# Uradni list L 150/10.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4810. junij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 150

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4810. junij 2005

---

| Vsebina | | II   Akti, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. junija 2004 o vrsti davčnih ukrepov, ki jih namerava Belgija izvajati v pomorskem prometu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2040)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. julija 2004 v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih Francija dodeljuje podjetju Alstom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2532)

   (
  1
  ) | 24 |

Vsebina

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Stran

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 30. junija 2004 o vrsti davčnih ukrepov, ki jih namerava Belgija izvajati v pomorskem prometu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2040)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2040)

1

1

*

Odločba Komisije z dne 7. julija 2004 v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih Francija dodeljuje podjetju Alstom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2532)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 2532)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 10.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. junija 2004

o vrsti davčnih ukrepov, ki jih namerava Belgija izvajati v pomorskem prometu

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2040)

(Besedili v francoskem in nizozemskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/417/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a), Sporazuma,

po povabilu zainteresiranih strank, naj predložijo svoje pripombe v skladu z omenjenimi členi (1), ter ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Pregled postopka

| (1) | Belgijska vlada je s pismom z dne 14. junija 2002, ki ga je odposlala s svojega stalnega predstavništva, v skladu s členom 88(3) Pogodbe, podala uradno obvestilo o vrsti davčnih ukrepov v korist trgovske mornarice, ki jih vsebuje osnutek zakona o dolgoročnem programu. Vsi ti ukrepi so bili vpisani v register priglašenih pomoči pod številko N 433/02. Preden je Komisija lahko sprejela odločitev, so bili omenjeni ukrepi vključeni v zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Belgijska vlada je s pismom z dne 14. junija 2002, ki ga je odposlala s svojega stalnega predstavništva, v skladu s členom 88(3) Pogodbe, podala uradno obvestilo o vrsti davčnih ukrepov v korist trgovske mornarice, ki jih vsebuje osnutek zakona o dolgoročnem programu. Vsi ti ukrepi so bili vpisani v register priglašenih pomoči pod številko N 433/02. Preden je Komisija lahko sprejela odločitev, so bili omenjeni ukrepi vključeni v zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002.

| (2) | 19. marca 2003 je Komisija odločila (2), da sproži uradni postopek preiskave, ki je predviden v členu 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe (3) zoper posebne vidike zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 (predmet pa je sedaj vpisan pod novo številko C 20/03), ter odobri preostale določbe zakona o dolgoročnem programu v sektorju pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(2)

19. marca 2003 je Komisija odločila (2), da sproži uradni postopek preiskave, ki je predviden v členu 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe (3) zoper posebne vidike zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 (predmet pa je sedaj vpisan pod novo številko C 20/03), ter odobri preostale določbe zakona o dolgoročnem programu v sektorju pomorskega prometa.

| (3) | Belgijski organi so s Kraljevim odlokom z dne 7. maja 2003 izvršili vse določbe zakona o dolgoročnem programu v pomorskem sektorju (členi 115 do 127 omenjenega programskega zakona), ter v predgovoru Kraljevega odloka natančno navedli, da le-ta ni nudil „davčnemu zavezancu nobene pravne podlage za uveljavljanje ukrepov davčnih pomoči, katerih skladnost Komisija proučuje, pri davčni upravi ali pred nacionalnimi sodišči“ v skladu z odločbo Komisije z dne 19. marca 2003. |
| --- | --- |

(3)

Belgijski organi so s Kraljevim odlokom z dne 7. maja 2003 izvršili vse določbe zakona o dolgoročnem programu v pomorskem sektorju (členi 115 do 127 omenjenega programskega zakona), ter v predgovoru Kraljevega odloka natančno navedli, da le-ta ni nudil „davčnemu zavezancu nobene pravne podlage za uveljavljanje ukrepov davčnih pomoči, katerih skladnost Komisija proučuje, pri davčni upravi ali pred nacionalnimi sodišči“ v skladu z odločbo Komisije z dne 19. marca 2003.

| (4) | Belgijski organi so v pismu z dne 7. maja 2003 predložili svoje pripombe na odločbo Komisije z dne 19. marca 2003. |
| --- | --- |

(4)

Belgijski organi so v pismu z dne 7. maja 2003 predložili svoje pripombe na odločbo Komisije z dne 19. marca 2003.

| (5) | Komisija je s pismom z dne 26. junija 2003 belgijskim organom postavila številna dodatna vprašanja. Po opominu, ki ga je Komisija poslala 18. avgusta 2003, so belgijski organi nanj odgovorili s pismom z dne 12. septembra 2003. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s pismom z dne 26. junija 2003 belgijskim organom postavila številna dodatna vprašanja. Po opominu, ki ga je Komisija poslala 18. avgusta 2003, so belgijski organi nanj odgovorili s pismom z dne 12. septembra 2003.

| (6) | 17. januarja 2004 so bile v Uradnem listu Evropske unije
   (4) objavljene nove smernice Skupnosti o državni pomoči pri pomorskem prometu. Smernice so začele veljati še isti dan. |
| --- | --- |

(6)

17. januarja 2004 so bile v Uradnem listu Evropske unije
   (4) objavljene nove smernice Skupnosti o državni pomoči pri pomorskem prometu. Smernice so začele veljati še isti dan.

1.2.   Naslov pomoči

| (7) | Ta odločba se nanaša na davčne ukrepe v korist pomorskega prometa, vključene v zakonu o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, naslov V – Finance, poglavje I – Pomorska plovba. |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba se nanaša na davčne ukrepe v korist pomorskega prometa, vključene v zakonu o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, naslov V – Finance, poglavje I – Pomorska plovba.

1.3.   Prejemniki pomoči

| (8) | Prejemniki različnih programov pomoči so podjetja, ustanovljena v Belgiji, ki se ukvarjajo s pomorskim prometom, izkoriščanjem morskih dobrin, ter vleko ladij. |
| --- | --- |

(8)

Prejemniki različnih programov pomoči so podjetja, ustanovljena v Belgiji, ki se ukvarjajo s pomorskim prometom, izkoriščanjem morskih dobrin, ter vleko ladij.

1.4.   Namen pomoči

| (9) | Glavni namen predvidenih davčnih ukrepov je repatriacija ladij pod belgijsko zastavo, ker so bile vse ladje trgovske mornarice izpisane iz registra. |
| --- | --- |

(9)

Glavni namen predvidenih davčnih ukrepov je repatriacija ladij pod belgijsko zastavo, ker so bile vse ladje trgovske mornarice izpisane iz registra.

2.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (10) | Zakon o dolgoročnem programu predvideva vrsto davčnih ukrepov v korist pomorskega prometa v Belgiji:






  — | sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za pomorske družbe, |
| --- | --- | --- |

(10)

Zakon o dolgoročnem programu predvideva vrsto davčnih ukrepov v korist pomorskega prometa v Belgiji:

—

sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za pomorske družbe,

| — | sklop ukrepov v korist pomorskih družb, ki se niso opredelile za pavšalno obdavčitev na osnovi tonaže, ki vključuje pospešeno amortizacijo ladij, oprostitev plačila davka na dobiček pri prodaji ladij, ki je pogojena s ponovnim investiranjem, ter znižanje davka pri nakupu ladij, |
| --- | --- |

—

sklop ukrepov v korist pomorskih družb, ki se niso opredelile za pavšalno obdavčitev na osnovi tonaže, ki vključuje pospešeno amortizacijo ladij, oprostitev plačila davka na dobiček pri prodaji ladij, ki je pogojena s ponovnim investiranjem, ter znižanje davka pri nakupu ladij,

| — | odprava registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje, |
| --- | --- |

—

odprava registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje,

| — | sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb, ki opravljajo storitve v imenu ladjarjev. |
| --- | --- |

—

sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb, ki opravljajo storitve v imenu ladjarjev.

| (11) | Sistem pavšalne obdavčitev na osnovi tonaže (5) pri pomorskih družbah, ki so izbrale ta sistem, pomeni zamenjavo davčne osnove, ki se uporablja pri izračunu davka na družbe, s pavšalnim zneskom, določenim na osnovi tonaže obravnavane flote. Ta sistem ne postavlja nikakršnih pogojev glede zastave, pod katero ladje plujejo. |
| --- | --- |

(11)

Sistem pavšalne obdavčitev na osnovi tonaže (5) pri pomorskih družbah, ki so izbrale ta sistem, pomeni zamenjavo davčne osnove, ki se uporablja pri izračunu davka na družbe, s pavšalnim zneskom, določenim na osnovi tonaže obravnavane flote. Ta sistem ne postavlja nikakršnih pogojev glede zastave, pod katero ladje plujejo.

| (12) | Podoben mehanizem, s katerim se določi še bolj ugoden pavšalni znesek, je določen za upravljavce ladij za račun tretjih oseb, vendar pod pogojem, da tri četrtine flote tako upravljanih ladij pluje pod belgijsko zastavo. |
| --- | --- |

(12)

Podoben mehanizem, s katerim se določi še bolj ugoden pavšalni znesek, je določen za upravljavce ladij za račun tretjih oseb, vendar pod pogojem, da tri četrtine flote tako upravljanih ladij pluje pod belgijsko zastavo.

2.1.   Sistem pavšalne obdavčitve

| (13) | Pogoje sistema pavšalne obdavčitve lahko izpolnjujejo ladje, ki se uporabljajo za naslednje izbrane dejavnosti:






  — | opravljanje linijskih prevozov za prevoz blaga ali potnikov v mednarodnem pomorskem prometu, kot tudi za raziskovanje ali izkoriščanje naravnih virov v morju, |
| --- | --- | --- |

(13)

Pogoje sistema pavšalne obdavčitve lahko izpolnjujejo ladje, ki se uporabljajo za naslednje izbrane dejavnosti:

—

opravljanje linijskih prevozov za prevoz blaga ali potnikov v mednarodnem pomorskem prometu, kot tudi za raziskovanje ali izkoriščanje naravnih virov v morju,

| — | dobiček, ki izhaja iz obratovanja ladje, z dovoljenjem za plovbo, za vleko ladij, pomoč, ter ostale dejavnosti na morju, |
| --- | --- |

—

dobiček, ki izhaja iz obratovanja ladje, z dovoljenjem za plovbo, za vleko ladij, pomoč, ter ostale dejavnosti na morju,

| — | vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z zgoraj omenjenim delovanjem. |
| --- | --- |

—

vse dejavnosti, ki so neposredno povezane z zgoraj omenjenim delovanjem.

| (14) | Belgijski organi so s pismom z dne 5. septembra 2002 poudarili, da dejavnosti ribiškega sektorja ne more predstavljati dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje. |
| --- | --- |

(14)

Belgijski organi so s pismom z dne 5. septembra 2002 poudarili, da dejavnosti ribiškega sektorja ne more predstavljati dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje.

| (15) | Znesek davka na dohodek pravnih oseb za pomorske družbe (6), ki so izbrale ta sistem, je določen pavšalno na osnovi neto tonaže njihovih ladij, ki izpolnjujejo pogoje. Davčna osnova, podvržena davčni stopnji na dohodek pravnih oseb, je enaka vsoti zneskov, dobljenih za vsako od izbranih ladij (7) po naslednji lestvici, določeni za skupino 100 neto ton (NT), ter za obdobje 24 ur, ki nastopi, ne glede na to, ali je ladja v obratovalnem stanju, ali ne:






  (v EUR na 100 NT) |
| --- | --- |
| do 1 000 ton neto | 1,00 |
| med 1 001 in 10 000 ton neto | 0,60 |
| med 10 001 in 20 000 ton neto | 0,40 |
| med 20 001 in 40 000 ton neto | 0,20 |
| več kot 40 001 ton neto | 0,05 |

(15)

Znesek davka na dohodek pravnih oseb za pomorske družbe (6), ki so izbrale ta sistem, je določen pavšalno na osnovi neto tonaže njihovih ladij, ki izpolnjujejo pogoje. Davčna osnova, podvržena davčni stopnji na dohodek pravnih oseb, je enaka vsoti zneskov, dobljenih za vsako od izbranih ladij (7) po naslednji lestvici, določeni za skupino 100 neto ton (NT), ter za obdobje 24 ur, ki nastopi, ne glede na to, ali je ladja v obratovalnem stanju, ali ne:

(v EUR na 100 NT)

do 1 000 ton neto

1,00

med 1 001 in 10 000 ton neto

0,60

med 10 001 in 20 000 ton neto

0,40

med 20 001 in 40 000 ton neto

0,20

več kot 40 001 ton neto

0,05

| (16) | Ko se družbe za pomorski promet opredelijo za pavšalno obdavčitev, ostanejo zavezane temu sistemu za obdobje 10 let. Ob izteku tega obdobja se sistem tiho obnovi za novo obdobje 10 let, razen če zadevno podjetje predhodno objavi, da želi izstopiti iz sistema pavšalne obdavčitve. |
| --- | --- |

(16)

Ko se družbe za pomorski promet opredelijo za pavšalno obdavčitev, ostanejo zavezane temu sistemu za obdobje 10 let. Ob izteku tega obdobja se sistem tiho obnovi za novo obdobje 10 let, razen če zadevno podjetje predhodno objavi, da želi izstopiti iz sistema pavšalne obdavčitve.

| (17) | Sicer pa sistem predvideva dodatne olajšave za najnovejše ladje. Člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu namreč določa, da so obdavčljivi dobički, pavšalno določeni v skladu z gornjimi tarifami, znižani za:






  — | 50 % dnevnega pavšala za ladje v starosti manj kot 5 let, računano od datuma njene dobave; |
| --- | --- | --- |

(17)

Sicer pa sistem predvideva dodatne olajšave za najnovejše ladje. Člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu namreč določa, da so obdavčljivi dobički, pavšalno določeni v skladu z gornjimi tarifami, znižani za:

—

50 % dnevnega pavšala za ladje v starosti manj kot 5 let, računano od datuma njene dobave;

| — | 75 % dnevnega pavšala za ladje v starosti najmanj 5 let, toda manj od 10 let, računano od datuma njene dobave. |
| --- | --- |

—

75 % dnevnega pavšala za ladje v starosti najmanj 5 let, toda manj od 10 let, računano od datuma njene dobave.

| (18) | Starost ladje se določi na osnovi datuma dobave kot ga določi arhivar pomorskih in rečnih hipotek, ali pa organi, pristojni za registracijo. |
| --- | --- |

(18)

Starost ladje se določi na osnovi datuma dobave kot ga določi arhivar pomorskih in rečnih hipotek, ali pa organi, pristojni za registracijo.

| (19) | Po členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu ni možno izvesti nobenega znižanja pavšalno določene davčne osnove zaradi izgub iz predhodnega obratovanja. Morebiten neupoštevan delež izgub, ki izhajajo iz pomorske plovbe, ki še obstaja v času prve določitve davčne osnove po tonaži za pomorske dejavnosti, se lahko ponovno upošteva pri znižanju bodočih dobičkov po izteku obdobja, ko je bila davčna osnova na tak način določena. Vendar pa so izjemoma lahko od pavšalno določene davčne osnove odbite poslovne izgube, ki so nastale v istem davčnem obdobju v nekem drugem oddelku družbe, v kolikor in pod pogojem, da te poslovne izgube ni bilo možno odbiti od dobičkov pri katerem koli drugem oddelku družbe, ki ni podvržen pavšalnemu obdavčenju. |
| --- | --- |

(19)

Po členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu ni možno izvesti nobenega znižanja pavšalno določene davčne osnove zaradi izgub iz predhodnega obratovanja. Morebiten neupoštevan delež izgub, ki izhajajo iz pomorske plovbe, ki še obstaja v času prve določitve davčne osnove po tonaži za pomorske dejavnosti, se lahko ponovno upošteva pri znižanju bodočih dobičkov po izteku obdobja, ko je bila davčna osnova na tak način določena. Vendar pa so izjemoma lahko od pavšalno določene davčne osnove odbite poslovne izgube, ki so nastale v istem davčnem obdobju v nekem drugem oddelku družbe, v kolikor in pod pogojem, da te poslovne izgube ni bilo možno odbiti od dobičkov pri katerem koli drugem oddelku družbe, ki ni podvržen pavšalnemu obdavčenju.

2.2.   Davčni ukrepi v korist pomorskih družb, ki se niso opredelile za sistem pavšalnega obdavčenja

| (20) | V vseh davčnih obdobjih, ko pomorske družbe niso zavezanci pavšalne obdavčitve, lahko podjetje koristi tri tipe davčnih ugodnosti, ki odstopajo od belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992. |
| --- | --- |

(20)

V vseh davčnih obdobjih, ko pomorske družbe niso zavezanci pavšalne obdavčitve, lahko podjetje koristi tri tipe davčnih ugodnosti, ki odstopajo od belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

2.2.1.   Pospešena amortizacija (8)

| (21) | Ladje, kupljene kot nove ali rabljene, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, deli takšnih ladij ter izdatki, nastali pri večjih popravilih in izboljšavah, izvršenih ob nakupu rabljenih ladij, so lahko predmet naslednje amortizacije:






  — | 20 % za obračunsko leto vstopa v obratovanje, |
| --- | --- | --- |

(21)

Ladje, kupljene kot nove ali rabljene, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, deli takšnih ladij ter izdatki, nastali pri večjih popravilih in izboljšavah, izvršenih ob nakupu rabljenih ladij, so lahko predmet naslednje amortizacije:

—

20 % za obračunsko leto vstopa v obratovanje,

| — | 15 % za vsako od naslednjih dveh obračunskih let, |
| --- | --- |

—

15 % za vsako od naslednjih dveh obračunskih let,

| — | 10 % za tem za vsako obračunsko leto, do polne amortizacije. |
| --- | --- |

—

10 % za tem za vsako obračunsko leto, do polne amortizacije.

| (22) | Amortizacijski primanjkljaj prvih treh obračunskih let, računajoč od obračunskega leta, v katerem je ladja začela obratovati, se lahko nadomestijo v davčnih obdobjih, ki sledijo obdobju, v katerem je nastal primanjkljaj, tudi izven obdobja amortizacije, seveda pa skupni letni znesek amortizacije po ladji v nobenem primeru ne sme preseči 20 % investicijske vrednosti. |
| --- | --- |

(22)

Amortizacijski primanjkljaj prvih treh obračunskih let, računajoč od obračunskega leta, v katerem je ladja začela obratovati, se lahko nadomestijo v davčnih obdobjih, ki sledijo obdobju, v katerem je nastal primanjkljaj, tudi izven obdobja amortizacije, seveda pa skupni letni znesek amortizacije po ladji v nobenem primeru ne sme preseči 20 % investicijske vrednosti.

| (23) | Tako amortizirane ladje ne morejo uživati koristi degresivnega amortizacijskega sistema, predvidenega v členu 64 belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992. |
| --- | --- |

(23)

Tako amortizirane ladje ne morejo uživati koristi degresivnega amortizacijskega sistema, predvidenega v členu 64 belgijskega zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

| (24) | Ladje, ki niso kupljene kot nove in niso prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, so v njihovi normalni dobi uporabe kljub temu lahko amortizirane po linearni metodi. |
| --- | --- |

(24)

Ladje, ki niso kupljene kot nove in niso prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, so v njihovi normalni dobi uporabe kljub temu lahko amortizirane po linearni metodi.

| (25) | Poseben amortizacijski sistem, ki ga znova povzema zakon o dolgoročnem programu, je zakonit izraz upravnega ukrepa, ki se že nekaj desetletij uporablja v Belgiji. Ta ukrep zakon o dolgoročnem programu znova povzema, da mu poveča pravno varnost ter zagotovi nadaljevanje sistema. |
| --- | --- |

(25)

Poseben amortizacijski sistem, ki ga znova povzema zakon o dolgoročnem programu, je zakonit izraz upravnega ukrepa, ki se že nekaj desetletij uporablja v Belgiji. Ta ukrep zakon o dolgoročnem programu znova povzema, da mu poveča pravno varnost ter zagotovi nadaljevanje sistema.

2.2.2.   Oprostitev obdavčenja povečane vrednosti pri prodaji ladij

| (26) | Člen 122 (9) predvideva oprostitev davka za povečane vrednosti, realizirane pri prodaji ladij, v kolikor je odtujena ladja bila, ali so odtujene ladje bile v času prodaje v nepremičninah družbe več kot 5 let, ter v kolikor je bil znesek, ki ni bil nižji od vrednosti prodaje, v roku 5 let ponovno vložen v nakup ladij, solastništvo ladij, delnic v ladjah ali delnic pomorskih družb s sedežem v Skupnosti, ter se ukvarjajo izključno z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje (10). |
| --- | --- |

(26)

Člen 122 (9) predvideva oprostitev davka za povečane vrednosti, realizirane pri prodaji ladij, v kolikor je odtujena ladja bila, ali so odtujene ladje bile v času prodaje v nepremičninah družbe več kot 5 let, ter v kolikor je bil znesek, ki ni bil nižji od vrednosti prodaje, v roku 5 let ponovno vložen v nakup ladij, solastništvo ladij, delnic v ladjah ali delnic pomorskih družb s sedežem v Skupnosti, ter se ukvarjajo izključno z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje (10).

| (27) | Če ne pride do ponovnega investiranja v skladu s predpisanimi pogoji, se realizirana povečana vrednost šteje za dobiček davčnega obdobja, v katerem je potekel rok za ponovno investiranje. |
| --- | --- |

(27)

Če ne pride do ponovnega investiranja v skladu s predpisanimi pogoji, se realizirana povečana vrednost šteje za dobiček davčnega obdobja, v katerem je potekel rok za ponovno investiranje.

| (28) | Investiranje, ki se upošteva kot ponovni vložek, se mora hraniti kot element aktive najmanj pet let. Vendar pa je omenjeno investiranje v primeru prodaje le-te možno v treh mesecih zamenjati. Če je bilo investiranje, upoštevano kot ponovni vložek, zamenjano na tak način, se uporabljajo enaka pravila o povečani vrednosti za odtujitev aktive, kupljene z zamenjavo. |
| --- | --- |

(28)

Investiranje, ki se upošteva kot ponovni vložek, se mora hraniti kot element aktive najmanj pet let. Vendar pa je omenjeno investiranje v primeru prodaje le-te možno v treh mesecih zamenjati. Če je bilo investiranje, upoštevano kot ponovni vložek, zamenjano na tak način, se uporabljajo enaka pravila o povečani vrednosti za odtujitev aktive, kupljene z zamenjavo.

| (29) | V primeru prodaje po izteku obdobja, v katerem je določena davčna osnova po tonaži, je za izračun povečane vrednosti neto davčna vrednost, določena na osnovi normalnih amortizacijskih pravil, vključno z obdobjem, v katerem so dobički, ki izvirajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži. |
| --- | --- |

(29)

V primeru prodaje po izteku obdobja, v katerem je določena davčna osnova po tonaži, je za izračun povečane vrednosti neto davčna vrednost, določena na osnovi normalnih amortizacijskih pravil, vključno z obdobjem, v katerem so dobički, ki izvirajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.

2.2.3.   Odbitek davka pri nakupu ladij (11)

| (30) | Rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki se ukvarjajo izključno z dejavnostmi (12), ki izpolnjujejo pogoje, lahko pri nakupu ladij v novem stanju ali rabljenih ladij, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, koristijo možnost odbitka pri investiranju, ki je enako 30 % nakupne cene. |
| --- | --- |

(30)

Rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki se ukvarjajo izključno z dejavnostmi (12), ki izpolnjujejo pogoje, lahko pri nakupu ladij v novem stanju ali rabljenih ladij, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, koristijo možnost odbitka pri investiranju, ki je enako 30 % nakupne cene.

| (31) | Če odbitek davka ni odobren, ker v teku odgovarjajočega obračunskega leta ni dobička, ali pride do primanjkljaja dobička, se odbitek lahko postopno prenese na dobičke naslednjih davčnih obdobij. V skladu z določili, ki se uporabljajo za prenos izgub ob vstopu v sistem pavšalnega obdavčenja, se morebitni neupoštevani del odbitka za investiranje, ki še obstaja v času, ko se prvič določajo dobički iz pomorske plovbe po tonaži, lahko ponovno prenese v odbitek dobičkov po izteku obdobja, v katerem je na tak način določena davčna osnova. |
| --- | --- |

(31)

Če odbitek davka ni odobren, ker v teku odgovarjajočega obračunskega leta ni dobička, ali pride do primanjkljaja dobička, se odbitek lahko postopno prenese na dobičke naslednjih davčnih obdobij. V skladu z določili, ki se uporabljajo za prenos izgub ob vstopu v sistem pavšalnega obdavčenja, se morebitni neupoštevani del odbitka za investiranje, ki še obstaja v času, ko se prvič določajo dobički iz pomorske plovbe po tonaži, lahko ponovno prenese v odbitek dobičkov po izteku obdobja, v katerem je na tak način določena davčna osnova.

2.2.4.   Znižanje registracijske takse za hipoteke na ladje

| (32) | Belgijski zakonik o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah je spremenjen, tako, da dvigi hipotek na ladjo niso več podvrženi plačilu proporcionalne registracijske takse, ne glede na to ali je nato ladja podvržena sistemu pavšalne obdavčitve ali ne. To znižanje registracijske takse se nanaša tako na hipoteke na prekomorske ladje, kot na ladje v notranji plovbi. |
| --- | --- |

(32)

Belgijski zakonik o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah je spremenjen, tako, da dvigi hipotek na ladjo niso več podvrženi plačilu proporcionalne registracijske takse, ne glede na to ali je nato ladja podvržena sistemu pavšalne obdavčitve ali ne. To znižanje registracijske takse se nanaša tako na hipoteke na prekomorske ladje, kot na ladje v notranji plovbi.

| (33) | V sedanjem belgijskem sistemu se pri vpisu hipoteke (dodatno k vrsti davčnih, zelo omejenih dajatev) zaračuna, na eni strani, plačo arhivarja hipotek do višine 0,052 %, in, na drugi strani, registracijsko takso 0,5 % na znesek hipoteke. Po mnenju belgijskih organov je ta zadnja taksa očitno bolj ali manj neprivlačna za registracijo ladij pod belgijsko zastavo. Po novem sistemu se je registracijska taksa pri vpisu hipoteke spremenila v splošno fiksno takso 25 eurov, kot je predvideno v členu 11(2) in (3), belgijskega zakonika o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah. |
| --- | --- |

(33)

V sedanjem belgijskem sistemu se pri vpisu hipoteke (dodatno k vrsti davčnih, zelo omejenih dajatev) zaračuna, na eni strani, plačo arhivarja hipotek do višine 0,052 %, in, na drugi strani, registracijsko takso 0,5 % na znesek hipoteke. Po mnenju belgijskih organov je ta zadnja taksa očitno bolj ali manj neprivlačna za registracijo ladij pod belgijsko zastavo. Po novem sistemu se je registracijska taksa pri vpisu hipoteke spremenila v splošno fiksno takso 25 eurov, kot je predvideno v členu 11(2) in (3), belgijskega zakonika o registracijskih, hipotekarnih in sodnih taksah.

| (34) | Prenos hipoteke na ladjo ali čoln, ki sledi ukinitvi proti plačilu dolga, prenosu pogodbenih pravic, ali vsakemu drugemu sporazumu proti plačilu, je tudi podvržen registracijski taksi 0,5 %, v skladu s členom 92/2 (13) omenjenega zakonika. Po členu 93 istega zakonika je ta registracijska taksa poravnana iz zneska vsot, ki jih jamči hipoteka, z izjemo obresti ali zamud pri plačilih v treh letih, ki jih jamči člen 87 hipotekarnega zakona z dne 16. decembra 1951. |
| --- | --- |

(34)

Prenos hipoteke na ladjo ali čoln, ki sledi ukinitvi proti plačilu dolga, prenosu pogodbenih pravic, ali vsakemu drugemu sporazumu proti plačilu, je tudi podvržen registracijski taksi 0,5 %, v skladu s členom 92/2 (13) omenjenega zakonika. Po členu 93 istega zakonika je ta registracijska taksa poravnana iz zneska vsot, ki jih jamči hipoteka, z izjemo obresti ali zamud pri plačilih v treh letih, ki jih jamči člen 87 hipotekarnega zakona z dne 16. decembra 1951.

2.2.5.   Sistem pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže, ki se uporablja za upravljavce ladij za račun tretjih (14)

| (35) | Po členu 124 zakona o dolgoročnem programu upravljavci ladij v imenu tretjih oseb prav tako koristijo ugodnosti sistema pavšalnega obdavčenja, vendar po lestvici, ki je desetkrat bolj ugodna od lestvice, ki jo predvideva sistem, ki velja za pomorske družbe, saj se uporabljajo enake stopnje za ladje v upravljanju, ne po skupini 100 NT, ampak po skupini 1 000 NT:






  (v EUR na 1000 NT) |
| --- | --- |
| do 1 000 neto ton | 1,00 |
| med 1 001 in 10 000 neto tonami | 0,60 |
| med 10 001 in 20 000 neto tonami | 0,40 |
| med 20 001 in 40 000 neto tonami | 0,20 |
| več kot 40 001 neto ton | 0,05 |

(35)

Po členu 124 zakona o dolgoročnem programu upravljavci ladij v imenu tretjih oseb prav tako koristijo ugodnosti sistema pavšalnega obdavčenja, vendar po lestvici, ki je desetkrat bolj ugodna od lestvice, ki jo predvideva sistem, ki velja za pomorske družbe, saj se uporabljajo enake stopnje za ladje v upravljanju, ne po skupini 100 NT, ampak po skupini 1 000 NT:

(v EUR na 1000 NT)

do 1 000 neto ton

1,00

med 1 001 in 10 000 neto tonami

0,60

med 10 001 in 20 000 neto tonami

0,40

med 20 001 in 40 000 neto tonami

0,20

več kot 40 001 neto ton

0,05

| (36) | Dobiček iz tega sistema pa je vendarle pogojen s tem, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju registriranih pod belgijsko zastavo. |
| --- | --- |

(36)

Dobiček iz tega sistema pa je vendarle pogojen s tem, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju registriranih pod belgijsko zastavo.

| (37) | Upravljavci ladij v imenu tretjih oseb so v glavnem storitvene družbe, ki v imenu ladjarja ladje pripravljajo, jih opremljajo s potrebno opremo, ter zagotovijo posadko. Člen 115(4) zakona o dolgoročnem programu, opredeljuje upravljavca ladje v imenu tretjih oseb kot „davčni zavezanec, [ki] prevzema tehnično upravljanje in/ali opremljanje ladje v imenu tretjih oseb“. Ti upravljavci v imenu tretjih oseb niso prevozniška podjetja kot taka. Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 dejansko potrdili, da upravljanje ladij v imenu tretjih oseb predstavlja storitveno dejavnost v korist ladjarjev ter da upravljavci za račun tretjih ne prodajajo prevozniških storitev za blago ali potnike. |
| --- | --- |

(37)

Upravljavci ladij v imenu tretjih oseb so v glavnem storitvene družbe, ki v imenu ladjarja ladje pripravljajo, jih opremljajo s potrebno opremo, ter zagotovijo posadko. Člen 115(4) zakona o dolgoročnem programu, opredeljuje upravljavca ladje v imenu tretjih oseb kot „davčni zavezanec, [ki] prevzema tehnično upravljanje in/ali opremljanje ladje v imenu tretjih oseb“. Ti upravljavci v imenu tretjih oseb niso prevozniška podjetja kot taka. Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 dejansko potrdili, da upravljanje ladij v imenu tretjih oseb predstavlja storitveno dejavnost v korist ladjarjev ter da upravljavci za račun tretjih ne prodajajo prevozniških storitev za blago ali potnike.

2.3.   Ostala pomoč v korist pomorskega prometa

| (38) | Pomorski promet v Belgiji je prejemnik še naslednjih sistemov pomoči:






  — | sistem oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalca ter določitev gornje meje plačila prispevkov za zaposlene (ki ga je Komisija odobrila z odločbama z dne 24. februarja 1998 (15) in 23. junija 1999 (16)), |
| --- | --- | --- |

(38)

Pomorski promet v Belgiji je prejemnik še naslednjih sistemov pomoči:

—

sistem oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost za delodajalca ter določitev gornje meje plačila prispevkov za zaposlene (ki ga je Komisija odobrila z odločbama z dne 24. februarja 1998 (15) in 23. junija 1999 (16)),

| — | sistem oprostitve vnaprejšnjega plačila na poslovni dohodek (ki ga je Komisija odobrila z odločbo z dne 27. junij 2000 (17)). |
| --- | --- |

—

sistem oprostitve vnaprejšnjega plačila na poslovni dohodek (ki ga je Komisija odobrila z odločbo z dne 27. junij 2000 (17)).

2.4.   Opis razlogov za začetek postopka

| (39) | Komisija je s svojo odločbo z dne 19. marca 2003 odobrila ukrepe pomoči, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu z izjemo sedmih posebnih točk zakona, v zvezi s katerimi je izrazila dvom glede njihove skladnosti s skupnim trgom. Štiri od teh sedmih točk zadevajo sistem pavšalne obdavčitve, tri pa zadevajo ostala določila pomoči, predvidene z omenjenim zakonom o dolgoročnem programu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je s svojo odločbo z dne 19. marca 2003 odobrila ukrepe pomoči, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu z izjemo sedmih posebnih točk zakona, v zvezi s katerimi je izrazila dvom glede njihove skladnosti s skupnim trgom. Štiri od teh sedmih točk zadevajo sistem pavšalne obdavčitve, tri pa zadevajo ostala določila pomoči, predvidene z omenjenim zakonom o dolgoročnem programu.

2.4.1.   Sistem pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev

2.4.1.1.   Stopnje za ladje z več kot 40 000 tonami

| (40) | Tudi če smernice Skupnosti v principu omogočajo tako stopnjo, je Komisija preučila ali uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton tja do 40 000 ton lahko privede do neskladja konkurence znotraj skupnosti, glede na to, da noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija pred tem odobrila, ni vseboval tako ugodnih stopenj za ladje, ki presegajo to tonažo. |
| --- | --- |

(40)

Tudi če smernice Skupnosti v principu omogočajo tako stopnjo, je Komisija preučila ali uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton tja do 40 000 ton lahko privede do neskladja konkurence znotraj skupnosti, glede na to, da noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija pred tem odobrila, ni vseboval tako ugodnih stopenj za ladje, ki presegajo to tonažo.

| (41) | Naslednja tabela prikazuje dejanske stopnje sistemov pavšalne obdavčitve za določitev davčne osnove, ki je tudi sama podvržena stopnjam davka na dohodek pravnih oseb, ki jih je Komisija že odobrila.
  Tabela 1
  Stopnje za določitev davčne osnove v sistemih pavšalne obdavčitve v nekaterih državah članicah













  Stopnja v eurih po skupini 100 ton v enem dnevu |
| --- | --- |
| | NL | DE | DK | UK | ES | IE | FI | FR |
| 0-1 000 NT | 0,91 | 0,92 | 0,94 | 0,97 | 0,9 | 1 | 1,38 | 0,93 |
| do 10 000 NT | 0,67 | 0,69 | 0,67 | 0,73 | 0,7 | 0,75 | 1,03 | 0,71 |
| do 25 000 NT | 0,46 | 0,46 | 0,4 | 0,48 | 0,4 | 0,5 | 0,69 | 0,47 |
| nad 25 000 NT | 0,23 | 0,23 | 0,27 | 0,24 | 0,2 | 0,25 | 0,57 | 0,24 |
| Vir: Komisija |

(41)

Naslednja tabela prikazuje dejanske stopnje sistemov pavšalne obdavčitve za določitev davčne osnove, ki je tudi sama podvržena stopnjam davka na dohodek pravnih oseb, ki jih je Komisija že odobrila.

Tabela 1

Stopnje za določitev davčne osnove v sistemih pavšalne obdavčitve v nekaterih državah članicah

Stopnja v eurih po skupini 100 ton v enem dnevu

NL

DE

DK

UK

ES

IE

FI

FR

0-1 000 NT

0,91

0,92

0,94

0,97

0,9

1

1,38

0,93

do 10 000 NT

0,67

0,69

0,67

0,73

0,7

0,75

1,03

0,71

do 25 000 NT

0,46

0,46

0,4

0,48

0,4

0,5

0,69

0,47

nad 25 000 NT

0,23

0,23

0,27

0,24

0,2

0,25

0,57

0,24

Vir: Komisija

| (42) | Tako je Komisija s pismom z dne 30. oktobra 2002 pozvala Belgijo, naj predloži vse podatke in dokazila, ki bodo lahko upravičili stopnjo 0,05 eura za ladje z več kot 40 000 tonami, glede na dejstvo, da se stopnje, ki jih je predhodno sprejela Komisija za novejše sisteme pavšalne obdavčitve v ostalih državah članicah, spreminjajo od 0,20 do 0,25 eura za največje tonaže. |
| --- | --- |

(42)

Tako je Komisija s pismom z dne 30. oktobra 2002 pozvala Belgijo, naj predloži vse podatke in dokazila, ki bodo lahko upravičili stopnjo 0,05 eura za ladje z več kot 40 000 tonami, glede na dejstvo, da se stopnje, ki jih je predhodno sprejela Komisija za novejše sisteme pavšalne obdavčitve v ostalih državah članicah, spreminjajo od 0,20 do 0,25 eura za največje tonaže.

| (43) | Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 predložili naslednje podatke, da bi upravičili uvedbo specifične stopnje nad 40 000 tonami. Glede na številke, ki so jih posredovali, bo skupno število ladij z več kot 40 000 neto tonami na svetu v novembru 2002 do1 257 enot od 28 155 enot svetovne flote. Tudi če ta tip ladij ne predstavlja več kot 4,5 % svetovne flote v številu enot, pa zato predstavlja 34,17 % teže svetovne flote (18). |
| --- | --- |

(43)

Belgijski organi so v pismu z dne 5. decembra 2002 predložili naslednje podatke, da bi upravičili uvedbo specifične stopnje nad 40 000 tonami. Glede na številke, ki so jih posredovali, bo skupno število ladij z več kot 40 000 neto tonami na svetu v novembru 2002 do1 257 enot od 28 155 enot svetovne flote. Tudi če ta tip ladij ne predstavlja več kot 4,5 % svetovne flote v številu enot, pa zato predstavlja 34,17 % teže svetovne flote (18).

| (44) | Samo 143 od teh ladij ali 0,5 % svetovne flote glede na število ladij in 3,5 % glede na zmogljivost, je registriranih v eni od držav članic, kakor prikazuje naslednja tabela, ki so jo predložili belgijski organi.
  Tabela 2
  Število ladij z več kot 40 000 tonami v državah članicah







  Država | Število ladij | Pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Grčija | 108 | od grške flote, ki šteje 3 261 ladij, od katerih jih 2 476 (75 %), po podatkih Konference ZN o trgovini in razvoju, pluje pod tujo zastavo
  (36 ladij > 60 000NT od katerih 17 > 100 000 NT |
| Španija | 7 | 6 tankerjev < 48 933 NT + 1 tanker 60 120 NT |
| Italija | 6 | 2 tankerja po 45 740 NT + 4 ladje za razsuti tovor ali rudo < 47 584 NT + 1 ladja za razsuti tovor 56 579 NT |
| VB | 6 | 4 kontejnerske ladje < 48 880 NT + 1 tanker 41 316 NT + 1 tanker 105 889 NT |
| Francija | 4 | 1 ladja za razsuti tovor 56 709 NT + 2 tankerja < 100 000 NT + 1 tanker 108 708 NT |
| Nemčija | 4 | 4 kontejnerske ladje < 42 233 NT |
| Nizozemska | 4 | 2 kontejnerski ladji po 46 660 NT + 2 kontejnerski ladji po 48 880 NT |
| Luksemburg | 3 | 3 tankerje med 84 545 NT in 95 323 NT |
| Portugalska | 1 | 1 ladja za razsuti tovor 49 344 NT |
| Vir: Belgijski organi |

(44)

Samo 143 od teh ladij ali 0,5 % svetovne flote glede na število ladij in 3,5 % glede na zmogljivost, je registriranih v eni od držav članic, kakor prikazuje naslednja tabela, ki so jo predložili belgijski organi.

Tabela 2

Število ladij z več kot 40 000 tonami v državah članicah

Država

Število ladij

Pripombe

Grčija

108

od grške flote, ki šteje 3 261 ladij, od katerih jih 2 476 (75 %), po podatkih Konference ZN o trgovini in razvoju, pluje pod tujo zastavo

(36 ladij > 60 000NT od katerih 17 > 100 000 NT

Španija

7

6 tankerjev < 48 933 NT + 1 tanker 60 120 NT

Italija

6

2 tankerja po 45 740 NT + 4 ladje za razsuti tovor ali rudo < 47 584 NT + 1 ladja za razsuti tovor 56 579 NT

VB

6

4 kontejnerske ladje < 48 880 NT + 1 tanker 41 316 NT + 1 tanker 105 889 NT

Francija

4

1 ladja za razsuti tovor 56 709 NT + 2 tankerja < 100 000 NT + 1 tanker 108 708 NT

Nemčija

4

4 kontejnerske ladje < 42 233 NT

Nizozemska

4

2 kontejnerski ladji po 46 660 NT + 2 kontejnerski ladji po 48 880 NT

Luksemburg

3

3 tankerje med 84 545 NT in 95 323 NT

Portugalska

1

1 ladja za razsuti tovor 49 344 NT

Vir: Belgijski organi

| (45) | Belgijski organi so mnenja, da te številke kažejo, da ostali sistemi pavšalnega obdavčenja ne upoštevajo v zadostni meri velikih ladij, čeprav imajo, po potrebi, degresivno stopnjo glede na tonažo ladij. Zlasti tankerji (53 % ladij z več kot 40 000 tonami) in ladje za prevoz razsutega tovora (41,7 % ladij z več kot 40 000 tonami) zasedajo pomembno mesto v floti belgijskih ladjarjev. V podporo tem podatkom belgijski organi zatrjujejo, da bi brez uvedbe privlačne stopnje nad 40 000 tonami, največje ladje v belgijski lasti ostale pod ugodnejšo zastavo. |
| --- | --- |

(45)

Belgijski organi so mnenja, da te številke kažejo, da ostali sistemi pavšalnega obdavčenja ne upoštevajo v zadostni meri velikih ladij, čeprav imajo, po potrebi, degresivno stopnjo glede na tonažo ladij. Zlasti tankerji (53 % ladij z več kot 40 000 tonami) in ladje za prevoz razsutega tovora (41,7 % ladij z več kot 40 000 tonami) zasedajo pomembno mesto v floti belgijskih ladjarjev. V podporo tem podatkom belgijski organi zatrjujejo, da bi brez uvedbe privlačne stopnje nad 40 000 tonami, največje ladje v belgijski lasti ostale pod ugodnejšo zastavo.

| (46) | Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 kljub temu izrazila bojazen, da uvedba tako nizke stopnje določenih ne-belgijskih ladjarjev ne spodbuja k prepisu ladij iz nekega drugega registra Skupnosti v belgijski register. Komisija je pravzaprav mnenja, da obravnavana stopnja na tak način lahko v Skupnosti ustvari neskladje konkurence. Komisija je zato sprožila postopek preiskave proti uvedbi stopnje 0,05 eura po skupini 100 neto ton, ki se uporablja nad 40 000 tonami. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 kljub temu izrazila bojazen, da uvedba tako nizke stopnje določenih ne-belgijskih ladjarjev ne spodbuja k prepisu ladij iz nekega drugega registra Skupnosti v belgijski register. Komisija je pravzaprav mnenja, da obravnavana stopnja na tak način lahko v Skupnosti ustvari neskladje konkurence. Komisija je zato sprožila postopek preiskave proti uvedbi stopnje 0,05 eura po skupini 100 neto ton, ki se uporablja nad 40 000 tonami.

2.4.1.2.   Spremljajoče dejavnosti brez neposredne povezave z dejavnostjo prevoza

| (47) | Do sedaj je Komisija zavračala, da bi sistemi pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže lahko pokrivali dejavnosti, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom. Vendar pa so belgijski organi v pismu z dne 5. decembra 2002 navedli spisek izbranih dejavnosti, med katerimi so nekatere pri Komisiji zbujale precejšen dvom v zvezi z njihovo neposredno povezavo s prometno dejavnostjo, na primer:






  — | spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba izvaja, da bi v polni meri izrabila osebje in sredstva, določene za glavno dejavnost družbe do take mere, da so te dejavnosti v primerjavi z glavno dejavnostjo minimalne, |
| --- | --- | --- |

(47)

Do sedaj je Komisija zavračala, da bi sistemi pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže lahko pokrivali dejavnosti, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom. Vendar pa so belgijski organi v pismu z dne 5. decembra 2002 navedli spisek izbranih dejavnosti, med katerimi so nekatere pri Komisiji zbujale precejšen dvom v zvezi z njihovo neposredno povezavo s prometno dejavnostjo, na primer:

—

spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba izvaja, da bi v polni meri izrabila osebje in sredstva, določene za glavno dejavnost družbe do take mere, da so te dejavnosti v primerjavi z glavno dejavnostjo minimalne,

| — | prodaja proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, |
| --- | --- |

—

prodaja proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike,

| — | oglaševanje in trženje, |
| --- | --- |

—

oglaševanje in trženje,

| — | prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala; vendar pa so prihodki fiksnih finančnih sredstev izključeni; |
| --- | --- |

—

prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala; vendar pa so prihodki fiksnih finančnih sredstev izključeni;

| — | dejavnost ladijskega posredništva za račun svojih lastnih ladij, |
| --- | --- |

—

dejavnost ladijskega posredništva za račun svojih lastnih ladij,

| — | odtujitev obratnih sredstev, kot so nepremičnine, ki služijo za upravljanje, ter obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju. |
| --- | --- |

—

odtujitev obratnih sredstev, kot so nepremičnine, ki služijo za upravljanje, ter obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju.

| (48) | Komisija je mnenja, da take postranske dejavnosti niso neposredno povezane s pomorskim prometom ter neposredno ne prispevajo k prometnim storitvam. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je mnenja, da take postranske dejavnosti niso neposredno povezane s pomorskim prometom ter neposredno ne prispevajo k prometnim storitvam.

| (49) | V tem obravnavanem primeru je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti pokrivanja zgoraj omenjenih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(49)

V tem obravnavanem primeru je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti pokrivanja zgoraj omenjenih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja s skupnim trgom.

