jungtinė Karalystė

30 384 810

7 596 203

Iš viso

102 432 864

26 560 717

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/51

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. birželio 6 d.

dėl vienos papildomos dienos, kurią pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedą laivai gali nebūti Danijos ir Jungtinės Karalystės uostuose, skyrimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 1657)

(autentiški tik tekstai danų ir anglų kalbomis)

(2005/425/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 27/2005, nustatantį 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus (1), ypač į jo IVa priedo 6 punkto e papunktį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 6 punkto a papunktyje nurodyta, kiek dienų tam tikri Bendrijos žvejybos laivai 2005 m. vasario 1 d. – 2005 m. gruodžio 31 d. gali nebūti minėto priedo 2 dalyje nurodytų geografinių rajonų uoste. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 6 punkto a papunktyje nurodyta, kiek dienų tam tikri Bendrijos žvejybos laivai 2005 m. vasario 1 d. – 2005 m. gruodžio 31 d. gali nebūti minėto priedo 2 dalyje nurodytų geografinių rajonų uoste.

| (2) | Pagal to priedo 6 punkto e papunktį Komisija gali paskirti valstybei narei vieną papildomą dieną, kurią laivas, jeigu jis turi 4 punkto a papunktyje nurodytus žvejybos įrankius, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm, gali būti rajone ir nebūti uoste, remdamasi tos valstybės narės prašymu, jeigu atitinkama valstybė narė sukūrė besąlygiško žvejybos licencijų įgaliojimų sustabdymo už pažeidimus sistemą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal to priedo 6 punkto e papunktį Komisija gali paskirti valstybei narei vieną papildomą dieną, kurią laivas, jeigu jis turi 4 punkto a papunktyje nurodytus žvejybos įrankius, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm, gali būti rajone ir nebūti uoste, remdamasi tos valstybės narės prašymu, jeigu atitinkama valstybė narė sukūrė besąlygiško žvejybos licencijų įgaliojimų sustabdymo už pažeidimus sistemą.

| (3) | Danija ir Jungtinė Karalystė pateikė prašymą ir informaciją apie automatinio žvejybos licencijų įgaliojimų sustabdymo už pažeidimus sistemą žvejybos laivams, turintiems priedugnio tralų, vilktinių tinklų arba panašių velkamųjų žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm, išskyrus plačiažiočius tralus. |
| --- | --- |

(3)

Danija ir Jungtinė Karalystė pateikė prašymą ir informaciją apie automatinio žvejybos licencijų įgaliojimų sustabdymo už pažeidimus sistemą žvejybos laivams, turintiems priedugnio tralų, vilktinių tinklų arba panašių velkamųjų žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm, išskyrus plačiažiočius tralus.

| (4) | Atsižvelgiant į suteiktą informaciją turėtų būti suteikta viena papildoma diena Danijos ir Jungtinės Karalystės žvejybos laivams, turintiems Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 4 punkto a papunktyje nurodytus žvejybos įrankius, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės yra didesnis nei 120 mm, |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į suteiktą informaciją turėtų būti suteikta viena papildoma diena Danijos ir Jungtinės Karalystės žvejybos laivams, turintiems Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 4 punkto a papunktyje nurodytus žvejybos įrankius, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės yra didesnis nei 120 mm,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kiekvieną kalendorinį mėnesį Danijos ir Jungtinės Karalystės laivams, turintiems priedugnio tralų, vilktinių tinklų arba panašių velkamųjų žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm, išskyrus spindulinius tralus, prie Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 6 punkto a papunktyje nustatyto dienų skaičiaus pridedama viena papildoma diena.

2 straipsnis

Laivas, kuriam pagal 1 straipsnį yra suteikta viena papildoma diena, negali perleisti šios dienos jokiam kitam laivui, išskyrus, kai:

| a) | laivas gavėjas visuomet naudoja žvejybos įrankį, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm; |
| --- | --- |

a)

laivas gavėjas visuomet naudoja žvejybos įrankį, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 120 mm;

| b) | kai yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 10 punkte nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

b)

kai yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo 10 punkte nurodytų sąlygų.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Jungtinei Didžiosios Britanijos bei Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2005 m. birželio 6 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 12, 2005 1 14, p. 1.