2.4.1.3.   Odbitek od izgub pavšalnega davka, ki jo utrpijo ostali oddelki, ki niso predmet sistema pavšalnega obdavčenja

| (50) | Po podatkih, ki so Komisiji trenutno na voljo, sistemi pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija odobrila v ostalih državah članicah, niso uvedli mehanizmov, ki bi bili podobni mehanizmu, predvidenem v členu 120(1) zakona o dolgoročnem programu (19). Člen 120(1) za družbe, ki istočasno izvajajo dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje, kot dejavnosti, ki pogojev ne izpolnjujejo, predvideva možnost, da od davka, določenega pavšalno na osnovi tonaže, odbijejo izgube ostalih njenih oddelkov v taki meri, da se te izgube ne bi mogle prenašati v odbitek dobičkov od katerega od njenih ostalih oddelkov v obravnavanem obračunskem obdobju. |
| --- | --- |

(50)

Po podatkih, ki so Komisiji trenutno na voljo, sistemi pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija odobrila v ostalih državah članicah, niso uvedli mehanizmov, ki bi bili podobni mehanizmu, predvidenem v členu 120(1) zakona o dolgoročnem programu (19). Člen 120(1) za družbe, ki istočasno izvajajo dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje, kot dejavnosti, ki pogojev ne izpolnjujejo, predvideva možnost, da od davka, določenega pavšalno na osnovi tonaže, odbijejo izgube ostalih njenih oddelkov v taki meri, da se te izgube ne bi mogle prenašati v odbitek dobičkov od katerega od njenih ostalih oddelkov v obravnavanem obračunskem obdobju.

| (51) | Komisija je ocenila, da je bilo to pravilo v nasprotju s splošnim načelom nepropustnosti med primernimi in neprimernimi dejavnostmi za določitev obdavčenja, po katerem se že ravnajo v ostalih, že odobrenih sistemih pavšalnega obdavčenja. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je ocenila, da je bilo to pravilo v nasprotju s splošnim načelom nepropustnosti med primernimi in neprimernimi dejavnostmi za določitev obdavčenja, po katerem se že ravnajo v ostalih, že odobrenih sistemih pavšalnega obdavčenja.

| (52) | Komisija je zato izrazila svoje pomisleke o ugodnosti, ki bi bila na tak način odobrena pomorskim družbam, podvrženim belgijskemu davku, ter zaprosila za mnenja ostalih držav članic in vsake druge zainteresirane stranke o morebitnih posledicah tega določila na področju konkurence. To je tudi razlog, da je Komisija določila iz člena 120(1) zakona o dolgoročnem programu predložila v uradni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je zato izrazila svoje pomisleke o ugodnosti, ki bi bila na tak način odobrena pomorskim družbam, podvrženim belgijskemu davku, ter zaprosila za mnenja ostalih držav članic in vsake druge zainteresirane stranke o morebitnih posledicah tega določila na področju konkurence. To je tudi razlog, da je Komisija določila iz člena 120(1) zakona o dolgoročnem programu predložila v uradni postopek preiskave.

2.4.1.4.   Odbitki za novejše ladje

| (53) | Nobeden od sistemov pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija predhodno odobrila, pri določitvi davčne osnove ne predvideva odbitka v zvezi s starostjo ladje. |
| --- | --- |

(53)

Nobeden od sistemov pavšalnega obdavčenja, ki jih je Komisija predhodno odobrila, pri določitvi davčne osnove ne predvideva odbitka v zvezi s starostjo ladje.

| (54) | Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 preučila ali je bila ta dodatna ugodnost resnično spodbudna za pospeševanje vpisovanja najnovejših ladij pod belgijsko zastavo, saj le-te v na splošno izpolnjujejo več pogojev v pogledu varnosti, ki so predpisani pod belgijsko zastavo, kot jih izpolnjujejo starejše ladje. Komisija ugotavlja, da je dejansko bolj verjetno, da so starejše ladje registrirane pod ugodnejšo zastavo. Sicer pa bi to določilo za ladje v starosti manj kot 10 let privedlo do odločno nižjega pavšalnega obdavčenja od obdavčenj, ki bi jih te ladje nosile v ostalih državah članicah, ki so uvedle sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 preučila ali je bila ta dodatna ugodnost resnično spodbudna za pospeševanje vpisovanja najnovejših ladij pod belgijsko zastavo, saj le-te v na splošno izpolnjujejo več pogojev v pogledu varnosti, ki so predpisani pod belgijsko zastavo, kot jih izpolnjujejo starejše ladje. Komisija ugotavlja, da je dejansko bolj verjetno, da so starejše ladje registrirane pod ugodnejšo zastavo. Sicer pa bi to določilo za ladje v starosti manj kot 10 let privedlo do odločno nižjega pavšalnega obdavčenja od obdavčenj, ki bi jih te ladje nosile v ostalih državah članicah, ki so uvedle sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je odobrila Komisija.

| (55) | Zato je Komisija sprožila uradni postopek preiskave proti odbitkom, predvidenim v členu 119(2) zakona o dolgoročnem programu za ladje, mlajše od 10 let. |
| --- | --- |

(55)

Zato je Komisija sprožila uradni postopek preiskave proti odbitkom, predvidenim v členu 119(2) zakona o dolgoročnem programu za ladje, mlajše od 10 let.

2.4.2.   Ukrepi izven sistema pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev

2.4.2.1.   Pospešena amortizacija izven pomorskega prometa

| (56) | V nasprotju z zahtevami smernic Skupnosti sistem pospešene amortizacije ne predvideva povezave z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje. Zato je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti tega sistema amortizacije, kar zadeva njegovo uporabo za ostale ladje, ki niso namenjene za prekomorski promet, ter za tiste, ki izvajajo ustrezne dejavnosti. |
| --- | --- |

(56)

V nasprotju z zahtevami smernic Skupnosti sistem pospešene amortizacije ne predvideva povezave z dejavnostmi, ki izpolnjujejo pogoje. Zato je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom o skladnosti tega sistema amortizacije, kar zadeva njegovo uporabo za ostale ladje, ki niso namenjene za prekomorski promet, ter za tiste, ki izvajajo ustrezne dejavnosti.

2.4.2.2.   Znižanje registracijske takse za vpis hipoteke na ladje

| (57) | Znižanje plačila registracijske takse za vpis hipoteke velja le za hipoteke, izstavljene na ladje, ki so sicer namenjene za pomorsko ali notranjo plovbo, z izjemo ladij, ki se nanašajo na druge vrste investiranja, kot so na primer nepremičnine. Komisija je v prvi analizi ocenila, da je ta odbitek videti selektiven takrat, ko zadeva le en del vrste sredstev, ki so lahko predmet hipoteke, ter, ko daje prednost, čeprav majhno, dejavnostim, za katere se ladje uporabljajo. Komisija je zato izrazila dvom ali je tak odbitek sestavni del državne pomoči ali le splošnega ukrepa. |
| --- | --- |

(57)

Znižanje plačila registracijske takse za vpis hipoteke velja le za hipoteke, izstavljene na ladje, ki so sicer namenjene za pomorsko ali notranjo plovbo, z izjemo ladij, ki se nanašajo na druge vrste investiranja, kot so na primer nepremičnine. Komisija je v prvi analizi ocenila, da je ta odbitek videti selektiven takrat, ko zadeva le en del vrste sredstev, ki so lahko predmet hipoteke, ter, ko daje prednost, čeprav majhno, dejavnostim, za katere se ladje uporabljajo. Komisija je zato izrazila dvom ali je tak odbitek sestavni del državne pomoči ali le splošnega ukrepa.

| (58) | Če bi se izkazalo, da je ukrep pomoč v smislu Pogodbe, bi Komisija močno dvomila o njegovi skladnosti s skupnim trgom, glede na to, da bi ta ukrep nudil pomoč ne le vsem pomorskim dejavnostim, vključno s tistimi, ki ne spadajo v pomorski promet, ampak prav tako dejavnostim, ki se nanašajo na notranjo plovbo, ki niso podvržene prej omenjenim smernicam Skupnosti, ampak Uredbi Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodelitvi pomoči za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh (20). Slednja ne dopušča te vrste pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Če bi se izkazalo, da je ukrep pomoč v smislu Pogodbe, bi Komisija močno dvomila o njegovi skladnosti s skupnim trgom, glede na to, da bi ta ukrep nudil pomoč ne le vsem pomorskim dejavnostim, vključno s tistimi, ki ne spadajo v pomorski promet, ampak prav tako dejavnostim, ki se nanašajo na notranjo plovbo, ki niso podvržene prej omenjenim smernicam Skupnosti, ampak Uredbi Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodelitvi pomoči za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh (20). Slednja ne dopušča te vrste pomoči.

| (59) | Zaradi tega je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom glede skladnosti odbitka registracijske takse v korist ostalih ladij, ki niso namenjene dejavnostim pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(59)

Zaradi tega je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 izrazila dvom glede skladnosti odbitka registracijske takse v korist ostalih ladij, ki niso namenjene dejavnostim pomorskega prometa.

2.4.2.3.   Sistem pavšalnega obdavčenja za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb

| (60) | Prvič, v zvezi s sistemom, ki se uporablja za upravljavce v imenu tretjih oseb, je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 ugotovila, da se njihove dejavnosti, vsaj kar zadeva organizacijo njihovega poslovanja v Belgiji, ne morejo poistovetiti z dejavnostjo pomorskega prometa. Smernice Skupnosti (21) tako veljajo samo za podjetja pomorskega prometa. Zdi se, da bi bila Belgija prva država članica, ki bi želela uporabljati sistem pavšalnega obdavčenja pri podizvajalcih podjetij pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(60)

Prvič, v zvezi s sistemom, ki se uporablja za upravljavce v imenu tretjih oseb, je Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 ugotovila, da se njihove dejavnosti, vsaj kar zadeva organizacijo njihovega poslovanja v Belgiji, ne morejo poistovetiti z dejavnostjo pomorskega prometa. Smernice Skupnosti (21) tako veljajo samo za podjetja pomorskega prometa. Zdi se, da bi bila Belgija prva država članica, ki bi želela uporabljati sistem pavšalnega obdavčenja pri podizvajalcih podjetij pomorskega prometa.

| (61) | Drugič, Komisija je ugotovila, da bi lahko bila ista ladja istočasno upravičena do sistema pavšalnega obdavčenja za svojega ladjarja in za svojega upravljavca, ker je slednji koristnik, kar je potrebno opozoriti, desetkrat nižjih stopenj od stopenj, ki se uporabljajo za določitev pavšala davčne osnove pri ladjarju. |
| --- | --- |

(61)

Drugič, Komisija je ugotovila, da bi lahko bila ista ladja istočasno upravičena do sistema pavšalnega obdavčenja za svojega ladjarja in za svojega upravljavca, ker je slednji koristnik, kar je potrebno opozoriti, desetkrat nižjih stopenj od stopenj, ki se uporabljajo za določitev pavšala davčne osnove pri ladjarju.

| (62) | Tretjič, Belgija ni predložila podatkov, ki bi lahko pokazali, da bi sistem, ki velja za upravljavce v imenu tretjih oseb, omogočal podporo konkurenčnosti flote pod zastavo Skupnosti. Zlasti ni bilo prikazano, da bi ta sistem neposredno podpiral belgijske ladjarje z znižanjem cen storitev, ki jih upravljavci izvajajo v imenu slednjih. |
| --- | --- |

(62)

Tretjič, Belgija ni predložila podatkov, ki bi lahko pokazali, da bi sistem, ki velja za upravljavce v imenu tretjih oseb, omogočal podporo konkurenčnosti flote pod zastavo Skupnosti. Zlasti ni bilo prikazano, da bi ta sistem neposredno podpiral belgijske ladjarje z znižanjem cen storitev, ki jih upravljavci izvajajo v imenu slednjih.

| (63) | Četrtič, tudi če se bo upravljavec nahajal v Belgiji in bodo zato storitve, ki jih opravlja, izvedene na belgijskem ozemlju, ni zanesljivo, da bodo vse dejavnosti na kopnem, ki se nanašajo na upravljanje ladij, v celoti opravljene na ozemlju Skupnosti. Dejansko bi se lahko del storitev, kot na primer poslovno in strateško vodenje, ki jih ne izvajajo upravljavci v imenu tretjih oseb, opravljali v tretji državi. |
| --- | --- |

(63)

Četrtič, tudi če se bo upravljavec nahajal v Belgiji in bodo zato storitve, ki jih opravlja, izvedene na belgijskem ozemlju, ni zanesljivo, da bodo vse dejavnosti na kopnem, ki se nanašajo na upravljanje ladij, v celoti opravljene na ozemlju Skupnosti. Dejansko bi se lahko del storitev, kot na primer poslovno in strateško vodenje, ki jih ne izvajajo upravljavci v imenu tretjih oseb, opravljali v tretji državi.

| (64) | Petič, Belgija pred začetkom postopka ni dostavila ekonomskih dokazov, ki bi upravičili, da je davčna osnova za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb desetkrat manjša od osnove, ki se uporablja za ladjarje. |
| --- | --- |

(64)

Petič, Belgija pred začetkom postopka ni dostavila ekonomskih dokazov, ki bi upravičili, da je davčna osnova za upravljavce ladij v imenu tretjih oseb desetkrat manjša od osnove, ki se uporablja za ladjarje.

| (65) | Na koncu se je Komisija spraševala, ali upravljavci v imenu tretjih oseb delajo izključno za belgijske ladjarje ali za ladjarje Skupnosti. Kajti predlagani sistem zahteva samo to, da so tri četrtine ladij v upravljanju vpisane v belgijskem ladijskem registru. Če imajo upravljavci možnost ponuditi svoje storitve ladjarjem, ki niso davčni zavezanci v Skupnosti v mejah četrtine njihove flote v upravljanju, potem bi obstajalo tveganje, da bo gospodarska korist dodeljena prevoznikom pomorskega prometa izven Skupnosti. |
| --- | --- |

(65)

Na koncu se je Komisija spraševala, ali upravljavci v imenu tretjih oseb delajo izključno za belgijske ladjarje ali za ladjarje Skupnosti. Kajti predlagani sistem zahteva samo to, da so tri četrtine ladij v upravljanju vpisane v belgijskem ladijskem registru. Če imajo upravljavci možnost ponuditi svoje storitve ladjarjem, ki niso davčni zavezanci v Skupnosti v mejah četrtine njihove flote v upravljanju, potem bi obstajalo tveganje, da bo gospodarska korist dodeljena prevoznikom pomorskega prometa izven Skupnosti.

| (66) | Zaradi vseh teh razlogov je Komisija v svoji odločbi 19. marca 2003 podvomila o skladnosti sistema, ki se uporablja za upravljavce ladij v imenu tretje osebe (22). |
| --- | --- |

(66)

Zaradi vseh teh razlogov je Komisija v svoji odločbi 19. marca 2003 podvomila o skladnosti sistema, ki se uporablja za upravljavce ladij v imenu tretje osebe (22).

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

3.1.   Pripombe Kraljeve zveze belgijskih ladjarjev

| (67) | Union Royale des Armateurs Belges (Kraljeva zveza), neprofitna zveza, ki združuje belgijske ladjarje, je s pismom 26. avgusta 2003 Komisiji posredovala svoje pripombe na vse točke, ki so v uradnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(67)

Union Royale des Armateurs Belges (Kraljeva zveza), neprofitna zveza, ki združuje belgijske ladjarje, je s pismom 26. avgusta 2003 Komisiji posredovala svoje pripombe na vse točke, ki so v uradnem postopku preiskave.

| (68) | Na začetku je Kraljeva zveza poudarila, da ima nizka stopnja, ki se uporablja za skupino nad 40 000 tonami, namen spodbuditi povratek ladij, ki presegajo to tonažo, pod zastavo Skupnosti ter opomnila, da te ladje v številkah predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote (1 257 enot na skupno število svetovne lestvice 28 155 enot), vendar je to 34,17 % svetovne prevozne kapacitete (253 430 610 od 741 600 000 ton nosilnosti). |
| --- | --- |

(68)

Na začetku je Kraljeva zveza poudarila, da ima nizka stopnja, ki se uporablja za skupino nad 40 000 tonami, namen spodbuditi povratek ladij, ki presegajo to tonažo, pod zastavo Skupnosti ter opomnila, da te ladje v številkah predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote (1 257 enot na skupno število svetovne lestvice 28 155 enot), vendar je to 34,17 % svetovne prevozne kapacitete (253 430 610 od 741 600 000 ton nosilnosti).

| (69) | V zvezi z znižanjem za nove ladje (50 % za ladje v starosti manj kot 5 let in 25 % za ladje v starosti med 5 in 10 let), Kraljeva zveza poudarja, da je cilj predvsem podpora mladim flotam, ki jih sestavljajo bolj zanesljive in bolj okolju prijazne ladje. Zveza ugotavlja, da ta znižanja prav tako lahko prispevajo k ohranitvi kakovostnih delovnih mest in k vzdrževanju kakovosti v pomorskem sektorju ter na kopnem, kot tudi k ohranjanju znanja o pomorstvu v Evropi. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi z znižanjem za nove ladje (50 % za ladje v starosti manj kot 5 let in 25 % za ladje v starosti med 5 in 10 let), Kraljeva zveza poudarja, da je cilj predvsem podpora mladim flotam, ki jih sestavljajo bolj zanesljive in bolj okolju prijazne ladje. Zveza ugotavlja, da ta znižanja prav tako lahko prispevajo k ohranitvi kakovostnih delovnih mest in k vzdrževanju kakovosti v pomorskem sektorju ter na kopnem, kot tudi k ohranjanju znanja o pomorstvu v Evropi.

| (70) | V zvezi z možnostjo, ki jo imajo pomorske družbe, da od pavšalnega davka lahko odbijejo izgube iz svojih ostalih oddelkov, se Kraljeva zveza strinja, da bi prepoved te možnosti med belgijskimi družbami pripeljala do diskriminacije, če upoštevamo, da družbe, ki nimajo pomorskih oddelkov, lahko kompenzirajo letne izgube, ki so se pojavile v določenih oddelkih, z dobički ostalih oddelkov, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni mogoče odbiti. |
| --- | --- |

(70)

V zvezi z možnostjo, ki jo imajo pomorske družbe, da od pavšalnega davka lahko odbijejo izgube iz svojih ostalih oddelkov, se Kraljeva zveza strinja, da bi prepoved te možnosti med belgijskimi družbami pripeljala do diskriminacije, če upoštevamo, da družbe, ki nimajo pomorskih oddelkov, lahko kompenzirajo letne izgube, ki so se pojavile v določenih oddelkih, z dobički ostalih oddelkov, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni mogoče odbiti.

| (71) | Na seznamu spremljajočih dejavnosti, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila dvom, je Kraljeva zveza pripomnila, da je belgijska vlada dobila pobudo iz pripomb Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in iz sistemov s stopnjami po tonaži, ki veljajo na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu. Zveza še posebej poudarja, da so dejavnosti ladijskega posredništva za račun lastnih ladij popolnoma skladne s smernicami Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Na seznamu spremljajočih dejavnosti, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila dvom, je Kraljeva zveza pripomnila, da je belgijska vlada dobila pobudo iz pripomb Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in iz sistemov s stopnjami po tonaži, ki veljajo na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu. Zveza še posebej poudarja, da so dejavnosti ladijskega posredništva za račun lastnih ladij popolnoma skladne s smernicami Skupnosti.

| (72) | V zvezi s sistemom pospešene amortizacije Kraljeva zveza ugotavlja, da so prav oni zaprosili belgijsko vlado za uradno potrditev davčnega sistema, ki je po njihovem mnenju obstajal že pred vstopom Pogodbe v veljavo, s ciljem, da bi ojačili njegovo pravno varnost. |
| --- | --- |

(72)

V zvezi s sistemom pospešene amortizacije Kraljeva zveza ugotavlja, da so prav oni zaprosili belgijsko vlado za uradno potrditev davčnega sistema, ki je po njihovem mnenju obstajal že pred vstopom Pogodbe v veljavo, s ciljem, da bi ojačili njegovo pravno varnost.

| (73) | V zvezi z znižanjem registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje, ki niso namenjene za dejavnosti pomorskega prometa, je Kraljeva zveza dala pripombo, da ta taksa v večini od ostalih držav članic ne obstaja. Menijo, da bi v primeru, če to znižanje ne bi bilo sprejeto, belgijski lastniki ladij prišli v neugoden konkurenčni položaj. V ostalem pa Kraljeva zveza ugotavlja, da bo ukrep prispeval k izboljšanju konkurenčnosti v sektorju rečne plovbe. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi z znižanjem registracijske takse pri vpisu hipoteke na ladje, ki niso namenjene za dejavnosti pomorskega prometa, je Kraljeva zveza dala pripombo, da ta taksa v večini od ostalih držav članic ne obstaja. Menijo, da bi v primeru, če to znižanje ne bi bilo sprejeto, belgijski lastniki ladij prišli v neugoden konkurenčni položaj. V ostalem pa Kraljeva zveza ugotavlja, da bo ukrep prispeval k izboljšanju konkurenčnosti v sektorju rečne plovbe.

| (74) | V zvezi z dejavnostjo upravljanja ladij za račun tretjih Kraljeva zveza ugotavlja, da predlagan sistem zahteva, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju pod belgijsko zastavo. Prav tako opaža, da je normalno, da imajo upravljavci pravico do pavšalnega obdavčenja, ki se razlikuje od obdavčenja, ki se uporablja za ladjarje, ker upravljavci ne opravljajo enakega poklica in ne nosijo enakih tveganj, kot ladjarji. |
| --- | --- |

(74)

V zvezi z dejavnostjo upravljanja ladij za račun tretjih Kraljeva zveza ugotavlja, da predlagan sistem zahteva, da je najmanj 75 % ladij v upravljanju pod belgijsko zastavo. Prav tako opaža, da je normalno, da imajo upravljavci pravico do pavšalnega obdavčenja, ki se razlikuje od obdavčenja, ki se uporablja za ladjarje, ker upravljavci ne opravljajo enakega poklica in ne nosijo enakih tveganj, kot ladjarji.

3.2.   Pripombe Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe

| (75) | Združenje nemških luških podjetij (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) je Komisiji posredovalo svoje pripombe s pismom dne 3. julija 2003. Meni, da pomoči pomorskemu prometu v sektorju vleke ne smejo voditi v neskladje konkurence znotraj Skupnosti. Poudarja, da je konkurenčnost različnih luških mest v Evropi v znatni meri odvisna od stroškov vleke. Združenje ugotavlja, da je razvoj konkurence med podjetji za vleko v istem pristanišču ter med pristanišči dobrodošlo, ker prispeva h konkurenčnosti različnih pristaniških mest. Čeprav dobrodošla, pa mora ta konkurenca potekati v podobnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(75)

Združenje nemških luških podjetij (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) je Komisiji posredovalo svoje pripombe s pismom dne 3. julija 2003. Meni, da pomoči pomorskemu prometu v sektorju vleke ne smejo voditi v neskladje konkurence znotraj Skupnosti. Poudarja, da je konkurenčnost različnih luških mest v Evropi v znatni meri odvisna od stroškov vleke. Združenje ugotavlja, da je razvoj konkurence med podjetji za vleko v istem pristanišču ter med pristanišči dobrodošlo, ker prispeva h konkurenčnosti različnih pristaniških mest. Čeprav dobrodošla, pa mora ta konkurenca potekati v podobnih konkurenčnih pogojih.

| (76) | Združenje obžaluje, da se sistem pavšalnega obdavčenja uporablja tudi za belgijska vlečna podjetja. Na splošno je menja, da sistemi olajšav dajatev na plače v korist podjetij za vleko niso v skladu s smernicami Skupnosti. Na koncu Združenje zahteva, naj se vsi sistemi pomoči v korist sektorja vleke proglasijo za neskladne s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(76)

Združenje obžaluje, da se sistem pavšalnega obdavčenja uporablja tudi za belgijska vlečna podjetja. Na splošno je menja, da sistemi olajšav dajatev na plače v korist podjetij za vleko niso v skladu s smernicami Skupnosti. Na koncu Združenje zahteva, naj se vsi sistemi pomoči v korist sektorja vleke proglasijo za neskladne s skupnim trgom.

3.3.   Pripombe Handelskammer Hamburg

| (77) | Trgovinska zbornica iz Hamburga (Handelskammer Hamburg) je v pismu z dne 18. julija 2003 Komisiji predložila svoje pripombe v vlogi predstavnice celotnega gospodarstva Hamburga in njegovih podjetij. |
| --- | --- |

(77)

Trgovinska zbornica iz Hamburga (Handelskammer Hamburg) je v pismu z dne 18. julija 2003 Komisiji predložila svoje pripombe v vlogi predstavnice celotnega gospodarstva Hamburga in njegovih podjetij.

| (78) | Trgovinska zbornica se boji, da belgijski sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže škodi konkurenci ne le med podjetji za vleko, ampak prav tako med pristanišči Severne Evrope. Meni, da smernice Skupnosti ne smejo veljati za dejavnosti plovbe na notranjih vodah, znotraj, ter v okolici pomorskih pristanišč. Zaradi tega zahteva, naj se uradni postopek preiskave razširi na uporabo sistema v sektorju vleke. |
| --- | --- |

(78)

Trgovinska zbornica se boji, da belgijski sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže škodi konkurenci ne le med podjetji za vleko, ampak prav tako med pristanišči Severne Evrope. Meni, da smernice Skupnosti ne smejo veljati za dejavnosti plovbe na notranjih vodah, znotraj, ter v okolici pomorskih pristanišč. Zaradi tega zahteva, naj se uradni postopek preiskave razširi na uporabo sistema v sektorju vleke.

3.4.   Pripombe podjetja Bugsier

| (79) | Podjetje Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH je Komisiji s pismom z dne 2. junija 2003 posredovalo pripombe v vlogi zainteresirane stranke z zahtevo, naj le-ta upošteva vso pošto, ki so ji jo posredovali med 2000 in 2003. Meni, da pogoji, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu za vleko, zlasti s kriterijem „na morju z dovoljenjem za plovbo“, znotraj Skupnosti, ne zadoščajo za preprečevanje nelojalne konkurence v sektorju pristaniške vleke, ter od Komisije zahteva razširitev uradnega postopka preiskave tudi na ta vidik zakona o dolgoročnem programu. |
| --- | --- |

(79)

Podjetje Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH je Komisiji s pismom z dne 2. junija 2003 posredovalo pripombe v vlogi zainteresirane stranke z zahtevo, naj le-ta upošteva vso pošto, ki so ji jo posredovali med 2000 in 2003. Meni, da pogoji, ki jih predvideva zakon o dolgoročnem programu za vleko, zlasti s kriterijem „na morju z dovoljenjem za plovbo“, znotraj Skupnosti, ne zadoščajo za preprečevanje nelojalne konkurence v sektorju pristaniške vleke, ter od Komisije zahteva razširitev uradnega postopka preiskave tudi na ta vidik zakona o dolgoročnem programu.

4.   PRIPOMBE BELGIJE

| (80) | Komisija je ob upoštevanju člena 6(2) uredbe (ES) št. 659/1999 belgijskim organom poslala v presojo naslednje dokumente:






  — | pripombe Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe s pismom z dne 7. avgusta 2003, |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisija je ob upoštevanju člena 6(2) uredbe (ES) št. 659/1999 belgijskim organom poslala v presojo naslednje dokumente:

—

pripombe Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe s pismom z dne 7. avgusta 2003,

| — | pripombe Handelskammer Hamburg s pismom z dne 7. avgusta 2003, |
| --- | --- |

—

pripombe Handelskammer Hamburg s pismom z dne 7. avgusta 2003,

| — | pripombe podjetja Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH s pismom z dne 7. avgusta 2003, |
| --- | --- |

—

pripombe podjetja Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellschaft mbH s pismom z dne 7. avgusta 2003,

| — | pripombe Union Royale des Armateurs Belges s pismom z dne 17. septembra 2003. |
| --- | --- |

—

pripombe Union Royale des Armateurs Belges s pismom z dne 17. septembra 2003.

| (81) | Komisija od belgijskih organov ni prejela pripomb na posredovana stališča. |
| --- | --- |

(81)

Komisija od belgijskih organov ni prejela pripomb na posredovana stališča.

| (82) | Belgijski organi so Komisiji s pismom 7. maja 2003 posredovali svoje pripombe na Odločbo Komisije z dne 19. marca 2003 o začetku uradnega postopka preiskave proti določenim vidikom davčnih ukrepov, predvidenih v korist pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(82)

Belgijski organi so Komisiji s pismom 7. maja 2003 posredovali svoje pripombe na Odločbo Komisije z dne 19. marca 2003 o začetku uradnega postopka preiskave proti določenim vidikom davčnih ukrepov, predvidenih v korist pomorskega prometa.

4.1.   Sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev

4.1.1.   Nizka stopnja nad 40 000 tonami za sistem pavšalne obdavčitve (23)

| (83) | V svoji odločbi z dne 19. marca 2003 je Komisija preučevala, ali lahko stopnja 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami privede do neskladja konkurence znotraj Skupnosti, tudi če smernice Skupnosti o pomoči pomorskega prometa (24) ne prepovedo njene uvedbe. Kajti noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija predhodno odobrila, ni predvidel tako ugodnih ukrepov za ladje z več kot 40 000 tonami. V ostalem pa se je Komisija trudila ohraniti stopnje obdavčenja različnih predhodno odobrenih sistemov v več ali manj zmanjšanih razponih, kot to kaže tabela 1, s ciljem, da bi zagotovila visoko stopnjo približevanja različnih sistemov obdavčenja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

V svoji odločbi z dne 19. marca 2003 je Komisija preučevala, ali lahko stopnja 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami privede do neskladja konkurence znotraj Skupnosti, tudi če smernice Skupnosti o pomoči pomorskega prometa (24) ne prepovedo njene uvedbe. Kajti noben sistem pavšalnega obdavčenja, ki ga je Komisija predhodno odobrila, ni predvidel tako ugodnih ukrepov za ladje z več kot 40 000 tonami. V ostalem pa se je Komisija trudila ohraniti stopnje obdavčenja različnih predhodno odobrenih sistemov v več ali manj zmanjšanih razponih, kot to kaže tabela 1, s ciljem, da bi zagotovila visoko stopnjo približevanja različnih sistemov obdavčenja v Skupnosti.

| (84) | Belgija poudarja, da ta stopnja sama po sebi ni v nasprotju s smernicami Skupnosti. V ostalem pa belgijski organi navajajo, da cilj tega ukrepa ni vzpostavitev neskladja konkurence znotraj Skupnosti, ampak spodbujanje povratka ladij z ocenjeno tonažo nad 40 000 tonami, pod belgijsko zastavo in nadzor. |
| --- | --- |

(84)

Belgija poudarja, da ta stopnja sama po sebi ni v nasprotju s smernicami Skupnosti. V ostalem pa belgijski organi navajajo, da cilj tega ukrepa ni vzpostavitev neskladja konkurence znotraj Skupnosti, ampak spodbujanje povratka ladij z ocenjeno tonažo nad 40 000 tonami, pod belgijsko zastavo in nadzor.

| (85) | Belgijski organi opozarjajo, da ladje z več kot 40 000 tonami ne predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote ali 1 257 enot. Od teh je samo 143 ladij registriranih v Skupnosti, kar je 11,38 %. Večina teh ladij (108 ladij ali 75,52 % „evropske“ flote z več kot 40 000 tonami) je registriranih v Grčiji. Upoštevajoč omejeno število obravnavanih ladij, belgijski organi domnevajo, da ostale države članice do sedaj niso uvedle posebnih ukrepov za ta tip ladij. |
| --- | --- |

(85)

Belgijski organi opozarjajo, da ladje z več kot 40 000 tonami ne predstavljajo samo 4,5 % svetovne flote ali 1 257 enot. Od teh je samo 143 ladij registriranih v Skupnosti, kar je 11,38 %. Večina teh ladij (108 ladij ali 75,52 % „evropske“ flote z več kot 40 000 tonami) je registriranih v Grčiji. Upoštevajoč omejeno število obravnavanih ladij, belgijski organi domnevajo, da ostale države članice do sedaj niso uvedle posebnih ukrepov za ta tip ladij.

| (86) | Kljub temu pa je Belgija želela pritegniti pod svojo zastavo ladje z večjo zmogljivostjo z dodelitvijo stopnje, prilagojene, med ostalim, njihovim posebnim značilnostim. Belgijski organi ugotavljajo, da davčno breme, tudi po uvedbi sistema pavšalnega obdavčenja, kot ga predvideva Belgija, predstavlja še 2, bolj natančno 2,5 kratni znesek davkov, zbranih v tretjih državah z ugodnejšo zastavo, ali v državah, kot sta Malta in Ciper. Za ti dve državi belgijski organi trdijo, da je k neskladju konkurence bolj prispevala priključitev teh držav k Evropski uniji, kot pa uvedba specifične stopnje, prilagojene za ladje z veliko tonažo, v Belgiji. |
| --- | --- |

(86)

Kljub temu pa je Belgija želela pritegniti pod svojo zastavo ladje z večjo zmogljivostjo z dodelitvijo stopnje, prilagojene, med ostalim, njihovim posebnim značilnostim. Belgijski organi ugotavljajo, da davčno breme, tudi po uvedbi sistema pavšalnega obdavčenja, kot ga predvideva Belgija, predstavlja še 2, bolj natančno 2,5 kratni znesek davkov, zbranih v tretjih državah z ugodnejšo zastavo, ali v državah, kot sta Malta in Ciper. Za ti dve državi belgijski organi trdijo, da je k neskladju konkurence bolj prispevala priključitev teh držav k Evropski uniji, kot pa uvedba specifične stopnje, prilagojene za ladje z veliko tonažo, v Belgiji.

| (87) | Po mnenju belgijskih organov dejstvo, da ostale države članice niso pokazale posebnega zanimanja za ladje z veliko zmogljivostjo, verjetno zato, ker jih imajo malo ali sploh nimajo takih ladij, ne bi smelo ovirati Belgije pri vodenju drugačne politike na tem področju. |
| --- | --- |

(87)

Po mnenju belgijskih organov dejstvo, da ostale države članice niso pokazale posebnega zanimanja za ladje z veliko zmogljivostjo, verjetno zato, ker jih imajo malo ali sploh nimajo takih ladij, ne bi smelo ovirati Belgije pri vodenju drugačne politike na tem področju.

| (88) | Na koncu se belgijski organi sklicujejo na smernice Skupnosti, ki v oddelku 3.1(2), predvidevajo, da „bi bila najboljša rešitev ustvariti take pogoje, ki bi ladjarjem omogočali, da se učinkovito soočijo s konkurenco bolj ugodnih zastav“. |
| --- | --- |

(88)

Na koncu se belgijski organi sklicujejo na smernice Skupnosti, ki v oddelku 3.1(2), predvidevajo, da „bi bila najboljša rešitev ustvariti take pogoje, ki bi ladjarjem omogočali, da se učinkovito soočijo s konkurenco bolj ugodnih zastav“.

4.1.2.   Pokritje dobičkov določenih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja brez neposredne povezave s prometno dejavnostjo.

| (89) | Pri sestavi seznama izbranih dejavnosti, ki so povzete v odgovoru, ki ga je Komisiji dne 5. decembra 2002 poslala Belgija, se je Belgija sklicevala na:






  — | pripombe Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na model davčnega sporazuma, ki zadeva prihodek in premoženje: zlasti razlago, ki zadeva člen 8: „pomorska in zračna plovba“, |
| --- | --- | --- |

(89)

Pri sestavi seznama izbranih dejavnosti, ki so povzete v odgovoru, ki ga je Komisiji dne 5. decembra 2002 poslala Belgija, se je Belgija sklicevala na:

—

pripombe Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na model davčnega sporazuma, ki zadeva prihodek in premoženje: zlasti razlago, ki zadeva člen 8: „pomorska in zračna plovba“,

| — | sisteme davka na tonažo, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo, ki jih je Komisija potrdila z odločbama z dne 20. marca 1996 in 2. avgusta 2000. |
| --- | --- |

—

sisteme davka na tonažo, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo, ki jih je Komisija potrdila z odločbama z dne 20. marca 1996 in 2. avgusta 2000.

| (90) | Ker je bil seznam izbranih aktivnosti narejen po zgledu določenih obstoječih sistemov, so belgijski organi ocenili, da jih bo morala Komisija obravnavati na enak način, kot jih je obravnavala v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(90)

Ker je bil seznam izbranih aktivnosti narejen po zgledu določenih obstoječih sistemov, so belgijski organi ocenili, da jih bo morala Komisija obravnavati na enak način, kot jih je obravnavala v ostalih državah članicah.

| (91) | Bolj natančno, belgijski organi navajajo, da je bilo besedilo, uporabljeno za spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba prevzema, da bi v polni meri izrabila tako osebje kot sredstva, dodeljena za glavno dejavnost družbe, v kolikor so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno dejavnostjo, sestavljeno po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu (25). |
| --- | --- |

(91)

Bolj natančno, belgijski organi navajajo, da je bilo besedilo, uporabljeno za spremljajoče in začasne dejavnosti, ki jih družba prevzema, da bi v polni meri izrabila tako osebje kot sredstva, dodeljena za glavno dejavnost družbe, v kolikor so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno dejavnostjo, sestavljeno po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu (25).

| (92) | V zvezi s prodajo proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na krovu, kot na primer luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre, igralnice in izleti za potnike, belgijski organi trdijo, da je bil opis ukrepa prav tako narejen po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(92)

V zvezi s prodajo proizvodov, ki niso namenjeni za porabo na krovu, kot na primer luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre, igralnice in izleti za potnike, belgijski organi trdijo, da je bil opis ukrepa prav tako narejen po zgledu sistema pavšalne obdavčitve na osnovi tonaže v Združenem kraljestvu.

| (93) | V zvezi z oglaševanjem in trženjem belgijski organi poudarjajo, da točki 7 in 8 pripomb, ki se nanašajo na model davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, uvrščata oglaševanje in trgovsko propagando med dopolnilne dejavnosti, vezane na neposredno obratovanje ladij (26). |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z oglaševanjem in trženjem belgijski organi poudarjajo, da točki 7 in 8 pripomb, ki se nanašajo na model davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, uvrščata oglaševanje in trgovsko propagando med dopolnilne dejavnosti, vezane na neposredno obratovanje ladij (26).

| (94) | V zvezi s prihodki od kratkoročnih investicij obratnega kapitala, dejavnosti „ladijskega posredništva“ (27) za račun lastnih ladij ter odtujitev obratnih sredstev, kot na primer nepremičnine, ki služi za upravljanje in obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju, so se belgijski organi oprli na navedbo razlogov (28) pri uvedbi nizozemskega sistema pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (29). |
| --- | --- |

(94)

V zvezi s prihodki od kratkoročnih investicij obratnega kapitala, dejavnosti „ladijskega posredništva“ (27) za račun lastnih ladij ter odtujitev obratnih sredstev, kot na primer nepremičnine, ki služi za upravljanje in obratna sredstva, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij v obratovanju, so se belgijski organi oprli na navedbo razlogov (28) pri uvedbi nizozemskega sistema pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (29).

4.1.3.   Določila, ki omogočajo odbitek izgub iz ostalih oddelkov, ki ne bi mogle biti odbite od dobičkov katerega koli oddelka družbe, od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže

| (95) | Belgijsko davčno pravo na področju davka na dohodek pravnih oseb predvideva, da so podjetja obdavčena na skupen znesek dobičkov. To vključuje kompenzacijo dobičkov in izgub v istem davčnem obdobju med vsemi oddelki in/ali podjetji družbe. |
| --- | --- |

(95)

Belgijsko davčno pravo na področju davka na dohodek pravnih oseb predvideva, da so podjetja obdavčena na skupen znesek dobičkov. To vključuje kompenzacijo dobičkov in izgub v istem davčnem obdobju med vsemi oddelki in/ali podjetji družbe.

| (96) | Belgijski organi opominjajo, da pavšalni sistem ne opredeljuje pavšalnega davka na osnovi tonaže, ampak obdavčljive dobičke, ki izhajajo iz pomorske plovbe. |
| --- | --- |

(96)

Belgijski organi opominjajo, da pavšalni sistem ne opredeljuje pavšalnega davka na osnovi tonaže, ampak obdavčljive dobičke, ki izhajajo iz pomorske plovbe.

| (97) | Sicer pa belgijski organi ocenjujejo, da bi položaj, ki ga je sprejela Komisija, privedel do diskriminacije med belgijskimi podjetji, glede nato, da družbe, ki nimajo pomorskega oddelka, lahko letne izgube, ki so nastale v določenih oddelkih, kompenzirajo z dobički v ostalih oddelkih, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni možno odbiti. |
| --- | --- |

(97)

Sicer pa belgijski organi ocenjujejo, da bi položaj, ki ga je sprejela Komisija, privedel do diskriminacije med belgijskimi podjetji, glede nato, da družbe, ki nimajo pomorskega oddelka, lahko letne izgube, ki so nastale v določenih oddelkih, kompenzirajo z dobički v ostalih oddelkih, medtem ko od dobička, določenega po tonaži, teh izgub ni možno odbiti.

4.1.4.   Znižanje 50 % za ladje v starosti manj kot 5 let in 25 % za ladje v starosti med 5 in 10 let

| (98) | Belgijski organi poudarjajo, da smernice Skupnosti ne predpisujejo nobenega pravila v zvezi z veljavnimi stopnjami, ki jih države članice lahko uvedejo v sistem pavšalnega obdavčenja, niti o možnosti uvedbe spodbud za nove ladje. Dejstvo, da ostali predhodno odobreni sistemi ne predvidevajo takega znižanja, po mnenju belgijskih organov Belgije ne more ovirati pri uvedbi takih spodbud. |
| --- | --- |

(98)

Belgijski organi poudarjajo, da smernice Skupnosti ne predpisujejo nobenega pravila v zvezi z veljavnimi stopnjami, ki jih države članice lahko uvedejo v sistem pavšalnega obdavčenja, niti o možnosti uvedbe spodbud za nove ladje. Dejstvo, da ostali predhodno odobreni sistemi ne predvidevajo takega znižanja, po mnenju belgijskih organov Belgije ne more ovirati pri uvedbi takih spodbud.

| (99) | Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 navaja, da že iz izkušenj ve, da najstarejše ladje bolj težijo k vpisu pod bolj ugodno zastavo. Belgijski organi zatrjujejo, da so ti argumenti v nasprotju z realnostjo in brez osnove, sklicujoč se na izvleček poročila „Review of Maritime Transport“, iz leta 2002 (30), ki so ga priložili k pismu z dne 7. maja 2003. |
| --- | --- |

(99)

Komisija v svoji odločbi z dne 19. marca 2003 navaja, da že iz izkušenj ve, da najstarejše ladje bolj težijo k vpisu pod bolj ugodno zastavo. Belgijski organi zatrjujejo, da so ti argumenti v nasprotju z realnostjo in brez osnove, sklicujoč se na izvleček poročila „Review of Maritime Transport“, iz leta 2002 (30), ki so ga priložili k pismu z dne 7. maja 2003.

4.2.   Davčni ukrepi izven sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev

4.2.1.   Sistem pospešene amortizacije

| (100) | Po mnenju belgijskih organov je bil sistem pospešene amortizacije uveden v letu 1951 in je že doživel več sprememb, zadnjo v letu 1996. Ta sistem torej izvira iz obdobja pred podpisom Pogodbe. Skozi zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 je bil prenesen v zakonodajno besedilo, s ciljem, da se mu zagotovi večjo pravno varnost. |
| --- | --- |

(100)

Po mnenju belgijskih organov je bil sistem pospešene amortizacije uveden v letu 1951 in je že doživel več sprememb, zadnjo v letu 1996. Ta sistem torej izvira iz obdobja pred podpisom Pogodbe. Skozi zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 je bil prenesen v zakonodajno besedilo, s ciljem, da se mu zagotovi večjo pravno varnost.

| (101) | Belgijski organi so Komisiji predložili zanesljive dokaze o tem, da je sistem obstajal preden začetkom veljave Pogodbe 1. januarja 1958. Dejansko so belgijski organi v prilogi svojega pisma z dne 7. maja 2003 predložili interna navodila Ministrstva za finance, z datumom 24. avgust 1951, ki opredeljujejo načine uporabe specifičnega načina amortizacije za ladje, kot tudi pismo Ministrstva za finance splošnemu sindikatu ladjarjev, z datumom 13. januar 1967, ki navaja, da je bil omenjeni sistem še vedno v uporabi. |
| --- | --- |

(101)

Belgijski organi so Komisiji predložili zanesljive dokaze o tem, da je sistem obstajal preden začetkom veljave Pogodbe 1. januarja 1958. Dejansko so belgijski organi v prilogi svojega pisma z dne 7. maja 2003 predložili interna navodila Ministrstva za finance, z datumom 24. avgust 1951, ki opredeljujejo načine uporabe specifičnega načina amortizacije za ladje, kot tudi pismo Ministrstva za finance splošnemu sindikatu ladjarjev, z datumom 13. januar 1967, ki navaja, da je bil omenjeni sistem še vedno v uporabi.

4.2.2.   Znižanje plačila registracijske takse za hipoteke na ladje, ki se ne uporabljajo v pomorskem prometu

| (102) | Na splošno se davčne spodbude lahko sprejmejo le če so omejene na dejavnosti pomorskega prometa. Belgijski organi so mnenja, da bi bilo znižanje registracijskih taks za ladje v pomorskemu prometu v skladu z oddelkom 3.1 smernic Skupnosti, če bi se omenjen ukrep le izkazal za pomoč v smislu Pogodbe. |
| --- | --- |

(102)

Na splošno se davčne spodbude lahko sprejmejo le če so omejene na dejavnosti pomorskega prometa. Belgijski organi so mnenja, da bi bilo znižanje registracijskih taks za ladje v pomorskemu prometu v skladu z oddelkom 3.1 smernic Skupnosti, če bi se omenjen ukrep le izkazal za pomoč v smislu Pogodbe.

| (103) | Belgijski organi so navedli, da je bila uvedba tega ukrepa v glavnem motivirana z odsotnostjo podobnih taks za registracijo hipotek na ladje na Nizozemskem in v Velikem vojvodstvu Luksemburg. Po njihovem mnenju bi odsotnost take takse v dveh državah, ki mejita na Belgijo, v zvezi s pogoji konkurenčnosti postavilo belgijsko floto v neugoden položaj. |
| --- | --- |

(103)

Belgijski organi so navedli, da je bila uvedba tega ukrepa v glavnem motivirana z odsotnostjo podobnih taks za registracijo hipotek na ladje na Nizozemskem in v Velikem vojvodstvu Luksemburg. Po njihovem mnenju bi odsotnost take takse v dveh državah, ki mejita na Belgijo, v zvezi s pogoji konkurenčnosti postavilo belgijsko floto v neugoden položaj.

4.2.3.   Sistem, veljaven za upravljavce v imenu tretjih oseb (31)

| (104) | V odgovoru na pripombe Komisije v odločbi z dne 19. marca 2003, belgijski organi navajajo, sklicujoč se na navedbo razlogov v osnutku zakona o dolgoročnem programu, da je bil sistem pavšalnega obdavčenja uveden zaradi večje konkurenčnosti tehničnega upravljanja ladij in možnosti sestave razpoložljive posadke za ladje na osnovi pogodbe za upravljanje. Po njihovem mnenju za te dejavnosti obstaja obsežen trg, na katerem Belgija do tega časa zavzema izjemno majhen del. |
| --- | --- |

(104)

V odgovoru na pripombe Komisije v odločbi z dne 19. marca 2003, belgijski organi navajajo, sklicujoč se na navedbo razlogov v osnutku zakona o dolgoročnem programu, da je bil sistem pavšalnega obdavčenja uveden zaradi večje konkurenčnosti tehničnega upravljanja ladij in možnosti sestave razpoložljive posadke za ladje na osnovi pogodbe za upravljanje. Po njihovem mnenju za te dejavnosti obstaja obsežen trg, na katerem Belgija do tega časa zavzema izjemno majhen del.

| (105) | Kot menijo belgijski organi, smernice Skupnosti izrecno omenjajo premestitev spremljajočih dejavnosti (kot je na primer upravljanje ladij) v tretje države (točka 1.2, peti odstavek), kar se odraža v še večjih izgubah delovnih mest, tako na morju, kot na kopnem. Zakon o dolgoročnem programu predvideva, da bo najmanj 75 % ladij v upravljanju vpisanih v belgijski ladijski register. Belgijski organi pripominjajo, da za sistem pavšalnega obdavčenja v korist podjetij pomorskega prometa ne obstaja tak pogoj. Da bi lahko koristili ta sistem, upravljavcem ni potrebno opravljati druge dejavnosti razen upravljanja ladij. |
| --- | --- |

(105)

Kot menijo belgijski organi, smernice Skupnosti izrecno omenjajo premestitev spremljajočih dejavnosti (kot je na primer upravljanje ladij) v tretje države (točka 1.2, peti odstavek), kar se odraža v še večjih izgubah delovnih mest, tako na morju, kot na kopnem. Zakon o dolgoročnem programu predvideva, da bo najmanj 75 % ladij v upravljanju vpisanih v belgijski ladijski register. Belgijski organi pripominjajo, da za sistem pavšalnega obdavčenja v korist podjetij pomorskega prometa ne obstaja tak pogoj. Da bi lahko koristili ta sistem, upravljavcem ni potrebno opravljati druge dejavnosti razen upravljanja ladij.

| (106) | V ostalem belgijski organi priznavajo, da je lahko ista ladja pri določitvi pavšalnega davka upoštevana dvakrat: enkrat za ladjarja in enkrat za upravljavca. Ker gre tu za ločeni pravni osebi, ki opravljata različne dejavnosti, so belgijski organi mnenja, da je normalno, da morajo biti v tem primeru opredeljeni in obdavčeni različni prihodki. Po mnenju belgijskih organov je uporaba dveh različnih stopenj dejansko opravičljiva v luči naslednje ugotovitve: različne dejavnosti dovoljujejo različna povračila. |
| --- | --- |

(106)

V ostalem belgijski organi priznavajo, da je lahko ista ladja pri določitvi pavšalnega davka upoštevana dvakrat: enkrat za ladjarja in enkrat za upravljavca. Ker gre tu za ločeni pravni osebi, ki opravljata različne dejavnosti, so belgijski organi mnenja, da je normalno, da morajo biti v tem primeru opredeljeni in obdavčeni različni prihodki. Po mnenju belgijskih organov je uporaba dveh različnih stopenj dejansko opravičljiva v luči naslednje ugotovitve: različne dejavnosti dovoljujejo različna povračila.

5.   PRESOJA POMOČI

5.1.   Obstoj pomoči v smislu Pogodbe ES

| (107) | Po členu 87(1) Pogodbe so pomoči, ki jih odobrava država, ali so odobrene iz državnih virov v kakršni koli obliki, ki škodijo konkurenci ali grozijo, da bodo škodovale konkurenci, z nudenjem prednosti določenim podjetjem ali določenim proizvodnjam, v neskladju s skupnim trgom, v kolikor vplivajo na menjave med državami članicami. |
| --- | --- |

(107)

Po členu 87(1) Pogodbe so pomoči, ki jih odobrava država, ali so odobrene iz državnih virov v kakršni koli obliki, ki škodijo konkurenci ali grozijo, da bodo škodovale konkurenci, z nudenjem prednosti določenim podjetjem ali določenim proizvodnjam, v neskladju s skupnim trgom, v kolikor vplivajo na menjave med državami članicami.

| (108) | Belgijski organi nameravajo s pavšalnim obdavčenjem na osnovi tonaže določenim podjetjem podeliti gospodarske ugodnosti s pomočjo državnih virov. Te subvencije predstavljajo grožnjo za ravnovesje konkurence, ter bodo lahko vplivale na menjavo med državami članicami. Zaradi predhodnih razlogov predstavljajo različni ukrepi v obravnavi, ki so bili v uradnem postopku preiskave, državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(108)

Belgijski organi nameravajo s pavšalnim obdavčenjem na osnovi tonaže določenim podjetjem podeliti gospodarske ugodnosti s pomočjo državnih virov. Te subvencije predstavljajo grožnjo za ravnovesje konkurence, ter bodo lahko vplivale na menjavo med državami članicami. Zaradi predhodnih razlogov predstavljajo različni ukrepi v obravnavi, ki so bili v uradnem postopku preiskave, državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (109) | Sistem pospešene amortizacije za ladje, ki ponuja še bolj velikodušna pravila od pravil, ki jih predvidevajo členi 61 do 64 belgijskega davčnega zakonika o prihodkih 1992, je specifičen pri ukrepih, kjer se omejuje na omejeno kategorijo sredstev. Ukrep dejansko predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(109)

Sistem pospešene amortizacije za ladje, ki ponuja še bolj velikodušna pravila od pravil, ki jih predvidevajo členi 61 do 64 belgijskega davčnega zakonika o prihodkih 1992, je specifičen pri ukrepih, kjer se omejuje na omejeno kategorijo sredstev. Ukrep dejansko predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (110) | Nadalje je potrebno preveriti, če registracijska taksa na dvig hipoteke na ladje in čolne predstavlja pomoč. Belgijski organi niso dostavili elementov za dokaz, da je ta registracijska taksa v Skupnosti predstavljala edinstven primer, ali, da ostale države članice niso razpolagale z enakovrednim davkom za vpis hipoteke na ladjo. |
| --- | --- |

(110)

Nadalje je potrebno preveriti, če registracijska taksa na dvig hipoteke na ladje in čolne predstavlja pomoč. Belgijski organi niso dostavili elementov za dokaz, da je ta registracijska taksa v Skupnosti predstavljala edinstven primer, ali, da ostale države članice niso razpolagale z enakovrednim davkom za vpis hipoteke na ladjo.

| (111) | Sicer pa Komisija ugotavlja, da se ta registracijska taksa plačuje za hipoteke na nepremičnine in obravnavani sistem ni omejen na ladje, ki se uporabljajo ali v pomorskem, ali notranjem prometu. Komisija ugotavlja, da je v sistemu registracije hipotek logično pobirati proporcionalne registracijske takse na znesek hipoteke, ne glede ne vrsto sredstev, na katera se omenjena hipoteka nanaša. |
| --- | --- |

(111)

Sicer pa Komisija ugotavlja, da se ta registracijska taksa plačuje za hipoteke na nepremičnine in obravnavani sistem ni omejen na ladje, ki se uporabljajo ali v pomorskem, ali notranjem prometu. Komisija ugotavlja, da je v sistemu registracije hipotek logično pobirati proporcionalne registracijske takse na znesek hipoteke, ne glede ne vrsto sredstev, na katera se omenjena hipoteka nanaša.

| (112) | Komisija je zaradi tega mnenja, da ukinitev ali močno znižanje te takse za samo en del sektorja zadevne dejavnosti predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, glede na dejstvo, da sistem še vedno velja za preostale dejavnosti, ki jih zadeva register hipotek. Še več, ukrep zadeva eno samo kategorijo ladij, kategorije ostalih sredstev pa ne uživajo takega znižanja. Ta ukrep torej ne bi smel biti izenačen s splošnim ukrepom. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je zaradi tega mnenja, da ukinitev ali močno znižanje te takse za samo en del sektorja zadevne dejavnosti predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, glede na dejstvo, da sistem še vedno velja za preostale dejavnosti, ki jih zadeva register hipotek. Še več, ukrep zadeva eno samo kategorijo ladij, kategorije ostalih sredstev pa ne uživajo takega znižanja. Ta ukrep torej ne bi smel biti izenačen s splošnim ukrepom.

| (113) | Končno, sistem pavšalnega obdavčenja upravljavcev v imenu tretjih oseb je specifičen, prav tako kot ukrep v korist ladjarjev. Zato predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(113)

Končno, sistem pavšalnega obdavčenja upravljavcev v imenu tretjih oseb je specifičen, prav tako kot ukrep v korist ladjarjev. Zato predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (114) | Nadalje Komisija ugotavlja, da je bil značaj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe preverjen v odločbi z dne 19. marca 2003. Belgijski organi sicer v posredovanih stališčih na omenjeno odločbo te presoje niso spodbijali. |
| --- | --- |

(114)

Nadalje Komisija ugotavlja, da je bil značaj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe preverjen v odločbi z dne 19. marca 2003. Belgijski organi sicer v posredovanih stališčih na omenjeno odločbo te presoje niso spodbijali.

| (115) | V splošnem Komisija meni, da so pomoči, ki so predložene v uradnem postopku preiskave sicer nezakonite, v kolikor ni več pravne ali administrativne ovire za njihovo izvajanje po razglasitvi kraljevega odloka z dne 7. maja 2003, tudi če ni dejanske podelitve gospodarskih koristi. Komisija obžaluje, da je Belgija začela z izvajanjem teh ukrepov brez njenega predhodnega soglasja. |
| --- | --- |

(115)

V splošnem Komisija meni, da so pomoči, ki so predložene v uradnem postopku preiskave sicer nezakonite, v kolikor ni več pravne ali administrativne ovire za njihovo izvajanje po razglasitvi kraljevega odloka z dne 7. maja 2003, tudi če ni dejanske podelitve gospodarskih koristi. Komisija obžaluje, da je Belgija začela z izvajanjem teh ukrepov brez njenega predhodnega soglasja.

5.2.   Pravna podlaga

| (116) | Po členu 87(3)(c), je možno pomoči, ki so namenjene spodbujanju določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih sektorjev, razumeti kot skladne s skupnim trgom, v kolikor ne spreminjajo pogojev menjave na način, ki je v nasprotju s skupnim trgom. Komisija je v obravnavanem primeru mnenja, da je člen 87(3)(c) ustrezna pravna podlaga. |
| --- | --- |

(116)

Po členu 87(3)(c), je možno pomoči, ki so namenjene spodbujanju določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih sektorjev, razumeti kot skladne s skupnim trgom, v kolikor ne spreminjajo pogojev menjave na način, ki je v nasprotju s skupnim trgom. Komisija je v obravnavanem primeru mnenja, da je člen 87(3)(c) ustrezna pravna podlaga.

| (117) | Pomoči v korist pomorskega sektorja je še zlasti potrebno preučiti v luči smernic Skupnosti, ki govorijo o državnih pomočeh pomorskemu prometu. Te smernice Skupnosti določajo sisteme državnih pomoči, ki jih je možno uvesti v podporo sektorjev pomorskega prometa v Skupnosti pri doseganju splošnih ciljev, kot:






  — | zaščita delovnih mest v Skupnosti (tako na morju kot na kopnem), |
| --- | --- | --- |

(117)

Pomoči v korist pomorskega sektorja je še zlasti potrebno preučiti v luči smernic Skupnosti, ki govorijo o državnih pomočeh pomorskemu prometu. Te smernice Skupnosti določajo sisteme državnih pomoči, ki jih je možno uvesti v podporo sektorjev pomorskega prometa v Skupnosti pri doseganju splošnih ciljev, kot:

—

zaščita delovnih mest v Skupnosti (tako na morju kot na kopnem),

| — | višja stopnja varnosti, |
| --- | --- |

—

višja stopnja varnosti,

| — | ohranitev pomorskega znanja v Skupnosti in razvoj pomorskih pristojnosti. |
| --- | --- |

—

ohranitev pomorskega znanja v Skupnosti in razvoj pomorskih pristojnosti.

| (118) | Glede na to, da so bili ukrepi, ki so v uradnem postopku preiskave, že dani v izvajanje, se je potrebno opreti na besedilo, ki je veljalo na dan vstopa različnih ukrepov v veljavo. Komisija je torej pri vseh ukrepih v proučevanju pristopila k analizi skladnosti različnih predvidenih davčnih ukrepov na osnovi veljavnih smernic Skupnosti, namreč tistih, objavljenih 17. januarja 2004 (32), da bi ugotovila ali so različni predvideni davčni ukrepi združljivi. Če je tako, se nove smernice ne razlikujejo tako zelo od starih, kar zadeva ukrepe pomoči, ki se nanašajo na obdavčenost podjetij (33), razen pri upravljavcih ladij v imenu tretjih oseb. Ker bi ukrepi v preiskavi lahko zadevali tudi druge sektorje, ne le pomorski promet, se je Komisija sklicevala na besedila Skupnosti, ki so v veljavi za državne pomoči v teh sektorjih. |
| --- | --- |

(118)

Glede na to, da so bili ukrepi, ki so v uradnem postopku preiskave, že dani v izvajanje, se je potrebno opreti na besedilo, ki je veljalo na dan vstopa različnih ukrepov v veljavo. Komisija je torej pri vseh ukrepih v proučevanju pristopila k analizi skladnosti različnih predvidenih davčnih ukrepov na osnovi veljavnih smernic Skupnosti, namreč tistih, objavljenih 17. januarja 2004 (32), da bi ugotovila ali so različni predvideni davčni ukrepi združljivi. Če je tako, se nove smernice ne razlikujejo tako zelo od starih, kar zadeva ukrepe pomoči, ki se nanašajo na obdavčenost podjetij (33), razen pri upravljavcih ladij v imenu tretjih oseb. Ker bi ukrepi v preiskavi lahko zadevali tudi druge sektorje, ne le pomorski promet, se je Komisija sklicevala na besedila Skupnosti, ki so v veljavi za državne pomoči v teh sektorjih.

5.3.   Analiza ukrepov sistema pavšalnega obdavčenja

| (119) | Uvodoma Komisija upošteva pripombe, ki so jih izrazile različne zainteresirane stranke glede potrebe po razširitvi uradnega postopka preiskave na uporabo davčnih ukrepov v sektorju čiščenja morskega dna. Komisija ugotavlja, da ta vidik zakona o dolgoročnem programu ne more biti predmet te odločbe, ker se odločba o sprožitvi uradnega postopka preiskave ne nanaša nanj. Naj spomnimo, da je Komisija v odločbi o začetku postopka ocenila, da pogoji, predvideni v zakonu o dolgoročnem programu, zadoščajo, da se iz dobička iz davčnih ugodnosti odstrani vsako dejavnost vleke, ki ne izhaja iz definicije pomorskega prometa. To oceno so ponovno dale v postopek različne zainteresirane stranke, čeprav z odločbo z dne 19. marca 2003 niso bile pozvane naj predložijo svoje pripombe na ta vidik zakona o dolgoročnem programu. Komisija namerava obravnavati ta vidik zakona o dolgoročnem programu v drugi odločbi, po bolj poglobljeni študiji učinkov zakona o dolgoročnem programu na sektor vleke v Belgiji. |
| --- | --- |

(119)

Uvodoma Komisija upošteva pripombe, ki so jih izrazile različne zainteresirane stranke glede potrebe po razširitvi uradnega postopka preiskave na uporabo davčnih ukrepov v sektorju čiščenja morskega dna. Komisija ugotavlja, da ta vidik zakona o dolgoročnem programu ne more biti predmet te odločbe, ker se odločba o sprožitvi uradnega postopka preiskave ne nanaša nanj. Naj spomnimo, da je Komisija v odločbi o začetku postopka ocenila, da pogoji, predvideni v zakonu o dolgoročnem programu, zadoščajo, da se iz dobička iz davčnih ugodnosti odstrani vsako dejavnost vleke, ki ne izhaja iz definicije pomorskega prometa. To oceno so ponovno dale v postopek različne zainteresirane stranke, čeprav z odločbo z dne 19. marca 2003 niso bile pozvane naj predložijo svoje pripombe na ta vidik zakona o dolgoročnem programu. Komisija namerava obravnavati ta vidik zakona o dolgoročnem programu v drugi odločbi, po bolj poglobljeni študiji učinkov zakona o dolgoročnem programu na sektor vleke v Belgiji.

| (120) | V luči pripomb, ki so jih dostavile različne zainteresirane stranke, ter stališč, ki so jih predložili belgijski organi, Komisija postopno proučuje sedem točk, za katere je 19. marca 2003 sprožila uradni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(120)

V luči pripomb, ki so jih dostavile različne zainteresirane stranke, ter stališč, ki so jih predložili belgijski organi, Komisija postopno proučuje sedem točk, za katere je 19. marca 2003 sprožila uradni postopek preiskave.

5.3.1.   Stopnje za ladje z več kot 40 000 tonami

| (121) | Komisija na začetku ugotavlja, da so se belgijski organi obvezali, da stopnje 0,05 eura ne bodo uporabljali, dokler Komisija po izteku uradnega postopka preiskave ne bo presodila njene skladnosti s skupnim trgom. Ta ukrep torej ni šel v izvajanje. |
| --- | --- |

(121)

Komisija na začetku ugotavlja, da so se belgijski organi obvezali, da stopnje 0,05 eura ne bodo uporabljali, dokler Komisija po izteku uradnega postopka preiskave ne bo presodila njene skladnosti s skupnim trgom. Ta ukrep torej ni šel v izvajanje.

| (122) | Komisija nato ugotavlja, da noben sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki ga je predhodno odobrila, ni predvidel specifičnega obravnavanja za ladje z zelo veliko zmogljivostjo ter, da smernice Skupnosti prepuščajo presojo o sprejemljivih stopnjah, ki zadevajo sistem pavšalnega obdavčenja. Sicer pa Komisija nima zadostnih izkušenj s temi sistemi, da bi vedela, če so bile stopnje dovolj privlačne, da bi ladjarje spodbudile, da bi ladje z veliko tonažo, kot so ladje, ki jih zadeva stopnja 0,05 eura, vrnili izpod zastave tretjih držav pod zastavo Skupnosti. |
| --- | --- |

(122)

Komisija nato ugotavlja, da noben sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki ga je predhodno odobrila, ni predvidel specifičnega obravnavanja za ladje z zelo veliko zmogljivostjo ter, da smernice Skupnosti prepuščajo presojo o sprejemljivih stopnjah, ki zadevajo sistem pavšalnega obdavčenja. Sicer pa Komisija nima zadostnih izkušenj s temi sistemi, da bi vedela, če so bile stopnje dovolj privlačne, da bi ladjarje spodbudile, da bi ladje z veliko tonažo, kot so ladje, ki jih zadeva stopnja 0,05 eura, vrnili izpod zastave tretjih držav pod zastavo Skupnosti.

| (123) | Komisija meni, da projekt belgijskih organov, da za ladje, ki so že pod zastavo ene od držav članic, prav tako uporablja specialno takso 0,05 eura, ki velja za ladje z več kot 40 000 tonami, ni skladen s skupnim trgom. Cilj smernic je zlasti povečanje flote Skupnosti, ter na tak način ustvariti delovna mesta v Skupnosti, kot tudi zagotoviti, med ostalim, da bodo ladje na področju varnosti podrejene pravilom Skupnosti. Očitno je, da je ta cilj že izpolnjen, če je ladja že pod zastavo ene od držav članic. |
| --- | --- |

(123)

Komisija meni, da projekt belgijskih organov, da za ladje, ki so že pod zastavo ene od držav članic, prav tako uporablja specialno takso 0,05 eura, ki velja za ladje z več kot 40 000 tonami, ni skladen s skupnim trgom. Cilj smernic je zlasti povečanje flote Skupnosti, ter na tak način ustvariti delovna mesta v Skupnosti, kot tudi zagotoviti, med ostalim, da bodo ladje na področju varnosti podrejene pravilom Skupnosti. Očitno je, da je ta cilj že izpolnjen, če je ladja že pod zastavo ene od držav članic.

| (124) | Sicer pa je potrebno preprečiti, da bi ladjarji vseeno poskušali izkoriščati stopnjo 0,05 eura, ko bodo svoje ladje vrnili izpod zastave neke druge države Skupnosti pod zastavo Belgije ter jih začasno, v prehodu, zadržali pod zastavo tretje države. Da bi zagotovila, da uvedba stopnje 0,05 eura ne bo za sabo potegnila selitve ladij iz države v državo znotraj Skupnosti, Komisija sodi, da je potrebno za ladje, ki prihajajo iz registrov tretjih držav, predpisati minimalno dobo 5 let, dobo, v kateri bo potrebno ladjo, ki se je vrnila pod belgijsko zastavo, zatem vpisati pod zastavo države izven Skupnosti. Tak pogoj bo dejansko omogočil, da bo dosežen cilj, ki je naveden v smernicah Skupnosti, ki skušajo doseči prehod ladij, registriranih pod zastavo tretje države in pod kontrolo ladjarjev Skupnosti, v pomorski register Skupnosti, brez tveganja, da bo to vplivalo na menjave znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(124)

Sicer pa je potrebno preprečiti, da bi ladjarji vseeno poskušali izkoriščati stopnjo 0,05 eura, ko bodo svoje ladje vrnili izpod zastave neke druge države Skupnosti pod zastavo Belgije ter jih začasno, v prehodu, zadržali pod zastavo tretje države. Da bi zagotovila, da uvedba stopnje 0,05 eura ne bo za sabo potegnila selitve ladij iz države v državo znotraj Skupnosti, Komisija sodi, da je potrebno za ladje, ki prihajajo iz registrov tretjih držav, predpisati minimalno dobo 5 let, dobo, v kateri bo potrebno ladjo, ki se je vrnila pod belgijsko zastavo, zatem vpisati pod zastavo države izven Skupnosti. Tak pogoj bo dejansko omogočil, da bo dosežen cilj, ki je naveden v smernicah Skupnosti, ki skušajo doseči prehod ladij, registriranih pod zastavo tretje države in pod kontrolo ladjarjev Skupnosti, v pomorski register Skupnosti, brez tveganja, da bo to vplivalo na menjave znotraj Skupnosti.

| (125) | Tako Komisija meni, da je uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami, kot jo predvideva člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje nove, ali pa so bile v zadnjih petih letih registrirane pod zastavo države izven Skupnosti. Če ta pogoj ni izpolnjen, Komisija meni, da ukrep ni v skladu s skupnim trgom. V kolikor ni teh zagotovil, dejansko obstaja veliko tveganje, da prej omenjena stopnja 0,05 eura povzroči motnje v konkurenci v menjavi znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Tako Komisija meni, da je uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami, kot jo predvideva člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje nove, ali pa so bile v zadnjih petih letih registrirane pod zastavo države izven Skupnosti. Če ta pogoj ni izpolnjen, Komisija meni, da ukrep ni v skladu s skupnim trgom. V kolikor ni teh zagotovil, dejansko obstaja veliko tveganje, da prej omenjena stopnja 0,05 eura povzroči motnje v konkurenci v menjavi znotraj Skupnosti.

5.3.2.   Pokrivanje dobičkov določenih dejavnosti z sistemom pavšalne obdavčitve

| (126) | Komisija na začetku ugotavlja, da dejavnosti, ki so bile predmet uvedbe uradnega postopka preiskave, izhajajo iz seznama, ki so ga dostavili belgijski organi v njihovem odgovoru Komisiji z dne 5. decembra 2002. Kot so belgijski organi opozorili v svojem pismu z dne 7. maja 2003, se je Belgija pri sestavi tega indikativnega seznama zgledovala po modelu davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ki obravnava dohodek in premoženje omenjenih sistemov obdavčenja po tonaži, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(126)

Komisija na začetku ugotavlja, da dejavnosti, ki so bile predmet uvedbe uradnega postopka preiskave, izhajajo iz seznama, ki so ga dostavili belgijski organi v njihovem odgovoru Komisiji z dne 5. decembra 2002. Kot so belgijski organi opozorili v svojem pismu z dne 7. maja 2003, se je Belgija pri sestavi tega indikativnega seznama zgledovala po modelu davčnega sporazuma Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ki obravnava dohodek in premoženje omenjenih sistemov obdavčenja po tonaži, ki sta ga uvedli Nizozemska in Združeno kraljestvo.

| (127) | Komisija ugotavlja, da na seznamu dejavnosti, ki jih zadeva uvedba uradnega postopka preiskave, hkrati nastopajo dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek, pri katerih je preverjanje izpolnjevanja pogojev umestno, kot tudi dejavnosti, ki ladjarjem ustvarjajo izključno le stroške, za katere pa se tako preverjanje ne zdi umestno. Te slednje dejavnosti so dejansko povezane s pomorskim prometom in je zato logično vključiti stroške, ki jih povzročajo, v knjigovodske parametre, ki služijo za izračun dobička, podvrženega pavšalnemu obdavčenju, med ostalim tudi za to, da se ti stroški ne bi uporabili v odbitku izračunanih dobičkov pri morebitnih dejavnostih, ki ne izpolnjujejo pogojev. |
| --- | --- |

(127)

Komisija ugotavlja, da na seznamu dejavnosti, ki jih zadeva uvedba uradnega postopka preiskave, hkrati nastopajo dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek, pri katerih je preverjanje izpolnjevanja pogojev umestno, kot tudi dejavnosti, ki ladjarjem ustvarjajo izključno le stroške, za katere pa se tako preverjanje ne zdi umestno. Te slednje dejavnosti so dejansko povezane s pomorskim prometom in je zato logično vključiti stroške, ki jih povzročajo, v knjigovodske parametre, ki služijo za izračun dobička, podvrženega pavšalnemu obdavčenju, med ostalim tudi za to, da se ti stroški ne bi uporabili v odbitku izračunanih dobičkov pri morebitnih dejavnostih, ki ne izpolnjujejo pogojev.

5.3.2.1.   Spremljajoče in začasne dejavnosti

| (128) | Kar zadeva spremljajoče in začasne dejavnosti „ki jih družba izvaja, da bi v polni meri zaposlila osebje in sredstva, namenjena za njeno glavno dejavnost, in čeprav so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno funkcijo“, Komisija ugotavlja, da belgijski organi niso predstavili argumenta, ki bi dokazoval, da so bile take dejavnosti neobhodno potrebne ali resnično povezane z dejavnostmi pomorskega prometa. Prav tako niso natančno navedli, v katerih mejah in pod katerimi pogoji bi določene dejavnosti, ki po svoji naravi ne izpolnjujejo pogojev, lahko vstopile v sistem pavšalnega obdavčenja. |
| --- | --- |

(128)

Kar zadeva spremljajoče in začasne dejavnosti „ki jih družba izvaja, da bi v polni meri zaposlila osebje in sredstva, namenjena za njeno glavno dejavnost, in čeprav so te dejavnosti minimalne v primerjavi s to glavno funkcijo“, Komisija ugotavlja, da belgijski organi niso predstavili argumenta, ki bi dokazoval, da so bile take dejavnosti neobhodno potrebne ali resnično povezane z dejavnostmi pomorskega prometa. Prav tako niso natančno navedli, v katerih mejah in pod katerimi pogoji bi določene dejavnosti, ki po svoji naravi ne izpolnjujejo pogojev, lahko vstopile v sistem pavšalnega obdavčenja.

| (129) | Komisija je torej mnenja, da take dejavnosti, ki ne morejo vstopiti v eno od kategorij izbranih dejavnosti, predstavljajo dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev. Komisija spominja, da se je v svojih zadnjih odločbah stalno približevala neizbranim dejavnostim, da bi preprečila kakršnokoli zlorabo pri uporabi sistemov v korist pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je torej mnenja, da take dejavnosti, ki ne morejo vstopiti v eno od kategorij izbranih dejavnosti, predstavljajo dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev. Komisija spominja, da se je v svojih zadnjih odločbah stalno približevala neizbranim dejavnostim, da bi preprečila kakršnokoli zlorabo pri uporabi sistemov v korist pomorskega prometa.

| (130) | Komisija na koncu ocenjuje, da odsotnost omejitev in jasnih pravil pri izvajanju teh spremljajočih in začasnih dejavnosti lahko predstavlja pomemben možen vir zlorab prvotnega cilja sistema. |
| --- | --- |

(130)

Komisija na koncu ocenjuje, da odsotnost omejitev in jasnih pravil pri izvajanju teh spremljajočih in začasnih dejavnosti lahko predstavlja pomemben možen vir zlorab prvotnega cilja sistema.

| (131) | Zaradi vseh prej navedenih razlogov Komisija ocenjuje, da pokrivanje teh dejavnosti z sistemom pavšalne obdavčitve ni skladno s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(131)

Zaradi vseh prej navedenih razlogov Komisija ocenjuje, da pokrivanje teh dejavnosti z sistemom pavšalne obdavčitve ni skladno s skupnim trgom.

5.3.2.2.   Prodaja proizvodov in storitev, ki niso namenjeni porabi na ladji

| (132) | Potrebno je preveriti, ali se prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so na primer luksuzni izdelki, ali storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike, lahko štejejo kot dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje. |
| --- | --- |

(132)

Potrebno je preveriti, ali se prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so na primer luksuzni izdelki, ali storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike, lahko štejejo kot dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje.

| (133) | V svojih predhodnih odločbah z namenom ohranjanja pravičnega konkurenčnega okolja znotraj Skupnosti v skladu s cilji smernic Skupnosti, se je Komisija stalno držala politike, da prodajaizdelkov ali storitev, ki niso neposredno povezani s pomorskim prometom potnikov, ne bi spadali pod sistem pavšalnega obdavčenja. Bila je mnenja, da prodaja luksuznih izdelkov in stave, namizne igre ter igralnice na krovu izbranih ladij niso mogli biti dejansko vezani na pomorski promet potnikov, ter, da te dejavnosti torej niso mogle biti primerne. Po tej logiki so bile take dejavnosti izrecno izključene iz irskega (34), finskega (35) in francoskega (36) sistema pavšalne obdavčitve. |
| --- | --- |

(133)

V svojih predhodnih odločbah z namenom ohranjanja pravičnega konkurenčnega okolja znotraj Skupnosti v skladu s cilji smernic Skupnosti, se je Komisija stalno držala politike, da prodajaizdelkov ali storitev, ki niso neposredno povezani s pomorskim prometom potnikov, ne bi spadali pod sistem pavšalnega obdavčenja. Bila je mnenja, da prodaja luksuznih izdelkov in stave, namizne igre ter igralnice na krovu izbranih ladij niso mogli biti dejansko vezani na pomorski promet potnikov, ter, da te dejavnosti torej niso mogle biti primerne. Po tej logiki so bile take dejavnosti izrecno izključene iz irskega (34), finskega (35) in francoskega (36) sistema pavšalne obdavčitve.

| (134) | Komisija ocenjuje, da se belgijski organi ne morejo sklicevati na veljavna besedila, ki se nanašajo na davčni sistem neke države članice, v kolikor omenjena besedila niso bila uradno sporočena Komisiji, in niso bila omenjena v odločbi Komisije, s katerim je odobrila zadevni sistem. Z drugimi besedami, država članica se ne more sklicevati na nezakonite pomoči, bodisi domnevne ali resnične, v neki drugi državi članici, da bi podprla skladnost podobne pomoči na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(134)

Komisija ocenjuje, da se belgijski organi ne morejo sklicevati na veljavna besedila, ki se nanašajo na davčni sistem neke države članice, v kolikor omenjena besedila niso bila uradno sporočena Komisiji, in niso bila omenjena v odločbi Komisije, s katerim je odobrila zadevni sistem. Z drugimi besedami, država članica se ne more sklicevati na nezakonite pomoči, bodisi domnevne ali resnične, v neki drugi državi članici, da bi podprla skladnost podobne pomoči na svojem ozemlju.

| (135) | Na temelju predhodnih ugotovitev Komisija ocenjuje, da pokrivanje prodaje proizvodov in storitev, ki niso namenjeni porabi na ladji, z sistemom pavšalnega obdavčenja, ni skladno s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(135)

Na temelju predhodnih ugotovitev Komisija ocenjuje, da pokrivanje prodaje proizvodov in storitev, ki niso namenjeni porabi na ladji, z sistemom pavšalnega obdavčenja, ni skladno s skupnim trgom.

5.3.2.3.   Oglaševanje in trženje

| (136) | Potrebno je razlikovati, ali dejavnosti oglaševanja in trženja za ladjarja predstavljajo izdatek (storitev, ki jo izvaja tretja stranka), ali pa vir prihodkov (storitev, ki jo izvaja ladjar). |
| --- | --- |

(136)

Potrebno je razlikovati, ali dejavnosti oglaševanja in trženja za ladjarja predstavljajo izdatek (storitev, ki jo izvaja tretja stranka), ali pa vir prihodkov (storitev, ki jo izvaja ladjar).

| (137) | V kolikor predstavljajo izdatke, povezane s pomorskim prometom (izdatki za oglaševanje in trženje za lastne dejavnosti pomorske družbe), morata biti oglaševanje in trženje uvrščena v področje pavšalnega sistema. Kajti dejavnosti oglaševanja in trženja v tem primeru predstavljajo izbrane dejavnosti, ker za pomorsko družbo ne ustvarjajo prihodkov. |
| --- | --- |

(137)

V kolikor predstavljajo izdatke, povezane s pomorskim prometom (izdatki za oglaševanje in trženje za lastne dejavnosti pomorske družbe), morata biti oglaševanje in trženje uvrščena v področje pavšalnega sistema. Kajti dejavnosti oglaševanja in trženja v tem primeru predstavljajo izbrane dejavnosti, ker za pomorsko družbo ne ustvarjajo prihodkov.

| (138) | V kolikor so dejavnosti oglaševanja in trženja za pomorsko družbo vir prihodkov, je potrebno preveriti, ali so dejansko povezane z dejavnostjo pomorskega prometa. Komisija je na primer mnenja, upoštevajoč smernice Skupnosti, da samo dejavnosti, ki so neposredno vezane na pomorski promet, lahko izpolnjujejo pogoje sistemov pavšalnega obdavčenja, „dejavnosti, ki nimajo nič s pomorskim prometom“, pa jih ne morejo izpolnjevati. Prodaja oglaševalskega prostora na potniški ladji predstavlja normalno dejavnost podjetja, ki se ukvarja s pomorskim prometom. V takem primeru se vključitev te dejavnosti v sistem pavšalnega obdavčenja lahko šteje kot skladna s skupnim trgom. Nasprotno pa, v kolikor dejavnosti oglaševanja in trženja predstavljajo spremljajoče dejavnosti pomorske družbe, ki niso neposredno vezane na njene storitve pomorskega prometa, Komisija meni, da se jih ne more šteti za izbrane dejavnosti. |
| --- | --- |

(138)

V kolikor so dejavnosti oglaševanja in trženja za pomorsko družbo vir prihodkov, je potrebno preveriti, ali so dejansko povezane z dejavnostjo pomorskega prometa. Komisija je na primer mnenja, upoštevajoč smernice Skupnosti, da samo dejavnosti, ki so neposredno vezane na pomorski promet, lahko izpolnjujejo pogoje sistemov pavšalnega obdavčenja, „dejavnosti, ki nimajo nič s pomorskim prometom“, pa jih ne morejo izpolnjevati. Prodaja oglaševalskega prostora na potniški ladji predstavlja normalno dejavnost podjetja, ki se ukvarja s pomorskim prometom. V takem primeru se vključitev te dejavnosti v sistem pavšalnega obdavčenja lahko šteje kot skladna s skupnim trgom. Nasprotno pa, v kolikor dejavnosti oglaševanja in trženja predstavljajo spremljajoče dejavnosti pomorske družbe, ki niso neposredno vezane na njene storitve pomorskega prometa, Komisija meni, da se jih ne more šteti za izbrane dejavnosti.

5.3.2.4.   Prihodki kratkoročnega investiranja obratnih sredstev

| (139) | Na način, kot se to dogaja v vsakem podjetju, so dohodki, ki izhajajo iz kratkoročne naložbe obratnih sredstev v pomorski družbi, rezultat normalnega finančnega vodenja. Ti prihodki resnično lahko predstavljajo določeno pomembno vsoto za pomorska podjetja, za katera je značilno, da so njihove dejavnosti zelo odvisne od letnega časa. |
| --- | --- |

(139)

Na način, kot se to dogaja v vsakem podjetju, so dohodki, ki izhajajo iz kratkoročne naložbe obratnih sredstev v pomorski družbi, rezultat normalnega finančnega vodenja. Ti prihodki resnično lahko predstavljajo določeno pomembno vsoto za pomorska podjetja, za katera je značilno, da so njihove dejavnosti zelo odvisne od letnega časa.

| (140) | Naložba tekočih sredstev v kratkoročne denarne naložbe predstavlja normalno dejavnost, neposredno vezano na osnovno dejavnost pomorske družbe. Komisija ocenjuje, da so takšni prihodki, ki ustrezajo pogojem, ker odgovarjajo finančnim proizvodom normalnega tekočega proizvoda pomorske družbe glede opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem. Če finančni proizvodi izhajajo iz izrednih tekočih sredstev pomorske družbe, ali pa, če gre za dolgoročne naložbe, ali, če gre celo za tekoča sredstva, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne ustrezajo pogojem, Komisija meni, da te dejavnosti ne morejo ustrezati pogojem sistema pavšalnega obdavčenja. |
| --- | --- |

(140)

Naložba tekočih sredstev v kratkoročne denarne naložbe predstavlja normalno dejavnost, neposredno vezano na osnovno dejavnost pomorske družbe. Komisija ocenjuje, da so takšni prihodki, ki ustrezajo pogojem, ker odgovarjajo finančnim proizvodom normalnega tekočega proizvoda pomorske družbe glede opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem. Če finančni proizvodi izhajajo iz izrednih tekočih sredstev pomorske družbe, ali pa, če gre za dolgoročne naložbe, ali, če gre celo za tekoča sredstva, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne ustrezajo pogojem, Komisija meni, da te dejavnosti ne morejo ustrezati pogojem sistema pavšalnega obdavčenja.

| (141) | Komisija zato meni, da je vključitev prihodkov od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala skladna s skupnim trgom, ker ti prihodki odgovarjajo finančnim proizvodom normalnih tekočih sredstev pomorske družbe, ki izhajajo iz opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem. |
| --- | --- |

(141)

Komisija zato meni, da je vključitev prihodkov od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala skladna s skupnim trgom, ker ti prihodki odgovarjajo finančnim proizvodom normalnih tekočih sredstev pomorske družbe, ki izhajajo iz opravljanja dejavnosti, ki ustrezajo pogojem.

5.3.2.5.   Dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij

| (142) | Dejavnost ladijskega posredništva je iskanje nakladanja na določenem pristaniškem prostoru za račun ladjarja in zaščita njegovih interesov. Dejavnost ladijskega posredništva za lasten račun pomeni iskanje dodatnega nakladanja na določenem pristaniškem prostoru zaradi dopolnitve tovora na lastnih ladjah. |
| --- | --- |

(142)

Dejavnost ladijskega posredništva je iskanje nakladanja na določenem pristaniškem prostoru za račun ladjarja in zaščita njegovih interesov. Dejavnost ladijskega posredništva za lasten račun pomeni iskanje dodatnega nakladanja na določenem pristaniškem prostoru zaradi dopolnitve tovora na lastnih ladjah.

| (143) | Belgijski organi so dokazovali, da so za osnovo vzeli navedbo razlogov nizozemskega zakona, ki uvaja sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (37). Kakor je navedeno zgoraj, Komisija ne more upoštevati tega dokaza za prikaz dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje. |
| --- | --- |

(143)

Belgijski organi so dokazovali, da so za osnovo vzeli navedbo razlogov nizozemskega zakona, ki uvaja sistem pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže (37). Kakor je navedeno zgoraj, Komisija ne more upoštevati tega dokaza za prikaz dejavnosti, ki izpolnjuje pogoje.

| (144) | Vendar Komisija ugotavlja, da ta dejavnost pomorski družbi ne ustvarja dohodkov, v kolikor predstavlja normalno dejavnost za ladjarja, ki si prizadeva, da bi za svoje ladje našel kar največ nakladanja. Kajti dejansko ta dejavnost ne prinaša dodane vrednosti, ki ustvarja promet pri obstoječih strankah ladjarja, in ne more biti povod za specifično plačilo s strani novih strank, ki izvedejo dopolnilno nakladanje. Gre za normalno dejavnost ladjarja, ki skrbi za donosnost svojih sredstev. |
| --- | --- |

(144)

Vendar Komisija ugotavlja, da ta dejavnost pomorski družbi ne ustvarja dohodkov, v kolikor predstavlja normalno dejavnost za ladjarja, ki si prizadeva, da bi za svoje ladje našel kar največ nakladanja. Kajti dejansko ta dejavnost ne prinaša dodane vrednosti, ki ustvarja promet pri obstoječih strankah ladjarja, in ne more biti povod za specifično plačilo s strani novih strank, ki izvedejo dopolnilno nakladanje. Gre za normalno dejavnost ladjarja, ki skrbi za donosnost svojih sredstev.

| (145) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je vključitev dejavnosti ladijskega posredništva za lasten račun v sistem pavšalnega obdavčenja skladna s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(145)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je vključitev dejavnosti ladijskega posredništva za lasten račun v sistem pavšalnega obdavčenja skladna s skupnim trgom.

5.3.2.6.   Odtujitev obratnih sredstev

| (146) | Odtujitev obratnih sredstev, kot je oprema za obratovanje, ki se uporablja za lasten račun pri nakladanju in razkladanju ladij, se lahko šteje za dejavnost, ki je neposredno povezana s pomorskim prometom, v istem svojstvu kot povečane vrednosti ladij, ki so normalno vključene v področje sistema pavšalnega obdavčenja, v kolikor so po načelu časovnega sorazmerja ponovno investirane v sistemu pavšalnega obdavčenja. |
| --- | --- |

(146)

Odtujitev obratnih sredstev, kot je oprema za obratovanje, ki se uporablja za lasten račun pri nakladanju in razkladanju ladij, se lahko šteje za dejavnost, ki je neposredno povezana s pomorskim prometom, v istem svojstvu kot povečane vrednosti ladij, ki so normalno vključene v področje sistema pavšalnega obdavčenja, v kolikor so po načelu časovnega sorazmerja ponovno investirane v sistemu pavšalnega obdavčenja.

| (147) | Nasprotno pa ne velja enako pri povečani vrednosti za pisarniško pohištvo, ki po naravi ni namenjeno pomorskemu prometu. Te vrste sredstev dejansko lahko uporabljajo na tak način vsi drugi tipi podjetij. Če se odtujitev ne nanaša na imetje, ki je po svoji naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, povečane vrednosti te prodaje ne morejo biti vključene v sistem pavšalnega obdavčenja. |
| --- | --- |

(147)

Nasprotno pa ne velja enako pri povečani vrednosti za pisarniško pohištvo, ki po naravi ni namenjeno pomorskemu prometu. Te vrste sredstev dejansko lahko uporabljajo na tak način vsi drugi tipi podjetij. Če se odtujitev ne nanaša na imetje, ki je po svoji naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, povečane vrednosti te prodaje ne morejo biti vključene v sistem pavšalnega obdavčenja.

| (148) | Vključitev povečanih vrednosti, ki se nanašajo le na blago, ki je po naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, je torej skladno s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(148)

Vključitev povečanih vrednosti, ki se nanašajo le na blago, ki je po naravi namenjeno za dejavnosti pomorskega prometa, je torej skladno s skupnim trgom.

5.3.2.7.   Zaključki o izpolnjevanju pogojev različnih proučevanih dejavnosti

| (149) | V zaključku Komisija ugotavlja neskladje s skupnim trgom pri pokrivanju sistema pavšalnega obdavčenja naslednjih dejavnosti:






  — | spremljajoče in začasne dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(149)

V zaključku Komisija ugotavlja neskladje s skupnim trgom pri pokrivanju sistema pavšalnega obdavčenja naslednjih dejavnosti:

—

spremljajoče in začasne dejavnosti,

| — | prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, |
| --- | --- |

—

prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve, ki niso v neposredni povezavi s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike,

| — | prihodki od investiranja, v kolikor ne gre za povračila tekočih sredstev podjetja, |
| --- | --- |

—

prihodki od investiranja, v kolikor ne gre za povračila tekočih sredstev podjetja,

| — | oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje, |
| --- | --- |

—

oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje,

| — | dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih, |
| --- | --- |

—

dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih,

| — | odtujitev obratnih sredstev, razen če po svoji naravi niso namenjena za pomorski promet. |
| --- | --- |

—

odtujitev obratnih sredstev, razen če po svoji naravi niso namenjena za pomorski promet.

| (150) | Nasprotno pa Komisija ocenjuje, da je pokrivanje sistema pavšalnega obdavčenja spodaj naštetih dejavnosti skladno s skupnim trgom:






  — | prihodki kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja, |
| --- | --- | --- |

(150)

Nasprotno pa Komisija ocenjuje, da je pokrivanje sistema pavšalnega obdavčenja spodaj naštetih dejavnosti skladno s skupnim trgom:

—

prihodki kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja,

| — | oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladji, ki ustreza pogojem, |
| --- | --- |

—

oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladji, ki ustreza pogojem,

| — | dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij, |
| --- | --- |

—

dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij,

| — | odtujitev obratnih sredstev, ki so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu. |
| --- | --- |

—

odtujitev obratnih sredstev, ki so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu.

5.3.3.   Odbitek izgub iz ostalih oddelkov od pavšalnega davka

| (151) | Komisija opozarja, da je v svojih predhodnih odločbah vztrajala pri uvedbi ukrepov, ki bi preprečevali zlorabe (imenovanih tudi „ring-fencing“ ukrepi), ki preprečujejo, da bi se dejavnosti, ki ne zadovoljujejo pogoje, lahko okoristile z ukrepi, ki so od začetka namenjeni pomorskemu prometu. Taki omejevalni ukrepi so bistvenega pomena pri preprečevanju, da bi zaščitni mehanizmi industrije Skupnosti na področju pomorskega prometa ne izgubili svoje verodostojnosti, in potemtakem njihove upravičenosti v pogledu zakonodaje Skupnosti, v kolikor so razširjeni na dejavnosti, ki niso izpostavljene pritiskom mednarodne konkurence, ki jih prenaša sektor pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(151)

Komisija opozarja, da je v svojih predhodnih odločbah vztrajala pri uvedbi ukrepov, ki bi preprečevali zlorabe (imenovanih tudi „ring-fencing“ ukrepi), ki preprečujejo, da bi se dejavnosti, ki ne zadovoljujejo pogoje, lahko okoristile z ukrepi, ki so od začetka namenjeni pomorskemu prometu. Taki omejevalni ukrepi so bistvenega pomena pri preprečevanju, da bi zaščitni mehanizmi industrije Skupnosti na področju pomorskega prometa ne izgubili svoje verodostojnosti, in potemtakem njihove upravičenosti v pogledu zakonodaje Skupnosti, v kolikor so razširjeni na dejavnosti, ki niso izpostavljene pritiskom mednarodne konkurence, ki jih prenaša sektor pomorskega prometa.

| (152) | Zaradi tega Komisija meni, da je ohranjanje dobre knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi pri določanju njihove obdavčitve odločilnega pomena. To načelo je bilo preverjeno že v ostalih sistemih pavšalnega obdavčenja, ki jih je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(152)

Zaradi tega Komisija meni, da je ohranjanje dobre knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi pri določanju njihove obdavčitve odločilnega pomena. To načelo je bilo preverjeno že v ostalih sistemih pavšalnega obdavčenja, ki jih je odobrila Komisija.

| (153) | Belgijski organi niso uspeli dokazati, da je odstranjevanje ograd med pomorskimi oddelki za izračun davčne olajšave nujno potrebno, tako za pomorski sektor, kot za ostale obravnavane sektorje. |
| --- | --- |

(153)

Belgijski organi niso uspeli dokazati, da je odstranjevanje ograd med pomorskimi oddelki za izračun davčne olajšave nujno potrebno, tako za pomorski sektor, kot za ostale obravnavane sektorje.

| (154) | Sicer pa Komisija ne razume argumenta, ki ga je navedla Kraljeva zveza belgijskih ladjarjev, po katerem bodo podjetja, ki niso uvedla delitve, kaznovana (38). Kajti belgijski organi so se v svojem pismu z dne 5. septembra 2002 zavzeli za to, da bi družba, ki istočasno izvaja izbrane in neizbrane dejavnosti, vodila ločene račune. Taka ureditev za Komisijo predstavlja jamstvo, da se bo upoštevalo načelo knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi. Do primera, ki ga je navedlo Združeno kraljestvo, tako ne more priti. |
| --- | --- |

(154)

Sicer pa Komisija ne razume argumenta, ki ga je navedla Kraljeva zveza belgijskih ladjarjev, po katerem bodo podjetja, ki niso uvedla delitve, kaznovana (38). Kajti belgijski organi so se v svojem pismu z dne 5. septembra 2002 zavzeli za to, da bi družba, ki istočasno izvaja izbrane in neizbrane dejavnosti, vodila ločene račune. Taka ureditev za Komisijo predstavlja jamstvo, da se bo upoštevalo načelo knjigovodske nepropustnosti med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi. Do primera, ki ga je navedlo Združeno kraljestvo, tako ne more priti.

| (155) | Ker ocenjuje, da je potrebno voditi strogo ločeno knjigovodstvo med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi, Komisija meni, da so določila, ki so predvidena v členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu, ki omogočajo, da se od pavšalno določenega davka odbijejo morebitne izgube iz ostalih, normalno obdavčenih oddelkov, neskladna s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(155)

Ker ocenjuje, da je potrebno voditi strogo ločeno knjigovodstvo med izbranimi in neizbranimi dejavnostmi, Komisija meni, da so določila, ki so predvidena v členu 120(2) zakona o dolgoročnem programu, ki omogočajo, da se od pavšalno določenega davka odbijejo morebitne izgube iz ostalih, normalno obdavčenih oddelkov, neskladna s skupnim trgom.