1

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/52

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2005/426/BUSP

2005 m. birželio 6 d.

įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antrąja įtrauka,

kadangi:

| (1) | Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius fiziniams asmenims, kuriems pareikštas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) kaltinimas. |
| --- | --- |

(1)

Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius fiziniams asmenims, kuriems pareikštas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) kaltinimas.

| (2) | 2005 m. balandžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/316/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. balandžio 18 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/316/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą.

| (3) | Perkėlus Vujadin POPOVIC ir Nebojsa PAVKOVIC į TBTBJ sulaikymo centrus, jų pavardės turėtų būti išbrauktos iš sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Perkėlus Vujadin POPOVIC ir Nebojsa PAVKOVIC į TBTBJ sulaikymo centrus, jų pavardės turėtų būti išbrauktos iš sąrašo.

| (4) | 2005 m. balandžio 22 d. TBTBJ priėmė „Nutartį, leidžiančią atšaukti oficialų kaltinimą, be prejudicialumo, Goran BOROVNICA“, laikomam mirusiu. Jo pavardė turi būti išbraukta iš sąrašo. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. balandžio 22 d. TBTBJ priėmė „Nutartį, leidžiančią atšaukti oficialų kaltinimą, be prejudicialumo, Goran BOROVNICA“, laikomam mirusiu. Jo pavardė turi būti išbraukta iš sąrašo.

| (5) | Būtina atitinkamai pakeisti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą, |
| --- | --- |

(5)

Būtina atitinkamai pakeisti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. KRECKÉ

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/316/BUSP (OL L 100, 2005 4 20, p. 54).

1

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytų asmenų sąrašas

| | Pavardė, vardas: DJORDJEVIC Vlastimir
  Gimimo data: 1948
  Gimimo vieta: Vladicin Han, Serbija ir Juodkalnija
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: DJORDJEVIC Vlastimir

Gimimo data: 1948

Gimimo vieta: Vladicin Han, Serbija ir Juodkalnija

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: GOTOVINA Ante
  Gimimo data: 1955 10 12
  Gimimo vieta: Pasman sala, Zadaro savivaldybė, Kroatijos Respublika
  Pilietybė: Kroatijos – Prancūzijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: GOTOVINA Ante

Gimimo data: 1955 10 12

Gimimo vieta: Pasman sala, Zadaro savivaldybė, Kroatijos Respublika

Pilietybė: Kroatijos – Prancūzijos

| | Pavardė, vardas: HADZIC Goran
  Gimimo data: 1958 9 7
  Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatijos Respublika
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: HADZIC Goran

Gimimo data: 1958 9 7

Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatijos Respublika

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan
  Gimimo data: 1945 6 19
  Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan

Gimimo data: 1945 6 19

Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: LUKIC Milan
  Gimimo data: 1967 9 6
  Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: LUKIC Milan

Gimimo data: 1967 9 6

Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: LUKIC Sredoje
  Gimimo data: 1961 4 5
  Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: LUKIC Sredoje

Gimimo data: 1961 4 5

Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: MLADIC Ratko
  Gimimo data: 1942 3 12
  Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: MLADIC Ratko

Gimimo data: 1942 3 12

Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: TOLIMIR Zdravko
  Gimimo data: 1948 11 27
  Gimimo vieta:
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: TOLIMIR Zdravko

Gimimo data: 1948 11 27

Gimimo vieta:

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: ZELENOVIC Dragan
  Gimimo data: 1961 2 12
  Gimimo vieta: Foca, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: ZELENOVIC Dragan

Gimimo data: 1961 2 12

Gimimo vieta: Foca, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan
  Gimimo data: 1951 9 22
  Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos“ |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan

Gimimo data: 1951 9 22

Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos“

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/54

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/427/BUSP

2005 m birželio 6 d.