5.3.4.   Znižanje za ladje, stare manj kot 10 let

| (156) | Komisija ugotavlja, da so belgijski organi s ciljem pospeševanja bolj zanesljive in bolj okolju prijazne flote pripravljeni dati prednost mlajšim ladjam. Kljub temu ugotavlja, da nobeden od sistemom pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki so jih uvedle ostale države članice in jih je Komisija odobrila, ne vsebuje specifičnih stopenj, ki bi se spreminjale v odnosu na starost zadevne ladje. |
| --- | --- |

(156)

Komisija ugotavlja, da so belgijski organi s ciljem pospeševanja bolj zanesljive in bolj okolju prijazne flote pripravljeni dati prednost mlajšim ladjam. Kljub temu ugotavlja, da nobeden od sistemom pavšalnega obdavčenja na osnovi tonaže, ki so jih uvedle ostale države članice in jih je Komisija odobrila, ne vsebuje specifičnih stopenj, ki bi se spreminjale v odnosu na starost zadevne ladje.

| (157) | Komisija nadalje ugotavlja, da sicer predvidene nominalne stopnje, ki jih je predvidela Belgija, omogočajo primerjavo ravni obdavčenosti z ostalimi sistemi, ki jih je Komisija odobrila v preteklosti v ostalih državah članicah, kar pa ne velja več v primeru uporabe znižanj za 25 % ali 50 % za novejše ladje. V kolikor bi bila uvedena ta znižanja, bi raven obdavčenja v Belgiji postal zelo privlačen v primerjavi z sistemi, ki so že uvedeni v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(157)

Komisija nadalje ugotavlja, da sicer predvidene nominalne stopnje, ki jih je predvidela Belgija, omogočajo primerjavo ravni obdavčenosti z ostalimi sistemi, ki jih je Komisija odobrila v preteklosti v ostalih državah članicah, kar pa ne velja več v primeru uporabe znižanj za 25 % ali 50 % za novejše ladje. V kolikor bi bila uvedena ta znižanja, bi raven obdavčenja v Belgiji postal zelo privlačen v primerjavi z sistemi, ki so že uvedeni v ostalih državah članicah.

| (158) | V svojih predhodnih odločbah si je Komisija prizadevala, da je sisteme pavšalnega obdavčenja usmerjala kolikor je bilo mogoče bliže k skupnim karakteristikam in nivoju obdavčenja, kot to prikazuje tabela 1. Dejstvo, da smernice Skupnosti ne navajajo, ali je pozitivna diskriminacija v korist najnovejših ladij predvidena ali ne, Komisiji ne krati njenega področja presoje pri opredelitvi, kateri so ukrepi, ki lahko ustvarijo neskladje pri ukrepu, ki je skupnemu interesu škodljiv. Uvedba znižanj za ladje v starosti med 0 in 10 let po mnenju Komisije lahko poruši ravnotežje, ki je bilo do sedaj doseženo med državami članicami, ki so uvedle sistem pavšalne obdavčitve. Komisija zato meni, da je v skupnem interesu, da ne dovoli, da se določeni sistemi pavšalne obdavčitve preveč oddaljijo od karakteristik predhodno odobrenih sistemov, in zlasti, da ne daje prednosti novim ladjam. |
| --- | --- |

(158)

V svojih predhodnih odločbah si je Komisija prizadevala, da je sisteme pavšalnega obdavčenja usmerjala kolikor je bilo mogoče bliže k skupnim karakteristikam in nivoju obdavčenja, kot to prikazuje tabela 1. Dejstvo, da smernice Skupnosti ne navajajo, ali je pozitivna diskriminacija v korist najnovejših ladij predvidena ali ne, Komisiji ne krati njenega področja presoje pri opredelitvi, kateri so ukrepi, ki lahko ustvarijo neskladje pri ukrepu, ki je skupnemu interesu škodljiv. Uvedba znižanj za ladje v starosti med 0 in 10 let po mnenju Komisije lahko poruši ravnotežje, ki je bilo do sedaj doseženo med državami članicami, ki so uvedle sistem pavšalne obdavčitve. Komisija zato meni, da je v skupnem interesu, da ne dovoli, da se določeni sistemi pavšalne obdavčitve preveč oddaljijo od karakteristik predhodno odobrenih sistemov, in zlasti, da ne daje prednosti novim ladjam.

| (159) | V ostalem Komisija meni, da ni potrebno predvideti dodatnih gospodarskih koristi za najnovejše ladje, ki bi prispevali k uspehu ciljev, ki jih določajo smernice Skupnosti. |
| --- | --- |

(159)

V ostalem Komisija meni, da ni potrebno predvideti dodatnih gospodarskih koristi za najnovejše ladje, ki bi prispevali k uspehu ciljev, ki jih določajo smernice Skupnosti.

| (160) | Upoštevajoč slednje, Komisija meni, da znižanja, ki jih predvideva člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu, niso v skladu s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(160)

Upoštevajoč slednje, Komisija meni, da znižanja, ki jih predvideva člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu, niso v skladu s skupnim trgom.

5.4.   Analiza ukrepov, ki ne izhajajo iz sistema pavšalnega obdavčenja za pomorski promet

5.4.1.   Sistem pospešene amortizacije za ladje, ki niso namenjene za pomorski promet

| (161) | Komisija na začetku opozarja na to, da ukrep predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker krši člene 61 do 64 belgijskega zakonika o davku na dohodek 1992, ki urejajo pospešene amortizacije, ter ponuja bolj ugodna pravila amortizacije, kot jih predvidevajo navedeni členi. |
| --- | --- |

(161)

Komisija na začetku opozarja na to, da ukrep predstavlja pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ker krši člene 61 do 64 belgijskega zakonika o davku na dohodek 1992, ki urejajo pospešene amortizacije, ter ponuja bolj ugodna pravila amortizacije, kot jih predvidevajo navedeni členi.

| (162) | Komisija ugotavlja, da smernice Skupnosti ne prepovedujejo pospešene amortizacije v pomorskem prometu. Po drugi strani pa meni, da obravnavani sistem predstavlja obstoječ ukrep v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(162)

Komisija ugotavlja, da smernice Skupnosti ne prepovedujejo pospešene amortizacije v pomorskem prometu. Po drugi strani pa meni, da obravnavani sistem predstavlja obstoječ ukrep v smislu člena 1(b) Uredbe (ES) št. 659/1999.

| (163) | Kljub temu pa Komisija ugotavlja, da različna veljavna pravila Skupnosti v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih znižanje registracijske takse lahko zadevalo, kot je ribolov (39) ali rečni promet (40), ne dovoljujejo podelitve take pomoči. |
| --- | --- |

(163)

Kljub temu pa Komisija ugotavlja, da različna veljavna pravila Skupnosti v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih znižanje registracijske takse lahko zadevalo, kot je ribolov (39) ali rečni promet (40), ne dovoljujejo podelitve take pomoči.

| (164) | Komisija meni, da odločba z dne 19. marca 2003, ki odpira uradni postopek preiskave, prav tako služi kot povabilo Belgiji, naj predloži svoja stališča v smislu člena 17(2) Uredbe (ES št. 659/1999. |
| --- | --- |

(164)

Komisija meni, da odločba z dne 19. marca 2003, ki odpira uradni postopek preiskave, prav tako služi kot povabilo Belgiji, naj predloži svoja stališča v smislu člena 17(2) Uredbe (ES št. 659/1999.

| (165) | Upoštevajoč neopravičljive gospodarske koristi, ki jih ta sistem nudi ladjam, ki ne opravljajo izbranih dejavnosti, Komisija ocenjuje, da je potrebno Belgiji predlagati primerne ukrepe za ta obravnavani primer v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 659/1999. Komisija tako s to odločbo Belgiji predlaga naslednje primerne ukrepe: Belgija pred 30. junijem 2005 ukine podelitev specialnega izbirnega sistema, veljavnega za amortizacije, kot je predvideno v členu 121 zakona o dolgoročnem programu, za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti. Belgija bo pred 31. decembrom 2004 Komisijo obvestila o svoji odločitvi, da se bo ravnala po omenjenih primernih ukrepih. |
| --- | --- |

(165)

Upoštevajoč neopravičljive gospodarske koristi, ki jih ta sistem nudi ladjam, ki ne opravljajo izbranih dejavnosti, Komisija ocenjuje, da je potrebno Belgiji predlagati primerne ukrepe za ta obravnavani primer v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 659/1999. Komisija tako s to odločbo Belgiji predlaga naslednje primerne ukrepe: Belgija pred 30. junijem 2005 ukine podelitev specialnega izbirnega sistema, veljavnega za amortizacije, kot je predvideno v členu 121 zakona o dolgoročnem programu, za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti. Belgija bo pred 31. decembrom 2004 Komisijo obvestila o svoji odločitvi, da se bo ravnala po omenjenih primernih ukrepih.

5.4.2.   Znižanje plačila registracijskih taks za hipoteke na ladje, ki niso namenjene pomorskemu prometu

| (166) | Tako kot v primeru ukrepa, ki je bil v preiskavi, Komisija ugotavlja, da različna pravila Skupnosti, ki so v veljavi v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih lahko zadevalo znižanje registracijske takse, kot na primer ribolov (41) ali rečni promet, ne dovoljujejo podelitve takih pomoči. |
| --- | --- |

(166)

Tako kot v primeru ukrepa, ki je bil v preiskavi, Komisija ugotavlja, da različna pravila Skupnosti, ki so v veljavi v različnih sektorjih izven pomorskega prometa, ki bi jih lahko zadevalo znižanje registracijske takse, kot na primer ribolov (41) ali rečni promet, ne dovoljujejo podelitve takih pomoči.

| (167) | Če se take pomoči za investiranje lahko sprejemajo v okviru smernic Skupnosti, kot je Komisija ugotovila v svoji odločbi z dne 19. marca 2003, se to ne nanaša na ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet (vlačilci, plavajoči bagri, čolni za notranjo navigacijo, itd.). Komisija zato meni, da znižanje ali oprostitev plačila registracijskih taks za hipoteke na ladje, ki niso namenjene za pomorski promet, predstavlja državno pomoč, ki ni skladna s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(167)

Če se take pomoči za investiranje lahko sprejemajo v okviru smernic Skupnosti, kot je Komisija ugotovila v svoji odločbi z dne 19. marca 2003, se to ne nanaša na ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet (vlačilci, plavajoči bagri, čolni za notranjo navigacijo, itd.). Komisija zato meni, da znižanje ali oprostitev plačila registracijskih taks za hipoteke na ladje, ki niso namenjene za pomorski promet, predstavlja državno pomoč, ki ni skladna s skupnim trgom.

5.4.3.   Sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb

| (168) | Komisija ugotavlja, da nobena od zainteresiranih strank, z izjemo Kraljeve zveze belgijskih ladjarjev, ni komentirala sistema v korist upravljavcev ladij, ki pa je bil kljub temu predmet uradnega postopka preiskave, uvedenega 19. marca 2003. |
| --- | --- |

(168)

Komisija ugotavlja, da nobena od zainteresiranih strank, z izjemo Kraljeve zveze belgijskih ladjarjev, ni komentirala sistema v korist upravljavcev ladij, ki pa je bil kljub temu predmet uradnega postopka preiskave, uvedenega 19. marca 2003.

| (169) | Komisija si postavlja vprašanje, ali upravljavci v imenu tretjih oseb izvajajo dejavnost pomorskega prometa. Upravljanje ladij v imenu tretjih oseb, ki se v nekaterih državah imenuje tudi „ship-management“, je v Belgiji preskrba posadke za ladjo, ter po potrebi oskrba ladje s potrebno opremo za dejavnosti, predvidene v pomorskem prometu. Upravljavec v imenu tretjih oseb ponudi storitev ladjarju ali lastniku ladje: ne sklene nobene prometne pogodbe s podjetjem za nakladanje. Njegova dejavnost torej ne more biti obravnavana na isti način kot prometna storitev. |
| --- | --- |

(169)

Komisija si postavlja vprašanje, ali upravljavci v imenu tretjih oseb izvajajo dejavnost pomorskega prometa. Upravljanje ladij v imenu tretjih oseb, ki se v nekaterih državah imenuje tudi „ship-management“, je v Belgiji preskrba posadke za ladjo, ter po potrebi oskrba ladje s potrebno opremo za dejavnosti, predvidene v pomorskem prometu. Upravljavec v imenu tretjih oseb ponudi storitev ladjarju ali lastniku ladje: ne sklene nobene prometne pogodbe s podjetjem za nakladanje. Njegova dejavnost torej ne more biti obravnavana na isti način kot prometna storitev.

| (170) | Nove smernice Skupnosti o pomočeh za pomorski promet, objavljene 17. januarja 2004, predvidevajo, da bodo družbe za upravljanje ladij odslej koristile ugodnosti pomoči za ladje, katerim bodo zagotovile vodstvo posadke in celokupno tehnično vodstvo (42). Take družbe ne morejo izpolnjevati pogojev, razen če ne prevzamejo polne odgovornosti pri obratovanju ladje in vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga zakonik ISM (43). Komisija zato lahko odobrava le pomoči upravljavcem ladij, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih postavljajo nove smernice Skupnosti. |
| --- | --- |

(170)

Nove smernice Skupnosti o pomočeh za pomorski promet, objavljene 17. januarja 2004, predvidevajo, da bodo družbe za upravljanje ladij odslej koristile ugodnosti pomoči za ladje, katerim bodo zagotovile vodstvo posadke in celokupno tehnično vodstvo (42). Take družbe ne morejo izpolnjevati pogojev, razen če ne prevzamejo polne odgovornosti pri obratovanju ladje in vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga zakonik ISM (43). Komisija zato lahko odobrava le pomoči upravljavcem ladij, ki izpolnjujejo pogoje, ki jih postavljajo nove smernice Skupnosti.

| (171) | Kar zadeva raven obdavčitve upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb, Komisija na osnovi nekaterih številk, ki so jih predložili belgijski organi, ugotavlja, da ima upravljavec pri enaki floti precej manjši promet po tonaži kot ladjar, prav zaradi stroškov kapitala, ki jih ima ladjar, upravljavec pa ne. Kot kaže primer, ki so da predložili belgijski organi, obstaja pri ladji tipa Very Large Crude Carrier (VLCC) med prometom upravljavca in prometom ladjarja razmerje od ena do sto. Ta isti primer dokazuje, da bi bil upravljavec v sistemu pavšalnega obdavčenja z enako stopnjo kot velja za ladjarja podvržen precej višjemu pavšalnemu davku, kot ga bi plačeval pod normalnim sistemom davka na prihodek pravnih oseb. V kolikor bi bila ta ugotovitev podprta z bolj poglobljeno študijo o razmerju med zadevnim prometom obeh obravnavanih poslovanj za enakovredne ladje, Komisija meni, da bi bilo dejansko logično, da upravljavci nosijo nižjo stopnjo obdavčenja kot to velja za ladjarje. Ker te študije ni, Komisija meni, da na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga danes, na tej stopnji ne more sprejeti razmerja med ladjarji in upravljavci ladij od ena do deset v stopnjah obdavčenja na osnovi tonaže. |
| --- | --- |

(171)

Kar zadeva raven obdavčitve upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb, Komisija na osnovi nekaterih številk, ki so jih predložili belgijski organi, ugotavlja, da ima upravljavec pri enaki floti precej manjši promet po tonaži kot ladjar, prav zaradi stroškov kapitala, ki jih ima ladjar, upravljavec pa ne. Kot kaže primer, ki so da predložili belgijski organi, obstaja pri ladji tipa Very Large Crude Carrier (VLCC) med prometom upravljavca in prometom ladjarja razmerje od ena do sto. Ta isti primer dokazuje, da bi bil upravljavec v sistemu pavšalnega obdavčenja z enako stopnjo kot velja za ladjarja podvržen precej višjemu pavšalnemu davku, kot ga bi plačeval pod normalnim sistemom davka na prihodek pravnih oseb. V kolikor bi bila ta ugotovitev podprta z bolj poglobljeno študijo o razmerju med zadevnim prometom obeh obravnavanih poslovanj za enakovredne ladje, Komisija meni, da bi bilo dejansko logično, da upravljavci nosijo nižjo stopnjo obdavčenja kot to velja za ladjarje. Ker te študije ni, Komisija meni, da na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga danes, na tej stopnji ne more sprejeti razmerja med ladjarji in upravljavci ladij od ena do deset v stopnjah obdavčenja na osnovi tonaže.

| (172) | Upoštevajoč predhodne ugotovitve in razpoložljive podatke, Komisija ocenjuje, da je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, to je, obdavčenja, ki je postavljeno na osnovi tonaže flote pod upravljanjem, skladen s skupnim trgom, v kolikor so stopnje, ki se nanašajo na tonažo enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa ter, v kolikor obravnavani upravljavci istočasno zagotavljajo vodenje posadke kot tehnično upravljanje ladij v skladu z zahtevami smernic Skupnosti o pomočeh pomorskemu prometu, objavljenih 17. januarja 2004. |
| --- | --- |

(172)

Upoštevajoč predhodne ugotovitve in razpoložljive podatke, Komisija ocenjuje, da je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, to je, obdavčenja, ki je postavljeno na osnovi tonaže flote pod upravljanjem, skladen s skupnim trgom, v kolikor so stopnje, ki se nanašajo na tonažo enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa ter, v kolikor obravnavani upravljavci istočasno zagotavljajo vodenje posadke kot tehnično upravljanje ladij v skladu z zahtevami smernic Skupnosti o pomočeh pomorskemu prometu, objavljenih 17. januarja 2004.

6.   UGOTOVITVE

| (173) | Kar zadeva sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, kot ga je določil zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, Komisija meni:






  (a) | uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami (člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu) je skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje, ki jih uredba zadeva, nove, ali pa so vsaj bile najmanj pet zadnjih letih registrirane pod zastavo izven Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kar zadeva sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, kot ga je določil zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, Komisija meni:

(a)

uvedba stopnje 0,05 eura po skupini 100 ton nad 40 000 tonami (člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu) je skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje, ki jih uredba zadeva, nove, ali pa so vsaj bile najmanj pet zadnjih letih registrirane pod zastavo izven Skupnosti;

| (b) | pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu):






  — | vzporedne in začasne dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(b)

pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu):

—

vzporedne in začasne dejavnosti,

| — | prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike, |
| --- | --- |

—

prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki ter storitve brez neposredne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice, ter izleti za potnike,

| — | kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (44), |
| --- | --- |

—

kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (44),

| — | oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij, |
| --- | --- |

—

oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij,

| — | dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih strank, |
| --- | --- |

—

dejavnost ladijskega posredništva za račun ladij tretjih strank,

| — | odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po njihovi naravi niso namenjeni pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom; |
| --- | --- |

—

odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po njihovi naravi niso namenjeni pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom;

| (c) | pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu):






  — | kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (45), |
| --- | --- | --- |

(c)

pokritje prihodkov iz sledečih dejavnosti z sistemom pavšalnega obdavčenja (člen 115(2) zakona o dolgoročnem programu):

—

kratkoročno investiranje obratnih sredstev, v kolikor ne gre za prihodek tekočih gotovinskih virov podjetja, ki izhajajo iz izbranih dejavnosti (45),

| — | oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij, |
| --- | --- |

—

oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na krovu izbranih ladij,

| — | dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij, |
| --- | --- |

—

dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij,

| — | odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po svoji naravi niso namenja pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom; |
| --- | --- |

—

odtujitev obratnih sredstev, v kolikor po svoji naravi niso namenja pomorskemu prometu je skladno s skupnim trgom;

| (d) | odbitek izgub iz drugih oddelkov od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže, ki v zadevnem obračunskem letu niso mogle biti odbite od dobičkov katerega od ostalih oddelkov družbe (člen 120(1) zakona o dolgoročnem programu), je skladen s skupnim trgom; |
| --- | --- |

(d)

odbitek izgub iz drugih oddelkov od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže, ki v zadevnem obračunskem letu niso mogle biti odbite od dobičkov katerega od ostalih oddelkov družbe (člen 120(1) zakona o dolgoročnem programu), je skladen s skupnim trgom;

| (e) | znižane stopnje, ki se uporabljajo za izračun pavšalnega davka ladij, ki imajo manj kot 10 let (člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu) so skladne s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(e)

znižane stopnje, ki se uporabljajo za izračun pavšalnega davka ladij, ki imajo manj kot 10 let (člen 119(2) zakona o dolgoročnem programu) so skladne s skupnim trgom.

| (174) | V zvezi z davčnimi ukrepi izven sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, Komisija meni, da so v neskladju s skupnim trgom:






  — | določilo specialne amortizacije, predvidene v členu 121 zakona o dolgoročnem programu za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

(174)

V zvezi z davčnimi ukrepi izven sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, Komisija meni, da so v neskladju s skupnim trgom:

—

določilo specialne amortizacije, predvidene v členu 121 zakona o dolgoročnem programu za vse ladje, ki ne izvajajo izbranih dejavnosti,

| — | znižanja registracijske takse za hipoteke na ladje za ladje, ki niso namenjene pomorskemu prometu. |
| --- | --- |

—

znižanja registracijske takse za hipoteke na ladje za ladje, ki niso namenjene pomorskemu prometu.

| (175) | Na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga, Komisija ne more presoditi, ali je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, kot ga predvideva člen 124 zakona o dolgoročnem programu, skladen s skupnim trgom. Ta presoja bi morebiti lahko prišla v pregled v bodoči odločbi Komisije na osnovi nove objave in popolnejših in primernejših podatkov. |
| --- | --- |

(175)

Na osnovi podatkov, s katerimi razpolaga, Komisija ne more presoditi, ali je sistem pavšalnega obdavčenja v korist upravljavcev ladij za račun tretjih, kot ga predvideva člen 124 zakona o dolgoročnem programu, skladen s skupnim trgom. Ta presoja bi morebiti lahko prišla v pregled v bodoči odločbi Komisije na osnovi nove objave in popolnejših in primernejših podatkov.

| (176) | Nasprotno pa Komisija sodi, da je sistem pavšalne obdavčitve v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb skladen s skupnim trgom, pod pogojem, da so stopnje, ki se nanašajo na tonažo, enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa, ter, da zadevni upravljavci zagotavljajo istočasno vodenje posadke in tehnično upravljanje ladij, v skladu z zahtevami smernic Skupnosti, objavljenih 17. januarja 2004, ki se nanašajo na pomoči v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(176)

Nasprotno pa Komisija sodi, da je sistem pavšalne obdavčitve v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb skladen s skupnim trgom, pod pogojem, da so stopnje, ki se nanašajo na tonažo, enake stopnjam, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa, ter, da zadevni upravljavci zagotavljajo istočasno vodenje posadke in tehnično upravljanje ladij, v skladu z zahtevami smernic Skupnosti, objavljenih 17. januarja 2004, ki se nanašajo na pomoči v pomorskem prometu.

| (177) | Ta odločba je izvršljiva takoj, vključno z morebitno izterjavo posameznih nezakonito dodeljenih pomoči, z možnostjo, da se te pomoči v določenih primerih izognejo kvalifikaciji državne pomoči, v kolikor ne izpolnjujejo vseh štirih kriterijev, navedenih v členu 87(1) Pogodbe, ali pa se štejejo za pomoči, ki so skladne s skupnim trgom na temelju lastnih značilnosti – |
| --- | --- |

(177)

Ta odločba je izvršljiva takoj, vključno z morebitno izterjavo posameznih nezakonito dodeljenih pomoči, z možnostjo, da se te pomoči v določenih primerih izognejo kvalifikaciji državne pomoči, v kolikor ne izpolnjujejo vseh štirih kriterijev, navedenih v členu 87(1) Pogodbe, ali pa se štejejo za pomoči, ki so skladne s skupnim trgom na temelju lastnih značilnosti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Davčni ukrepi, ki jih vsebuje belgijski zakon o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002, ki so bili predmet otvoritve uradnega postopka preiskave z Odločbo Komisije z dne 19. marca 2003, tvorijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe.

Člen 2

Uvedba znižanja stopnje na 0,05 eura za 100 ton za skupine nad 40 000 tonami v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev, je skladna s skupnim trgom pod pogojem, da so ladje z več kot 40 000 tonami, ki jih zadeva uporaba znižane stopnje, nove, ali pa so bile pod zastavo tretjih držav registrirane pet let pred njihovim vstopom v sistem pavšalnega obdavčenja.

Člen 3

1.   Prihodki iz naslednjih dejavnosti ne izpolnjujejo pogojev za sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev:

| (a) | spremljajoče in začasne dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

spremljajoče in začasne dejavnosti;

| (b) | prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve brez direktne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike; |
| --- | --- |

(b)

prodaja proizvodov, ki niso namenjeni porabi na ladji, kot so luksuzni izdelki in storitve brez direktne povezave s pomorskim prometom, kot so stave, namizne igre in igralnice ter izleti za potnike;

| (c) | prihodki od kratkoročnega investiranja obratnih sredstev, v kolikor ne gre za plačila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev; |
| --- | --- |

(c)

prihodki od kratkoročnega investiranja obratnih sredstev, v kolikor ne gre za plačila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki ne izpolnjujejo pogojev;

| (d) | oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje; |
| --- | --- |

(d)

oglaševanje in trženje, v kolikor ne gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje;

| (e) | dejavnost ladijskega posredništva v imenu ladij tretjih oseb; |
| --- | --- |

(e)

dejavnost ladijskega posredništva v imenu ladij tretjih oseb;

| (f) | odtujitev obratnih sredstev, v kolikor niso po svoji naravi namenjena za pomorski promet. |
| --- | --- |

(f)

odtujitev obratnih sredstev, v kolikor niso po svoji naravi namenjena za pomorski promet.

Njihova vključitev v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev je v neskladju s skupnim trgom.

2.   Prihodki, ki izhajajo iz naslednjih dejavnosti, izpolnjujejo pogoje sistema pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev:

| (a) | prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje; |
| --- | --- |

(a)

prihodki od kratkoročnega investiranja obratnega kapitala, v kolikor gre za povračila iz tekočih sredstev podjetja, ki izhajajo iz dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje;

| (b) | oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje; |
| --- | --- |

(b)

oglaševanje in trženje, v kolikor gre za prodajo oglaševalskega prostora na ladjah, ki izpolnjujejo pogoje;

| (c) | dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij; |
| --- | --- |

(c)

dejavnost ladijskega posredništva za račun lastnih ladij;

| (d) | odtujitev obratnih sredstev, v kolikor so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu. |
| --- | --- |

(d)

odtujitev obratnih sredstev, v kolikor so po svoji naravi namenjena pomorskemu prometu.

Njihova vključitev v sistem pavšalnega obdavčenja v korist ladjarjev je skladna s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki so navedeni v tem odstavku.

Člen 4

Odbitek izgub iz ostalih oddelkov družbe davkoplačevalke, ki ne spadajo pod pavšalno obdavčenje, od pavšalno določenega davka na osnovi tonaže v korist ladjarjev, ni v skladu s skupnim trgom.

Člen 5

Znižanja stopenj obdavčitve v okviru pavšalne obdavčitve v korist ladjarjev za ladje, ki so stare manj kot 10 let, niso v skladu s skupnim trgom.

Člen 6

Uporaba sistema pospešene amortizacije za ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet, ni v skladu s skupnim trgom.

Belgiji kot koristne ukrepe predlagajo ukinitev posebnega izbirnega sistema, ki se uporablja za amortizacije za vse ladje, ki po svoji naravi niso namenjene pomorskemu prometu, pred 30. junijem 2005.

Belgija pred 31. decembrom 2004 obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da sprejme omenjene ustrezne ukrepe.

Člen 7

Znižanje ali oprostitev plačila registracijskih taks hipotek na ladje, ki po svoji naravi niso namenjene za pomorski promet, je neskladno s skupnim trgom.

Člen 8

Sistem pavšalnega obdavčenja po tonaži, predvidenega v korist upravljavcev ladij v imenu tretjih oseb, je v skladu s skupnim trgom pod pogojem, da slednji istočasno zagotovijo vodenje posadke in tehnično upravljanje ladij, v skladu z določili veljavnih smernic Skupnosti glede pomoči pomorskemu prometu ter, da so stopnje, ki se nanašajo na tonažo, enake, kot so stopnje, ki veljajo za podjetja pomorskega prometa.

Člen 9

Belgija v roku dveh mesecev od obvestila o tej odločbi Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 s sedanjo odločbo ter, če bo potrebno, za postopek vračila neskladnih pomoči, ki so bile nezakonito dodeljene po omenjenemu zakonu o dolgoročnem programu. Obresti se morajo izračunati v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (46), zlasti členov 9, 10 in 11.

Člen 10

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 30. junija 2004

Za Komisijo,

Loyola DE PALACIO

Podpredsednica

---

(1)  UL C 145, 21.6.2003, str. 4.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

(4)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

4

(5)  V angleščini se imenuje tudi Tonnage Tax.

5

Tonnage Tax

(6)  Glej oddelek 2.8 Odločbe Komisije z dne 19. marca 2003.

6

(7)  Glej opombo 6.

7

(8)  Ukrep, ki ga določa člen 121 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002:

8

„Člen 121

§ 1   S pridržkom odstopanj, omenjenih v tem oddelku, so amortizacije za nove ladje ali za rabljene ladje, določene v skladu s členi 61 do 64 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

§ 2   Dovoljeni so naslednji odstotki amortizacije za nove ladje, solastniške deleže novih ladij, ter delnice v novih ladjah: za obračunsko leto vstopa v obratovanje 20 %, za vsako od dveh naslednjih obračunskih let pa 15 %. Za tem, 10 % po obračunskem letu, do polne amortizacije.

§ 3   Amortizacijski primanjkljaji prvih treh obračunskih let od obračunskega leta, v katerem je ladja začela obratovati, se nadomestijo v davčnih obdobjih, ki sledijo obdobju, v katerem je primanjkljaj nastal, tudi izven normalne amortizacijske dobe, v skladu z odstavkom 2, seveda pa celotna letna amortizacijska anuiteta po ladji v nobenem primeru ne more preseči 20 % investicijske ali nabavne vrednosti.

§ 4   Ladje, ki se amortizirajo v skladu s sistemom, ki ga navaja ta člen, ne morejo uživati ugodnosti izbirnega sistema degresivne amortizacije, ki ga predvideva člen 64 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992.

§ 5   Ladje, solastniški deleži ladij, ter delnice v ladjah, ki niso kupljene nove, lahko koristijo ugodnosti amortizacije, navedene v odstavkih 1do 4, v kolikor so te ladje prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca. Ladje, ki niso bile kupljene kot nove, in ki v skladu z odstavkom 1 ne morejo uživati koristi amortizacije, predvidene v odstavkih 1 do 4, so lahko v obdobju normalne uporabe amortizirane po linearni metodi. Amortizacije, navedene v odstavkih 1 do 4, se prav tako uporabljajo za izdatke, ki so nastali pri večjih popravilih in izboljšavah, izvedenih ob nakupu rabljenih ladij.

§ 6   Določila tega člena se ne uporabljajo v obdobju, v katerem so dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.

§ 7   V primeru odtujitve ob izteku obdobja, v katerem so določeni dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe po tonaži, je za namen obdavčitve izračun povečane vrednosti, navedene v členu 122, neto davčna vrednost, določena na osnovi pravil normalne amortizacije, vključno za obdobje, v katerem so dobički iz pomorske plovbe določeni po tonaži.“

(9)  Ukrep iz člena 122 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 se glasi:

9

„Člen 122

§ 1   S pridržkom odstopanj, omenjenih v tem oddelku, se določila iz člena 190 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992, uporabljajo za povečane vrednosti, ki so jih na ladjah realizirale rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki izvajajo izključno le dejavnosti, opisane v členu 115(2).

§ 2   Če se znesek, ki je enak vrednosti realizacije, ponovno investira na način in v rokih, ki so navedeni v nadaljevanju, so povečane vrednosti, realizirane ob odtujitvi ladij, oproščene davka, v kolikor so odtujene ladje v času njihove odtujitve imele značaj nepremičnine več kot 5 let.

§ 3   Ponovno investiranje mora nastopati v obliki ladij, solastniških deležev ladij, delnic v ladjah ali delnic ladijske družbe/ladijskega prevoznika s statutarnim sedežem v Evropski uniji.

§ 4   Ponovno investiranje mora biti izvršeno najkasneje ob ukinitvi poslovne dejavnosti ter v roku 5 let, ki začne teči prvi dan davčnega obdobja realizacije povečane vrednosti, ali prvi dan predzadnjega davčnega obdobja pred obdobjem, v katerem je realizirana povečana vrednost.

§ 5   Za utemeljitev sistema obdavčitve, navedenega v odstavku 1, mora davčni zavezanec svoji davčni prijavi prihodkov zadevnega davčnega obdobja, v katerem je realiziral povečano vrednost, ter vsakega nadaljnjega davčnega obdobja, dokler ni izvedeno ponovno investiranje v skladu z odstavki 2 do 4, priložiti izpisek po vzorcu, ki ga je določil finančni minister ali njegov pooblaščenec.

§ 6   Če ne pride do ponovnega investiranja v oblikah in rokih, ki jih predvidevajo odstavki 1 do 4, se povečana vrednost šteje za dobiček davčnega obdobja, v katerem je potekel rok za ponovno investiranje.

§ 7   Investiranje, ki se upošteva kot ponovni vložek, se mora hraniti kot element aktive najmanj pet let. Vendar pa ga je možno v primeru odtujitve v treh mesecih zamenjati. Če je pri investiranju, ki je upoštevano kot ponovni vložek, prišlo do take zamenjave, se pravila tega člena uporabljajo za odtujitev aktive, kupljene z zamenjavo.

§ 8   Določila tega člena se ne uporabljajo za obdobje, v teku katerega so dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.“

(10)  Glej oddelek 2.8.2 odločbe Komisije z dne 19. marca 2003.

10

(11)  Ukrep iz člena 123 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002 se glasi:

11

„Člen 123

§ 1   Z izjemo členov 68 in 201 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992 lahko rezidenčne družbe ali belgijske ustanove nerezidenčnih družb, ki izvajajo izključno le dejavnosti, opisane v členu 115, ki se nanašajo na ladje, kupljene v novem stanju ali na rabljene ladje, ki so prvič v lasti belgijskega davčnega zavezanca, koristijo ugodnost znižanja pri investiranju, ki znaša 30 % nakupne cene teh ladij.

§ 2   Določila tega člena se ne uporabljajo za obdobje, v katerem so dobički, ki izvirajo iz pomorske plovbe, določeni po tonaži.

§ 3   V primeru, ko v davčnem obdobju, za katerega se lahko izvede znižanje pri investiranju, ni dobička, ali pa pride do primanjkljaja dobička, se neodobrena oprostitev plačila davka za to davčno obdobje postopoma prenese na dobičke naslednjih davčnih obdobij.

§ 4   Morebitni neupoštevan del odbitka za investiranje, ki obstaja v času, ko se dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, prvič določajo po tonaži, se lahko ponovno upošteva pri odbitku dobičkov po izteku obdobja, v katerem so bili dobički na tak način določeni.“

(12)  Glej opombo 10.

12

(13)  Spremenjen s členom 17 Kraljevega odloka št. 12 z dne 18. aprila 1967 ter s členom 64 zakona z dne 22. decembra 1998.

13

(14)  Člen 124 zakona o dolgoročnem programu z dne 2. avgusta 2002.

14

(15)  Pismo SG(98) D/1660. Primer NN 98/97.

15

(16)  Pismo SG(99) D/4583. Primer NN 35/99.

16

(17)  Pismo SG(2000) D/105460. Primer N 142/00.

17

(18)  253 430 610 NT od 741 600 000 NT svetovne flote.

18

19

„Člen 120

§ 1   Pavšalno določeni dobički v določenem davčnem obdobju so po členu 119 lahko odbiti od poslovnih izgub, ki so nastale v istem davčnem obdobju v nekem drugem oddelku družbe, v kolikor, in pod pogojem, da te poslovne izgube niso bile odbite od dobičkov v katerem koli drugem oddelku družbe.“

(20)  UL L 130, 15.6.1970, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 543/97 (UL L 84, 26.3.1997, str. 6).

20

(21)  V oddelku 3.1, naslovljenem „Davčna obravnava pomorskih družb“, se smernice Skupnosti sklicujejo na davčne sisteme v korist „pomorskih družb“ in „ladjarjev“.

21

22

„Člen 124

§ 1   Na zahtevo davčnega zavezanca so obdavčeni dobički, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, z izjemo členov 183, 185, 189 do 207, 233(1) ter 235 do 240 zakonika o davkih na dohodek iz leta 1992, določeni pavšalno na osnovi tonaže ladij, za katere se upravljanje izvaja.

§ 2   Zahtevo, omenjeno v odstavku 1, davčni zavezanec predloži pri davčni upravi, ki v zvezi s tem sprejme odločitev v roku treh mesecev od datuma prejema zahteve. Ta rok je lahko podaljšan po skupnem sporazumu med davčnim zavezancem in davčno upravo. Uprava se o zahtevi izreče z odločbo, na katero se je možno pritožiti.

§ 3   V primeru, ko je zahteva, navedena v odstavku 1 sprejeta, sistem določanja dobičkov, ki izhajajo iz pomorske plovbe na temelju tonaže v skladu s tem členom, doseže učinek od davčnega obdobja, ki sledi obdobju, v katerem je bila zahteva vložena. Davčni zavezanec se lahko odpove prej omenjenemu sistemu najkasneje tri mesece pred iztekom davčnega obdobja, ki se zaključi v desetem koledarskem letu, ali mnogokratniku slednjega, po obdobju, v katerem je bila zahteva vložena.

§ 4   Po ladji, na dan in po 1 000 neto ton, so dobički v davčnem obdobju, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, določeni po zneskih, navedenih v spodnji tabeli:

| | 1,00 EUR za skupino do 1 000 ton neto; |
| --- | --- |

1,00 EUR za skupino do 1 000 ton neto;

| | 0,60 EUR za skupino med 1 000 ton neto in 10 000 ton neto; |
| --- | --- |

0,60 EUR za skupino med 1 000 ton neto in 10 000 ton neto;

| | 0,40 EUR za skupino med 10 000 ton neto in 20 000 ton neto; |
| --- | --- |

0,40 EUR za skupino med 10 000 ton neto in 20 000 ton neto;

| | 0,20 EUR za skupino med 20 000 ton neto in 40 000 ton neto; |
| --- | --- |

0,20 EUR za skupino med 20 000 ton neto in 40 000 ton neto;

| | 0,05 EUR za skupino nad 40 000 ton neto. |
| --- | --- |

0,05 EUR za skupino nad 40 000 ton neto.

§ 5   Morebitni neupoštevani delež izgub, ki izhajajo iz upravljanja ladij za račun tretjih, ki še obstaja v času, ko so dobički prvič določeni po tonaži, se lahko ponovno upošteva pri odbitku od dobičkov po izteku obdobja, v katerem so bili dobički na tak način določeni.

§ 6   Sistem, določen v tem členu, je rezerviran za davčne zavezance, ki zagotavljajo upravljanje ladij za račun tretjih, od katerih mora biti najmanj 75 % od števila ladij, ki so v upravljanju za račun tretjih, vpisanih v belgijski register ladij. Podjetja, ki želijo uporabljati sistem, naveden v tem členu, razen upravljanja ladij ne smejo izvajati drugih dejavnosti.“

(23)  Člen 119(1) zakona o dolgoročnem programu.

23

(24)  Starejša različica (UL C 205, 5.7.1997, str. 5).

24

(25)  Odločba Komisije z dne 2. avgusta 2000, primer N 790/99.

25

(26)

26

| „7. | Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov. |
| --- | --- |

„7.

Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

| „7. | Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov. |
| --- | --- |

„7.

Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

| 8. | Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti:
  [...]






  (c) | oglaševanje in trgovska propaganda; |
| --- | --- | --- |

8.

Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti:

[...]

(c)

oglaševanje in trgovska propaganda;

[...]“

26

| „7. | Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov. |
| --- | --- |

„7.

Podjetja pomorske plovbe [...] pogosto izvajajo dopolnilne dejavnosti, več ali manj tesno povezane z neposrednim obratovanjem ladij [...]. Čeprav na tem mestu ni potrebno naštevati vseh pomožnih dejavnosti, ki bi jih to določilo lahko zadevalo, je vendar koristno pokazati nekaj primerov.

| 8. | Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti:
  [...]






  (c) | oglaševanje in trgovska propaganda; |
| --- | --- | --- |

8.

Določilo velja zlasti za naslednje dejavnosti:

[...]

(c)

oglaševanje in trgovska propaganda;

[...]“

(27)  V nizozemščini se imenuje tudi „cargadoor“.

27

(28)  Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995–1996, 24 482, št. 3. Neuraden prevod, ki ga je naredila belgijska uprava iz nizozemskega izvlečka navedbe razlogov: „V smislu uporabe tega člena, dobički, ki izhajajo iz pomorske plovbe, vsebujejo dobičke, dosežene iz dejavnosti, ki so neposredno povezane z obratovanjem zgoraj omenjenih ladij. Te dejavnosti vsebujejo nakladanje in razkladanje, ki jih izvaja ladjar za svoj račun, kot tudi dejavnosti ‚ladijskega posredništva’, ki ga izvaja za svoj račun. Ker imajo te dejavnosti neposredno povezavo, jih sistem ne zadeva, razen v primeru, če se izvajajo za ladje davčnega zavezanca. Prav tako se šteje za neposredno povezavo odtujitev premoženja, v kolikor jih davčni zavezanec uporablja v času obratovanja. To ne zadeva le ladje, ki jih uporablja davčni zavezanec, ampak prav tako, na primer, stavbe, kjer ima sedež uprava in se nahajajo sredstva podjetja, ki se uporabljajo za nakladanje in razkladanje ladij.“

28

Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar

(29)  Odločba Komisije z dne 20. marca 1996, primer N 738/95.

29

(30)  Poročilo sekretariata Konference ZN o trgovini in razvoju/RMT/2002 PUBLIKACIJA ZDRUŽENIH NARODOV Prodaja št. E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682.

30

(31)  Člen 124 zakona o dolgoročnem programu.

31

(32)  Glej pripombo 4.

32

(33)  Glej oddelek 3.1 smernic Skupnosti.

33

(34)  Odločba Komisije z dne 11. decembra 2002, primer N 504/02. Glej zlasti točko 29.

34

(35)  Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2002, primer N 195/02. Glej zlasti oddelek 2.8.2.

35

(36)  Odločba Komisije z dne 13. maja 2003, primer N 737/02. Glej zlasti točko 26.

36

(37)  Glej opombo 29.

37

(38)  Glej oddelek 3.1, točka 70.

38

(39)  Glej glavne smernice v preiskavi državne pomoči v sektorju za ribištvo in ribogojstvo (UL C 19, 20.1.2001, str. 7).

39

(40)  Glej opombo 20.

40

(41)  Glej opombo 39.

41

(42)  Glej zlasti oddelek 3.1 smernic Skupnosti: „Prav tako je smiselno določiti, da so navigacijske družbe s sedežem v Skupnosti običajne prejemnice prej omenjenih davčnih sistemov, vendar se tudi nekatere družbe za upravljanje s sedežem v Skupnosti na podlagi istih določil lahko z njim okoristijo. Družbe za upravljanje ladij so pravne osebe, ki nudijo različne vrste storitev lastnikom ladij, kot na primer tehnični nadzor, najemanje in usposabljanje posadke, vodenje posadke in obratovanja ladje. V določenih primerih se upravljavci ladij istočasno posvečajo tehničnemu upravljanju ladij in vodenju njihovih posadk. V tem primeru pri operacijah prometa delujejo kot klasični ‚ladjarji’. Poleg tega, kot v primeru pomorskega prometa, tudi ta sektor občuti močno in naraščajočo mednarodno konkurenco. Zaradi teh razlogov se zdi primerno tej kategoriji upravljavcev ladij razširiti možnost odobritve davčnih olajšav“.

42

(43)  „Zakonik ISM“: Mednarodni zakonik upravljanja za varnost in obratovanje ladij ter preprečevanje onesnaževanja, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (OMI) z resolucijo A.741(18)

43

(44)  Izbrane dejavnosti so opisane v oddelku 2.8.2, točke 66 do 75, odločbe z dne 19. marca 2003, kot tudi v točki 173(c) te odločbe.

44

(45)  Glej opombo 44.

45

(46)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

46

---

| 10.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. julija 2004

v zvezi z ukrepi pomoči, ki jih Francija dodeljuje podjetju Alstom

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2532)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/418/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prve alinee člena 88(2),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti 62(1)(a),

po povabilu zainteresiranim strankam, da predstavijo svoje pripombe s skladu z omenjenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Po objavi časopisnih člankov poleti leta 2003, je Komisija od Francije zahtevala, da predloži podatke v zvezi s ponudbo za nakup enote skupine Alstom, imenovane prenos in distribucija (v nadaljnjem besedilu „T&D“), ki jo je dala družba Areva, jedrska družba iz javnega sektorja, in druge podatke v zvezi z ukrepi, ki jih je bila deležna skupina Alstom, ko je bila v precejšnjih finančnih težavah. |
| --- | --- |

(1)

Po objavi časopisnih člankov poleti leta 2003, je Komisija od Francije zahtevala, da predloži podatke v zvezi s ponudbo za nakup enote skupine Alstom, imenovane prenos in distribucija (v nadaljnjem besedilu „T&D“), ki jo je dala družba Areva, jedrska družba iz javnega sektorja, in druge podatke v zvezi z ukrepi, ki jih je bila deležna skupina Alstom, ko je bila v precejšnjih finančnih težavah.

| (2) | V pismih z dne 8. in 14. avgusta 2003 je Francija obvestila Komisijo, da je 2. avgusta 2003 sklenila sporazum s skupino Alstom in 32 bankami, v katerem je bilo določeno, da se družbi Alstom, ki je bila na robu bankrota, dodeli paket podpornih ukrepov v okviru načrta reševanja in prestrukturiranja podjetja. |
| --- | --- |

(2)

V pismih z dne 8. in 14. avgusta 2003 je Francija obvestila Komisijo, da je 2. avgusta 2003 sklenila sporazum s skupino Alstom in 32 bankami, v katerem je bilo določeno, da se družbi Alstom, ki je bila na robu bankrota, dodeli paket podpornih ukrepov v okviru načrta reševanja in prestrukturiranja podjetja.

| (3) | V pismu z dne 27. avgusta 2003 je Komisija obvestila Francijo, da razmišlja o začasnem odlogu glede na nekatere predvidene ukrepe pomoči. V pismu z 28. avgusta 2003 je Komisija zahtevala dodatne podatke o vrsti povezanih ukrepov, ki niso vključeni v poročilo, ki ga je predložila Francija. |
| --- | --- |

(3)

V pismu z dne 27. avgusta 2003 je Komisija obvestila Francijo, da razmišlja o začasnem odlogu glede na nekatere predvidene ukrepe pomoči. V pismu z 28. avgusta 2003 je Komisija zahtevala dodatne podatke o vrsti povezanih ukrepov, ki niso vključeni v poročilo, ki ga je predložila Francija.

| (4) | Pisne odgovore Francije je Komisija prejela 4. septembra 2003. 10. septembra 2003 je Francija zahtevala podaljšanje roka za odgovore na vprašanja, ki jih je Komisija zastavila 28. avgusta 2003, v zvezi s povezanimi ukrepi. Komisija je to zahtevo zavrnila v pismu z dne 15. septembra 2003. |
| --- | --- |

(4)

Pisne odgovore Francije je Komisija prejela 4. septembra 2003. 10. septembra 2003 je Francija zahtevala podaljšanje roka za odgovore na vprašanja, ki jih je Komisija zastavila 28. avgusta 2003, v zvezi s povezanimi ukrepi. Komisija je to zahtevo zavrnila v pismu z dne 15. septembra 2003.

| (5) | Francija in Komisija sta septembra 2003 imeli več delovnih srečanj, na katerih je Francija Komisiji predala delovne dokumente. |
| --- | --- |

(5)

Francija in Komisija sta septembra 2003 imeli več delovnih srečanj, na katerih je Francija Komisiji predala delovne dokumente.

| (6) | 17. septembra 2003 je Komisija sklenila, da bo začela s postopkom uradne preiskave iz člena 88(2) Pogodbe, v zvezi s paketom ukrepov in povezanih ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

17. septembra 2003 je Komisija sklenila, da bo začela s postopkom uradne preiskave iz člena 88(2) Pogodbe, v zvezi s paketom ukrepov in povezanih ukrepov.

| (7) | Med drugim je Komisija ugotovila, da so izpolnjeni pogoji in da Francija ne more biti udeležena pri kapitalu skupine Alstom in vpisu podrejenega posojila. Komisija se je odločila, da bo pooblastila člana Komisije s področja konkurence, v soglasju s predsednikom Komisije, da sprejme in Franciji posreduje obvestilo o ustavitvi nekaterih pomoči, najpozneje do 22. septembra 2003, razen če se Francija javno obveže, da ne bo sodelovala pri finančnih ukrepih, ki bi samodejno in nepovratno povzročili sodelovanje pri lastnih sredstvih skupine Alstom, brez predhodnega pristanka Komisije in pod pogoji, ki veljajo za državne pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Med drugim je Komisija ugotovila, da so izpolnjeni pogoji in da Francija ne more biti udeležena pri kapitalu skupine Alstom in vpisu podrejenega posojila. Komisija se je odločila, da bo pooblastila člana Komisije s področja konkurence, v soglasju s predsednikom Komisije, da sprejme in Franciji posreduje obvestilo o ustavitvi nekaterih pomoči, najpozneje do 22. septembra 2003, razen če se Francija javno obveže, da ne bo sodelovala pri finančnih ukrepih, ki bi samodejno in nepovratno povzročili sodelovanje pri lastnih sredstvih skupine Alstom, brez predhodnega pristanka Komisije in pod pogoji, ki veljajo za državne pomoči.

| (8) | 19. septembra 2003 je Francija na Komisijo naslovila nov osnutek sporazuma, ki je bil še vedno v fazi pogajanja dne 2. avgusta 2003. V pismu z dne 22. septembra 2003 se je Komisija seznanila s temi elementi in obvestila Francijo, da so pogoji, ki jih je Komisija postavila 17. septembra 2003, izpolnjeni, in da ni potrebe po opustitvi. |
| --- | --- |

(8)

19. septembra 2003 je Francija na Komisijo naslovila nov osnutek sporazuma, ki je bil še vedno v fazi pogajanja dne 2. avgusta 2003. V pismu z dne 22. septembra 2003 se je Komisija seznanila s temi elementi in obvestila Francijo, da so pogoji, ki jih je Komisija postavila 17. septembra 2003, izpolnjeni, in da ni potrebe po opustitvi.

| (9) | Dokončni sporazum je bil na Komisijo naslovljen 26. septembra 2003. Določeno je bilo, da bodo podrobnosti spremenjenega načrta predstavljene pozneje. |
| --- | --- |

(9)

Dokončni sporazum je bil na Komisijo naslovljen 26. septembra 2003. Določeno je bilo, da bodo podrobnosti spremenjenega načrta predstavljene pozneje.

| (10) | 15. oktobra 2003 je Komisija sklenila, da bo glede na nove ukrepe, ki so bili predloženi, podaljšala začetek uradnega preiskovalnega postopka iz člena 88(2) Pogodbe (2). |
| --- | --- |

(10)

15. oktobra 2003 je Komisija sklenila, da bo glede na nove ukrepe, ki so bili predloženi, podaljšala začetek uradnega preiskovalnega postopka iz člena 88(2) Pogodbe (2).

| (11) | Sklepi Komisije z dne 17. septembra in z dne 15. oktobra 2003 so bili skupaj objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, da predstavijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(11)

Sklepi Komisije z dne 17. septembra in z dne 15. oktobra 2003 so bili skupaj objavljeni v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je povabila zainteresirane strani, da predstavijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

| (12) | V pismu z dne 31. oktobra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih. 11. novembra 2003 je Komisija Franciji poslala pismo, v katerem je poudarila zastoje pri posredovanju dokumentov, ki jih Komisija potrebuje za presojo primera. |
| --- | --- |

(12)

V pismu z dne 31. oktobra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih. 11. novembra 2003 je Komisija Franciji poslala pismo, v katerem je poudarila zastoje pri posredovanju dokumentov, ki jih Komisija potrebuje za presojo primera.

| (13) | V pismih z dne 24. in 25. novembra 2003 je Francija Komisiji poslala prvo serijo podatkov v zvezi s prenosom dejavnosti T&D skupine Alstom ter povezanih ukrepov. |
| --- | --- |

(13)

V pismih z dne 24. in 25. novembra 2003 je Francija Komisiji poslala prvo serijo podatkov v zvezi s prenosom dejavnosti T&D skupine Alstom ter povezanih ukrepov.

| (14) | Po opozorilu z dne 2. decembra 2003 je Komisija 5. decembra 2003 prejela pismo z nadaljnjimi podatki o pismih z dne 8. avgusta, 14. avgusta in 26. septembra 2003 in tudi odgovor na dodatna vprašanja Komisije z dne 31. oktobra 2003. |
| --- | --- |

(14)

Po opozorilu z dne 2. decembra 2003 je Komisija 5. decembra 2003 prejela pismo z nadaljnjimi podatki o pismih z dne 8. avgusta, 14. avgusta in 26. septembra 2003 in tudi odgovor na dodatna vprašanja Komisije z dne 31. oktobra 2003.

| (15) | V pismu z dne 3. decembra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po novih podrobnostih v zvezi z zadevnimi ukrepi |
| --- | --- |

(15)

V pismu z dne 3. decembra 2003 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo po novih podrobnostih v zvezi z zadevnimi ukrepi

| (16) | Med 3. in 8. decembrom 2003 je Komisija prejela pismo s 46 mnenji zainteresiranih tretjih strani. Ta mnenja so bila v pismih z dne 22. decembra 2003 ter 12. in 16. januarja 2004 poslana Franciji, ki naj bi nanje odgovorila. |
| --- | --- |

(16)

Med 3. in 8. decembrom 2003 je Komisija prejela pismo s 46 mnenji zainteresiranih tretjih strani. Ta mnenja so bila v pismih z dne 22. decembra 2003 ter 12. in 16. januarja 2004 poslana Franciji, ki naj bi nanje odgovorila.

| (17) | V pismu z dne 24. decembra 2003 je Francija zahtevala, da se ji dodeli dodatni rok 20 delovnih dni v katerih bo odgovorila na dodatna vprašanja Komisije iz pisma z dne 3. decembra. Komisija je to zahtevo sprejela v pismu z dne 13. januarja 2004. |
| --- | --- |

(17)

V pismu z dne 24. decembra 2003 je Francija zahtevala, da se ji dodeli dodatni rok 20 delovnih dni v katerih bo odgovorila na dodatna vprašanja Komisije iz pisma z dne 3. decembra. Komisija je to zahtevo sprejela v pismu z dne 13. januarja 2004.

| (18) | V pismu z dne 12. januarja 2004 je Komisija Francijo obvestila, da bo neodvisni raziskovalec, ki ga je najela Komisija takoj po razpisu, ki je bil organiziran za pomoč pri analizi načrta prestrukturiranja skupine Alstom, družba BearingPoint France SAS. |
| --- | --- |

(18)

V pismu z dne 12. januarja 2004 je Komisija Francijo obvestila, da bo neodvisni raziskovalec, ki ga je najela Komisija takoj po razpisu, ki je bil organiziran za pomoč pri analizi načrta prestrukturiranja skupine Alstom, družba BearingPoint France SAS.

| (19) | V pismu z dne 22. januarja 2004 je Francija zahtevala novo podaljšanje za približno en mesec za odgovore na komentarje zainteresiranih. Komisija je to podaljšanje sprejela v pismu z dne 27. januarja 2004. |
| --- | --- |

(19)

V pismu z dne 22. januarja 2004 je Francija zahtevala novo podaljšanje za približno en mesec za odgovore na komentarje zainteresiranih. Komisija je to podaljšanje sprejela v pismu z dne 27. januarja 2004.

| (20) | 30. januarja 2004 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo za dodatne podatke v zvezi z obsegom prenosa veje T&D skupine Alstom, na katero je odgovorila s pismom z dne 16. februarja 2004. |
| --- | --- |

(20)

30. januarja 2004 je Komisija na Francijo naslovila zahtevo za dodatne podatke v zvezi z obsegom prenosa veje T&D skupine Alstom, na katero je odgovorila s pismom z dne 16. februarja 2004.

| (21) | 11. februarja 2004 je Francija odgovorila na pismo Komisije z dne 3. decembra 2003 v zvezi s povezanimi ukrepi. Nekateri od teh podatkov so bili delno nepopolni, zato je Komisija v pismu z dne 19. februarja 2004 od Francije zahtevala nove podrobnosti. Francija je v pismu z dne 9. marca 2004 posredovala zahtevane podatke. |
| --- | --- |

(21)

11. februarja 2004 je Francija odgovorila na pismo Komisije z dne 3. decembra 2003 v zvezi s povezanimi ukrepi. Nekateri od teh podatkov so bili delno nepopolni, zato je Komisija v pismu z dne 19. februarja 2004 od Francije zahtevala nove podrobnosti. Francija je v pismu z dne 9. marca 2004 posredovala zahtevane podatke.

| (22) | V pismu z 10. marca je Komisija ponovno opozorila Francijo, da še vedno čaka na odgovor v zvezi s komentarji na mnenja zainteresiranih strani, za katere se je obvezala, da jih bo posredovala najpozneje do 1. marca. Odgovor Francije, kateremu so priloženi podatki v zvezi s prilagajanjem načrta prestrukturiranja, predvidenega na začetku, je bil poslan Komisiji v pismu z 15. marca 2004. |
| --- | --- |

(22)

V pismu z 10. marca je Komisija ponovno opozorila Francijo, da še vedno čaka na odgovor v zvezi s komentarji na mnenja zainteresiranih strani, za katere se je obvezala, da jih bo posredovala najpozneje do 1. marca. Odgovor Francije, kateremu so priloženi podatki v zvezi s prilagajanjem načrta prestrukturiranja, predvidenega na začetku, je bil poslan Komisiji v pismu z 15. marca 2004.

| (23) | Med mesecema aprilom in majem 2004 se je odvijalo več delovnih srečanj med Francijo in Komisijo, katerih cilj je bila razprava o pripravi finančnega paketa, ki ga predlaga Francija in o nadomestnih ukrepih, potrebnih za potrditev pomoči. Po teh pogovorih je Francija Komisiji poslala dve pismi z dne 21. in 26. maja 2004, v katerih je navedla številne obveznosti v zvezi z zadevnimi ukrepi ter prilagoditve ukrepov, predvidenih na začetku. Francija je dodatne podatke Komisiji poslala v pismih z dne 7., 9., 10., 18. in 25. junija 2004. |
| --- | --- |

(23)

Med mesecema aprilom in majem 2004 se je odvijalo več delovnih srečanj med Francijo in Komisijo, katerih cilj je bila razprava o pripravi finančnega paketa, ki ga predlaga Francija in o nadomestnih ukrepih, potrebnih za potrditev pomoči. Po teh pogovorih je Francija Komisiji poslala dve pismi z dne 21. in 26. maja 2004, v katerih je navedla številne obveznosti v zvezi z zadevnimi ukrepi ter prilagoditve ukrepov, predvidenih na začetku. Francija je dodatne podatke Komisiji poslala v pismih z dne 7., 9., 10., 18. in 25. junija 2004.

II.   OPIS

1.   Skupina Alstom

| (24) | Alstom je po francoskem pravu družba z omejeno odgovornostjo in kotira na borzah v Parizu, Londonu in New Yorku. V proračunskem letu 2002/2003 je skupina ustvarila prihodek v višini 21,4 milijarde EUR, negativni poslovni rezultat v višini 507 milijonov EUR in čisto izgubo v višini 1,38 milijard EUR. Do 31. marca 2003 je Alstom zaposloval 110 000 oseb, razporejenih v 70 državah, od tega 62 000 oseb v Evropi. |
| --- | --- |

(24)

Alstom je po francoskem pravu družba z omejeno odgovornostjo in kotira na borzah v Parizu, Londonu in New Yorku. V proračunskem letu 2002/2003 je skupina ustvarila prihodek v višini 21,4 milijarde EUR, negativni poslovni rezultat v višini 507 milijonov EUR in čisto izgubo v višini 1,38 milijard EUR. Do 31. marca 2003 je Alstom zaposloval 110 000 oseb, razporejenih v 70 državah, od tega 62 000 oseb v Evropi.

| (25) | Pred trenutnim prestrukturiranjem se je Alstom ukvarjal z načrtovanjem, proizvodnjo in vzdrževanjem izdelkov in sistemov na štirih področjih: energija (v nadaljevanju: sektor „Power“), prenos in distribucija (v nadaljevanju: sektor „T&D“), železniški transport (v nadaljevanju: sektor „Transport“) in ladjedelništvo (v nadaljevanju: sektor „Marine“):






  — | v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Power“ ustvaril prihodek v višini 10,9 milijard EUR in zaposloval 46 000 oseb po vsem svetu; |
| --- | --- | --- |

(25)

Pred trenutnim prestrukturiranjem se je Alstom ukvarjal z načrtovanjem, proizvodnjo in vzdrževanjem izdelkov in sistemov na štirih področjih: energija (v nadaljevanju: sektor „Power“), prenos in distribucija (v nadaljevanju: sektor „T&D“), železniški transport (v nadaljevanju: sektor „Transport“) in ladjedelništvo (v nadaljevanju: sektor „Marine“):

—

v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Power“ ustvaril prihodek v višini 10,9 milijard EUR in zaposloval 46 000 oseb po vsem svetu;

| — | sektor „T&D“, ki je bil 25. septembra 2003 v večini prodan francoski skupini Areva, je pred prodajo ustvaril prihodek v višini 3,6 milijarde EUR z 28 000 zaposlenimi; |
| --- | --- |

—

sektor „T&D“, ki je bil 25. septembra 2003 v večini prodan francoski skupini Areva, je pred prodajo ustvaril prihodek v višini 3,6 milijarde EUR z 28 000 zaposlenimi;

| — | v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Transport“ ustvaril prihodek v višini 5 milijard EUR in zaposloval 28 500 oseb po vsem svetu; |
| --- | --- |

—

v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Transport“ ustvaril prihodek v višini 5 milijard EUR in zaposloval 28 500 oseb po vsem svetu;

| — | končno: v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Marine“ ustvaril prihodek v višini 1,5 milijarde EUR in zaposloval 4 500 oseb po vsem svetu. |
| --- | --- |

—

končno: v proračunskem letu 2002/2003 je sektor „Marine“ ustvaril prihodek v višini 1,5 milijarde EUR in zaposloval 4 500 oseb po vsem svetu.

| (26) | V proračunskem letu 2003/2004 se je prihodek skupine Alstom zvišal na 16,7 milijarde EUR, kar je za 10 % manj v primerjavi s proračunskim letom 2002/2003, na primerljivi podlagi. Ne glede na pozitivni operativni rezultat v višini 300 milijonov EUR (operativna marža 1,8 %) se je čista izguba skupine Alstom povečala na 1,86 milijarde EUR, od tega je 655 milijonov za stroške prestrukturiranja in 460 milijonov za finančne stroške. |
| --- | --- |

(26)

V proračunskem letu 2003/2004 se je prihodek skupine Alstom zvišal na 16,7 milijarde EUR, kar je za 10 % manj v primerjavi s proračunskim letom 2002/2003, na primerljivi podlagi. Ne glede na pozitivni operativni rezultat v višini 300 milijonov EUR (operativna marža 1,8 %) se je čista izguba skupine Alstom povečala na 1,86 milijarde EUR, od tega je 655 milijonov za stroške prestrukturiranja in 460 milijonov za finančne stroške.

| (27) | Razvoj operativnih rezultatov po sektorjih je predstavljen v tabeli 1.
  Tabela 1
  Podatki za podjetja









  (dobiček in operativni rezultat v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 |
| Letni dobiček | 24 550 | 23 453 | 21 351 | 16 688 |
| Operativni rezultat | 1 151 | 941 | (507) | 300 |
| za Power | 448 | 572 | (690) | 178 |
| T&D | 275 | 226 | 227 | 136 |
| transport | 266 | 101 | (24) | 64 |
| marine | 80 | 47 | 24 | (19) |
| podjetje | (41) | (35) | (44) | (59) |
| Zaposleni | 143 014 | 118 995 | 109 671 | 78 811 |

(27)

Razvoj operativnih rezultatov po sektorjih je predstavljen v tabeli 1.

Tabela 1

Podatki za podjetja

(dobiček in operativni rezultat v milijonih EUR)

2000/2001

2001/2002

2002/2003

2003/2004

Letni dobiček

24 550

23 453

21 351

16 688

Operativni rezultat

1 151

941

(507)

300

za Power

448

572

(690)

178

T&D

275

226

227

136

transport

266

101

(24)

64

marine

80

47

24

(19)

podjetje

(41)

(35)

(44)

(59)

Zaposleni

143 014

118 995

109 671

78 811

2.   Težave skupine Alstom pred načrtom prestrukturiranja

| (28) | Francija razlaga, da so težave skupine Alstom nastale zaradi kopičenja več dejavnikov. Po dogodkih 11. septembra 2001 je skupino prizadela splošna gospodarska oslabelost. Francija je prav tako poudarila, da je liberalizacija nekaterih trgov (zlasti tistih z elektriko in, v nekoliko manjši meri, transporta) dodatni dejavnik za težave podjetja. |
| --- | --- |

(28)

Francija razlaga, da so težave skupine Alstom nastale zaradi kopičenja več dejavnikov. Po dogodkih 11. septembra 2001 je skupino prizadela splošna gospodarska oslabelost. Francija je prav tako poudarila, da je liberalizacija nekaterih trgov (zlasti tistih z elektriko in, v nekoliko manjši meri, transporta) dodatni dejavnik za težave podjetja.

| (29) | Skupina je med utrpela drugim posledice resnih tehničnih težav, ki so prizadele velike plinske turbine GT24 in GT26, kupljene pri švedski skupini ABB. Skupina Alstom se je prav tako spopadla s težavami, povezanimi s prodajo vlakov Združenemu kraljestvu. Končno je podjetje v letih 2001/2002 in 2002/2003 utrpelo posledice pomanjkanja naročil za potniške ladje ter plačilno nesposobnost podjetja Renaissance Cruises. |
| --- | --- |

(29)

Skupina je med utrpela drugim posledice resnih tehničnih težav, ki so prizadele velike plinske turbine GT24 in GT26, kupljene pri švedski skupini ABB. Skupina Alstom se je prav tako spopadla s težavami, povezanimi s prodajo vlakov Združenemu kraljestvu. Končno je podjetje v letih 2001/2002 in 2002/2003 utrpelo posledice pomanjkanja naročil za potniške ladje ter plačilno nesposobnost podjetja Renaissance Cruises.

| (30) | Od pomladi 2003 se je skupina Alstom po objavi težav in zneskov izgub soočala z resnimi težavami pri zaupanju. Raven naročil se je še vedno zmanjševala, ker stranke niso bile prepričane, da bi podjetje v prihodnjih letih lahko izpolnilo obveznosti. Dobavitelji so postavili ostre plačilne pogoje, finančne ustanove pa so se odločile, da bodo zmanjšale znesek garancij za naročila, ki jih prejme skupina Alstom. |
| --- | --- |

(30)

Od pomladi 2003 se je skupina Alstom po objavi težav in zneskov izgub soočala z resnimi težavami pri zaupanju. Raven naročil se je še vedno zmanjševala, ker stranke niso bile prepričane, da bi podjetje v prihodnjih letih lahko izpolnilo obveznosti. Dobavitelji so postavili ostre plačilne pogoje, finančne ustanove pa so se odločile, da bodo zmanjšale znesek garancij za naročila, ki jih prejme skupina Alstom.

| (31) | Med drugim je zaradi posledic dogodkov 11. septembra 2001 več zavarovalnih družb zmanjšalo tveganja pri poslovanju s strankami in skupini Alstom postavilo ostrejše pogoje za garancije. Vendar je skupina Alstom zato, da ostane dejavna na trgih, odvisna od pridobivanja garancij, ki zajemajo pravilno izvajanje dolgoročnih pogodb. Brez teh garancij skupina Alstom ne more sprejeti novih naročil. |
| --- | --- |

(31)

Med drugim je zaradi posledic dogodkov 11. septembra 2001 več zavarovalnih družb zmanjšalo tveganja pri poslovanju s strankami in skupini Alstom postavilo ostrejše pogoje za garancije. Vendar je skupina Alstom zato, da ostane dejavna na trgih, odvisna od pridobivanja garancij, ki zajemajo pravilno izvajanje dolgoročnih pogodb. Brez teh garancij skupina Alstom ne more sprejeti novih naročil.

3.   Načrt prestrukturiranja

| (32) | Marca 2002 je bil določen začetni načrt obnovitve dejavnosti skupine Alstom („Restore value“), ki pa je bil izveden le delno. Drugi načrt, ki je zajemal tudi začetne projekte in je bil bolj ambiciozno zastavljen, je bil sestavljen marca 2003, januarja 2004 pa je bil spremenjen in okrepljen. Za ta drugi načrt Francija meni da je načrt prestrukturiranja, ki zajema obdobje med proračunskimi leti 2002/2003 in 2005/2006. Predvideva tri skupine ukrepov: prodajo, s katerimi se dejavnosti skupine osredotoči na ključne dejavnosti; industrijsko reorganizacijo; finančno prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(32)

Marca 2002 je bil določen začetni načrt obnovitve dejavnosti skupine Alstom („Restore value“), ki pa je bil izveden le delno. Drugi načrt, ki je zajemal tudi začetne projekte in je bil bolj ambiciozno zastavljen, je bil sestavljen marca 2003, januarja 2004 pa je bil spremenjen in okrepljen. Za ta drugi načrt Francija meni da je načrt prestrukturiranja, ki zajema obdobje med proračunskimi leti 2002/2003 in 2005/2006. Predvideva tri skupine ukrepov: prodajo, s katerimi se dejavnosti skupine osredotoči na ključne dejavnosti; industrijsko reorganizacijo; finančno prestrukturiranje.

| (33) | V zvezi s prvo skupino ukrepov, namenjenih osredotočanju dejavnosti skupine na ključne dejavnosti, je skupina Alstom prodala nekatere poslovne dejavnosti, kar se je pokazalo kot zmanjšanje dobička za 4,3 milijarde EUR (– 20 % glede na 2002/2003) in zmanjšanje zaposlenih za 30 000 oseb (– 27 %).
  Prodaje so bile naslednje:






  — | dejavnosti industrijskih turbin so bile aprila 2003 prodane podjetju Siemens; prispevale so 950 milijonov EUR neto. Te dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 125 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 6 % prihodka skupine Alstom), in s 6 000 zaposlenih (4), |
| --- | --- | --- |

(33)

V zvezi s prvo skupino ukrepov, namenjenih osredotočanju dejavnosti skupine na ključne dejavnosti, je skupina Alstom prodala nekatere poslovne dejavnosti, kar se je pokazalo kot zmanjšanje dobička za 4,3 milijarde EUR (– 20 % glede na 2002/2003) in zmanjšanje zaposlenih za 30 000 oseb (– 27 %).

Prodaje so bile naslednje:

—

dejavnosti industrijskih turbin so bile aprila 2003 prodane podjetju Siemens; prispevale so 950 milijonov EUR neto. Te dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 125 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 6 % prihodka skupine Alstom), in s 6 000 zaposlenih (4),

| — | dejavnost „T&D“ razen segmenta „Power Conversion“ je bila prodana skupini Areva septembra 2003, kar je prispevalo 920 milijonov EUR; prodane dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 3 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 14 % prihodka skupine Alstom), in s 24 000 zaposlenimi (5), |
| --- | --- |

—

dejavnost „T&D“ razen segmenta „Power Conversion“ je bila prodana skupini Areva septembra 2003, kar je prispevalo 920 milijonov EUR; prodane dejavnosti so ustvarile prihodek v višini 3 milijard EUR v letu 2002/2003 (približno 14 % prihodka skupine Alstom), in s 24 000 zaposlenimi (5),

| — | nepremičnine so bile prodane v skupnem znesku 415 milijonov EUR (267 milijonov EUR pred marcem 2003 in 148 milijonov EUR med marcem in avgustom 2003); druge dodatne prodaje v višini 50 milijonov EUR so bile decembra 2003 še vedno v fazi pogajanja. |
| --- | --- |

—

nepremičnine so bile prodane v skupnem znesku 415 milijonov EUR (267 milijonov EUR pred marcem 2003 in 148 milijonov EUR med marcem in avgustom 2003); druge dodatne prodaje v višini 50 milijonov EUR so bile decembra 2003 še vedno v fazi pogajanja.

| (34) | Druga skupina ukrepov zajema industrijsko reorganizacijo ključnih dejavnosti skupine Alstom v treh sektorjih kjer so skupni dobički ocenjeni na 16 milijard EUR v letih 2005/2006:






  — | sektor „Power“, ki je sestavljen iz podsektorjev „Power Turbo-Systems“ (plinske in parne turbine) je prispeval dobiček v znesku 3,6 milijard EUR, podsektor „Power Service“, katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR, in podsektor „Power Environment“ (kotli in hidravlične turbine), katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR, |
| --- | --- | --- |

(34)

Druga skupina ukrepov zajema industrijsko reorganizacijo ključnih dejavnosti skupine Alstom v treh sektorjih kjer so skupni dobički ocenjeni na 16 milijard EUR v letih 2005/2006:

—

sektor „Power“, ki je sestavljen iz podsektorjev „Power Turbo-Systems“ (plinske in parne turbine) je prispeval dobiček v znesku 3,6 milijard EUR, podsektor „Power Service“, katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR, in podsektor „Power Environment“ (kotli in hidravlične turbine), katerega dobiček je ocenjen na 3,1 milijarde EUR,

| — | dobiček sektorja „Transport“ je ocenjen na 5,5 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

dobiček sektorja „Transport“ je ocenjen na 5,5 milijarde EUR,

| — | dobiček sektorja „Marine“ je ocenjen na 1 milijardo EUR, |
| --- | --- |

—

dobiček sektorja „Marine“ je ocenjen na 1 milijardo EUR,

Skupni dobiček zajema sektor „Power Conversion“ (dobiček 0,5 milijarde EUR), del sektorja „Corporate“ (0,2 milijardi EUR) in negativno izravnavo na skupni ravni („corporate buffer“) v višini 1 milijarde EUR.

| (35) | V vsakem sektorju se bo prestrukturiranje izvajalo na naslednji način:






  — | poslovno prestrukturiranje podsektorjev „Power Environnement“ in „Power Turbo-Systems“ ki vključuje preoblikovanje velikosti ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot, kar je v prvi vrsti namenjeno zmanjševanju števila zaposlenih in racionalizaciji geografske izbire lokacije, |
| --- | --- | --- |

(35)

V vsakem sektorju se bo prestrukturiranje izvajalo na naslednji način:

—

poslovno prestrukturiranje podsektorjev „Power Environnement“ in „Power Turbo-Systems“ ki vključuje preoblikovanje velikosti ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot, kar je v prvi vrsti namenjeno zmanjševanju števila zaposlenih in racionalizaciji geografske izbire lokacije,

| — | umik dejavnosti industrijskih parnih turbin (IST) (podsektor „Power Turbo-Systems“) in prodaja dejavnosti v francoski proizvodni enoti La Courneuve, |
| --- | --- |

—

umik dejavnosti industrijskih parnih turbin (IST) (podsektor „Power Turbo-Systems“) in prodaja dejavnosti v francoski proizvodni enoti La Courneuve,

| — | industrijska reorganizacija sektorja „Transport“ zajema preoblikovanje ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot in zmanjšanje števila zaposlenih, |
| --- | --- |

—

industrijska reorganizacija sektorja „Transport“ zajema preoblikovanje ali zaprtje nekaterih proizvodnih enot in zmanjšanje števila zaposlenih,

| — | zmanjšanje obsega dejavnosti v sektorju „Marine“ po zaprtju ladjedelnic Saint-Malo, o čemer se je odločalo na začetku leta 2003. V glavni proizvodni enoti v kraju Saint-Nazaire je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo z upokojitvami. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje obsega dejavnosti v sektorju „Marine“ po zaprtju ladjedelnic Saint-Malo, o čemer se je odločalo na začetku leta 2003. V glavni proizvodni enoti v kraju Saint-Nazaire je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo z upokojitvami.

| (36) | V tabeli 2 so povzete posledice teh ukrepov za vsak segment dejavnosti za tri zadevna proračunska leta (od 2003 do 2006). Za naslednja leta je treba pričakovane privarčevane zneske za prestrukturiranje zvišati za [...] (6) milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

(36)

Tabela 2

Pregled reorganizacije dejavnosti za tri leta

| | Zmanjšanje zaposlenih
  (enote) | Stroški prestrukturiranja
  (v milijonih EUR) | Pričakovani privarčevani zneski
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Power – okolje | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo sistemi | [...] | [...] | [...] |
| Power Conversion | [...] | [...] | [...] |
| T&D | | [...] | |
| Power Services + IST | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] |
| Corporate | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj | [...] | [...] (7) | [...] |

Zmanjšanje zaposlenih

(enote)

Stroški prestrukturiranja

(v milijonih EUR)

Pričakovani privarčevani zneski

(v milijonih EUR)

Power – okolje

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo sistemi

[...]

[...]

[...]

Power Conversion

[...]

[...]

[...]

T&D

[...]

Power Services + IST

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

Corporate

[...]

[...]

[...]

Skupaj

[...]

[...] (7)

[...]

| (37) | Tretja skupina ukrepov, finančno prestrukturiranje, zajema finančni paket s posredovanjem skupine Alstom, države in bank. |
| --- | --- |

(37)

Tretja skupina ukrepov, finančno prestrukturiranje, zajema finančni paket s posredovanjem skupine Alstom, države in bank.

| (38) | Prvi paket je bil realiziran 2. avgusta 2003. Po začetku uradnega postopka pregleda s strani Komisije je Francija 26. septembra 2003 posredovala prilagojen sporazum, ki ni več vseboval ukrepov v zvezi z udeležbo države pri lastnih skladih skupine Alstom na samodejni in nepovratni podlagi brez predhodnega pristanka Komisije, kot to zahtevajo pravila Skupnosti o državnih pomočeh. Ta novi sporazum, katerega pogoji so navedeni spodaj, bo nadomestil tistega z dne 2. avgusta 2003. |
| --- | --- |

(38)

Prvi paket je bil realiziran 2. avgusta 2003. Po začetku uradnega postopka pregleda s strani Komisije je Francija 26. septembra 2003 posredovala prilagojen sporazum, ki ni več vseboval ukrepov v zvezi z udeležbo države pri lastnih skladih skupine Alstom na samodejni in nepovratni podlagi brez predhodnega pristanka Komisije, kot to zahtevajo pravila Skupnosti o državnih pomočeh. Ta novi sporazum, katerega pogoji so navedeni spodaj, bo nadomestil tistega z dne 2. avgusta 2003.

| (39) | Sporazum najprej zajema (ukrep 1), da se država obveže, da bo vpisala izdajo podrejenih vrednostnih papirjev za določen rok, ki se izplačajo v delnicah („Titres Subordonnés à Durée Déterminée Remboursables en Actions“ (TSDDRA)), rezerviranih za državo v višini 300 milijonov EUR. Ti vrednostni papirji imajo pariteto 1 TSDDRA za eno delnico in so vpisani za znesek 1,25 EUR. Veljajo 20 let, obrestna mera pa je določena na 2 % na leto, do sklepa Komisije. Ti vrednostni papirji so podrejeno posojilo, navadni glede na druga podrejena posojila, katerih obveznosti so izplačljive v delnicah (ORA), podrejenih posojil za določeno obdobje (PSDD) in podrejenih vrednostni papirji za določeno obdobje (TSDD) (8). |
| --- | --- |

(39)

Sporazum najprej zajema (ukrep 1), da se država obveže, da bo vpisala izdajo podrejenih vrednostnih papirjev za določen rok, ki se izplačajo v delnicah („Titres Subordonnés à Durée Déterminée Remboursables en Actions“ (TSDDRA)), rezerviranih za državo v višini 300 milijonov EUR. Ti vrednostni papirji imajo pariteto 1 TSDDRA za eno delnico in so vpisani za znesek 1,25 EUR. Veljajo 20 let, obrestna mera pa je določena na 2 % na leto, do sklepa Komisije. Ti vrednostni papirji so podrejeno posojilo, navadni glede na druga podrejena posojila, katerih obveznosti so izplačljive v delnicah (ORA), podrejenih posojil za določeno obdobje (PSDD) in podrejenih vrednostni papirji za določeno obdobje (TSDD) (8).

| (40) | Preračunavanje je predmet naslednje določbe o pogojnosti: „TSDDRA, ki jih izda družba in vpiše država, bodo izplačani v navadnih delnicah družbe v razmerju ena navadna delnica za 1,25 EUR v nominalni vrednosti za TSDDRA, pod pogojem pridobitve sklepa Evropske komisij, e v katerem je navedeno, da TSDDRA, ki jih izda skupina Alstom in vpiše država ter njihovo izplačilo v delnicah predstavlja državno pomoč v skladu s skupnim trgom ali pa da ni del državne pomoči. Tako povračilo v delnicah bo izvedeno samodejno in polnopravno prvi delovni dan po prejemu sklepa Komisije.“ |
| --- | --- |

(40)

Preračunavanje je predmet naslednje določbe o pogojnosti: „TSDDRA, ki jih izda družba in vpiše država, bodo izplačani v navadnih delnicah družbe v razmerju ena navadna delnica za 1,25 EUR v nominalni vrednosti za TSDDRA, pod pogojem pridobitve sklepa Evropske komisij, e v katerem je navedeno, da TSDDRA, ki jih izda skupina Alstom in vpiše država ter njihovo izplačilo v delnicah predstavlja državno pomoč v skladu s skupnim trgom ali pa da ni del državne pomoči. Tako povračilo v delnicah bo izvedeno samodejno in polnopravno prvi delovni dan po prejemu sklepa Komisije.“

| (41) | Država se je obvezala, da ne bo prodala niti TSDDRA niti delnic, ki bi izvirale iz nadomestila pred ponovno vzpostavitvijo družbe. |
| --- | --- |

(41)

Država se je obvezala, da ne bo prodala niti TSDDRA niti delnic, ki bi izvirale iz nadomestila pred ponovno vzpostavitvijo družbe.

| (42) | Banke so se nepreklicno obvezale k vpisu povečanja kapitala, kot je to odobrila generalna skupščina 18. novembra 2003 in za njih rezervirala 300 milijonov EUR za izdajno ceno 1,25 EUR za delnico. |
| --- | --- |

(42)

Banke so se nepreklicno obvezale k vpisu povečanja kapitala, kot je to odobrila generalna skupščina 18. novembra 2003 in za njih rezervirala 300 milijonov EUR za izdajno ceno 1,25 EUR za delnico.

| (43) | V sporazumu je prav tako predvideno dodeljevanje kratkoročnih likvidnostnih sredstev v višini 1,5 milijarde EUR (ukrep 2). Država, posredno ali neposredno prek depozitne in konsignacijske blagajne (CDC), se je obvezala, da bo obnovila zakladne zapise vpisane v višini 300 milijonov EUR z veljavnostjo do dvanajst mesecev od zadnje izdaje 8. februarja 2004 ter da bo vpisala dodatne zakladne zapise do vrednosti 900 milijonov EUR. Obveznosti države za likvidnostna sredstva se je zvišala na 1,2 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(43)

V sporazumu je prav tako predvideno dodeljevanje kratkoročnih likvidnostnih sredstev v višini 1,5 milijarde EUR (ukrep 2). Država, posredno ali neposredno prek depozitne in konsignacijske blagajne (CDC), se je obvezala, da bo obnovila zakladne zapise vpisane v višini 300 milijonov EUR z veljavnostjo do dvanajst mesecev od zadnje izdaje 8. februarja 2004 ter da bo vpisala dodatne zakladne zapise do vrednosti 900 milijonov EUR. Obveznosti države za likvidnostna sredstva se je zvišala na 1,2 milijardi EUR.

| (44) | Skupaj je bilo vpisanih 900 dodatnih milijonov in nato povrnjenih s strani skupine Alstom: 23. decembra 2003, je skupina povrnila 800 milijonov EUR iz prihodkov dolgoročnega financiranja (TSDDRA, TSDD in PSDD), opisanega v uvodnih izjavah 39, 47 in 48, ter 100 milijonov EUR januarja 2004 iz prihodkov prodaje sektorja „T&D“ skupini Areva. |
| --- | --- |

(44)

Skupaj je bilo vpisanih 900 dodatnih milijonov in nato povrnjenih s strani skupine Alstom: 23. decembra 2003, je skupina povrnila 800 milijonov EUR iz prihodkov dolgoročnega financiranja (TSDDRA, TSDD in PSDD), opisanega v uvodnih izjavah 39, 47 in 48, ter 100 milijonov EUR januarja 2004 iz prihodkov prodaje sektorja „T&D“ skupini Areva.

| (45) | Banke prispevajo zakladne zapise v višini 300 milijonov EUR in se obvežejo da bodo ta prispevek obnovile do poteka roka 12 mesecev od zadnje izdaje pred 8. februarjem 2004. |
| --- | --- |

(45)

Banke prispevajo zakladne zapise v višini 300 milijonov EUR in se obvežejo da bodo ta prispevek obnovile do poteka roka 12 mesecev od zadnje izdaje pred 8. februarjem 2004.

| (46) | Sporazum prav tako predvideva (ukrep 3), da banke izdajo sindicirane garancijske sheme v višini 3,5 milijard EUR, o tega 65 %, to je 2,275 milijard EUR proti jamstvu države. Tak sistem garancij naj bi se izvajal do porabe v višini 3,5 milijarde EUR. Trajanje zadevnih gospodarskih pogodb ne sme preseči 7 let. Blagajna za industrijski razvoj (Caisse Française de Développement Industriel (CFDI), ki je del skupine Banques Populaires, je uvedla tudi indirektno garancijo. Opozoriti je treba, da je pri sklicevanju na te ukrepe Francija to indirektno garancijo obravnaval kakor da jih je dodelila država. |
| --- | --- |

(46)

Sporazum prav tako predvideva (ukrep 3), da banke izdajo sindicirane garancijske sheme v višini 3,5 milijard EUR, o tega 65 %, to je 2,275 milijard EUR proti jamstvu države. Tak sistem garancij naj bi se izvajal do porabe v višini 3,5 milijarde EUR. Trajanje zadevnih gospodarskih pogodb ne sme preseči 7 let. Blagajna za industrijski razvoj (Caisse Française de Développement Industriel (CFDI), ki je del skupine Banques Populaires, je uvedla tudi indirektno garancijo. Opozoriti je treba, da je pri sklicevanju na te ukrepe Francija to indirektno garancijo obravnaval kakor da jih je dodelila država.

| (47) | Četrti ukrep je podrejeno posojilo za določeno obdobje (Prêt Subordonné à Durée Déterminée (PSDD) za obdobje 5 let v znesku 1,5 milijarde EUR, od tega 300 milijonov prispeva država, 1,2 vpisane milijarde pa banke (ukrep 4). V komentarjih z dne 5. decembra 2003 je Francija navedla, da je to posojilo dokončno odobril CFDI. Država se je omejila na to, da je CFDI dala garancijo za znesek posojila. PSDD je povrnjen v višini EURIBOR + 450 osnovnih točk, od je tega 300 osnovnih točk plačanih na koncu vsakega obrestnega obdobja, 150 osnovnih točk pa je kapitaliziranih in plačanih na koncu. To posojilo je del podrejenega dolga, zato ima prednost glede na TSDDRA, TSDD in ORA. |
| --- | --- |

(47)

Četrti ukrep je podrejeno posojilo za določeno obdobje (Prêt Subordonné à Durée Déterminée (PSDD) za obdobje 5 let v znesku 1,5 milijarde EUR, od tega 300 milijonov prispeva država, 1,2 vpisane milijarde pa banke (ukrep 4). V komentarjih z dne 5. decembra 2003 je Francija navedla, da je to posojilo dokončno odobril CFDI. Država se je omejila na to, da je CFDI dala garancijo za znesek posojila. PSDD je povrnjen v višini EURIBOR + 450 osnovnih točk, od je tega 300 osnovnih točk plačanih na koncu vsakega obrestnega obdobja, 150 osnovnih točk pa je kapitaliziranih in plačanih na koncu. To posojilo je del podrejenega dolga, zato ima prednost glede na TSDDRA, TSDD in ORA.

| (48) | Francija se je nepreklicno obvezala, da bo vpisala izdajo državnih podrejenih vrednostnih papirjev za določen čas (Titres Subordonnés à Durée Déterminée (TSDD)) v višini 200 milijonov EUR za dobo 15 let (ukrep 5, prejšnji ukrep 4 bis). TSDD bo povrnjen v referenčni meri, povečani za 500 osnovnih točk na leto, od tega 350 osnovnih točk na leto, plačanih vsako leto za zaostala plačila, in 150 osnovnih točk na lepo, kapitaliziranih, plačanih na koncu. Podrejeni so zamenljivim delnicam, podrejenim posojilom za določen čas in/ali nezavarovanim tveganjem. |
| --- | --- |

(48)

Francija se je nepreklicno obvezala, da bo vpisala izdajo državnih podrejenih vrednostnih papirjev za določen čas (Titres Subordonnés à Durée Déterminée (TSDD)) v višini 200 milijonov EUR za dobo 15 let (ukrep 5, prejšnji ukrep 4 bis). TSDD bo povrnjen v referenčni meri, povečani za 500 osnovnih točk na leto, od tega 350 osnovnih točk na leto, plačanih vsako leto za zaostala plačila, in 150 osnovnih točk na lepo, kapitaliziranih, plačanih na koncu. Podrejeni so zamenljivim delnicam, podrejenim posojilom za določen čas in/ali nezavarovanim tveganjem.

| (49) | Poleg že opisanih ukrepov so banke zagotovile, da bodo izdale zamenljive obveznice (ORA) v znesku 1 milijarde EUR, s preferencialno pravico za trenutne delničarje podjetja. Zamenljive obveznice, katerih znesek je določen na 900 milijonov EUR, se povrnejo v delnicah po 5 letih od datuma začetka delovanja. Pogoji te izdaje so naslednji: kupon za 2 %, kapitaliziran na koncu leta 2004, pariteta za 1 zamenljivo obveznico za 1 delnico, cena ob vpisu je 1,40 EUR in premija za vpis v višini od 10 do 20 %. Ti dolgovi so podrejeni PSDD, vendar nadrejeni TSDDRA in TSDD. |
| --- | --- |

(49)

Poleg že opisanih ukrepov so banke zagotovile, da bodo izdale zamenljive obveznice (ORA) v znesku 1 milijarde EUR, s preferencialno pravico za trenutne delničarje podjetja. Zamenljive obveznice, katerih znesek je določen na 900 milijonov EUR, se povrnejo v delnicah po 5 letih od datuma začetka delovanja. Pogoji te izdaje so naslednji: kupon za 2 %, kapitaliziran na koncu leta 2004, pariteta za 1 zamenljivo obveznico za 1 delnico, cena ob vpisu je 1,40 EUR in premija za vpis v višini od 10 do 20 %. Ti dolgovi so podrejeni PSDD, vendar nadrejeni TSDDRA in TSDD.

| (50) | Tabela 3 prikazuje pregled zajetih ukrepov v finančnem paketu, katerega namen je podpora skupini Alstom, kot je v pismu s 26. septembra 2003 navedla Francija, ob nadomestitvi sporazuma z dne 2. avgusta 2003.
  Tabela 3
  Opis finančnega paketa, različica septembra 2003







  (zneski v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| Ukrep | Banke/investitorji | Udeležba države (9) |
| Povečanje kapitala I | 0,30 | — |
| TSDDRA (ukrep 1) | — | 0,30 |
| Kratkoročna likvidnost (ukrep 2) | 0,30 | 1,20 |
| Garancije v znesku 3,5 milijard (ukrep 3) | 3,5 | Indirektne garancije za 65 % kar je 2,275 |
| PSDD (ukrep 4) | 1,20 | Garancije za CFDI glede na 0,30 |
| TSDD (ukrep 5) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |

(50)

Tabela 3 prikazuje pregled zajetih ukrepov v finančnem paketu, katerega namen je podpora skupini Alstom, kot je v pismu s 26. septembra 2003 navedla Francija, ob nadomestitvi sporazuma z dne 2. avgusta 2003.