atnaujinanti Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu ir panaikinanti Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 ir 34 straipsnius,

kadangi:

| (1) | 2001 m. gruodžio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (1). |
| --- | --- |

(1)

2001 m. gruodžio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP dėl konkrečių priemonių taikymo kovojant su terorizmu (1).

| (2) | 2005 m. kovo 14 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP, atnaujinančią Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. kovo 14 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP, atnaujinančią Bendrąją poziciją 2001/931/BUSP.

| (3) | Bendrojoje pozicijoje 2001/931/BUSP numatytas reguliarus peržiūrėjimas. |
| --- | --- |

(3)

Bendrojoje pozicijoje 2001/931/BUSP numatytas reguliarus peržiūrėjimas.

| (4) | 2005 m. gegužės 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui, kuris buvo įsteigtas Rezoliucija Nr. 1267 (1999), priėmus sprendimą, buvo nuspręsta atnaujinti Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priedą ir panaikinti Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. gegužės 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui, kuris buvo įsteigtas Rezoliucija Nr. 1267 (1999), priėmus sprendimą, buvo nuspręsta atnaujinti Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priedą ir panaikinti Bendrąją poziciją 2005/220/BUSP.

| (5) | Laikantis Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų, parengtas sąrašas, |
| --- | --- |

(5)

Laikantis Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų, parengtas sąrašas,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Asmenų, grupių ir organizacijų, kuriems taikoma Bendroji pozicija 2001/931/BUSP, sąrašas pateikiamas priede.

2 straipsnis

Bendroji pozicija 2005/220/BUSP panaikinama.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

4 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. KRECKÉ

---

(1)  OL L 344, 2001 12 28, p. 93. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Bendrąja pozicija 2005/220/BUSP (OL L 69, 2005 3 16, p. 59).

1

---

PRIEDAS

1 straipsnyje nurodytas asmenų, grupių ir organizacijų sąrašas (1)

1)   ASMENYS

| 1. | ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 2. | ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip Šveicarų Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip Šveicarų Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1963 10 7 Durango (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1963 10 7 Durango (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (E.T.A. aktyvistas; Gestoras Pro-amnistía narys), gimęs 1961 6 7 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (E.T.A. aktyvistas; Gestoras Pro-amnistía narys), gimęs 1961 6 7 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16 Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16 Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1971 11 10 Beasain (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1971 11 10 Beasain (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 10. | ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 11. | ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 12. | ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1957 11 8 Regil (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1957 11 8 Regil (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis

| 15. | DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1977 12 20 Basauri (Bizcay), asmens tapatybės kortelės Nr. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1977 12 20 Basauri (Bizcay), asmens tapatybės kortelės Nr. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1958 1 10 Plencia (Bizcay), asmens tapatybės kortelės Nr. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1958 1 10 Plencia (Bizcay), asmens tapatybės kortelės Nr. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11 El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11 El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1967 4 29 Guernica (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1967 4 29 Guernica (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1961 4 25 Escoriaza (Navarra), asmens tapatybės kortelės Nr. 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1961 4 25 Escoriaza (Navarra), asmens tapatybės kortelės Nr. 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1955 7 30 Santurce (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1955 7 30 Santurce (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis

| 25. | LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30 Constantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30 Constantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (E.T.A. aktyvistas; Kas/Ekin narys), gimęs 1967 3 15 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (E.T.A. aktyvistas; Kas/Ekin narys), gimęs 1967 3 15 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7 Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7 Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1961 2 23 Pamplona (Navarra), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1961 2 23 Pamplona (Navarra), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (E.T.A. aktyvistas; Jarrai/Haika/Segi narys), gimęs 1975 9 22 Basauri (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (E.T.A. aktyvistas; Jarrai/Haika/Segi narys), gimęs 1975 9 22 Basauri (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1974 10 17 Baracaldo (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1974 10 17 Baracaldo (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (E.T.A. aktyvistas; Jarrai/Haika/Segi narys), gimęs 1964 9 18 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (E.T.A. aktyvistas; Jarrai/Haika/Segi narys), gimęs 1964 9 18 San Sebastián (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1968 2 27 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1968 2 27 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1963 9 18 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (E.T.A. aktyvistas; K. Madrid narys), gimęs 1963 9 18 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 41. | SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA), gimęs 1939 2 8 Cabugao, Filipinai |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA), gimęs 1939 2 8 Cabugao, Filipinai