Tabela 3

Opis finančnega paketa, različica septembra 2003

(zneski v milijardah EUR)

Ukrep

Banke/investitorji

Udeležba države (9)

Povečanje kapitala I

0,30

—

TSDDRA (ukrep 1)

—

0,30

Kratkoročna likvidnost (ukrep 2)

0,30

1,20

Garancije v znesku 3,5 milijard (ukrep 3)

3,5

Indirektne garancije za 65 % kar je 2,275

PSDD (ukrep 4)

1,20

Garancije za CFDI glede na 0,30

TSDD (ukrep 5)

—

0,20

ORA

0,90

—

| (51) | Maja 2004 je Francija obvestila Komisijo o spremembah v zvezi s finančnim paketom, ki bo opisan v nadaljevanju in ki jih bodo poleti 2004 izvajale država in banke. Nov finančni paket vključuje dve spremembi obstoječih ukrepov in en nov ukrep. |
| --- | --- |

(51)

Maja 2004 je Francija obvestila Komisijo o spremembah v zvezi s finančnim paketom, ki bo opisan v nadaljevanju in ki jih bodo poleti 2004 izvajale država in banke. Nov finančni paket vključuje dve spremembi obstoječih ukrepov in en nov ukrep.

| (52) | Najprej se bo sprostila indirektna garancija države v sindicirani garancijski shemi (ukrep 3) in prenesena v mehanizem garancij, ki zajema novo sindicirano garancijsko shemo in predstavlja znesek 8 milijard EUR, ki jih izdajo banke. Ta nova garancijska shema zajema naslednje mehanizme garancij: Izgube bodo v prvi vrsti pokrite z denarjem iz prodaje, v višini 700 milijonov EUR, ki jih zbere podjetje. Sekundarno bodo izgube pokrite z garancijo v višini 1,3 milijarde EUR, pri tem pa pari passu sodeluje država z 1,25 milijarde EUR in banke s 50 milijoni EUR. Izgube nad 2 milijardi EUR ne bodo zajete v garancije in jih bodo v celoti nosile banke, ki so izdale garancijo. Obdobje za izdajo garancij v tej sindicirani shemi je dve leti od začetka, predvideno za poletje 2004. Med tem obdobjem bo na eni strani odpis obstoječih garancij prek dokončanja in dobave izdelkov skupine Alstom zmanjšal skupni znesek garancij. Na drugi strani se bo v istem obdobju shema napajala z drugimi garancijami do višine zneska 8 milijard. Po koncu obdobja izdaje garancij in prepovedi napajanja sheme, se bo znesek zmanjšal glede amortizacije garancij. Vzporedno s tem se garancije amortizirajo tako, da kadar koli ostanejo enake vsaj 25 % zneska garancijske sheme. Garancija drugega ranga v znesku 1,3 milijarde EUR se amortizira prednostno, garancija prvih izgub v znesku 700 milijonov EUR pa se amortizira takoj zatem. Posledično se tveganje, da bo država pozvana, zmanjša na nič od konca leta 2008/začetka 2009, proti koncu leta 2011 začetku 2012, po predhodnem mehanizmu, v katerem indirektna garancija države ni predmet prednostnega odpisa. Opozoriti je treba, da znesek 8 milijard EUR ni le izdaja novih garancij. Vse garancije, ki so jih izdale banke po septembru 2003, ki niso več predmet indirektne garancije države v višini 65 % ter pod nekaterimi pogoji in za omejeno obdobje garancije izdane pred septembrom 2003, se lahko vnesejo v novo sindicirano shemo 8 milijard EUR in tako uporabljajo ustrezen mehanizem garancij. |
| --- | --- |

(52)

Najprej se bo sprostila indirektna garancija države v sindicirani garancijski shemi (ukrep 3) in prenesena v mehanizem garancij, ki zajema novo sindicirano garancijsko shemo in predstavlja znesek 8 milijard EUR, ki jih izdajo banke. Ta nova garancijska shema zajema naslednje mehanizme garancij: Izgube bodo v prvi vrsti pokrite z denarjem iz prodaje, v višini 700 milijonov EUR, ki jih zbere podjetje. Sekundarno bodo izgube pokrite z garancijo v višini 1,3 milijarde EUR, pri tem pa pari passu sodeluje država z 1,25 milijarde EUR in banke s 50 milijoni EUR. Izgube nad 2 milijardi EUR ne bodo zajete v garancije in jih bodo v celoti nosile banke, ki so izdale garancijo. Obdobje za izdajo garancij v tej sindicirani shemi je dve leti od začetka, predvideno za poletje 2004. Med tem obdobjem bo na eni strani odpis obstoječih garancij prek dokončanja in dobave izdelkov skupine Alstom zmanjšal skupni znesek garancij. Na drugi strani se bo v istem obdobju shema napajala z drugimi garancijami do višine zneska 8 milijard. Po koncu obdobja izdaje garancij in prepovedi napajanja sheme, se bo znesek zmanjšal glede amortizacije garancij. Vzporedno s tem se garancije amortizirajo tako, da kadar koli ostanejo enake vsaj 25 % zneska garancijske sheme. Garancija drugega ranga v znesku 1,3 milijarde EUR se amortizira prednostno, garancija prvih izgub v znesku 700 milijonov EUR pa se amortizira takoj zatem. Posledično se tveganje, da bo država pozvana, zmanjša na nič od konca leta 2008/začetka 2009, proti koncu leta 2011 začetku 2012, po predhodnem mehanizmu, v katerem indirektna garancija države ni predmet prednostnega odpisa. Opozoriti je treba, da znesek 8 milijard EUR ni le izdaja novih garancij. Vse garancije, ki so jih izdale banke po septembru 2003, ki niso več predmet indirektne garancije države v višini 65 % ter pod nekaterimi pogoji in za omejeno obdobje garancije izdane pred septembrom 2003, se lahko vnesejo v novo sindicirano shemo 8 milijard EUR in tako uporabljajo ustrezen mehanizem garancij.

| (53) | Na drugem mestu se je Francija obvezala, da bo poleti 2004 v kapital preoblikovala terjatve do skupine Alstom, ki so sestavljene iz PSDD v vrednosti 300 milijonov EUR (ukrep 4), ki jih zadržuje CFDI, in TSDD v višini 200 milijonov EUR (ukrep 5). Banke imajo prav tako možnost, da del terjatev do skupine Alstom preoblikujejo v kapital. |
| --- | --- |

(53)

Na drugem mestu se je Francija obvezala, da bo poleti 2004 v kapital preoblikovala terjatve do skupine Alstom, ki so sestavljene iz PSDD v vrednosti 300 milijonov EUR (ukrep 4), ki jih zadržuje CFDI, in TSDD v višini 200 milijonov EUR (ukrep 5). Banke imajo prav tako možnost, da del terjatev do skupine Alstom preoblikujejo v kapital.

| (54) | Povečanje dodatnega kapitala v višini od 1 do 1,2 milijardi EUR bo izvedeno poleti 2004 (ukrep 6). Država bo sodelovala sorazmerno z udeležbo pri kapitalu, ki izhaja iz preoblikovanja TSDDRA, kar pomeni v odstotku, ki mora biti med 17 in 18,5 %. Posledično bo znesek, ki ga vpiše država, med 170 in 220 milijonov EUR. Saldo bo dan na trg ko ga bo prevzel konzorcij bank. To povečanje kapitala je namenjeno zlasti pridobitvi 700 milijonov EUR, ki so potrebni za pokritje prvih izgub iz nove sindicirane garancijske sheme. |
| --- | --- |

(54)

Povečanje dodatnega kapitala v višini od 1 do 1,2 milijardi EUR bo izvedeno poleti 2004 (ukrep 6). Država bo sodelovala sorazmerno z udeležbo pri kapitalu, ki izhaja iz preoblikovanja TSDDRA, kar pomeni v odstotku, ki mora biti med 17 in 18,5 %. Posledično bo znesek, ki ga vpiše država, med 170 in 220 milijonov EUR. Saldo bo dan na trg ko ga bo prevzel konzorcij bank. To povečanje kapitala je namenjeno zlasti pridobitvi 700 milijonov EUR, ki so potrebni za pokritje prvih izgub iz nove sindicirane garancijske sheme.

| (55) | Tabela 4 prikazuje pregled ukrepov, zajetih v tem paketu, ki je del te odločbe.
  Tabela 4
  Opis finančnega paketa, različica iz maja 2004







  (zneski v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| Ukrep | Banke/investitorji | Obveznosti države |
| povečanje kapitala I | 0,30 | — |
| TSDDRA (ukrep 1) | — | 0,30 |
| kratkoročna likvidnost (ukrep 2) | 0,30 | 1,20 |
| garancije v znesku 8 milijard (ukrep 3) | 8 | Garancije za drugo izgubo, 1,25 |
| PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4) | 1,20 | 0,30 |
| TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |
| povečanje kapitala II (ukrep 6) | 0,83/0,99 | 0,17/0,22 |

(55)

Tabela 4 prikazuje pregled ukrepov, zajetih v tem paketu, ki je del te odločbe.

Tabela 4

Opis finančnega paketa, različica iz maja 2004

(zneski v milijardah EUR)

Ukrep

Banke/investitorji

Obveznosti države

povečanje kapitala I

0,30

—

TSDDRA (ukrep 1)

—

0,30

kratkoročna likvidnost (ukrep 2)

0,30

1,20

garancije v znesku 8 milijard (ukrep 3)

8

Garancije za drugo izgubo, 1,25

PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4)

1,20

0,30

TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5)

—

0,20

ORA

0,90

—

povečanje kapitala II (ukrep 6)

0,83/0,99

0,17/0,22

| (56) | Francija ocenjuje, da bo načrt prestrukturiranja skupini Alstom omogočil dolgoročno sposobnost preživetja. Te ocene so zajete tudi v zakladni načrt (Tri-letni zakladni načrt), različica W10. To je najnovejša različica, ki vsebuje vse napovedi za vsako proračunsko leto od 2003/2004 do 2005/2006. Glavne postavke tega načrta so povzete v tabeli 5. |
| --- | --- |

(56)

Tabela 5

Izvleček iz načrta za refinanciranje skupine Alstom za dobo treh let – različica W10 iz septembra 2003

| (zneski v milijardah EUR) |
| --- |
| Proračunsko leto | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| Prejeta naročila | 19,123 | [↘] (10) | [↗] | [↗] |
| Industrijske turbine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – okolje | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo sistemi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – storitve | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (vključno Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podjetje in drugo | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Varnostna rezerva | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prodaja | 21,351 | [↘] | [↘] | [↗] |
| Industrijske turbine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – okolje | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo sistemi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – storitve | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (vključno Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Podjetje in drugo | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Varnostna rezerva | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prihodek iz poslovanja
  operativna marža | (0,507)
  – 2,4 % | [↗] | [↗] | [↗] |
| EBIT | (1,062) | [↗] | [↗] | [↗] |
| Neto tok denarja | (0,265) | [↘] | [↗] | [↘] |
| Skupni bruto dolg | 6,688 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Gospodarski dolg | 4,918 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Lastna sredstva | 0,847 | [↗] | [↘] | [↗] |
| Dolg/lastna sredstva | 581 % | [↘] | [↗] | [↘] |

(zneski v milijardah EUR)

Proračunsko leto

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

Prejeta naročila

19,123

[↘] (10)

[↗]

[↗]

Industrijske turbine

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – okolje

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo sistemi

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – storitve

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (vključno Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Podjetje in drugo

[...]

[...]

[...]

[...]

Varnostna rezerva

[...]

[...]

[...]

[...]

Prodaja

21,351

[↘]

[↘]

[↗]

Industrijske turbine

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – okolje

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo sistemi

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – storitve

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (vključno Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Podjetje in drugo

[...]

[...]

[...]

[...]

Varnostna rezerva

[...]

[...]

[...]

[...]

Prihodek iz poslovanja

operativna marža

(0,507)

– 2,4 %

[↗]

[↗]

[↗]

EBIT

(1,062)

[↗]

[↗]

[↗]

Neto tok denarja

(0,265)

[↘]

[↗]

[↘]

Skupni bruto dolg

6,688

[↘]

[↘]

[↘]

Gospodarski dolg

4,918

[↘]

[↘]

[↘]

Lastna sredstva

0,847

[↗]

[↘]

[↗]

Dolg/lastna sredstva

581 %

[↘]

[↗]

[↘]

| (57) | Po spremembi finančnega paketa, objavljenega maja 2004, je Francija predložila novo različico finančnih napovedi. Glavne postavke te različice so povzete v tabeli 6. Navedeni sta dve vrednosti: prva ustreza primeru, če banke preoblikujejo najvišji znesek terjatev, določenih v finančnem paketu, določenem maja 2004 (to je 700 milijonov EUR); druga opisuje primer, kjer banke ne preoblikujejo terjatev. Napovedi ne upoštevajo prodaje, ki jo bo podjetje moralo izvesti. |
| --- | --- |

(57)

Tabela 6

Nove napovedi vključujejo učinek novih finančnih ukrepov

| (zneski v milijardah EUR) |
| --- |
| Proračunsko leto | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 |
| Skupni bruto dolg | [...] | [↘] | [↘] |
| Gospodarski dolg | [...] | [↘] | [↘] |
| Lastna sredstva | [...] | [↘] | [↗] |
| Dolg/lastna sredstva | [...] | [↘] | [↘] |

(zneski v milijardah EUR)

Proračunsko leto

2004/2005

2005/2006

2006/2007

Skupni bruto dolg

[...]

[↘]

[↘]

Gospodarski dolg

[...]

[↘]

[↘]

Lastna sredstva

[...]

[↘]

[↗]

Dolg/lastna sredstva

[...]

[↘]

[↘]

4.   Drugi ukrepi

| (58) | Poleg že omenjenih ukrepov sporazum z dne 2. avgusta omenja ukrep, za katerega je Komisija izvedela iz tiska in za katerega je v pismu z dne 10. julija 2003 zahtevala od Francije, da ji posreduje podatke (ukrep 7, prejšnji ukrep 5): po podatkih iz tiska, je jedrska družba Areva predstavila ponudbo za nakup sektorja „T&D“ skupine Alstom v znesku, ki je predvidoma višji od 1 milijarde EUR. Po podatkih Francije je na nadzornem svetu 1. julija 2003 država dala upravnemu odboru skupine Areva soglasje (11) za ponudbo nakupa enote „T&D“ skupine Alstom. Treba je opozoriti, da je ta ukrep izrecno omenjen v načrtu prestrukturiranja in sporazumu z dne 2. avgusta 2003. |
| --- | --- |

(58)

Poleg že omenjenih ukrepov sporazum z dne 2. avgusta omenja ukrep, za katerega je Komisija izvedela iz tiska in za katerega je v pismu z dne 10. julija 2003 zahtevala od Francije, da ji posreduje podatke (ukrep 7, prejšnji ukrep 5): po podatkih iz tiska, je jedrska družba Areva predstavila ponudbo za nakup sektorja „T&D“ skupine Alstom v znesku, ki je predvidoma višji od 1 milijarde EUR. Po podatkih Francije je na nadzornem svetu 1. julija 2003 država dala upravnemu odboru skupine Areva soglasje (11) za ponudbo nakupa enote „T&D“ skupine Alstom. Treba je opozoriti, da je ta ukrep izrecno omenjen v načrtu prestrukturiranja in sporazumu z dne 2. avgusta 2003.

| (59) | Poleg tega je Komisija izvedela za več ukrepov, ki jih Francija ni posredovala in za katere je bila v pismih z dne 28. avgusta in 3. decembra 2003 pozvana, da to stori: |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je Komisija izvedela za več ukrepov, ki jih Francija ni posredovala in za katere je bila v pismih z dne 28. avgusta in 3. decembra 2003 pozvana, da to stori:

III.   OBRAZLOŽITEV POSTOPKOVNIH MOŽNOSTI

| (60) | Uradni preiskovalni postopek je bil začet zato, da se preveri, ali so ukrepi, za katere se je poleti 2003 zanimala Komisija, res pomoč, združljiva s skupnim trgom. Čeprav so zadevni ukrepi, izpeljani iz državne pomoči, ki so skupini Alstom omogočili poslovanje na ustreznih trgih, izkrivljali konkurenco in prizadeli trgovanje med državami članicami, Francija ugovarja, da so nekateri od teh ukrepov pomoč (zlasti ukrep 1). Poleg tega so podatki, ki jih je posredovala Francija v zvezi z ukrepi 7 in 10, nezadostni, ostali ukrepi pa so obravnavani kot pri reševanju in prestrukturiranju. Vsi ukrepi pomoči niso ustrezali kriterijem, določenim v smernicah Skupnosti za državno pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljevanju: „smernice“), zlasti ukrepi, opisani kot ukrepi za reševanje, ki jih izvaja Francija, potem ko je bil načrt prestrukturiranja že izvajan. |
| --- | --- |

(60)

Uradni preiskovalni postopek je bil začet zato, da se preveri, ali so ukrepi, za katere se je poleti 2003 zanimala Komisija, res pomoč, združljiva s skupnim trgom. Čeprav so zadevni ukrepi, izpeljani iz državne pomoči, ki so skupini Alstom omogočili poslovanje na ustreznih trgih, izkrivljali konkurenco in prizadeli trgovanje med državami članicami, Francija ugovarja, da so nekateri od teh ukrepov pomoč (zlasti ukrep 1). Poleg tega so podatki, ki jih je posredovala Francija v zvezi z ukrepi 7 in 10, nezadostni, ostali ukrepi pa so obravnavani kot pri reševanju in prestrukturiranju. Vsi ukrepi pomoči niso ustrezali kriterijem, določenim v smernicah Skupnosti za državno pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) (v nadaljevanju: „smernice“), zlasti ukrepi, opisani kot ukrepi za reševanje, ki jih izvaja Francija, potem ko je bil načrt prestrukturiranja že izvajan.

| (61) | Posledično je Francija spremenila začetne ukrepe pomoči po tem, ko je z bankami sklenila nov sporazum. Ti ukrepi so bili Komisiji posredovani 26. septembra 2003. Zaradi teh pogojev je bil uradni preiskovalni postopek ustrezno razširjen in zajema tudi nove ukrepe, ki bodo delno nadomestili tiste iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003 in povečali njihovo vrednost. |
| --- | --- |

(61)

Posledično je Francija spremenila začetne ukrepe pomoči po tem, ko je z bankami sklenila nov sporazum. Ti ukrepi so bili Komisiji posredovani 26. septembra 2003. Zaradi teh pogojev je bil uradni preiskovalni postopek ustrezno razširjen in zajema tudi nove ukrepe, ki bodo delno nadomestili tiste iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003 in povečali njihovo vrednost.

| (62) | Takoj po novem finančnem paketu maja 2004 je Komisija menila, da drugo podaljšanje preiskovalnega postopka ni primerno niti potrebno. Najprej je bilo ugotovljeno, da spremembe niso prispevale k povečanju skupnega zneska pomoči, ampak nasprotno k zmanjšanju tega zneska. Garancija države v garancijski shemi (ukrep 3), ki nadomešča stare indirektne garancije države, je zmanjšanje izpostavljenosti države za 1 milijardo EUR. Poleg vsega ta mehanizem garancij predvideva, da se izgube pokrijejo v prvi vrsti z denarjem od prodaje v višini 700 milijonov EUR, ki jih priskrbi podjetje, država pa posreduje le pri garancijah drugega ranga. Ne glede na raven izgube je znesek, ki ga za kritje nameni država nižji od zneska v predhodnem finančnem paketu. Kot bo razloženo v delu VI C, je treba garancije obravnavati kot pomoč države vse do vrednosti 100 %. V teh pogojih je podaljšanje obveznosti države na podlagi garancij nadomeščena z realnim in znatnim zmanjšanjem pomoči iz izvajanja novega mehanizma. Podobno je za preoblikovanje dolga države (ukrepa 4 in 5) v kapital, kot izhaja iz zadevnih sprememb in ki ne vpliva na povečanje vključenih pomoči. Kot bo razloženo v delu VI C, so posojila obravnavana kot pomoč v višini 100 % zadevnega zneska od trenutka odobritve. Končno je sodelovanje države pri novem povečanju kapitala (ukrep 6) manj pomembno kot prispevki zasebnikov. Izvajano bo sorazmerno s kapitalom, ki ga je vpisala država in pod enakimi pogoji, kot za druge udeležence. Poleg tega, se z vidika popolne izpostavljenosti njeno sodelovanje pri povečanju kapitala izravna z zmanjšanjem garancije iz garancijske sheme. |
| --- | --- |

(62)

Takoj po novem finančnem paketu maja 2004 je Komisija menila, da drugo podaljšanje preiskovalnega postopka ni primerno niti potrebno. Najprej je bilo ugotovljeno, da spremembe niso prispevale k povečanju skupnega zneska pomoči, ampak nasprotno k zmanjšanju tega zneska. Garancija države v garancijski shemi (ukrep 3), ki nadomešča stare indirektne garancije države, je zmanjšanje izpostavljenosti države za 1 milijardo EUR. Poleg vsega ta mehanizem garancij predvideva, da se izgube pokrijejo v prvi vrsti z denarjem od prodaje v višini 700 milijonov EUR, ki jih priskrbi podjetje, država pa posreduje le pri garancijah drugega ranga. Ne glede na raven izgube je znesek, ki ga za kritje nameni država nižji od zneska v predhodnem finančnem paketu. Kot bo razloženo v delu VI C, je treba garancije obravnavati kot pomoč države vse do vrednosti 100 %. V teh pogojih je podaljšanje obveznosti države na podlagi garancij nadomeščena z realnim in znatnim zmanjšanjem pomoči iz izvajanja novega mehanizma. Podobno je za preoblikovanje dolga države (ukrepa 4 in 5) v kapital, kot izhaja iz zadevnih sprememb in ki ne vpliva na povečanje vključenih pomoči. Kot bo razloženo v delu VI C, so posojila obravnavana kot pomoč v višini 100 % zadevnega zneska od trenutka odobritve. Končno je sodelovanje države pri novem povečanju kapitala (ukrep 6) manj pomembno kot prispevki zasebnikov. Izvajano bo sorazmerno s kapitalom, ki ga je vpisala država in pod enakimi pogoji, kot za druge udeležence. Poleg tega, se z vidika popolne izpostavljenosti njeno sodelovanje pri povečanju kapitala izravna z zmanjšanjem garancije iz garancijske sheme.

| (63) | Prav tako je bilo ugotovljeno, da spremembe novega finančnega paketa, ki je bil predstavljen maja 2004, vsebujejo znatno povečanje zasebnih prispevkov za prestrukturiranje in posledično znatno izboljšanje finančnega položaja skupine Alstom. Poleg tega sprememba garancije države o garancijski shemi pomeni, da bodo banke izpostavljene za 6 milijard EUR. Med drugim več kot 80 % novega povečanja kapitala garantirajo banke. Končno je treba opozoriti na znaten prispevek podjetja, ki bo samo financiralo 700 milijonov EUR z denarjem iz prodaje, kar je garancija prvega ranga iz nove garancijske sheme. |
| --- | --- |

(63)

Prav tako je bilo ugotovljeno, da spremembe novega finančnega paketa, ki je bil predstavljen maja 2004, vsebujejo znatno povečanje zasebnih prispevkov za prestrukturiranje in posledično znatno izboljšanje finančnega položaja skupine Alstom. Poleg tega sprememba garancije države o garancijski shemi pomeni, da bodo banke izpostavljene za 6 milijard EUR. Med drugim več kot 80 % novega povečanja kapitala garantirajo banke. Končno je treba opozoriti na znaten prispevek podjetja, ki bo samo financiralo 700 milijonov EUR z denarjem iz prodaje, kar je garancija prvega ranga iz nove garancijske sheme.

| (64) | Končno je treba opozoriti, da spremembe finančnega paketa tudi spremljajo obveznosti Francije, opisane v uvodnih izjavah od 96 do 103, katerih namen je nadomestitev izkrivljanja konkurence ki bi jo lahko povzročili ukrepi pomoči z omejevanjem obdobja, zajetega v pomoč države, in na drugi strani zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje. |
| --- | --- |

(64)

Končno je treba opozoriti, da spremembe finančnega paketa tudi spremljajo obveznosti Francije, opisane v uvodnih izjavah od 96 do 103, katerih namen je nadomestitev izkrivljanja konkurence ki bi jo lahko povzročili ukrepi pomoči z omejevanjem obdobja, zajetega v pomoč države, in na drugi strani zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje.

| (65) | Pod temi pogoji Komisija ocenjuje, da so prilagoditve iz maja 2004 takšne, da lahko zmanjšajo pomoč države in povečajo prispevke partnerjev iz zasebnega sektorja in tako zmanjšajo izkrivljanje konkurence, ki bi izhajala iz teh ukrepov kot celote ter istočasno omogočalo dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. Te prilagoditve ne povečujejo dvoma Komisije v zvezi z usklajenostjo pomoči kot celote in ne povzročajo novih dvomov v zvezi s katerim koli posameznim ukrepom. Nasprotno: te prilagoditve prispevajo k razjasnitvi nekaterih dvomov, prepoznanih v sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka. Končno bi bilo novo podaljšanje postopka, ki ni pravno potrebno, neprimerno predvsem zaradi zamud, ki bi jih povzročilo pri sprejetju končnega sklepa, kar je primarni pomen za izvajanje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(65)

Pod temi pogoji Komisija ocenjuje, da so prilagoditve iz maja 2004 takšne, da lahko zmanjšajo pomoč države in povečajo prispevke partnerjev iz zasebnega sektorja in tako zmanjšajo izkrivljanje konkurence, ki bi izhajala iz teh ukrepov kot celote ter istočasno omogočalo dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. Te prilagoditve ne povečujejo dvoma Komisije v zvezi z usklajenostjo pomoči kot celote in ne povzročajo novih dvomov v zvezi s katerim koli posameznim ukrepom. Nasprotno: te prilagoditve prispevajo k razjasnitvi nekaterih dvomov, prepoznanih v sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka. Končno bi bilo novo podaljšanje postopka, ki ni pravno potrebno, neprimerno predvsem zaradi zamud, ki bi jih povzročilo pri sprejetju končnega sklepa, kar je primarni pomen za izvajanje načrta prestrukturiranja.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (66) | Po objavi sklepov za začetek in podaljšanje postopka, zlasti z dne 17. septembra in 15. oktobra 2003, je Komisija prejela veliko število pripomb zainteresiranih strani, strank, dobaviteljev, pogodbenikov, konkurentov in predstavnikov zaposlenih v skupini Alstom (20 sporočil iz električnega sektorja, 19 iz sektorja železniškega prevoza in 5 iz organizacij zaposlenih, ki zajemajo ta dva sektorja) |
| --- | --- |

(66)

Po objavi sklepov za začetek in podaljšanje postopka, zlasti z dne 17. septembra in 15. oktobra 2003, je Komisija prejela veliko število pripomb zainteresiranih strani, strank, dobaviteljev, pogodbenikov, konkurentov in predstavnikov zaposlenih v skupini Alstom (20 sporočil iz električnega sektorja, 19 iz sektorja železniškega prevoza in 5 iz organizacij zaposlenih, ki zajemajo ta dva sektorja)

| (67) | Večina strank, dobaviteljev, pogodbenikov in predstavnikov zaposlenih je izrazila resno zaskrbljenost v zvezi s preživetjem skupine Alstom. Nekatere pripombe navajajo, da bi morebitno prenehanje poslovanja skupine Alstom bila resna izguba za evropski gospodarski sistem. Opozorili so zlasti na tehnološke dosežke podjetja in njegovo vpletenost v raziskave in razvoj. Veliko pripomb navaja, da bi prenehanje poslovanja skupine Alstom imelo pogubne posledice za zadevne trge, ki so že visoko koncentrirani. Ukinitev skupine Alstom bi še povečala to koncentracijo in bi vodila k zmanjšanju ponudbe. Številne stranke so izrazile zaskrbljenost v zvezi z morebitnimi motnjami pri dobavi. Prav tako so izrazile zaskrbljenost v zvezi z zagotavljanjem ustreznih poprodajnih storitev in vzdrževanja opreme. Na koncu so zaposleni in nekateri predstavniki pogodbenikov opozorili na škodljive socialne posledice, ki bi jih propad podjetja imel na posredno in neposredno zaposlenost. |
| --- | --- |

(67)

Večina strank, dobaviteljev, pogodbenikov in predstavnikov zaposlenih je izrazila resno zaskrbljenost v zvezi s preživetjem skupine Alstom. Nekatere pripombe navajajo, da bi morebitno prenehanje poslovanja skupine Alstom bila resna izguba za evropski gospodarski sistem. Opozorili so zlasti na tehnološke dosežke podjetja in njegovo vpletenost v raziskave in razvoj. Veliko pripomb navaja, da bi prenehanje poslovanja skupine Alstom imelo pogubne posledice za zadevne trge, ki so že visoko koncentrirani. Ukinitev skupine Alstom bi še povečala to koncentracijo in bi vodila k zmanjšanju ponudbe. Številne stranke so izrazile zaskrbljenost v zvezi z morebitnimi motnjami pri dobavi. Prav tako so izrazile zaskrbljenost v zvezi z zagotavljanjem ustreznih poprodajnih storitev in vzdrževanja opreme. Na koncu so zaposleni in nekateri predstavniki pogodbenikov opozorili na škodljive socialne posledice, ki bi jih propad podjetja imel na posredno in neposredno zaposlenost.

| (68) | Sektor „Marine“ je izvabil komentar županov krajev Nantes in Saint-Nazaire, ki so izrazili zaskrbljenost v zvezi s socialnimi posledicami tega postopka. |
| --- | --- |

(68)

Sektor „Marine“ je izvabil komentar županov krajev Nantes in Saint-Nazaire, ki so izrazili zaskrbljenost v zvezi s socialnimi posledicami tega postopka.

| (69) | Pripombe glavnih konkurentov skupine Alstom so podrobno predstavljene v uvodnih izjavah od 69 do 75. |
| --- | --- |

(69)

Pripombe glavnih konkurentov skupine Alstom so podrobno predstavljene v uvodnih izjavah od 69 do 75.

| (70) | Siemens meni, da so težave skupine Alstom v prvi vrsti povezane z resnimi tehničnimi težavami visoko zmogljivih plinskih turbin GT24/GT26. Te težave so povezane tudi s „skromnim denarnim tokom“, ki so ga zaradi naslednjih elementov povzročile dejavnosti skupine Alstom:






  (a) | nezadostna integracija številnih realiziranih pridobitev; |
| --- | --- | --- |

(70)

Siemens meni, da so težave skupine Alstom v prvi vrsti povezane z resnimi tehničnimi težavami visoko zmogljivih plinskih turbin GT24/GT26. Te težave so povezane tudi s „skromnim denarnim tokom“, ki so ga zaradi naslednjih elementov povzročile dejavnosti skupine Alstom:

(a)

nezadostna integracija številnih realiziranih pridobitev;

| (b) | preveč intenzivna cenovna konkurenca, katere namen je izboljšanje uporabe zmogljivosti in razpoložljivega denarja, prejetega prek depozitov; |
| --- | --- |

(b)

preveč intenzivna cenovna konkurenca, katere namen je izboljšanje uporabe zmogljivosti in razpoložljivega denarja, prejetega prek depozitov;

| (c) | neprimerna zmogljivost za upravljanje projektov in tveganj. |
| --- | --- |

(c)

neprimerna zmogljivost za upravljanje projektov in tveganj.

| (71) | Siemens ocenjuje, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil dolgoročne sposobnosti preživetja. Meni, da se skupina ni sposobna spopasti s tehničnimi pomanjkljivostmi turbin GT24/GT26, in ocenjuje, da so marže skupine Alstom pri naročilih železniške opreme preveč ozke. Prav tako med drugim opaža neugodne perspektive na trgu ladjedelništva. Prav tako se boji, zlasti v zvezi s trgom Power, ki je po njegovem mnenju trg z nizkim povpraševanjem in preveliko zasičenostjo, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil nadaljevanja poslovanja. |
| --- | --- |

(71)

Siemens ocenjuje, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil dolgoročne sposobnosti preživetja. Meni, da se skupina ni sposobna spopasti s tehničnimi pomanjkljivostmi turbin GT24/GT26, in ocenjuje, da so marže skupine Alstom pri naročilih železniške opreme preveč ozke. Prav tako med drugim opaža neugodne perspektive na trgu ladjedelništva. Prav tako se boji, zlasti v zvezi s trgom Power, ki je po njegovem mnenju trg z nizkim povpraševanjem in preveliko zasičenostjo, da načrt prestrukturiranja skupini Alstom ne bo omogočil nadaljevanja poslovanja.

| (72) | Za zaključek Siemens navaja, da so trgi, na katerih je Alstom aktiven, že dovolj konkurenčni (delno tudi zaradi rednih javnih razpisov) in da ukinitev Alstoma tega položaja ne bo spremenila. Poleg tega je treba opozoriti, da bi morala biti morebitna potrditev načrta prestrukturiranja s strani Komisije pogojena s tem, da Alstom opusti posle, ki prinašajo izgubo in s prodajo nadaljnjih sredstev in podružnic. |
| --- | --- |

(72)

Za zaključek Siemens navaja, da so trgi, na katerih je Alstom aktiven, že dovolj konkurenčni (delno tudi zaradi rednih javnih razpisov) in da ukinitev Alstoma tega položaja ne bo spremenila. Poleg tega je treba opozoriti, da bi morala biti morebitna potrditev načrta prestrukturiranja s strani Komisije pogojena s tem, da Alstom opusti posle, ki prinašajo izgubo in s prodajo nadaljnjih sredstev in podružnic.

| (73) | Drugi konkurent, ki ni želel razkriti identitete, je zaskrbljen zaradi indirektne garancije države, ki zajema 75 % od 3,5 milijarde EUR garancijske sheme. Ta indirektna garancija je takšna, da lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Ugovarja, da je so garancije značilnost dolgoročnih pogodb, ki so sklenjeni v industriji, v kateri je aktiven tudi Alstom. Vendar garancija, ki jo dodeli država Alstomu, omogoča posebej veliko število garancij, kar povzroči nesorazmerno prednost. Posledično je zaskrbljenost zainteresiranih dvojna: na eni strani se lahko Alstom, ki je izkoristil več garancij kot njegovi konkurenti, ob upoštevanju splošnega padca ponudbe garancij od leta 2002, prijavi kot kandidat za večje število pogodb; na drugi strani bi Alstom lahko uporabil nižje stroške za pridobitev garancij, kar je ključni vidik ob upoštevanju nizkih profitnih marž v tem sektorju. Ta konkurent enako kot Siemens ocenjuje, da je trg železniškega transporta že prenasičen. Zato predlaga ukrepe, ki bi omogočili dostop zainteresiranih strani do pravic intelektualne lastnine za vlake visoke hitrosti (TGV) in/ali signalizacije. |
| --- | --- |

(73)

Drugi konkurent, ki ni želel razkriti identitete, je zaskrbljen zaradi indirektne garancije države, ki zajema 75 % od 3,5 milijarde EUR garancijske sheme. Ta indirektna garancija je takšna, da lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Ugovarja, da je so garancije značilnost dolgoročnih pogodb, ki so sklenjeni v industriji, v kateri je aktiven tudi Alstom. Vendar garancija, ki jo dodeli država Alstomu, omogoča posebej veliko število garancij, kar povzroči nesorazmerno prednost. Posledično je zaskrbljenost zainteresiranih dvojna: na eni strani se lahko Alstom, ki je izkoristil več garancij kot njegovi konkurenti, ob upoštevanju splošnega padca ponudbe garancij od leta 2002, prijavi kot kandidat za večje število pogodb; na drugi strani bi Alstom lahko uporabil nižje stroške za pridobitev garancij, kar je ključni vidik ob upoštevanju nizkih profitnih marž v tem sektorju. Ta konkurent enako kot Siemens ocenjuje, da je trg železniškega transporta že prenasičen. Zato predlaga ukrepe, ki bi omogočili dostop zainteresiranih strani do pravic intelektualne lastnine za vlake visoke hitrosti (TGV) in/ali signalizacije.

| (74) | General Electrics (GE) je predložil podatke o trgih, na katerih je Alstom njegov konkurent, brez neposrednega komentarja v zvezi z načrtom prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(74)

General Electrics (GE) je predložil podatke o trgih, na katerih je Alstom njegov konkurent, brez neposrednega komentarja v zvezi z načrtom prestrukturiranja.

| (75) | Na koncu je drugi konkurent ugovarjal pogojem za prodajo enote „T&D“ podjetju Areva. Zlasti je zaskrbljen zaradi prihoda podjetja Areva na ta novi trg. Ta konkurent ocenjuje, da zadevna prodaja ni v skladu s poslovno prakso. Po njegovem mnenju je Alstom lahko znižal prodajno ceno Arevi zaradi pomoči, ki jo je dodelila Francija. |
| --- | --- |

(75)

Na koncu je drugi konkurent ugovarjal pogojem za prodajo enote „T&D“ podjetju Areva. Zlasti je zaskrbljen zaradi prihoda podjetja Areva na ta novi trg. Ta konkurent ocenjuje, da zadevna prodaja ni v skladu s poslovno prakso. Po njegovem mnenju je Alstom lahko znižal prodajno ceno Arevi zaradi pomoči, ki jo je dodelila Francija.

V.   PRIPOMBE FRANCIJE

| (76) | V odgovoru na pobudo in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija predložila podatke o novih ukrepih, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome zaradi usklajenosti s skupnim trgom. Ti podatki so na kratko opisani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(76)

V odgovoru na pobudo in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija predložila podatke o novih ukrepih, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome zaradi usklajenosti s skupnim trgom. Ti podatki so na kratko opisani v nadaljevanju.

| (77) | Kar zadeva ukrepe 1, 2, 3 in 4, je Francija ugotovila, da je posredovanje države nujno zato, da se izogne stečaju Alstoma in da se zagotovi njegova dolgoročna sposobnost preživetja. V podporo tej izjavi je Francija predložila dodatne podatke o položaju Alstoma pred tem posredovanjem, o načrtu prestrukturiranja in o ukrepih, ki so jih izvedli podjetje, upniki, delničarji in Francija. Ti podatki so zajeti v delu II tega sklepa, zlasti podatki v zvezi z elementi, povezanimi s prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva ukrepe 1, 2, 3 in 4, je Francija ugotovila, da je posredovanje države nujno zato, da se izogne stečaju Alstoma in da se zagotovi njegova dolgoročna sposobnost preživetja. V podporo tej izjavi je Francija predložila dodatne podatke o položaju Alstoma pred tem posredovanjem, o načrtu prestrukturiranja in o ukrepih, ki so jih izvedli podjetje, upniki, delničarji in Francija. Ti podatki so zajeti v delu II tega sklepa, zlasti podatki v zvezi z elementi, povezanimi s prestrukturiranjem.

| (78) | V odgovore na začetek uradnega preiskovalnega postopka in njegovo podaljšanje je Francija vključila tudi izračune pomoči, ki jo je prejelo podjetje, in oceno narave te pomoči. Opozoriti je treba, da ti izračuni ne veljajo za ukrepe, ki so bili spremenjeni maja 2004 ampak za tiste, ki so izvedeni ali predvideni avgusta ali septembra 2003. |
| --- | --- |

(78)

V odgovore na začetek uradnega preiskovalnega postopka in njegovo podaljšanje je Francija vključila tudi izračune pomoči, ki jo je prejelo podjetje, in oceno narave te pomoči. Opozoriti je treba, da ti izračuni ne veljajo za ukrepe, ki so bili spremenjeni maja 2004 ampak za tiste, ki so izvedeni ali predvideni avgusta ali septembra 2003.

| (79) | Francija ocenjuje, da TSDDRA iz ukrepa 1 predstavlja pomoč pri prestrukturiranju v znesku 300 milijonov EUR. Kar zadeva 1,2 milijardi EUR v likvidnosti, ki jih prispeva država (ukrep 2), Francija ocenjuje, da je 300 milijonov EUR dodeljenih kot pomoč za reševanje. Ker je sedaj rok za poplačilo daljši, je ta znesek prav tako obravnavan kot del pomoči za prestrukturiranje. Na drugi strani je treba 900 milijonov EUR, s katerimi je bil povečan ukrep 2, v skladu s sporazumom iz septembra 2003 v celoti obravnavati kot pomoč za reševanje. Teh 900 milijonov EUR je bilo Franciji povrnjenih med decembrom 2003 in januarjem 2004. Šlo je za pomoč v obliki likvidnosti, katere namen je bil preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma in je bilo poplačano v šestih mesecih po odobritvi, kot je določeno v smernicah. |
| --- | --- |

(79)

Francija ocenjuje, da TSDDRA iz ukrepa 1 predstavlja pomoč pri prestrukturiranju v znesku 300 milijonov EUR. Kar zadeva 1,2 milijardi EUR v likvidnosti, ki jih prispeva država (ukrep 2), Francija ocenjuje, da je 300 milijonov EUR dodeljenih kot pomoč za reševanje. Ker je sedaj rok za poplačilo daljši, je ta znesek prav tako obravnavan kot del pomoči za prestrukturiranje. Na drugi strani je treba 900 milijonov EUR, s katerimi je bil povečan ukrep 2, v skladu s sporazumom iz septembra 2003 v celoti obravnavati kot pomoč za reševanje. Teh 900 milijonov EUR je bilo Franciji povrnjenih med decembrom 2003 in januarjem 2004. Šlo je za pomoč v obliki likvidnosti, katere namen je bil preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma in je bilo poplačano v šestih mesecih po odobritvi, kot je določeno v smernicah.

| (80) | Francija je predložila izračune za stare indirektne garancije iz garancijske sheme za 3,5 milijarde EUR, ob upoštevanju, da mora biti pomoč izračunana tako, da se najvišji znesek obveznosti Francije pomnoži z „realnim“ tveganjem sprostitve indirektnih garancij ter odšteje od stroškov, ki jih je plačal Alstom. Realno tveganje sprostitve indirektne garancije se kaže v dveh dejavnikih: tveganju, da Alstom ne bo mogel izpolnjevati svojih obveznosti (izvedbeno tveganje), in tveganju, da ne bo mogel povrniti te garancije (tveganje poplačila). Francija je dosegla znesek med 0 in 43 milijoni EUR. Poleg tega Francija trdi, da mora biti pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, obravnavana kot pomoč za reševanje za celotno obdobje izdaje garancij. Po drugi strani bo vzdrževanje te indirektne garancije med celotnim trajanjem izvajanja pogodbe, na katero se nanašajo garancije, obravnavano kot pomoč za prestrukturiranje. Opozoriti je treba, da Francija ni predložila svoje ocene sindicirane sheme v višini 8 milijard EUR, ki nadomesti tisto iz leta 2003. |
| --- | --- |

(80)

Francija je predložila izračune za stare indirektne garancije iz garancijske sheme za 3,5 milijarde EUR, ob upoštevanju, da mora biti pomoč izračunana tako, da se najvišji znesek obveznosti Francije pomnoži z „realnim“ tveganjem sprostitve indirektnih garancij ter odšteje od stroškov, ki jih je plačal Alstom. Realno tveganje sprostitve indirektne garancije se kaže v dveh dejavnikih: tveganju, da Alstom ne bo mogel izpolnjevati svojih obveznosti (izvedbeno tveganje), in tveganju, da ne bo mogel povrniti te garancije (tveganje poplačila). Francija je dosegla znesek med 0 in 43 milijoni EUR. Poleg tega Francija trdi, da mora biti pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, obravnavana kot pomoč za reševanje za celotno obdobje izdaje garancij. Po drugi strani bo vzdrževanje te indirektne garancije med celotnim trajanjem izvajanja pogodbe, na katero se nanašajo garancije, obravnavano kot pomoč za prestrukturiranje. Opozoriti je treba, da Francija ni predložila svoje ocene sindicirane sheme v višini 8 milijard EUR, ki nadomesti tisto iz leta 2003.

| (81) | Kar zadeva znesek pomoči za PSDD v višini 300 milijonov EUR (ukrep 4), je Francija določila 140 milijonov EUR državne pomoči, zajete v garancijo CFDI, kar je enako 50 % zneska, ki ga garantira CFDI, minus 10 milijonov EUR za povezane stroške in izdatke. |
| --- | --- |

(81)

Kar zadeva znesek pomoči za PSDD v višini 300 milijonov EUR (ukrep 4), je Francija določila 140 milijonov EUR državne pomoči, zajete v garancijo CFDI, kar je enako 50 % zneska, ki ga garantira CFDI, minus 10 milijonov EUR za povezane stroške in izdatke.

| (82) | Francija ponovno potrjuje, da bo ta načrt prestrukturiranja Alstomu omogočil sposobnost dolgoročnega preživetja. Francija prav tako potrjuje, da odprodaja Alstoma in ukrepi industrijskega in poslovnega prestrukturiranja, opisanega v delu II C, predstavljajo zadostne nadomestne ukrepe, da se izogne kakršnemu koli izkrivljanju konkurence. |
| --- | --- |

(82)

Francija ponovno potrjuje, da bo ta načrt prestrukturiranja Alstomu omogočil sposobnost dolgoročnega preživetja. Francija prav tako potrjuje, da odprodaja Alstoma in ukrepi industrijskega in poslovnega prestrukturiranja, opisanega v delu II C, predstavljajo zadostne nadomestne ukrepe, da se izogne kakršnemu koli izkrivljanju konkurence.

| (83) | Poleg tega Francija vztraja, da ukrepi pomoči za Alstom ustrezajo potrebnemu minimumu za zagotavljanje kratkoročnega preživetja (prispevek v obliki likvidnosti in indirektne garancije) ter sposobnost dolgoročnega preživetja (dolgoročno finančno in industrijsko prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega Francija vztraja, da ukrepi pomoči za Alstom ustrezajo potrebnemu minimumu za zagotavljanje kratkoročnega preživetja (prispevek v obliki likvidnosti in indirektne garancije) ter sposobnost dolgoročnega preživetja (dolgoročno finančno in industrijsko prestrukturiranje).

| (84) | Glede na gospodarske in socialne posledice stečaja Alstoma Francija vztraja, da se te izmerijo v številu služb, ki bodo ukinjene. Hkrati ob potrditvi, da bodo nekatere posle Alstoma učinkovito prevzeli drugi izvajalci, Francija zatrjuje, da bo [...] (13) preprosto prenehal s poslovanjem, kar poleg potrebnih postopkov prestrukturiranja v sektorjih, za katere je verjetno, da bodo ostali v poslu (20 % glede na ocene), pomeni izgubo 53 600 služb. |
| --- | --- |

(84)

Glede na gospodarske in socialne posledice stečaja Alstoma Francija vztraja, da se te izmerijo v številu služb, ki bodo ukinjene. Hkrati ob potrditvi, da bodo nekatere posle Alstoma učinkovito prevzeli drugi izvajalci, Francija zatrjuje, da bo [...] (13) preprosto prenehal s poslovanjem, kar poleg potrebnih postopkov prestrukturiranja v sektorjih, za katere je verjetno, da bodo ostali v poslu (20 % glede na ocene), pomeni izgubo 53 600 služb.

| (85) | Francija prav tako predvideva druge težave, povezane z dejstvom, da je 75 % poslov Alstoma zaupano pogodbenikom, kar pomeni še dodatnih 112 800 izgubljenih delovnih mest. Tej številki je treba dodati še približno 50 000 izgubljenih delovnih mest (neposredno) v najbolj prizadetih regijah. Skupno število predvidenih odpovedi v primeru stečaja se bo po oceni Francije povzpelo na 216 400. |
| --- | --- |

(85)

Francija prav tako predvideva druge težave, povezane z dejstvom, da je 75 % poslov Alstoma zaupano pogodbenikom, kar pomeni še dodatnih 112 800 izgubljenih delovnih mest. Tej številki je treba dodati še približno 50 000 izgubljenih delovnih mest (neposredno) v najbolj prizadetih regijah. Skupno število predvidenih odpovedi v primeru stečaja se bo po oceni Francije povzpelo na 216 400.

| (86) | Francija prav tako navaja, da bi stečaj Alstoma posredno povzročil še [...]. |
| --- | --- |

(86)

Francija prav tako navaja, da bi stečaj Alstoma posredno povzročil še [...].

| (87) | Kar zadeva zmogljivost proizvodnje na trgih, kjer je prisoten Alstom, Francija trdi, da je zmogljivost zelo prilagodljiva in se jo hitro in enostavno prilagodi povpraševanju, tudi če se ciklično nihanje v povpraševanju izkaže za kratkoročni presežek zmogljivosti. To se trenutno dogaja v podsektorju Power Turbo-Systems. Francija meni, da je presežek zmogljivosti mogoče ponovno srednjeročno absorbirati s prilagajanjem zaposlenih. V sektorju Transport zmogljivosti niso obravnavane kot težava, kajti proizvodnjo je mogoče enostavno prilagoditi povpraševanju. Nazadnje je v sektorju Marine, zlasti v segmentu potniških ladij, trenutna kriza le začasna, ob upoštevanju ugodnih napovedi dolgoročne rasti. |
| --- | --- |

(87)

Kar zadeva zmogljivost proizvodnje na trgih, kjer je prisoten Alstom, Francija trdi, da je zmogljivost zelo prilagodljiva in se jo hitro in enostavno prilagodi povpraševanju, tudi če se ciklično nihanje v povpraševanju izkaže za kratkoročni presežek zmogljivosti. To se trenutno dogaja v podsektorju Power Turbo-Systems. Francija meni, da je presežek zmogljivosti mogoče ponovno srednjeročno absorbirati s prilagajanjem zaposlenih. V sektorju Transport zmogljivosti niso obravnavane kot težava, kajti proizvodnjo je mogoče enostavno prilagoditi povpraševanju. Nazadnje je v sektorju Marine, zlasti v segmentu potniških ladij, trenutna kriza le začasna, ob upoštevanju ugodnih napovedi dolgoročne rasti.

| (88) | V zvezi z vprašanjem prodaje sektorja T&D Arevi (ukrep 7) je Francija predložila dodatne podatke, s katerimi je dokazala, da ta transakcija ne zajema nikakršne državne pomoči. Po njenem mnenju je dogovorjena cena 950 milijonov EUR, minus konsolidiran dolg prenesenih sredstev. Ta transakcija je bila izpeljana januarja 2004 v znesku [...] 920 milijonov EUR. Francija je navedla, da je bila ponudba Areve nižja od ponudb drugih potencialnih kupcev, vendar jo je Alstom vseeno sprejel kot najbolj ugodno, zlasti zaradi dejstva, da je Areva sposobna kupnino plačati v omejenem roku, ne da bi za to potrebovali nova posojila ali povečanje kapitala. Poleg tega je Areva, v nasprotju z drugimi potencialnimi kupci, ni zahtevala, da Alstom ostane delničar v prodanem delu podjetja. Francija je prav tako navedla, da je cena, ki jo ponuja Areva, v skladu z vrednostjo, navedeno v več cenitvah, ki sta jih izvedla Alstom in Areva. Zadnja od teh cenitev iz julija 2003 navaja ceno, ki je nekje med 1 in 1,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(88)

V zvezi z vprašanjem prodaje sektorja T&D Arevi (ukrep 7) je Francija predložila dodatne podatke, s katerimi je dokazala, da ta transakcija ne zajema nikakršne državne pomoči. Po njenem mnenju je dogovorjena cena 950 milijonov EUR, minus konsolidiran dolg prenesenih sredstev. Ta transakcija je bila izpeljana januarja 2004 v znesku [...] 920 milijonov EUR. Francija je navedla, da je bila ponudba Areve nižja od ponudb drugih potencialnih kupcev, vendar jo je Alstom vseeno sprejel kot najbolj ugodno, zlasti zaradi dejstva, da je Areva sposobna kupnino plačati v omejenem roku, ne da bi za to potrebovali nova posojila ali povečanje kapitala. Poleg tega je Areva, v nasprotju z drugimi potencialnimi kupci, ni zahtevala, da Alstom ostane delničar v prodanem delu podjetja. Francija je prav tako navedla, da je cena, ki jo ponuja Areva, v skladu z vrednostjo, navedeno v več cenitvah, ki sta jih izvedla Alstom in Areva. Zadnja od teh cenitev iz julija 2003 navaja ceno, ki je nekje med 1 in 1,5 milijarde EUR.

| (89) | Kar zadeva ukrepe 8, 9 in 10, je v odgovoru z dne 11 februarja 2004 Francija zanikala, da bi dodelila garancije za katero koli od omenjenih poslov. Nasprotno: Francija je priznala, da je dodelila [...„à“] podjetjema GdF in [...] SNCF „podporne pogoje“ za nakup ladij. Po zahtevi Komisije je Francija predložila kopije pisem, v katerih je podrobneje določila te podporne pogoje. V teh pismih država potrjuje, da bi bil postopek za plačilo nadomestila uveden, če teh poslov ne bi bilo mogoče uspešno izpeljati. |
| --- | --- |

(89)

Kar zadeva ukrepe 8, 9 in 10, je v odgovoru z dne 11 februarja 2004 Francija zanikala, da bi dodelila garancije za katero koli od omenjenih poslov. Nasprotno: Francija je priznala, da je dodelila [...„à“] podjetjema GdF in [...] SNCF „podporne pogoje“ za nakup ladij. Po zahtevi Komisije je Francija predložila kopije pisem, v katerih je podrobneje določila te podporne pogoje. V teh pismih država potrjuje, da bi bil postopek za plačilo nadomestila uveden, če teh poslov ne bi bilo mogoče uspešno izpeljati.

| (90) | Francija opozarja, da pripombe zainteresiranih strani, naslovljene na Komisijo, prihajajo od konkurentov Alstoma, njegovih sindikatov zaposlenih, dobaviteljev, strank ali pogodbenikov. Opaža nenavadno veliko število pripomb, ki ugovarjajo zadevnim ukrepom, in opozarja, da veliko število zainteresiranih strani izraža resno zaskrbljenost v zvezi s tveganji, ki bi jih povzročilo prenehanje poslovanja Alstoma na direktno in indirektno zaposlovanje, v zvezi z nadaljevanjem izvajanja trenutnih pogodb, zlasti v zvezi s prenosom tehnologije ali v zvezi s pogodbeniki. Za druge pripombe Francija meni, da so nevtralne. |
| --- | --- |

(90)

Francija opozarja, da pripombe zainteresiranih strani, naslovljene na Komisijo, prihajajo od konkurentov Alstoma, njegovih sindikatov zaposlenih, dobaviteljev, strank ali pogodbenikov. Opaža nenavadno veliko število pripomb, ki ugovarjajo zadevnim ukrepom, in opozarja, da veliko število zainteresiranih strani izraža resno zaskrbljenost v zvezi s tveganji, ki bi jih povzročilo prenehanje poslovanja Alstoma na direktno in indirektno zaposlovanje, v zvezi z nadaljevanjem izvajanja trenutnih pogodb, zlasti v zvezi s prenosom tehnologije ali v zvezi s pogodbeniki. Za druge pripombe Francija meni, da so nevtralne.

| (91) | Francija prav tako meni, da sta le dve od zainteresiranih strani – ena je Siemens – izrazili nasprotovanje predvidenim ukrepom. Francija je ugovarjala trditvam Siemensa, ki meni, da zlasti sektor Transport skupine Alstom lahko kaže znake šibkosti. Navaja, da je operativna marža omenjenega sektorja povezana izključno z ad hoc težavami Alstoma in da so napovedi donosnosti do leta 2005/2006 ugodne. Siemens poleg tega ocenjuje, da obstaja presežek zmogljivosti v železniškem sektorju kot celoti, druge zainteresirane strani pa menijo, da ta presežek velja le za segment voznih sredstev. V obeh primerih Francija ugovarja navedenim ocenam in opozarja, da bo zaprtje na nekaterih lokacijah prizadelo le določene lokalne presežke zmogljivosti. Med drugim Francija poudarja, da Alstom nadaljuje s prizadevanji pri prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(91)

Francija prav tako meni, da sta le dve od zainteresiranih strani – ena je Siemens – izrazili nasprotovanje predvidenim ukrepom. Francija je ugovarjala trditvam Siemensa, ki meni, da zlasti sektor Transport skupine Alstom lahko kaže znake šibkosti. Navaja, da je operativna marža omenjenega sektorja povezana izključno z ad hoc težavami Alstoma in da so napovedi donosnosti do leta 2005/2006 ugodne. Siemens poleg tega ocenjuje, da obstaja presežek zmogljivosti v železniškem sektorju kot celoti, druge zainteresirane strani pa menijo, da ta presežek velja le za segment voznih sredstev. V obeh primerih Francija ugovarja navedenim ocenam in opozarja, da bo zaprtje na nekaterih lokacijah prizadelo le določene lokalne presežke zmogljivosti. Med drugim Francija poudarja, da Alstom nadaljuje s prizadevanji pri prestrukturiranju.

| (92) | Kar zadeva sektor Power, Francija vztraja na napredni tehnologiji, ki jo ima Alstom. Razlaga, da poslabšanje marž med leti 1999 in 2003, kar je omenjal Siemens, povezano z tehničnimi težavami pri plinskih turbinah GT24 in GT26, to pa so težave, ki so sedaj že odpravljene. Francija prav tako poudarja, da podsektor Power Turbo-Systems ne predstavlja strukturnega problema, kot to navaja Siemens. Prav tako poudarja, da je bilo v tem sektorju uvedeno znatno zmanjšanje zmogljivosti takoj po prodaji poslov industrijskih turbin Siemensu in poslov T&D Arevi in da nadaljuje svoja prizadevanja pri prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(92)

Kar zadeva sektor Power, Francija vztraja na napredni tehnologiji, ki jo ima Alstom. Razlaga, da poslabšanje marž med leti 1999 in 2003, kar je omenjal Siemens, povezano z tehničnimi težavami pri plinskih turbinah GT24 in GT26, to pa so težave, ki so sedaj že odpravljene. Francija prav tako poudarja, da podsektor Power Turbo-Systems ne predstavlja strukturnega problema, kot to navaja Siemens. Prav tako poudarja, da je bilo v tem sektorju uvedeno znatno zmanjšanje zmogljivosti takoj po prodaji poslov industrijskih turbin Siemensu in poslov T&D Arevi in da nadaljuje svoja prizadevanja pri prestrukturiranju.

| (93) | Ena od zainteresiranih strani opozarja, da so garancije v sektorju Transport zelo pomembne. in ostro ugovarja bančnim garancijam, ki jih je Alstom pridobil kot rezultat indirektnih garancij države. Francija je v zvezi s tem poudarila, da so uporabljene garancije v skladu z zgodovinskimi potrebami skupine in prakso dodeljevanja garancij za Alstom, ki ni bila spremenjena od dodelitve zadevne pomoči. Francija navaja, da predlog zainteresiranih strani v zvezi z dodelitvijo garancij po sektorjih ni izvedljiv zaradi finančne strukture skupin, kot so Alstom, GE in tudi Siemens. |
| --- | --- |

(93)

Ena od zainteresiranih strani opozarja, da so garancije v sektorju Transport zelo pomembne. in ostro ugovarja bančnim garancijam, ki jih je Alstom pridobil kot rezultat indirektnih garancij države. Francija je v zvezi s tem poudarila, da so uporabljene garancije v skladu z zgodovinskimi potrebami skupine in prakso dodeljevanja garancij za Alstom, ki ni bila spremenjena od dodelitve zadevne pomoči. Francija navaja, da predlog zainteresiranih strani v zvezi z dodelitvijo garancij po sektorjih ni izvedljiv zaradi finančne strukture skupin, kot so Alstom, GE in tudi Siemens.

| (94) | Francija prav tako ugovarja pripombam Siemensa, ki dvomi v učinkovitost načrta prestrukturiranja in sposobnost dolgoročnega preživetja skupine. Med drugim ugovarja tem pripombam v zvezi z izkrivljanjem konkurence, ki bi lahko izhajala iz zadevnih ukrepov, in je zato proti dodatni odprodaji, kot to predlaga Siemens. Francija nasprotuje tudi kateri koli zahtevi za sprostitev pravic intelektualne lastnine v zvezi z zainteresiranimi stranmi za TGV in/ali signalizacijo. |
| --- | --- |

(94)

Francija prav tako ugovarja pripombam Siemensa, ki dvomi v učinkovitost načrta prestrukturiranja in sposobnost dolgoročnega preživetja skupine. Med drugim ugovarja tem pripombam v zvezi z izkrivljanjem konkurence, ki bi lahko izhajala iz zadevnih ukrepov, in je zato proti dodatni odprodaji, kot to predlaga Siemens. Francija nasprotuje tudi kateri koli zahtevi za sprostitev pravic intelektualne lastnine v zvezi z zainteresiranimi stranmi za TGV in/ali signalizacijo.

| (95) | Tretja zainteresirana stran je izrazila nenaklonjeno mnenje, vendar le v zvezi z enoto T&D, ki ima presežne strukturne zmogljivosti Prav tako ugovarja pogojem, pod katerimi je bil ta posel prodan Arevi. Francija opaža, da na eni strani Alstom v zadevnih dejavnostih ni več aktiven in da je predložila dokazila, da prodaja Arevi ni vključevala nobenih elementov državne pomoči. |
| --- | --- |

(95)

Tretja zainteresirana stran je izrazila nenaklonjeno mnenje, vendar le v zvezi z enoto T&D, ki ima presežne strukturne zmogljivosti Prav tako ugovarja pogojem, pod katerimi je bil ta posel prodan Arevi. Francija opaža, da na eni strani Alstom v zadevnih dejavnostih ni več aktiven in da je predložila dokazila, da prodaja Arevi ni vključevala nobenih elementov državne pomoči.

| (96) | V pismu Francije Komisiji z dne 26. maja 2004 se Francija obvezuje, da bo Alstom v roku štirih let sklenil enega ali več industrijskih partnerstev. Ta partnerstva so povezana z znatnimi deli dejavnosti Alstoma. Brez predhodnega soglasja Komisije ta partnerstva ne zadevajo podjetij, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno. |
| --- | --- |

(96)

V pismu Francije Komisiji z dne 26. maja 2004 se Francija obvezuje, da bo Alstom v roku štirih let sklenil enega ali več industrijskih partnerstev. Ta partnerstva so povezana z znatnimi deli dejavnosti Alstoma. Brez predhodnega soglasja Komisije ta partnerstva ne zadevajo podjetij, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno.

| (97) | Poleg tega se Francija obvezuje, da bo skupna družba, v kateri bo Alstom ohranil nadzor in obdržal najmanj 50 % kapitala, ustanovljena s partnerjem, ki bo prevzel Alstomovo dejavnost „Hydro Power“ (14) (leta 2002/2003, 879 milijonov EUR dobička in 4 680 zaposlenih). Takšna dejavnost bo v celoti izvedena v roku [...]. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega se Francija obvezuje, da bo skupna družba, v kateri bo Alstom ohranil nadzor in obdržal najmanj 50 % kapitala, ustanovljena s partnerjem, ki bo prevzel Alstomovo dejavnost „Hydro Power“ (14) (leta 2002/2003, 879 milijonov EUR dobička in 4 680 zaposlenih). Takšna dejavnost bo v celoti izvedena v roku [...].

| (98) | Francija se prav tako obveže, da bo umaknila udeležbo pri kapitalu v dvanajstih mesecih od datuma, ko bo Alstom pridobil „investicijsko stopnjo“. Tak umik bo v vsakem primeru izveden v štirih letih po sprejetju tega sklepa. [...]. |
| --- | --- |

(98)

Francija se prav tako obveže, da bo umaknila udeležbo pri kapitalu v dvanajstih mesecih od datuma, ko bo Alstom pridobil „investicijsko stopnjo“. Tak umik bo v vsakem primeru izveden v štirih letih po sprejetju tega sklepa. [...].

| (99) | Francija se obveže, da bo Alstom prodal več dejavnosti na področju energije in transporta. Gre za tovarno tovornih lokomotiv v kraju Valence (leta 2002/2003 dobiček 92 milijonov EUR, zaposlenih 380 oseb), skupne posle sektorjev Transport v Avstraliji in Novi Zelandiji (leta 2003/2004 dobiček 227 milijonov EUR in 2 172 zaposlenih), pa tudi posle na področju industrijskih ogrevalnih kotlov (15) (leta 2003/2004 dobiček 442 milijonov EUR). Vsaka od teh prodaj bo izvedena v roku [...]. Francija se obveže, da bo Alstom vzpostavil ali stabiliziral namensko upravljanje za zagotavljanje dobrega upravljanja vsakega od prodanih poslov in določitev skrbnika, ki bo nadziral pravilno izvajanje teh treh prodaj. Francija se prav tako obveže da bo Alstom razpolagal z nadaljnjimi dejavnostmi z dobičkom 800 milijonov EUR (osnova 2002/2003) v okviru poslov skupine, brez sektorja Marine Te prodaje bodo izvedene [...]. Izvedene morajo biti v roku [...]. Na koncu se Francija obveže, da bo Alstom prodal [...] v roku [...]. |
| --- | --- |

(99)

Francija se obveže, da bo Alstom prodal več dejavnosti na področju energije in transporta. Gre za tovarno tovornih lokomotiv v kraju Valence (leta 2002/2003 dobiček 92 milijonov EUR, zaposlenih 380 oseb), skupne posle sektorjev Transport v Avstraliji in Novi Zelandiji (leta 2003/2004 dobiček 227 milijonov EUR in 2 172 zaposlenih), pa tudi posle na področju industrijskih ogrevalnih kotlov (15) (leta 2003/2004 dobiček 442 milijonov EUR). Vsaka od teh prodaj bo izvedena v roku [...]. Francija se obveže, da bo Alstom vzpostavil ali stabiliziral namensko upravljanje za zagotavljanje dobrega upravljanja vsakega od prodanih poslov in določitev skrbnika, ki bo nadziral pravilno izvajanje teh treh prodaj. Francija se prav tako obveže da bo Alstom razpolagal z nadaljnjimi dejavnostmi z dobičkom 800 milijonov EUR (osnova 2002/2003) v okviru poslov skupine, brez sektorja Marine Te prodaje bodo izvedene [...]. Izvedene morajo biti v roku [...]. Na koncu se Francija obveže, da bo Alstom prodal [...] v roku [...].

| (100) | Francija se prav tako obveže, da bo Komisiji vsako leto, štiri leta, poslala poročilo, ko ga bo potrdil strokovnjak, ki ga določi Alstom, potrdi pa Komisija. Ta strokovnjak bo moral preveriti, ali so povprečno dosežene marže, na leto, za podsektor, za pogodbe podpisane s podjetjem v sektorju Transport usklajene s poslovnim načrtom in v primeru razhajanja s poslovnim načrtom ne nakazujejo protikonkurenčnih cen. Poleg tega se Francija obveže, da Alstom naslednjih štirih letih ne bo izvajal nakupov podjetij v sektorju Transport v evropskem gospodarskem prostoru, v znesku, ki presega 200 milijonov EUR (vrednost podjetja). |
| --- | --- |

(100)

Francija se prav tako obveže, da bo Komisiji vsako leto, štiri leta, poslala poročilo, ko ga bo potrdil strokovnjak, ki ga določi Alstom, potrdi pa Komisija. Ta strokovnjak bo moral preveriti, ali so povprečno dosežene marže, na leto, za podsektor, za pogodbe podpisane s podjetjem v sektorju Transport usklajene s poslovnim načrtom in v primeru razhajanja s poslovnim načrtom ne nakazujejo protikonkurenčnih cen. Poleg tega se Francija obveže, da Alstom naslednjih štirih letih ne bo izvajal nakupov podjetij v sektorju Transport v evropskem gospodarskem prostoru, v znesku, ki presega 200 milijonov EUR (vrednost podjetja).

| (101) | Kar zadeva strukturne ukrepe za odprtje francoskega trga za železniški vozni park, se Francija za naslednje točke obveže:






  (a) | na zahtevo Komisije predložitev mnenja Réseau Ferré de France (francoska družba za upravljanje železniške infrastrukture) v zvezi z dodeljevanjem varnostnih certifikatov in tehnične dokumentacije, na kateri temeljijo; |
| --- | --- | --- |

(101)

Kar zadeva strukturne ukrepe za odprtje francoskega trga za železniški vozni park, se Francija za naslednje točke obveže:

(a)

na zahtevo Komisije predložitev mnenja Réseau Ferré de France (francoska družba za upravljanje železniške infrastrukture) v zvezi z dodeljevanjem varnostnih certifikatov in tehnične dokumentacije, na kateri temeljijo;

| (b) | predložitev novega osnutka uredbe „voznega parka“ in, če je potrebno, podrobnosti, ki ponazarjajo primere, v katerih uredba ni zavezujoča. Uredba bo začela veljati najpozneje 1. januarja 2005; |
| --- | --- |

(b)

predložitev novega osnutka uredbe „voznega parka“ in, če je potrebno, podrobnosti, ki ponazarjajo primere, v katerih uredba ni zavezujoča. Uredba bo začela veljati najpozneje 1. januarja 2005;

| (c) | odprava zakonskih zahtev v zvezi s posvetovanjem s SNCF v zvezi z izdajo varnostih certifikatov z začetkom veljavnosti 1. januarja 2005; |
| --- | --- |

(c)

odprava zakonskih zahtev v zvezi s posvetovanjem s SNCF v zvezi z izdajo varnostih certifikatov z začetkom veljavnosti 1. januarja 2005;

| (d) | obvesti Komisijo o pogodbah, ki sta jih z Alstomom neposredno sklenila SNCF in Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP); |
| --- | --- |

(d)

obvesti Komisijo o pogodbah, ki sta jih z Alstomom neposredno sklenila SNCF in Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP);

| (e) | na zahtevo Komisije, predložitev poročil o analizi ponudb, predloženih upravnemu odboru SNCF za pogodbe, sklenjene prek javnega razpisa; |
| --- | --- |

(e)

na zahtevo Komisije, predložitev poročil o analizi ponudb, predloženih upravnemu odboru SNCF za pogodbe, sklenjene prek javnega razpisa;

| (f) | predhodni prenos, najkasneje do 1. novembra 2004, Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov oddaje naročil na področjih voda, energije, prometa in poštnih storitev (16); |
| --- | --- |

(f)

predhodni prenos, najkasneje do 1. novembra 2004, Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov oddaje naročil na področjih voda, energije, prometa in poštnih storitev (16);

| (g) | sprejetje, z začetkom veljave najpozneje 1. novembra 2004, predpogodbenih sporazumov v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetjem na vodnem, energetskem in telekomunikacijskem področju (17). |
| --- | --- |

(g)

sprejetje, z začetkom veljave najpozneje 1. novembra 2004, predpogodbenih sporazumov v skladu z Direktivo Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetjem na vodnem, energetskem in telekomunikacijskem področju (17).

| (102) | Med drugim se Francija obveže, da bo vzpostavila dodatne ukrepe za prestrukturiranje sektorja Marine, zlasti tiste, ki so potrebni za prag rentabilnosti ladjedelništva za 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje za zadnjih deset let) [...]. |
| --- | --- |

(102)

Med drugim se Francija obveže, da bo vzpostavila dodatne ukrepe za prestrukturiranje sektorja Marine, zlasti tiste, ki so potrebni za prag rentabilnosti ladjedelništva za 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje za zadnjih deset let) [...].

| (103) | Nazadnje se Francija [...] obveže, da bo umaknila [... (18)] ki so že bili predloženi Komisiji zato, da je ta odobrila dodatno državno pomoč za Alstom. |
| --- | --- |

(103)

Nazadnje se Francija [...] obveže, da bo umaknila [... (18)] ki so že bili predloženi Komisiji zato, da je ta odobrila dodatno državno pomoč za Alstom.

VI.   OCENA

1.   Analiza trga (19)

| (104) | Alstom je tehniška skupina, ki načrtuje, izdeluje in zagotavlja vzdrževanje izdelkov in sistemov v treh glavnih sektorjih: proizvodnji energije, železniškem transportu in ladjedelništvu (20). Ocena trgov Komisije temelji na lastnih analizah, na poročilih industrije in poročilu svetovalca BearingPoint France SAS. Iz te ocene izhajajo tudi navedene številke, ki so približne. |
| --- | --- |

(104)

Alstom je tehniška skupina, ki načrtuje, izdeluje in zagotavlja vzdrževanje izdelkov in sistemov v treh glavnih sektorjih: proizvodnji energije, železniškem transportu in ladjedelništvu (20). Ocena trgov Komisije temelji na lastnih analizah, na poročilih industrije in poročilu svetovalca BearingPoint France SAS. Iz te ocene izhajajo tudi navedene številke, ki so približne.

| (105) | Svetovni trg storitev infrastrukture in vzdrževanja za proizvodnjo energije trenutno predstavlja 150 milijard EUR na leto. Severna Amerika in Azija sta najpomembnejša trga, vsak predstavlja približno 30 %. Drugi akterji ponujajo širok spekter izdelkov in na svetovni ravni zasedajo znatne dele trga.: GE, Alstom, Siemens in Mitsubishi HI. Toshiba je zelo pomembna v zvezi s prodajo, vendar se osredotoča predvsem na parne turbine. GE hitro postaja vodilni na trgu s povprečnim letnim tržnim deležem 23 % za vse trge proizvodnje energije, od 1992 do 2002. GE ima najmočnejši položaj v Severni Ameriki (več kot 50 % trga) in na trgu plinskih turbin (več kot 50 % trga). V tem obdobju je Alstom osvojil drugo mesto s skupnim tržnim deležem 14 %. |
| --- | --- |

(105)

Svetovni trg storitev infrastrukture in vzdrževanja za proizvodnjo energije trenutno predstavlja 150 milijard EUR na leto. Severna Amerika in Azija sta najpomembnejša trga, vsak predstavlja približno 30 %. Drugi akterji ponujajo širok spekter izdelkov in na svetovni ravni zasedajo znatne dele trga.: GE, Alstom, Siemens in Mitsubishi HI. Toshiba je zelo pomembna v zvezi s prodajo, vendar se osredotoča predvsem na parne turbine. GE hitro postaja vodilni na trgu s povprečnim letnim tržnim deležem 23 % za vse trge proizvodnje energije, od 1992 do 2002. GE ima najmočnejši položaj v Severni Ameriki (več kot 50 % trga) in na trgu plinskih turbin (več kot 50 % trga). V tem obdobju je Alstom osvojil drugo mesto s skupnim tržnim deležem 14 %.

| (106) | Trenutno naročila za elektrarne padajo, po znatnem vzponu med leti 1998 in 2001, ko so narasle s 136 na 219 GW/leto in leta 2002 padle na raven iz leta 1998 (138 GW/leto). Pričakovati je, da bo povpraševanje srednjeročno ostalo šibko (v povprečju [...] GW/leto, do leta 2005). Dolgoročno naj bi povpraševanje vseeno doseglo [...] GW/leto med letoma 2005 in 2010. V storitvenem sektorju je potencial rasti večji, s predvidenim letnim povečanjem [...] % (vrednost sektorja predstavlja približno tretjino svetovnega trga, kar je [...] milijard EUR.). |
| --- | --- |

(106)

Trenutno naročila za elektrarne padajo, po znatnem vzponu med leti 1998 in 2001, ko so narasle s 136 na 219 GW/leto in leta 2002 padle na raven iz leta 1998 (138 GW/leto). Pričakovati je, da bo povpraševanje srednjeročno ostalo šibko (v povprečju [...] GW/leto, do leta 2005). Dolgoročno naj bi povpraševanje vseeno doseglo [...] GW/leto med letoma 2005 in 2010. V storitvenem sektorju je potencial rasti večji, s predvidenim letnim povečanjem [...] % (vrednost sektorja predstavlja približno tretjino svetovnega trga, kar je [...] milijard EUR.).

| (107) | Alstom je prisoten na trgu konstrukcije in storitev v naslednjih segmentih: plinske turbine do 50 MW („velike plinske turbine“), parne turbine nad 70 MW („velike parne turbine“) hidravlične turbine in hidravlični generatorji, ogrevalni kotli, storitve in tovarne na ključ. Komisija je ocenila tržne deleže vsakega sektorja v istem obdobju, od 1992 do 2002. V pomembnem sektorju plinskih turbin (ki predstavlja 28 % skupnega trga proizvodnje energije, izmerjene v MW), je na prvem mestu GE z deležem [...] %; sledi Siemens z [...] % in Alstom z [...] %. Veliki sektor parnih turbin (32 % trga) je bolj razdrobljen: akterji s kitajske razpolagajo s tržnim deležem [...] %, Alstom s [...] %, GE s [...] % in Mitsubishi HI, Siemens et Toshiba z [...] %, [...] % in [...] %. Pri hidravličnih turbinah (9 % trga) imata Alstom in GE vsak po [...] %, Siemens pa [...] %; Pri hidravličnih generatorjih (prav tako 9 % trga) ima Alstom tržni delež v višini in [...] %, sledi GE s [...], ostalo pa si razdelijo kitajski akterji ([...] %) VA Tech hydro ([...] %) in Siemens ([...] %).; V sektorju ogrevalnih kotlov (22 % trga) so na prvem mestu kitajski akterji s tržnim deležem [...] % (80 % povpraševanja se odvija v Aziji); druga pomembna imena so še Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) in IHI ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Alstom je prisoten na trgu konstrukcije in storitev v naslednjih segmentih: plinske turbine do 50 MW („velike plinske turbine“), parne turbine nad 70 MW („velike parne turbine“) hidravlične turbine in hidravlični generatorji, ogrevalni kotli, storitve in tovarne na ključ. Komisija je ocenila tržne deleže vsakega sektorja v istem obdobju, od 1992 do 2002. V pomembnem sektorju plinskih turbin (ki predstavlja 28 % skupnega trga proizvodnje energije, izmerjene v MW), je na prvem mestu GE z deležem [...] %; sledi Siemens z [...] % in Alstom z [...] %. Veliki sektor parnih turbin (32 % trga) je bolj razdrobljen: akterji s kitajske razpolagajo s tržnim deležem [...] %, Alstom s [...] %, GE s [...] % in Mitsubishi HI, Siemens et Toshiba z [...] %, [...] % in [...] %. Pri hidravličnih turbinah (9 % trga) imata Alstom in GE vsak po [...] %, Siemens pa [...] %; Pri hidravličnih generatorjih (prav tako 9 % trga) ima Alstom tržni delež v višini in [...] %, sledi GE s [...], ostalo pa si razdelijo kitajski akterji ([...] %) VA Tech hydro ([...] %) in Siemens ([...] %).; V sektorju ogrevalnih kotlov (22 % trga) so na prvem mestu kitajski akterji s tržnim deležem [...] % (80 % povpraševanja se odvija v Aziji); druga pomembna imena so še Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) in IHI ([...] %).

| (108) | Komisija ocenjuje, da svetovni trg opreme in storitev v železniškem prometu predstavlja 30 milijard EUR na leto, kar ustreza oceni, ki so jo pripravile francoske oblasti. [...] trga zajema vozni park ([...]milijard EUR), [...] infrastruktura ([...]milijard EUR), [...] % signalizacija ([...]milijard EUR) in [...] % storitve ([...]milijard EUR). Sektor voznega parka se lahko razdeli, kot je navedeno v nadaljevanju, glede na odstotke povprečne prodaje na evropskem trgu med leti 2000 in 2002, za vsak sektor:






  — | električne/dizelske večkratne enote („EVE“/„DVE“): [...] %, |
| --- | --- | --- |

(108)

Komisija ocenjuje, da svetovni trg opreme in storitev v železniškem prometu predstavlja 30 milijard EUR na leto, kar ustreza oceni, ki so jo pripravile francoske oblasti. [...] trga zajema vozni park ([...]milijard EUR), [...] infrastruktura ([...]milijard EUR), [...] % signalizacija ([...]milijard EUR) in [...] % storitve ([...]milijard EUR). Sektor voznega parka se lahko razdeli, kot je navedeno v nadaljevanju, glede na odstotke povprečne prodaje na evropskem trgu med leti 2000 in 2002, za vsak sektor:

—

električne/dizelske večkratne enote („EVE“/„DVE“): [...] %,

| — | hitri vlaki in zelo hitri vlaki („TGV“/„TTGV“): [...] %, |
| --- | --- |

—

hitri vlaki in zelo hitri vlaki („TGV“/„TTGV“): [...] %,

| — | metroji: [...] %, |
| --- | --- |

—

metroji: [...] %,

| — | tramvaji in lahka tirna vozila („LTV“): [...] %, |
| --- | --- |

—

tramvaji in lahka tirna vozila („LTV“): [...] %,

| — | lokomotive: [...] %, |
| --- | --- |

—

lokomotive: [...] %,

| — | potniški vagoni: [...] %. |
| --- | --- |

—

potniški vagoni: [...] %.

| (109) | Z vidika prodaje so glavni akterji Bombardier, Alstom in Siemens ter v manjši meri GE in Ansaldo. Skupaj ta podjetja predstavljajo približno [...] % svetovnega trga železniškega prometa v letu 2002. Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % in Ansaldo [...] %. Manj pomembni akterji, vendar še vedno aktivni na evropskem trgu, vključno s podjetji CAF, Talgo in Vosslogh. Alstom in Bombardier sta bila še pred kratkim vodilna v sektorju železniškega voznega parka. To vodstvo sta skupaj s Siemensom delila na evropskem trgu. Alstom in Siemens sta še zlasti dobro uvrščena pri visokotehnoloških izdelkih. |
| --- | --- |

(109)

Z vidika prodaje so glavni akterji Bombardier, Alstom in Siemens ter v manjši meri GE in Ansaldo. Skupaj ta podjetja predstavljajo približno [...] % svetovnega trga železniškega prometa v letu 2002. Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % in Ansaldo [...] %. Manj pomembni akterji, vendar še vedno aktivni na evropskem trgu, vključno s podjetji CAF, Talgo in Vosslogh. Alstom in Bombardier sta bila še pred kratkim vodilna v sektorju železniškega voznega parka. To vodstvo sta skupaj s Siemensom delila na evropskem trgu. Alstom in Siemens sta še zlasti dobro uvrščena pri visokotehnoloških izdelkih.

| (110) | Evropa je največji trg s tržnim deležem [...] %. Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo predstavljajo najpomembnejše evropske trge, skupaj [...] %, [...] % in [...] % povprečne letne prodaje od 2000 do 2002, temu sledita italijanski in španski trg, ki predstavljata vsak [...] % evropskega trga v istem obdobju. Lokalna prisotnost, to pomeni podjetja z lokalnimi proizvodnimi zmogljivostmi, je pomemben dejavnik z nacionalnimi ali lokalnimi akterji, ki vladajo na trgu (tržni deleži v Franciji [...] %, Nemčiji [...] %, Združenem kraljestvu [...] %, Španiji [...] % in Italiji [...] % od leta 2000 do 2002). Vendar vseeno obstaja splošni trend evropeizacije trga. Ocenjujemo, da je presežne zmogljivosti približno [...] %, tudi če pričakujemo letno povečanje povpraševanja za [...] %. Sektorji hitrih vlakov, signalizacija in storitve bodo izkazali najboljše obete za rast. |
| --- | --- |

(110)

Evropa je največji trg s tržnim deležem [...] %. Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo predstavljajo najpomembnejše evropske trge, skupaj [...] %, [...] % in [...] % povprečne letne prodaje od 2000 do 2002, temu sledita italijanski in španski trg, ki predstavljata vsak [...] % evropskega trga v istem obdobju. Lokalna prisotnost, to pomeni podjetja z lokalnimi proizvodnimi zmogljivostmi, je pomemben dejavnik z nacionalnimi ali lokalnimi akterji, ki vladajo na trgu (tržni deleži v Franciji [...] %, Nemčiji [...] %, Združenem kraljestvu [...] %, Španiji [...] % in Italiji [...] % od leta 2000 do 2002). Vendar vseeno obstaja splošni trend evropeizacije trga. Ocenjujemo, da je presežne zmogljivosti približno [...] %, tudi če pričakujemo letno povečanje povpraševanja za [...] %. Sektorji hitrih vlakov, signalizacija in storitve bodo izkazali najboljše obete za rast.

| (111) | Na Francoskem trgu prevladuje Alstom in v manjši meri Bombardier. Komisija ocenjuje, da bo trg vreden 1,8 milijarde EUR, na podlagi povprečne prodaje v letih od 2000 do 2002 (21), v katerih EVE/DVE predstavljajo [...] milijonov EUR, TGV [...] milijonov EUR, metroji [...] milijonov EUR, lahka tirna vozila [...] milijonov EUR in lokomotive [...] milijonov EUR Alstomov tržni delež v sektorju TGV v tem obdobju je [...] %, v sektorju LTV [...] % in v sektorju lokomotiv (22). Le v sektorju EVE/DVE so poleg Alstoma prisotni tudi drugi konkurenti (Alstom[...] %, Bombardier [...] %) ter za metroje (Alstom [...] %, Bombardier [...] % in Siemens [...] %). Alstom ima v Franciji skupni tržni delež približno [...] %. Čeprav je v Nemčiji Siemens na prvem mestu v sektorju TGV, je njegov skupni tržni delež [...] % (za podjetjem Bombardier, ki ima [...] %). |
| --- | --- |

(111)

Na Francoskem trgu prevladuje Alstom in v manjši meri Bombardier. Komisija ocenjuje, da bo trg vreden 1,8 milijarde EUR, na podlagi povprečne prodaje v letih od 2000 do 2002 (21), v katerih EVE/DVE predstavljajo [...] milijonov EUR, TGV [...] milijonov EUR, metroji [...] milijonov EUR, lahka tirna vozila [...] milijonov EUR in lokomotive [...] milijonov EUR Alstomov tržni delež v sektorju TGV v tem obdobju je [...] %, v sektorju LTV [...] % in v sektorju lokomotiv (22). Le v sektorju EVE/DVE so poleg Alstoma prisotni tudi drugi konkurenti (Alstom[...] %, Bombardier [...] %) ter za metroje (Alstom [...] %, Bombardier [...] % in Siemens [...] %). Alstom ima v Franciji skupni tržni delež približno [...] %. Čeprav je v Nemčiji Siemens na prvem mestu v sektorju TGV, je njegov skupni tržni delež [...] % (za podjetjem Bombardier, ki ima [...] %).

| (112) | Svetovni trg ladjedelništva obvladujeta Japonska in Južna Koreja, zelo je prisotna pa tudi Kitajska. Evropske ladjedelnice, tudi Alstom, so se osredotočile na visokotehnološke segmente in segmente z visoko dodatno vrednostjo (potniške ladje in tankerji za utekočinjen zemeljski plin). Evropske ladjedelnice imajo skupni tržni delež pri potniških ladjah v višini [...] % in ta se porazdeli med štiri podjetja. V povprečju je med leti 1994 in 2003 Alstom imel [...] % svetovnega tržnega deleža v sektorju potniških ladij, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % in Meyer [...] %. Za potniške ladje in tankerje za utekočinjen zemeljski plin je ustrezen trg svetovni trg. |
| --- | --- |

(112)

Svetovni trg ladjedelništva obvladujeta Japonska in Južna Koreja, zelo je prisotna pa tudi Kitajska. Evropske ladjedelnice, tudi Alstom, so se osredotočile na visokotehnološke segmente in segmente z visoko dodatno vrednostjo (potniške ladje in tankerji za utekočinjen zemeljski plin). Evropske ladjedelnice imajo skupni tržni delež pri potniških ladjah v višini [...] % in ta se porazdeli med štiri podjetja. V povprečju je med leti 1994 in 2003 Alstom imel [...] % svetovnega tržnega deleža v sektorju potniških ladij, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % in Meyer [...] %. Za potniške ladje in tankerje za utekočinjen zemeljski plin je ustrezen trg svetovni trg.

| (113) | Trg potniških ladij je v tem trenutku v krizi, za obdobje dobave do leta 2007 je naročil zelo malo. Dolgoročne napovedi so zaradi razvoja turizma sicer dobre. Stopnja rasti industrije potniških ladij je ocenjena na [...] % na leto do leta 2010. Trg tankerjev za utekočinjen zemeljski plin je v obdobju hitre rasti, dolgoročne napovedi pa so prav tako pozitivne |
| --- | --- |

(113)

Trg potniških ladij je v tem trenutku v krizi, za obdobje dobave do leta 2007 je naročil zelo malo. Dolgoročne napovedi so zaradi razvoja turizma sicer dobre. Stopnja rasti industrije potniških ladij je ocenjena na [...] % na leto do leta 2010. Trg tankerjev za utekočinjen zemeljski plin je v obdobju hitre rasti, dolgoročne napovedi pa so prav tako pozitivne

2.   Obstoj pomoči

| (114) | Člen 87(1) Pogodbe predvideva, da „razen za odstopanja, predvidena v [...] Pogodbi, ki so nezdružljiva s skupnim trgom, tako da lahko vplivajo na izmenjavo med državami, dodeljene državne pomoči ali državna sredstva, ki izkrivljajo ali grozijo z izkrivljanjem konkurence, tako da spodbujajo določena podjetja ali določene izdelke“. Komisija bo torej pregledala zadevne ukrepe in ocenila, ali so del državne pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Člen 87(1) Pogodbe predvideva, da „razen za odstopanja, predvidena v [...] Pogodbi, ki so nezdružljiva s skupnim trgom, tako da lahko vplivajo na izmenjavo med državami, dodeljene državne pomoči ali državna sredstva, ki izkrivljajo ali grozijo z izkrivljanjem konkurence, tako da spodbujajo določena podjetja ali določene izdelke“. Komisija bo torej pregledala zadevne ukrepe in ocenila, ali so del državne pomoči.

| (115) | Kot je navedeno zgoraj, je Alstom aktiven v glavnem na področju energije, transporta in ladjedelništva. Zadevni izdelki in storitve so predmet poslovanja in konkurence med državami članicami. Točke, navedene v delu A, zadostno kažejo, da je vsa pomoč, dodeljena Alstomu, vplivala na posle med državami članicami in izkrivljala konkurenco na skupnem trgu. |
| --- | --- |

(115)

Kot je navedeno zgoraj, je Alstom aktiven v glavnem na področju energije, transporta in ladjedelništva. Zadevni izdelki in storitve so predmet poslovanja in konkurence med državami članicami. Točke, navedene v delu A, zadostno kažejo, da je vsa pomoč, dodeljena Alstomu, vplivala na posle med državami članicami in izkrivljala konkurenco na skupnem trgu.

| (116) | Poleg tega vse izvedene ukrepe financira država ali pa organi, ki jih nadzira država in/ali katerih upravljanje v tem kontekstu gre pripisati državi, npr. CDC (23) in CFDI. Gre za ad hoc ukrepe v korist Alstoma in so zato izbirni. |
| --- | --- |

(116)

Poleg tega vse izvedene ukrepe financira država ali pa organi, ki jih nadzira država in/ali katerih upravljanje v tem kontekstu gre pripisati državi, npr. CDC (23) in CFDI. Gre za ad hoc ukrepe v korist Alstoma in so zato izbirni.