| 42. | TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21 Blida (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21 Blida (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (E.T.A. aktyvistas; Herri Batasuna/E.H./Batasuna narys), gimęs 1969 5 25 Ondarroa (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (E.T.A. aktyvistas; Herri Batasuna/E.H./Batasuna narys), gimęs 1969 5 25 Ondarroa (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1976 5 21 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (E.T.A. aktyvistas), gimęs 1976 5 21 Bilbao (Biscay), asmens tapatybės kortelės Nr. 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (E.T.A. aktyvistas; Kas/Ekin narys), gimęs 1970 3 12 Irún (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (E.T.A. aktyvistas; Kas/Ekin narys), gimęs 1970 3 12 Irún (Guipúzcoa), asmens tapatybės kortelės Nr. 15.254.214

2)   GRUPĖS IR ORGANIZACIJOS

| 1. | Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah Revoliucinė Taryba, Arabų revoliucinės brigados, „Juodasis rugsėjis“ Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah Revoliucinė Taryba, Arabų revoliucinės brigados, „Juodasis rugsėjis“ Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija)

| 2. | Al-Aqsa kankinių brigada |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa kankinių brigada

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ir Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ir Al-Hijra

| 5. | * Antiimperalistinės teritorinės grupės (Nuclei Territoriali Antimperialisti) |
| --- | --- |

5.

* Antiimperalistinės teritorinės grupės (Nuclei Territoriali Antimperialisti)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare

| 7. | * Ginkluotos grupės už komunizmą (Nuclei Armati per il Comunismo) |
| --- | --- |

7.

* Ginkluotos grupės už komunizmą (Nuclei Armati per il Comunismo)

| 8. | Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * Kovos prieš kapitalą, kalėjimus, kalėjimų prižiūrėtojus ir kalėjimų kameras skyrius (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle) |
| --- | --- |

10.

* Kovos prieš kapitalą, kalėjimus, kalėjimų prižiūrėtojus ir kalėjimų kameras skyrius (CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle)

| 11. | * Nuolatinė Airijos respublikonų armija (NARA) |
| --- | --- |

11.

* Nuolatinė Airijos respublikonų armija (NARA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskų tėvynė ir laisvė (E.T.A.) (Šios organizacijos yra E.T.A. teroristinės grupės dalys: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (dar žinoma kaip Herri Batasuna, dar žinoma kaip Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Baskų tėvynė ir laisvė (E.T.A.) (Šios organizacijos yra E.T.A. teroristinės grupės dalys: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (dar žinoma kaip Herri Batasuna, dar žinoma kaip Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C) |
| --- | --- |

14.

Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistinės pasipriešinimo grupės „Rugsėjo pirmoji“ (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/Antifašistinės pasipriešinimo grupės „Rugsėjo pirmoji“ (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas |
| --- | --- |

17.

Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas

| 18. | Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF) |
| --- | --- |

18.

Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF)

| 19. | * Tarptautinis solidarumas (Solidarietà Internazionale) |
| --- | --- |

19.

* Tarptautinis solidarumas (Solidarietà Internazionale)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistano darbininkų partija (PKK), (dar žinoma kaip KADEK; dar žinoma kaip KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistano darbininkų partija (PKK), (dar žinoma kaip KADEK; dar žinoma kaip KONGRA-GEL)

| 22. | * Lojalistų savanorių pajėgos (LSP) |
| --- | --- |

22.

* Lojalistų savanorių pajėgos (LSP)

| 23. | Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant „Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos“ (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė) |
| --- | --- |

23.

Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant „Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos“ (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė)

| 24. | Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

24.

Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 25. | Naujoji tautų armija (NTA), Filipinai, susijusi su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA) |
| --- | --- |

25.

Naujoji tautų armija (NTA), Filipinai, susijusi su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA)

| 26. | * Orange savanoriai (OS) |
| --- | --- |

26.

* Orange savanoriai (OS)

| 27. | Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF) |
| --- | --- |

27.

Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF)

| 28. | Palestinos islamo Jihad (PIJ) |
| --- | --- |

28.

Palestinos islamo Jihad (PIJ)

| 29. | Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF) |
| --- | --- |

29.

Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF)

| 30. | Palestinos išlaisvinimo žmonių fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV) |
| --- | --- |

30.

Palestinos išlaisvinimo žmonių fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV)

| 31. | * Tikroji IRA |
| --- | --- |

31.

* Tikroji IRA

| 32. | * Kovojančios komunistų partijos kūrimo raudonosios brigados (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente) |
| --- | --- |

32.

* Kovojančios komunistų partijos kūrimo raudonosios brigados (Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente)

| 33. | * Raudonosios rankos gynėjai (RRG) |
| --- | --- |

33.

* Raudonosios rankos gynėjai (RRG)

| 34. | Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP) |
| --- | --- |

34.

Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP)

| 35. | * Revoliucinis branduolys/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

35.

* Revoliucinis branduolys/Epanastatiki Pirines

| 36. | * Revoliucinė organizacija „Lapkričio 17-oji“/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

36.

* Revoliucinė organizacija „Lapkričio 17-oji“/Dekati Evdomi Noemvri

| 37. | Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C) (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol) |
| --- | --- |

37.

Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C) (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol)

| 38. | * Revoliucinė liaudies kova/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

38.

* Revoliucinė liaudies kova/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 39. | Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

39.

Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso)

| 40. | Stichting Al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting Al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

40.

Stichting Al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting Al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip Al Aqsa Nederland)

| 41. | Liepos dvidešimt pirmosios brigada (Brigata XX Luglio) |
| --- | --- |

41.

Liepos dvidešimt pirmosios brigada (Brigata XX Luglio)

| 42. | * Olsterio gynybos asociacija/Olsterio laisvės kovotojai (OGA/OLK) |
| --- | --- |

42.

* Olsterio gynybos asociacija/Olsterio laisvės kovotojai (OGA/OLK)

| 43. | Kolumbijos jungtinės savigynos pajėgos/grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

43.

Kolumbijos jungtinės savigynos pajėgos/grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 44. | * Revoliucinės proletariškosios iniciatyvos padalinys (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria) |
| --- | --- |

44.

* Revoliucinės proletariškosios iniciatyvos padalinys (Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria)

| 45. | * Proletariškosios iniciatyvos padalinys (Nuclei di Iniziativa Proletaria) |
| --- | --- |

45.

* Proletariškosios iniciatyvos padalinys (Nuclei di Iniziativa Proletaria)

| 46. | * Neoficiali anarchistų federacija (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale) |
| --- | --- |

46.

* Neoficiali anarchistų federacija (F.A.I. – Federazione Anarchica Informale)

---

(1)  Asmenims, grupėms ir organizacijoms, pažymėtoms * , taikomas tik Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 4 straipsnis.

---

| 8.6.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 144/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 144/59

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2005/428/BUSP

2005 m. birželio 6 d.

įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantis Sprendimą 2005/221/BUSP

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 27 d. Reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. kovo 14 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/221/BUSP, įgyvendinantį Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantį Sprendimą 2004/306/EB (2). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. kovo 14 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/221/BUSP, įgyvendinantį Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį ir panaikinantį Sprendimą 2004/306/EB (2).

| (2) | 2005 m. gegužės 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui, kuris buvo įsteigtas Rezoliucija Nr. 1267 (1999), priėmus sprendimą, buvo nuspręsta patvirtinti atnaujintą asmenų, grupių ir organizacijų, kurios taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašą, |
| --- | --- |

(2)

2005 m. gegužės 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui, kuris buvo įsteigtas Rezoliucija Nr. 1267 (1999), priėmus sprendimą, buvo nuspręsta patvirtinti atnaujintą asmenų, grupių ir organizacijų, kurios taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001, sąrašą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2580/2001 2 straipsnio 3 dalyje numatytas sąrašas yra toks:

| 1) | ASMENYS






  1. | ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- | --- |

1)

ASMENYS

1.

ABOU, Rabah Naami (dar žinomas kaip Naami Hamza; dar žinomas kaip Mihoubi Faycal; dar žinomas kaip Fellah Ahmed; dar žinomas kaip Dafri Rèmi Lahdi), gimęs 1966 2 1 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 2. | ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip Šveicarų Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (dar žinomas kaip Šveicarų Abderrahmane), gimęs 1964 10 17 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (dar žinomas kaip ABU OMRAN; dar žinomas kaip AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), gimęs 1967 6 26 Qatif-Bab al Shamal, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, gimęs Al Ihsa, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16 Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, gimęs 1966 10 16 Tarut, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 6. | ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, gimęs 1960 11 20 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 7. | ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (dar žinomas kaip Lamine Kamel), gimęs 1969 8 18 Costantine (Alžyras) (Al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 8. | ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (dar žinomas kaip Dahmane Mohamed), gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 9. | ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, gimęs 1975 5 13 Ain Taya (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 10. | ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (dar žinomas kaip BOUSLIM, Ammar Mansour; dar žinomas kaip SALIM, Hassan Rostom), Libanas, gimęs 1960 m. Libane; Libano pilietis

| 11. | DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (dar žinomas kaip Carreto; dar žinomas kaip Zitoun Mourad), gimęs 1972 2 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (dar žinomas kaip Touil), gimęs 1970 6 1 Alžyre (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11 El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (dar žinomas kaip AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; dar žinomas kaip EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), gimęs 1965 7 10 arba 1965 7 11 El Dibabiya, Saudo Arabija; Saudo Arabijos pilietis

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, gimęs 1971 9 10 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (dar žinomas kaip GARBAYA, AHMED; dar žinomas kaip SA-ID; dar žinomas kaip SALWWAN, Samir), Libanas, gimęs 1963 m. Libane, Libano pilietis

| 16. | LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30 Constantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (dar žinomas kaip Mimiche), gimęs 1970 11 30 Constantine (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (dar žinomas kaip ALI, Salem; dar žinomas kaip BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; dar žinomas kaip HENIN, Ashraf Refaat Nabith; dar žinomas kaip WADOOD, Khalid Adbul), gimęs 1965 4 14 arba 1964 3 1 Pakistane, paso Nr. 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (dar žinomas kaip Ferdi Omar), gimęs 1974 12 26 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH, vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7 Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (dar žinomas kaip MUGHNIYAH, Imad Fayiz), HIZBALLAH, vyresnysis žvalgybos karininkas, gimęs 1962 12 7 Tayr Dibba, Libanas, paso Nr. 432298 (Libanas)

| 20. | NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, gimęs 1973 11 25 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 21. | RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (dar žinomas kaip Hallasa Farid), gimęs 1968 9 11 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (dar žinomas kaip Nounou), gimęs 1963 6 23 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (dar žinomas kaip Gano), gimęs 1974 6 14 Alžyre (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, gimęs 1971 4 15 Hussein Dey (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys)

| 25. | SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA), gimęs 1939 2 8 Cabugao |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA), gimęs 1939 2 8 Cabugao

| 26. | TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21 Blida (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys); |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (dar žinomas kaip Mouh di Kouba), gimęs 1964 4 21 Blida (Alžyras) (al-Takfir ir al-Hijra narys);

| 2) | GRUPĖS IR ORGANIZACIJOS






  1. | Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah Revoliucinė Taryba, Arabų revoliucinės brigados, „Juodasis rugsėjis“ Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija) |
| --- | --- | --- |

2)

GRUPĖS IR ORGANIZACIJOS

1.

Abu Nidal organizacija (ANO), (dar žinoma kaip Fatah Revoliucinė Taryba, Arabų revoliucinės brigados, „Juodasis rugsėjis“ Musulmonų socialistų revoliucinė organizacija)

| 2. | Al-Aqsa kankinių brigada |
| --- | --- |

2.

Al-Aqsa kankinių brigada

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir ir Al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir ir Al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (dar žinoma kaip AUM, dar žinoma kaip Aum Aukščiausioji Tiesa, dar žinoma kaip Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama’a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama’a al-Islamiyya (Islamo grupė), (dar žinoma kaip Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 8. | Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Didysis islamo rytų karių frontas (IBDA-C)

| 9. | Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (įskaitant Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas |
| --- | --- |

10.

Šventosios Žemės paramos ir plėtros fondas

| 11. | Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF) |
| --- | --- |

11.

Tarptautinė sikų jaunimo federacija (TSJF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistano darbininkų partija (PKK), (dar žinoma kaip KADEK; dar žinoma kaip KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistano darbininkų partija (PKK), (dar žinoma kaip KADEK; dar žinoma kaip KONGRA-GEL)

| 14. | Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant „Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos“ (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė) |
| --- | --- |

14.

Mujahedin-e Khalq organizacija (MEK arba MKO) (neįskaitant „Nacionalinės Irano pasipriešinimo tarybos“ (NIPT) (dar žinoma kaip Nacionalinė Irano išlaisvinimo armija (NLA, MEK karinis sparnas), Irano liaudies Mujahidin (ILM), Musulmonų iraniečių studentų bendruomenė)

| 15. | Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

15.

Nacionalinė išlaisvinimo armija (Ejército de Liberación Nacional)

| 16. | Naujoji tautų armija (NTA), Filipinai, susijusi su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA) |
| --- | --- |

16.

Naujoji tautų armija (NTA), Filipinai, susijusi su Sison Jose Maria C. (dar žinomas kaip Armando Liwanag, dar žinomas kaip Joma, vadovaujantis NTA)

| 17. | Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF) |
| --- | --- |

17.

Palestinos išlaisvinimo frontas (PIF)

| 18. | Palestinos islamo Jihad (PIJ) |
| --- | --- |

18.

Palestinos islamo Jihad (PIJ)

| 19. | Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF) |
| --- | --- |

19.

Palestinos išlaisvinimo liaudies frontas (PILF)

| 20. | Palestinos išlaisvinimo žmonių fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV) |
| --- | --- |

20.

Palestinos išlaisvinimo žmonių fronto Aukščiausioji vadovybė, (dar žinoma kaip PILF Aukščiausioji vadovybė, dar žinoma kaip PILF-AV)

| 21. | Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP) |
| --- | --- |

21.

Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (KRGP)

| 22. | Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C) (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol) |
| --- | --- |

22.

Revoliucinė liaudies išlaisvinimo armija/frontas/partija (DHKP/C) (dar žinoma kaip Devrimci Sol (Revoliucinė kairė), Dev Sol)

| 23. | Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23.

Šviečiantis kelias (SL) (Sendero Luminoso)

| 24. | Stichting Al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting Al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24.

Stichting Al Aqsa (dar žinoma kaip Stichting Al Aqsa Nederland, dar žinoma kaip Al Aqsa Nederland)

| 25. | Kolumbijos jungtinės savigynos pajėgos/grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia). |
| --- | --- |

25.

Kolumbijos jungtinės savigynos pajėgos/grupė (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia).

2 straipsnis

Sprendimas 2004/306/EB panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis įsigalioja jo paskelbimo dieną.

Priimta Liuksemburge, 2005 m. birželio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. KRECKÉ

---

(1)  OL L 344, 2001 12 28, p. 70. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 745/2003 (OL L 106, 2003 4 29, p. 22).

1

(2)  OL L 69, 2005 3 16, p. 64.

2

---