(a)   Ukrepi od 1 do 6

| (117) | V sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Komisija sklenila, da so državni ukrepi iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003, spremenjenega s sporazumom iz septembra 2003, državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija poudarja, da se Francija na začetku ni strinjala le s predhodnim ukrepom v zvezi s sodelovanjem države pri povečanju kapitala in da je sprejela, da se ostale ukrepe, navedene v sporazumu z dne 2. avgusta 2003, obravnava kot pomoč. |
| --- | --- |

(117)

V sklepih za začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Komisija sklenila, da so državni ukrepi iz sporazuma z dne 2. avgusta 2003, spremenjenega s sporazumom iz septembra 2003, državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija poudarja, da se Francija na začetku ni strinjala le s predhodnim ukrepom v zvezi s sodelovanjem države pri povečanju kapitala in da je sprejela, da se ostale ukrepe, navedene v sporazumu z dne 2. avgusta 2003, obravnava kot pomoč.

| (118) | Opozoriti je treba, da je bil prejšnji ukrep 1 nadomeščen s TSDDRA (sedanji ukrep 1) in da Francija ni več ugovarjala uporabi izraza „državna pomoč“ niti temu novemu ukrepu, poleg tega pa ni ugovarjala niti drugim ukrepom iz sporazuma iz septembra 2003. Nasprotno: Francija je v pismu s 4. septembra 2003 poudarila, da je sodelovanje države pri podpiranju Alstoma nujno in da so finančni ukrepi za to podjetje del celotnega paketa. Potem je postalo jasno, da je sodelovanje države nujno, če želi preprečiti stečaj Alstoma in to je bil ključni element sporazuma 2. avgusta 2003, kar je potrjeno v spremenjeni različici sporazuma, ki jo je 26. septembra 2003 posredovala Francija. Brez sodelovanja države se banke ne bi mogle obvezati, da vzdržujejo podjetje. Francija ocenjuje, da se ukrepi iz sporazuma s septembra 2003 pomoč, vendar so še vedno združljivi s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(118)

Opozoriti je treba, da je bil prejšnji ukrep 1 nadomeščen s TSDDRA (sedanji ukrep 1) in da Francija ni več ugovarjala uporabi izraza „državna pomoč“ niti temu novemu ukrepu, poleg tega pa ni ugovarjala niti drugim ukrepom iz sporazuma iz septembra 2003. Nasprotno: Francija je v pismu s 4. septembra 2003 poudarila, da je sodelovanje države pri podpiranju Alstoma nujno in da so finančni ukrepi za to podjetje del celotnega paketa. Potem je postalo jasno, da je sodelovanje države nujno, če želi preprečiti stečaj Alstoma in to je bil ključni element sporazuma 2. avgusta 2003, kar je potrjeno v spremenjeni različici sporazuma, ki jo je 26. septembra 2003 posredovala Francija. Brez sodelovanja države se banke ne bi mogle obvezati, da vzdržujejo podjetje. Francija ocenjuje, da se ukrepi iz sporazuma s septembra 2003 pomoč, vendar so še vedno združljivi s skupnim trgom.

| (119) | Predhodno mnenje Komisije v zvezi z ukrepi, zajetimi v sklepe o začetku in podaljšanju postopka, je torej potrjeno. Spremembe nekaterih ukrepov, ki so jih francoski organi predložile maja 2004, na to ne morejo vplivati. |
| --- | --- |

(119)

Predhodno mnenje Komisije v zvezi z ukrepi, zajetimi v sklepe o začetku in podaljšanju postopka, je torej potrjeno. Spremembe nekaterih ukrepov, ki so jih francoski organi predložile maja 2004, na to ne morejo vplivati.

| (120) | TSDDRA (ukrep 1) je država vpisala v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. Ti imajo prek državnih sredstev pri Alstomu prednost. Poleg tega so bila kratkoročna sredstva (ukrep 2) dodeljena v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. V zvezi z zadnjim ukrepom je treba opozoriti, da je del, ki ga je vpisal CDC, vpisan na zahtevo države in je zato pripisan državi; temu ni Francija nikoli oporekala. |
| --- | --- |

(120)

TSDDRA (ukrep 1) je država vpisala v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. Ti imajo prek državnih sredstev pri Alstomu prednost. Poleg tega so bila kratkoročna sredstva (ukrep 2) dodeljena v kontekstu, ki ni kontekst zasebnih vlagateljev, ki delujejo v tržnem gospodarstvu. V zvezi z zadnjim ukrepom je treba opozoriti, da je del, ki ga je vpisal CDC, vpisan na zahtevo države in je zato pripisan državi; temu ni Francija nikoli oporekala.

| (121) | Garancija države v višini 1,25 milijarde EUR za garancije, ki jih podelijo banke (novi ukrep 3), kot prejšnje indirektne garancije (predhodni ukrep 3), je prav tako izredni ukrep, ki se ga ne sme obravnavati kot normalno obnašanje finančne institucije, zlasti ob upoštevanju položaja Alstoma. Tako izkazujejo finančno prednost prek državnih sredstev, v tem primeru prek posrednika CFDI, v breme države. Opozoriti je treba, da Francija ne razlikuje med neposredno dodeljenimi ukrepi in ukrepi, dodeljenimi prek CFDI. Protokol o sporazumi z dne 27. maja 2004, poslan v pismu z dne 7. junija 2004, določa, da „Država zagotovi indirektno garancijo (po novem mehanizmu garancij) neposredno ali posredno prek CFDI“. Protokol prav tako navaja, da bo novo garancija iz ukrepa 3 „izdal CFDI, država ali kateri koli drug subjekt, ki deluje prek garancij države“. To jasno kaže, da so v tem primeru sredstva CFDI sredstva države in da so dejavnosti CFDI torej dejavnosti države in jih je zato treba obravnavati kot del državne pomoči. |
| --- | --- |

(121)

Garancija države v višini 1,25 milijarde EUR za garancije, ki jih podelijo banke (novi ukrep 3), kot prejšnje indirektne garancije (predhodni ukrep 3), je prav tako izredni ukrep, ki se ga ne sme obravnavati kot normalno obnašanje finančne institucije, zlasti ob upoštevanju položaja Alstoma. Tako izkazujejo finančno prednost prek državnih sredstev, v tem primeru prek posrednika CFDI, v breme države. Opozoriti je treba, da Francija ne razlikuje med neposredno dodeljenimi ukrepi in ukrepi, dodeljenimi prek CFDI. Protokol o sporazumi z dne 27. maja 2004, poslan v pismu z dne 7. junija 2004, določa, da „Država zagotovi indirektno garancijo (po novem mehanizmu garancij) neposredno ali posredno prek CFDI“. Protokol prav tako navaja, da bo novo garancija iz ukrepa 3 „izdal CFDI, država ali kateri koli drug subjekt, ki deluje prek garancij države“. To jasno kaže, da so v tem primeru sredstva CFDI sredstva države in da so dejavnosti CFDI torej dejavnosti države in jih je zato treba obravnavati kot del državne pomoči.

| (122) | PSDD, ki ga vpiše CFDI in garantira država (ukrep 4) in TSDD, ki jih neposredno dodeli država (ukrep 5), nista obravnavana kot ustrezno obnašanje vlagateljev/upnikov v tržnem gospodarstvu. Noben od vlagateljev/upnikov ne bi izvajal takih dejavnosti, razen če je že upnik ali delničar Alstoma. Ponovno je treba opozoriti, da je dodelitev PSDD v času sporazumov iz avgusta in septembra 2003 ena od obveznosti države. Ta obveznost se je preoblikovala v garancijo, ki jo je CFDI dobila za znesek posojila. V primeru obveznosti države, da preoblikuje obveznice v delnice, neposredno ali prek CFDI, je ta obveznost nepreklicna in velja za vse dolgoročne zahtevke, preoblikovanje za ostale upnike pa je neobvezno. Ta ukrep predvideva konsolidacijo finančne strukture Alstoma ne glede na položaj ali čas preoblikovanja in državi podeljuje vlogo, ki je različna od vloge drugih upnikov, ker nosi dodatno tveganje. |
| --- | --- |

(122)

PSDD, ki ga vpiše CFDI in garantira država (ukrep 4) in TSDD, ki jih neposredno dodeli država (ukrep 5), nista obravnavana kot ustrezno obnašanje vlagateljev/upnikov v tržnem gospodarstvu. Noben od vlagateljev/upnikov ne bi izvajal takih dejavnosti, razen če je že upnik ali delničar Alstoma. Ponovno je treba opozoriti, da je dodelitev PSDD v času sporazumov iz avgusta in septembra 2003 ena od obveznosti države. Ta obveznost se je preoblikovala v garancijo, ki jo je CFDI dobila za znesek posojila. V primeru obveznosti države, da preoblikuje obveznice v delnice, neposredno ali prek CFDI, je ta obveznost nepreklicna in velja za vse dolgoročne zahtevke, preoblikovanje za ostale upnike pa je neobvezno. Ta ukrep predvideva konsolidacijo finančne strukture Alstoma ne glede na položaj ali čas preoblikovanja in državi podeljuje vlogo, ki je različna od vloge drugih upnikov, ker nosi dodatno tveganje.

| (123) | V zvezi z ukrepom 6 Francija ni določila sodelovanja države pri novem povečanju kapitala. Komisija ocenjuje, da sodelovanje države pri novem povečanju kapitala vsebuje elemente pomoči. Komisija je v dokumentu z naslovom „Uporaba členov 92 [87] in 93 [88] Pogodbe EGS [ES] za deleže organov oblasti“ (24), v nekaterih okoliščinah domneva, da gre za pomoč. To se pojavi v primeru „kjer finančno posredovanje organov prevzame obliko sodelovanja, skupaj s pogoji posredovanja, ki morajo biti notificirani v skladu s členom 93(3) Pogodbe ES“ ali če „se sodelovanje izvaja v sektorjih, ki se srečujejo s posebnimi težavami“. V tem primeru Komisija opozarja, da je priliv kapitala odobren v skladu z drugimi ukrepi, ki so obravnavani kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in da je Alstom podjetje v težavah. Končno mora biti ta priliv kapitala predviden skupaj z ostalimi podpornimi ukrepi, ki jih izvaja država (25). Vse je del enakega delovanja v podporo Alstomu med potekom njegovega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(123)

V zvezi z ukrepom 6 Francija ni določila sodelovanja države pri novem povečanju kapitala. Komisija ocenjuje, da sodelovanje države pri novem povečanju kapitala vsebuje elemente pomoči. Komisija je v dokumentu z naslovom „Uporaba členov 92 [87] in 93 [88] Pogodbe EGS [ES] za deleže organov oblasti“ (24), v nekaterih okoliščinah domneva, da gre za pomoč. To se pojavi v primeru „kjer finančno posredovanje organov prevzame obliko sodelovanja, skupaj s pogoji posredovanja, ki morajo biti notificirani v skladu s členom 93(3) Pogodbe ES“ ali če „se sodelovanje izvaja v sektorjih, ki se srečujejo s posebnimi težavami“. V tem primeru Komisija opozarja, da je priliv kapitala odobren v skladu z drugimi ukrepi, ki so obravnavani kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in da je Alstom podjetje v težavah. Končno mora biti ta priliv kapitala predviden skupaj z ostalimi podpornimi ukrepi, ki jih izvaja država (25). Vse je del enakega delovanja v podporo Alstomu med potekom njegovega prestrukturiranja.

| (124) | Za zaključek Komisija ocenjuje, da imajo ukrepi od 1 do 6 skupni cilj, da podpirajo skupino Alstom, ki bi se drugače soočala z resnim tveganjem s stečajem. Poleg tega je jasno, da zadevnih ukrepov zasebni vlagatelji v tržno gospodarstvo ne bi izvajali in da so takšni, da vplivajo na poslovanje med državami članicami in lahko izkrivljajo konkurenco na skupnem trgu. Posledično Komisija za ukrepe od 1 do 6 meni, da vsebujejo vse elemente državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(124)

Za zaključek Komisija ocenjuje, da imajo ukrepi od 1 do 6 skupni cilj, da podpirajo skupino Alstom, ki bi se drugače soočala z resnim tveganjem s stečajem. Poleg tega je jasno, da zadevnih ukrepov zasebni vlagatelji v tržno gospodarstvo ne bi izvajali in da so takšni, da vplivajo na poslovanje med državami članicami in lahko izkrivljajo konkurenco na skupnem trgu. Posledično Komisija za ukrepe od 1 do 6 meni, da vsebujejo vse elemente državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

(b)   Ukrepi od 7 do 10

| (125) | Kar zadeva ukrep 7, je Komisija v pismu z dne 10. julija 2003 na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih, zato da bi ugotovila, ali nakupna cena enote T&D, ki jo je Alstomu plačala jedrska družba Areva v višini 920 milijonov EUR neto, vsebuje elemente državne pomoči. Zaradi tega Komisija ocenjuje, da jasni in konsistentni podatki iz pisem, ki jih je Francija naslovila na Komisijo 4. septembra 2003 in 16. februarja 2004, odpravljajo dvome, da ti ukrepi vsebujejo elemente pomoči. Zaradi odsotnosti dokazil, ki bi nakazovala, da je Alstom od Areve prejel kakršne koli koristi, ki bi jih bilo moč pripisati državi, Komisija meni, da ni ničesar, kar bi dokazovalo, da transakcija vsebuje elemente državne pomoči. Areva se je v tem poslu obnašala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Tudi če v tem primeru ne bi šlo za to, Komisija meni, da bi bil kakršen koli element državne pomoči nepomemben in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom. |
| --- | --- |

(125)

Kar zadeva ukrep 7, je Komisija v pismu z dne 10. julija 2003 na Francijo naslovila zahtevo po dodatnih podatkih, zato da bi ugotovila, ali nakupna cena enote T&D, ki jo je Alstomu plačala jedrska družba Areva v višini 920 milijonov EUR neto, vsebuje elemente državne pomoči. Zaradi tega Komisija ocenjuje, da jasni in konsistentni podatki iz pisem, ki jih je Francija naslovila na Komisijo 4. septembra 2003 in 16. februarja 2004, odpravljajo dvome, da ti ukrepi vsebujejo elemente pomoči. Zaradi odsotnosti dokazil, ki bi nakazovala, da je Alstom od Areve prejel kakršne koli koristi, ki bi jih bilo moč pripisati državi, Komisija meni, da ni ničesar, kar bi dokazovalo, da transakcija vsebuje elemente državne pomoči. Areva se je v tem poslu obnašala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Tudi če v tem primeru ne bi šlo za to, Komisija meni, da bi bil kakršen koli element državne pomoči nepomemben in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom.

| (126) | V zvezi z drugimi ukrepi (ukrepi 8, 9 in 10) je treba razlikovati med ukrepom 8 in ukrepoma 9 in 10. |
| --- | --- |

(126)

V zvezi z drugimi ukrepi (ukrepi 8, 9 in 10) je treba razlikovati med ukrepom 8 in ukrepoma 9 in 10.

| (127) | V zvezi z ukrepom 8 „Bahrajn“ se sklep za začetek postopka navezuje na garancije za gradnjo elektrarne v Bahrajnu. Francija zanika, da naj bi dodelila kakršno koli garancijo v zvezi s tem poslom, ki je povsem komercialne narave. Komisija je pregledala pismo, ki ga je Francija poslala bahrajnskim oblastem: ocenjuje, da izjemno splošna narava tega pisma pomeni, da ni bilo zavezujoče v smislu, da bi Alstom zaradi tega imel kakršno koli prednost. Ukrep 8 torej ni pomoč v smislu člena 87 (1) Pogodbe. Tudi če v bi šlo za zgoraj omenjeno pomoč, Komisija meni, da bi bilo kakršen koli element državne pomoči težko določiti in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom. |
| --- | --- |

(127)

V zvezi z ukrepom 8 „Bahrajn“ se sklep za začetek postopka navezuje na garancije za gradnjo elektrarne v Bahrajnu. Francija zanika, da naj bi dodelila kakršno koli garancijo v zvezi s tem poslom, ki je povsem komercialne narave. Komisija je pregledala pismo, ki ga je Francija poslala bahrajnskim oblastem: ocenjuje, da izjemno splošna narava tega pisma pomeni, da ni bilo zavezujoče v smislu, da bi Alstom zaradi tega imel kakršno koli prednost. Ukrep 8 torej ni pomoč v smislu člena 87 (1) Pogodbe. Tudi če v bi šlo za zgoraj omenjeno pomoč, Komisija meni, da bi bilo kakršen koli element državne pomoči težko določiti in ne bi nikakor vplival na skupno oceno podpornih ukrepov za Alstom.

| (128) | V zvezi z ukrepom 9 „nakup tankerja za utekočinjen zemeljski plin s strani GdF“ in ukrepom 10, „nakup nove ladje s strani SeaFrance“ Francija navaja da je naročila dobila Alstom na lastne ponudbe in brez pomoči države. Vendar je Francija priznala, da je [...„za“] podjetju GdF in [...„za“] SNCF matičnemu podjetju podjetja SeaFrance dodelila „podporne pogoje“ za zadevne nakupe. Po analizi pisem, omenjenih v uvodni izjavi 89, Komisija meni, da je treba omenjene „podporne ukrepe“ obravnavati kot garancije države. V primeru GdF (ukrep 9) Francija navaja, da se je obvezala za „[... (26)]“ če posla ne bo mogoče uspešno izpeljati. V primeru SeaFrance (ukrep 10) Francija navaja, da „[... (27)]“ kar je nujno potrebno, da Seafrance uspešno izpelje posel. |
| --- | --- |

(128)

V zvezi z ukrepom 9 „nakup tankerja za utekočinjen zemeljski plin s strani GdF“ in ukrepom 10, „nakup nove ladje s strani SeaFrance“ Francija navaja da je naročila dobila Alstom na lastne ponudbe in brez pomoči države. Vendar je Francija priznala, da je [...„za“] podjetju GdF in [...„za“] SNCF matičnemu podjetju podjetja SeaFrance dodelila „podporne pogoje“ za zadevne nakupe. Po analizi pisem, omenjenih v uvodni izjavi 89, Komisija meni, da je treba omenjene „podporne ukrepe“ obravnavati kot garancije države. V primeru GdF (ukrep 9) Francija navaja, da se je obvezala za „[... (26)]“ če posla ne bo mogoče uspešno izpeljati. V primeru SeaFrance (ukrep 10) Francija navaja, da „[... (27)]“ kar je nujno potrebno, da Seafrance uspešno izpelje posel.

| (129) | Iz teh „upravnih pisem“ je jasno, da je država Alstomu omogočila odločilno prednost, in sicer tako, da je strankam odobrila garancijo za kompenzacijo v zvezi z Alstomovo izvedbo naročil za ladje. Ta prednost je nedvomno glavni dejavnik za Alstom, v času, ko je bil njegov finančni položaj tak, da bi pazljivi nosilec dejavnosti zagotovo dvakrat premislil, ali bo pri tem podjetju naročil ladje. Zato je jasno, da so ta „upravna pisma“ nadomestila garancije, ki se ponavadi uporabljajo za takšne posle in za katere bi bila v drugih primerih potrebna državna podpora (glej prejšnji in novi ukrep 3), kot je Francija pozneje obvestila Komisijo. |
| --- | --- |

(129)

Iz teh „upravnih pisem“ je jasno, da je država Alstomu omogočila odločilno prednost, in sicer tako, da je strankam odobrila garancijo za kompenzacijo v zvezi z Alstomovo izvedbo naročil za ladje. Ta prednost je nedvomno glavni dejavnik za Alstom, v času, ko je bil njegov finančni položaj tak, da bi pazljivi nosilec dejavnosti zagotovo dvakrat premislil, ali bo pri tem podjetju naročil ladje. Zato je jasno, da so ta „upravna pisma“ nadomestila garancije, ki se ponavadi uporabljajo za takšne posle in za katere bi bila v drugih primerih potrebna državna podpora (glej prejšnji in novi ukrep 3), kot je Francija pozneje obvestila Komisijo.

| (130) | Posledično je treba te ukrepe obravnavati kot enakovredne garancijam, seveda če imajo enak vpliv kot sindicirana garancijska shema. Treba jih je obravnavati kot del pomoči, ki jih je Francija namenila Alstomu kot podporo pri prizadevanjih za prestrukturiranje, ki temeljijo na načrtu, ki se izvaja od marca 2003. Te garancije so bila Alstomu dodeljene junija 2003, v času, ko so bile težave podjetja že dobro znane. V teh pogojih je treba zadevne garancije obravnavati kot prve ukrepe pomoči v podporo Alstomu. |
| --- | --- |

(130)

Posledično je treba te ukrepe obravnavati kot enakovredne garancijam, seveda če imajo enak vpliv kot sindicirana garancijska shema. Treba jih je obravnavati kot del pomoči, ki jih je Francija namenila Alstomu kot podporo pri prizadevanjih za prestrukturiranje, ki temeljijo na načrtu, ki se izvaja od marca 2003. Te garancije so bila Alstomu dodeljene junija 2003, v času, ko so bile težave podjetja že dobro znane. V teh pogojih je treba zadevne garancije obravnavati kot prve ukrepe pomoči v podporo Alstomu.

| (131) | Komisija končno vztraja pri analizi, ki jo je že predstavila v okviru začasnega ocenjevanja v zvezi z garancijami bank pri prvem povečanju kapitala in izdali ORA s strani bank in tako potrjuje, da zadevni elementi ne predstavljajo državne pomoči. |
| --- | --- |

(131)

Komisija končno vztraja pri analizi, ki jo je že predstavila v okviru začasnega ocenjevanja v zvezi z garancijami bank pri prvem povečanju kapitala in izdali ORA s strani bank in tako potrjuje, da zadevni elementi ne predstavljajo državne pomoči.

3.   Znesek pomoči

| (132) | V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka, je Francija navedla, da so zneski, ki jih je odobrila država v okviru ukrepov 3 in 4 nižji od zneskov za zajeta sredstva. Francija je sprejela, da se ostale ukrepe obravnava kot pomoč do 100 % njihove nominalne vrednosti. Opozoriti je treba, da se pripombe Francije nanašajo le na paket pomoči pred spremembami maja 2004. Francija ne komentira količinske opredelitve pomoči, vključene v novo garancijsko shemo, ki bo nadomestila indirektne garancije (ukrep 3) in pomoči, vključene v novo povečanje kapitala (ukrep 6). |
| --- | --- |

(132)

V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka, je Francija navedla, da so zneski, ki jih je odobrila država v okviru ukrepov 3 in 4 nižji od zneskov za zajeta sredstva. Francija je sprejela, da se ostale ukrepe obravnava kot pomoč do 100 % njihove nominalne vrednosti. Opozoriti je treba, da se pripombe Francije nanašajo le na paket pomoči pred spremembami maja 2004. Francija ne komentira količinske opredelitve pomoči, vključene v novo garancijsko shemo, ki bo nadomestila indirektne garancije (ukrep 3) in pomoči, vključene v novo povečanje kapitala (ukrep 6).

| (133) | Pomoč, ki jo je dodelila država, zlasti če je v obliki vpisa vrednostnih papirjev (lastna sredstva ali neprava lastna sredstva), kratko ali dolgoročnih posojil ali garancij, mora biti predhodno količinsko opredeljena, to pomeni takrat, ko je odobrena. Le tak način obravnave omogoča upoštevanje tveganja države, količinska opredelitev za nazaj pa temelji na materializaciji tveganja. Elementi pomoči Alstomu morajo biti potrjeni na podlagi teh načel količinske opredelitve. |
| --- | --- |

(133)

Pomoč, ki jo je dodelila država, zlasti če je v obliki vpisa vrednostnih papirjev (lastna sredstva ali neprava lastna sredstva), kratko ali dolgoročnih posojil ali garancij, mora biti predhodno količinsko opredeljena, to pomeni takrat, ko je odobrena. Le tak način obravnave omogoča upoštevanje tveganja države, količinska opredelitev za nazaj pa temelji na materializaciji tveganja. Elementi pomoči Alstomu morajo biti potrjeni na podlagi teh načel količinske opredelitve.

| (134) | TSDDRA (ukrep 1) in TSDD (ukrep 5) so bila neprava lastna sredstva. Noben vlagatelj, ki bi bil v enakem položaju kot država, ne bi vpisal teh vrednostnih papirjev. Tveganje se je povečalo do te stopnje, da je Komisija obravnavala znesek pomoči kot enak nominalni vrednosti vrednostnih papirjev (v primeru neizpolnjevanja obveznosti od države ni upravičeno pričakovati kakršnega koli nadomestila). Francija je tako oceno sprejela. Zaradi preoblikovanja vrednostnih papirjev v kapital ta ni bistveno spremenjena. |
| --- | --- |

(134)

TSDDRA (ukrep 1) in TSDD (ukrep 5) so bila neprava lastna sredstva. Noben vlagatelj, ki bi bil v enakem položaju kot država, ne bi vpisal teh vrednostnih papirjev. Tveganje se je povečalo do te stopnje, da je Komisija obravnavala znesek pomoči kot enak nominalni vrednosti vrednostnih papirjev (v primeru neizpolnjevanja obveznosti od države ni upravičeno pričakovati kakršnega koli nadomestila). Francija je tako oceno sprejela. Zaradi preoblikovanja vrednostnih papirjev v kapital ta ni bistveno spremenjena.

| (135) | Kratkoročna likvidnost (ukrep 2) je bila dana na razpolago v času, ko nobena druga banka ni bila pripravljena storiti tega. V primeru 300 milijonov EUR, za katere se je država obvezala, da bo podaljšala rok do februarja 2005, in ki ustrezajo srednjeročnemu posojilu, se lahko pomoč poveča do 100 % nominalne vrednosti. Nasprotno je 900 milijonov EUR iz državne blagajne kratkoročno posojilo (hitro poplačano). Od tega je 800 milijonov namenjeno za pokrivanje finančnih potreb v pričakovanju dolgoročnega financiranja, ki ga odobri država, (TSDDRA, TSSD in PSDD) za ta znesek pa Komisija meni, da je v celoti državna pomoč. Posledično je mogoče razumno sklepati, da je bila takšna pomoč dodeljena s strani države od vpisa 800 milijonov EUR iz državne blagajne. Torej gre za isti znesek pomoči, ki je preprosto spremenil obliko in ki ga je treba upoštevati le enkrat. V skupni tabeli 7 Komisija uporablja ponderiranje 0 % za 800 milijonov EUR kratkoročnega posojila in 100 % za dolgoročno financiranje, ki je namenjeno za poplačilo prvega zneska. Končno je treba količinsko opredeliti pomoč, vključeno v saldo 100 milijonov. V primerjavi s kratkoročnim in dolgoročnim posojilom je treba upoštevati nižje tveganje neplačevanja za upnika, ob upoštevanju kratkega obdobja in dejstva, da je posojilo namenjeno za vzpostavitev dolgoročnega financiranja. Višina pomoči je torej le del tako posojene nominalne vrednosti, |
| --- | --- |

(135)

Kratkoročna likvidnost (ukrep 2) je bila dana na razpolago v času, ko nobena druga banka ni bila pripravljena storiti tega. V primeru 300 milijonov EUR, za katere se je država obvezala, da bo podaljšala rok do februarja 2005, in ki ustrezajo srednjeročnemu posojilu, se lahko pomoč poveča do 100 % nominalne vrednosti. Nasprotno je 900 milijonov EUR iz državne blagajne kratkoročno posojilo (hitro poplačano). Od tega je 800 milijonov namenjeno za pokrivanje finančnih potreb v pričakovanju dolgoročnega financiranja, ki ga odobri država, (TSDDRA, TSSD in PSDD) za ta znesek pa Komisija meni, da je v celoti državna pomoč. Posledično je mogoče razumno sklepati, da je bila takšna pomoč dodeljena s strani države od vpisa 800 milijonov EUR iz državne blagajne. Torej gre za isti znesek pomoči, ki je preprosto spremenil obliko in ki ga je treba upoštevati le enkrat. V skupni tabeli 7 Komisija uporablja ponderiranje 0 % za 800 milijonov EUR kratkoročnega posojila in 100 % za dolgoročno financiranje, ki je namenjeno za poplačilo prvega zneska. Končno je treba količinsko opredeliti pomoč, vključeno v saldo 100 milijonov. V primerjavi s kratkoročnim in dolgoročnim posojilom je treba upoštevati nižje tveganje neplačevanja za upnika, ob upoštevanju kratkega obdobja in dejstva, da je posojilo namenjeno za vzpostavitev dolgoročnega financiranja. Višina pomoči je torej le del tako posojene nominalne vrednosti,

| (136) | V zvezi s sindicirano garancijsko shemo (ukrep 3), kot je opisana v delu IV, je Francija posredovala le izračune, povezane s starimi indirektnimi garancijami v znesku 2,275 milijard EUR. Torej je zadevna indirektna garancija ukinjena in se nadomesti z novo garancijo v višini 1,25 milijard EUR. Vendar je treba opredeliti, kot je bilo že navedeno, da izračuni Francije temeljijo na oceni tehničnega tveganja za 5 %, izračunano na podlagi zgodovinskih podatkov, s katerimi je mogoče oceniti znesek pomoči za ukinjene indirektne garancije med 0 in 43 milijoni EUR. |
| --- | --- |

(136)

V zvezi s sindicirano garancijsko shemo (ukrep 3), kot je opisana v delu IV, je Francija posredovala le izračune, povezane s starimi indirektnimi garancijami v znesku 2,275 milijard EUR. Torej je zadevna indirektna garancija ukinjena in se nadomesti z novo garancijo v višini 1,25 milijard EUR. Vendar je treba opredeliti, kot je bilo že navedeno, da izračuni Francije temeljijo na oceni tehničnega tveganja za 5 %, izračunano na podlagi zgodovinskih podatkov, s katerimi je mogoče oceniti znesek pomoči za ukinjene indirektne garancije med 0 in 43 milijoni EUR.

| (137) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 133, mora biti obstoj in znesek pomoči določen vnaprej, to pomeni takrat, ko je pomoč odobrena, ne pa, kot trdi Francija, ocenjena na podlagi rezultatov sindicirane garancijske sheme. Višine pomoči se ne sme ocenjevati na podlagi tveganj iz dejansko pokritih pogodb. V trenutku odobritve garancije Francija ni vključila nobenih omejitev za uporabo sheme. Indirektna garancija lahko pokriva kakršno koli pogodbo na katerem koli področju delovanja Alstoma, če ne preseže trajanja sedmih let. Predhodno: pomoč, zajeta v indirektne garancije, lahko doseže do 100 % pokritega zneska, v skladu s sporočilom Komisije o izvajanju členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči v obliki jamstva (28) (v nadaljevanju „sporočilo o državni pomoči v obliki jamstva“) točko 3.2., v kateri je navedeno, da „ko je posojilo odobreno, obstaja velika verjetnost, da posojilojemalec ne bo mogel izpolnjevati obveznosti, npr. zaradi finančnih težav, vrednost garancije pa je lahko tako visoka, kot je dejanski znesek, ki ga pokriva ta garancija“. Takega tveganja more prevzeti noben zasebni vlagatelj. V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija navedla, da „banke ne morejo več same zagotavljati mehanizma garancij glede na že prevzete obveznost, država pa je podpirala to vrsto garancij, ki je nujna za dobro poslovanje Alstoma“. Francija prav tako priznava, da brez indirektnih garancij Alstom ne bi imel dostopa do nove garancijske sheme. Pod temi pogoji Komisija ugotavlja, da zadevne indirektne garancije delujejo kot garancija: je neposredno izterljiva s strani bank, pod pogojem, da Alstom v določenem času ne more izpeljati ali dokončati enega ali več projektov, zajetih v garancijo. |
| --- | --- |

(137)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 133, mora biti obstoj in znesek pomoči določen vnaprej, to pomeni takrat, ko je pomoč odobrena, ne pa, kot trdi Francija, ocenjena na podlagi rezultatov sindicirane garancijske sheme. Višine pomoči se ne sme ocenjevati na podlagi tveganj iz dejansko pokritih pogodb. V trenutku odobritve garancije Francija ni vključila nobenih omejitev za uporabo sheme. Indirektna garancija lahko pokriva kakršno koli pogodbo na katerem koli področju delovanja Alstoma, če ne preseže trajanja sedmih let. Predhodno: pomoč, zajeta v indirektne garancije, lahko doseže do 100 % pokritega zneska, v skladu s sporočilom Komisije o izvajanju členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči v obliki jamstva (28) (v nadaljevanju „sporočilo o državni pomoči v obliki jamstva“) točko 3.2., v kateri je navedeno, da „ko je posojilo odobreno, obstaja velika verjetnost, da posojilojemalec ne bo mogel izpolnjevati obveznosti, npr. zaradi finančnih težav, vrednost garancije pa je lahko tako visoka, kot je dejanski znesek, ki ga pokriva ta garancija“. Takega tveganja more prevzeti noben zasebni vlagatelj. V odgovoru na začetek in podaljšanje uradnega preiskovalnega postopka je Francija navedla, da „banke ne morejo več same zagotavljati mehanizma garancij glede na že prevzete obveznost, država pa je podpirala to vrsto garancij, ki je nujna za dobro poslovanje Alstoma“. Francija prav tako priznava, da brez indirektnih garancij Alstom ne bi imel dostopa do nove garancijske sheme. Pod temi pogoji Komisija ugotavlja, da zadevne indirektne garancije delujejo kot garancija: je neposredno izterljiva s strani bank, pod pogojem, da Alstom v določenem času ne more izpeljati ali dokončati enega ali več projektov, zajetih v garancijo.

| (138) | Posledično Komisija ocenjuje, da se je potencialno tveganje države povišalo na 100 % zneska garancijske sheme, ki je pokrita z indirektno garancijo, to pomeni 2,275 milijarde EUR. Vendar bo po spremembah maja 2004 indirektna garancija države iz garancijske sheme ukinjena. Zato je treba na začetku količinsko opredeliti znesek pomoči, ki izhaja iz zneska, ki ga je z indirektno garancijo za zadnjih dvanajst mesecev dodelila država. Na podlagi razpoložljivih podatkov in na način, skladen z običajnimi metodami skladno z običajnimi računskimi metodami, je pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, ki jo v tem omejenem obdobju dodeli država, ocenjena na največ 411 milijonov EUR. Ta izračun temelji na hipotezi, da pogodbe trajajo tri leta (povprečje v industriji), da je tveganje garancije enakomerno porazdeljeno čez obdobje treh let, da so vrednostni papirji izdani linearno v 12 mesecih (september 2003 – avgust 2004) v znesku 3,5 milijarde in da se od septembra 2004 indirektna garancija države za izdane garancije ukine. Znesek pomoči je 100 % zneska indirektne garancije pomnoženo s trajanjem garancije (število mesecev, v katerih garancija velja za tri leta, to je 36 mesecev). Indirektna garancija je bila 65 % za garancijo (29). |
| --- | --- |

(138)

Posledično Komisija ocenjuje, da se je potencialno tveganje države povišalo na 100 % zneska garancijske sheme, ki je pokrita z indirektno garancijo, to pomeni 2,275 milijarde EUR. Vendar bo po spremembah maja 2004 indirektna garancija države iz garancijske sheme ukinjena. Zato je treba na začetku količinsko opredeliti znesek pomoči, ki izhaja iz zneska, ki ga je z indirektno garancijo za zadnjih dvanajst mesecev dodelila država. Na podlagi razpoložljivih podatkov in na način, skladen z običajnimi metodami skladno z običajnimi računskimi metodami, je pomoč, ki ustreza indirektni garanciji, ki jo v tem omejenem obdobju dodeli država, ocenjena na največ 411 milijonov EUR. Ta izračun temelji na hipotezi, da pogodbe trajajo tri leta (povprečje v industriji), da je tveganje garancije enakomerno porazdeljeno čez obdobje treh let, da so vrednostni papirji izdani linearno v 12 mesecih (september 2003 – avgust 2004) v znesku 3,5 milijarde in da se od septembra 2004 indirektna garancija države za izdane garancije ukine. Znesek pomoči je 100 % zneska indirektne garancije pomnoženo s trajanjem garancije (število mesecev, v katerih garancija velja za tri leta, to je 36 mesecev). Indirektna garancija je bila 65 % za garancijo (29).

| (139) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, bo indirektna garancija ukinjena in nadomeščena z novo garancijo drugega ranga, v znesku 1,25 milijard EUR, in bo vgrajena v novo garancijsko shemo, ki znaša 8 milijard EUR (ukrep 3). V novem načrtu je morebitno tveganje države ocenjeno na 1,25 milijard EUR, 700 milijonov EUR sredstev iz prodaje pa ne bo dovolj za pokritje morebitne izgube. Nova indirektna garancija mora biti obravnavana kot pomoč vse do 100 % zneska. Tako prilagajanje posledično pomeni zmanjšanje morebitnega tveganja za državo, in sicer za 1 milijardo EUR. Kot je že omenjeno v delu III, je zmanjšanje zneska izpostavljenosti države odločujoč dejavnik pri odločitvi, da se uradnega preiskovalnega postopka več ne podaljša. |
| --- | --- |

(139)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, bo indirektna garancija ukinjena in nadomeščena z novo garancijo drugega ranga, v znesku 1,25 milijard EUR, in bo vgrajena v novo garancijsko shemo, ki znaša 8 milijard EUR (ukrep 3). V novem načrtu je morebitno tveganje države ocenjeno na 1,25 milijard EUR, 700 milijonov EUR sredstev iz prodaje pa ne bo dovolj za pokritje morebitne izgube. Nova indirektna garancija mora biti obravnavana kot pomoč vse do 100 % zneska. Tako prilagajanje posledično pomeni zmanjšanje morebitnega tveganja za državo, in sicer za 1 milijardo EUR. Kot je že omenjeno v delu III, je zmanjšanje zneska izpostavljenosti države odločujoč dejavnik pri odločitvi, da se uradnega preiskovalnega postopka več ne podaljša.

| (140) | Poleg tega Komisija ocenjuje, da odtegnjeni stroški v breme Alstoma, ki bo uveljavil garancijo, ne bodo vplivali na znesek pomoči. Ob upoštevanju te ocene in dejstva, da podatki, ki jih je predložila Francija, ne vsebujejo številk, ki bi omogočale natančen izračun zneskov, ki jih je državi plačal Alstom, najvišji znesek pomoči, zajete v garancije, ni bil znižan. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega Komisija ocenjuje, da odtegnjeni stroški v breme Alstoma, ki bo uveljavil garancijo, ne bodo vplivali na znesek pomoči. Ob upoštevanju te ocene in dejstva, da podatki, ki jih je predložila Francija, ne vsebujejo številk, ki bi omogočale natančen izračun zneskov, ki jih je državi plačal Alstom, najvišji znesek pomoči, zajete v garancije, ni bil znižan.

| (141) | Enaka razlaga velja v zvezi z garancijo, ki jo država podeli CFDI, s katero postanejo PSDD na voljo Alstomu, (ukrep 4). Brez garancije države v višini 100 % PSDD, CFDI ne bi nikoli odobril posojila. Posledično in v skladu s sporočilom o državni pomoči v obliki s garancij Komisija ocenjuje, da je 100 % garancije državna pomoč. To analizo še podkrepi dejstvo, da je Francija objavila, da bodo dolgovi, ki jih ima Alstom do države, poleti 2004 preoblikovani v kapital, v vključno s PSDD. Preoblikovanje dolga v kapital kaže, da čeprav so PSDD financirani iz državnih sredstev, so v breme državi, jih je treba obravnavati kot državno pomoč vse do 100 % zadevnega zneska. |
| --- | --- |

(141)

Enaka razlaga velja v zvezi z garancijo, ki jo država podeli CFDI, s katero postanejo PSDD na voljo Alstomu, (ukrep 4). Brez garancije države v višini 100 % PSDD, CFDI ne bi nikoli odobril posojila. Posledično in v skladu s sporočilom o državni pomoči v obliki s garancij Komisija ocenjuje, da je 100 % garancije državna pomoč. To analizo še podkrepi dejstvo, da je Francija objavila, da bodo dolgovi, ki jih ima Alstom do države, poleti 2004 preoblikovani v kapital, v vključno s PSDD. Preoblikovanje dolga v kapital kaže, da čeprav so PSDD financirani iz državnih sredstev, so v breme državi, jih je treba obravnavati kot državno pomoč vse do 100 % zadevnega zneska.

| (142) | Zaradi dejstev, obravnavanih v tem delu, Komisija meni, da sodelovanje države pri novem povečanju kapital (ukrep 6) ne more biti obravnavano kot normalno obnašanje vlagateljev v tržnem gospodarstvu, ampak kot pomoč. Pomoč, vključena v takšno sodelovanje pri kapitalu se lahko poveča vse do 100 % vpisanega zneska. |
| --- | --- |

(142)

Zaradi dejstev, obravnavanih v tem delu, Komisija meni, da sodelovanje države pri novem povečanju kapital (ukrep 6) ne more biti obravnavano kot normalno obnašanje vlagateljev v tržnem gospodarstvu, ampak kot pomoč. Pomoč, vključena v takšno sodelovanje pri kapitalu se lahko poveča vse do 100 % vpisanega zneska.

| (143) | V zvezi z garancijami, ki so bile dodeljene podjetjema GdF in SNCF (ukrepa 9 in 19), Francija priznava, da je bil njihov namen nadomestiti garancijsko shemo. V skladu z oceno pomoči, zajete v garancijsko shemo. Komisija meni, da je najvišji znesek pomoči lahko do 100 % zajetega zneska. Medtem, ob upoštevanju težavnosti ocenjevanja razpona in možnosti različnih tveganj, ki bi se lahko pojavila iz pogodb, ki niso bile ali niso izvajane pravilno, ter razsežnosti teh tveganj, ki so zajeti v garancije države, Komisija ugotavlja, da ne more količinsko opredeliti zneska pomoči, zajetega v garancije. |
| --- | --- |

(143)

V zvezi z garancijami, ki so bile dodeljene podjetjema GdF in SNCF (ukrepa 9 in 19), Francija priznava, da je bil njihov namen nadomestiti garancijsko shemo. V skladu z oceno pomoči, zajete v garancijsko shemo. Komisija meni, da je najvišji znesek pomoči lahko do 100 % zajetega zneska. Medtem, ob upoštevanju težavnosti ocenjevanja razpona in možnosti različnih tveganj, ki bi se lahko pojavila iz pogodb, ki niso bile ali niso izvajane pravilno, ter razsežnosti teh tveganj, ki so zajeti v garancije države, Komisija ugotavlja, da ne more količinsko opredeliti zneska pomoči, zajetega v garancije.

| (144) | V zvezi v zgoraj obravnavanim, Komisija meni, da tabela 7 kaže realno oceno najvišjega zneska pomoči, ki izhaja iz podpornih ukrepov za Alstom, z izjemo ukrepov 9 in 10. Treba je opredeliti, da se pri ocenjevanju združljivosti upošteva vsak ukrep z vsemi pripadajočimi posebnostmi in ne le celotne ocene. |
| --- | --- |

(144)

Tabela 7

Najvišji znesek pomoči

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| Ukrep | Znesek pomoči najvišji |
| Kratkoročna likvidnost v višini 1,2 milijarde (ukrep 2) | |
| od tega: — 300 milijonov obnovljenih | 0,3 |
| — 900 milijonov EUR poplačanih (800 milijonov EUR poplačanih iz naslova zgoraj omenjenih treh ukrepov) | 0,1 |
| TSDDRA (ukrep 1) | 0,3 |
| PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4) | 0,3 |
| TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5) | 0,2 |
| Povečanje kapitala II (ukrep 6) | 0,17/0,22 |
| Garancija za garancijsko shemo (ukrep 3) | |
| od tega: — 12 mesecev indirektne garancije v višini 65 % od 3,5 milijarde EUR garancij | 0,411 |
| — podrejena garancija, ki zajema 8 milijard EUR v obveznicah | 1,25 |
| skupaj | 3,03/3,08 |

(v milijardah EUR)

Ukrep

Znesek pomoči najvišji

Kratkoročna likvidnost v višini 1,2 milijarde (ukrep 2)

od tega: — 300 milijonov obnovljenih

0,3

— 900 milijonov EUR poplačanih (800 milijonov EUR poplačanih iz naslova zgoraj omenjenih treh ukrepov)

0,1

TSDDRA (ukrep 1)

0,3

PSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 4)

0,3

TSDD za preoblikovanje v kapital (ukrep 5)

0,2

Povečanje kapitala II (ukrep 6)

0,17/0,22

Garancija za garancijsko shemo (ukrep 3)

od tega: — 12 mesecev indirektne garancije v višini 65 % od 3,5 milijarde EUR garancij

0,411

— podrejena garancija, ki zajema 8 milijard EUR v obveznicah

1,25

skupaj

3,03/3,08

4.   Usklajenost pomoči s skupnim trgom

| (145) | Glede na vse našteto je treba državne ukrepe obravnavati kot ad hoc državno pomoč v smislu tega pregleda. V členu 87(2) in (3) Pogodbe je predvideno odstopanje od splošne nezdružljivosti iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(145)

Glede na vse našteto je treba državne ukrepe obravnavati kot ad hoc državno pomoč v smislu tega pregleda. V členu 87(2) in (3) Pogodbe je predvideno odstopanje od splošne nezdružljivosti iz odstavka 1.

| (146) | Odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe v tem primeru ne veljajo, kajti ukrepi pomoči niso socialne narave in niso dodeljeni posameznim potrošnikom, niso namenjeni kot nadomestilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki in ne podpirajo gospodarstva določene regije Zvezne republike Nemčije, ki jo je prizadela delitev Nemčije. |
| --- | --- |

(146)

Odstopanja iz člena 87(2) Pogodbe v tem primeru ne veljajo, kajti ukrepi pomoči niso socialne narave in niso dodeljeni posameznim potrošnikom, niso namenjeni kot nadomestilo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali drugi izjemni dogodki in ne podpirajo gospodarstva določene regije Zvezne republike Nemčije, ki jo je prizadela delitev Nemčije.

| (147) | Druga odstopanja so predvidena v členu 87(3) Pogodbe. Ker cilj pomoči ni regionalen, odstopanje iz točke (b) omenjenega odstavka ne velja, veljajo le odstopanja iz točke (c). Ta predvideva odobritev državne pomoči, ki je namenjena poenostavitvi razvoja določenih gospodarsko delavnih regij, če ta pomoč ne vpliva na pogoje izmenjave in ni v nasprotju z interesom Skupnosti. V tem kontekstu je jasno, da so bile pomoči dodeljene z namenom obnovitve možnosti dolgoročnega preživetja podjetja v težavah. Zato jih je treba oceniti na podlagi smernic. Po pregledu Komisija meni, da v tem primeru ne veljajo nobene druge smernice Skupnosti. Francija prav tako ni uveljavljala nobenega drugega odstopanja iz Pogodbe in se je pri utemeljevanju usklajenosti ukrepov, posredovanih avgusta 2003, opirala izključno na smernice. |
| --- | --- |

(147)

Druga odstopanja so predvidena v členu 87(3) Pogodbe. Ker cilj pomoči ni regionalen, odstopanje iz točke (b) omenjenega odstavka ne velja, veljajo le odstopanja iz točke (c). Ta predvideva odobritev državne pomoči, ki je namenjena poenostavitvi razvoja določenih gospodarsko delavnih regij, če ta pomoč ne vpliva na pogoje izmenjave in ni v nasprotju z interesom Skupnosti. V tem kontekstu je jasno, da so bile pomoči dodeljene z namenom obnovitve možnosti dolgoročnega preživetja podjetja v težavah. Zato jih je treba oceniti na podlagi smernic. Po pregledu Komisija meni, da v tem primeru ne veljajo nobene druge smernice Skupnosti. Francija prav tako ni uveljavljala nobenega drugega odstopanja iz Pogodbe in se je pri utemeljevanju usklajenosti ukrepov, posredovanih avgusta 2003, opirala izključno na smernice.

| (148) | Da bi bilo podjetje upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, mora biti obravnavano kot podjetje v težavah. Ta pojem je opredeljen v smernicah, delu 2.1. V točki 6 je navedeno, da se težave podjetja kažejo kot naraščajoča raven izgub, znižanje prihodka, povečevanje zalog, znižanje bruto marže samofinanciranja, naraščajoča zadolženost, rast finančnih stroškov in tudi slabitev ali izginotje vrednosti čistega premoženja. |
| --- | --- |

(148)

Da bi bilo podjetje upravičeno do pomoči za reševanje in prestrukturiranje, mora biti obravnavano kot podjetje v težavah. Ta pojem je opredeljen v smernicah, delu 2.1. V točki 6 je navedeno, da se težave podjetja kažejo kot naraščajoča raven izgub, znižanje prihodka, povečevanje zalog, znižanje bruto marže samofinanciranja, naraščajoča zadolženost, rast finančnih stroškov in tudi slabitev ali izginotje vrednosti čistega premoženja.

| (149) | Podjetje je s pozitivnega neto dobička za finančno leto 2000–2001 padlo v izgubo prek milijarde EUR v finančnem letu 2002–2003. Istočasno so se lastna sredstva zmanjšala za več kot polovico, z 2 milijard EUR na 800 milijonov EUR. Alstom je posledično obravnavan kot podjetje v finančnih težavah v smislu točke 5 smernic, dejstvo, ki mu ni ugovarjala niti Francija niti nobena druga stran, udeležena v teh postopkih. |
| --- | --- |

(149)

Podjetje je s pozitivnega neto dobička za finančno leto 2000–2001 padlo v izgubo prek milijarde EUR v finančnem letu 2002–2003. Istočasno so se lastna sredstva zmanjšala za več kot polovico, z 2 milijard EUR na 800 milijonov EUR. Alstom je posledično obravnavan kot podjetje v finančnih težavah v smislu točke 5 smernic, dejstvo, ki mu ni ugovarjala niti Francija niti nobena druga stran, udeležena v teh postopkih.

(a)   Pomoč za reševanje

| (150) | Francija ocenjuje, da je del ukrepov 2 in 3 mogoče obravnavati kot pomoči za reševanje. Kot utemeljitev teh argumentov Francija navaja dejstvo, da pomoč zajema kratkoročne likvidnostne potrebe podjetja. |
| --- | --- |

(150)

Francija ocenjuje, da je del ukrepov 2 in 3 mogoče obravnavati kot pomoči za reševanje. Kot utemeljitev teh argumentov Francija navaja dejstvo, da pomoč zajema kratkoročne likvidnostne potrebe podjetja.

| (151) | V zvezi z ukrepom 2 Francija ocenjuje, da je treba 900 milijonov EUR iz finančnega paketa, določenega v sporazumu s septembra 2003, obravnavati kot pomoč za reševanje v smislu smernic. Ta pomoč v obliki kratkoročne likvidnosti, katere cilj je preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma, je bila povrnjena v šestih mesecih po izplačilu. |
| --- | --- |

(151)

V zvezi z ukrepom 2 Francija ocenjuje, da je treba 900 milijonov EUR iz finančnega paketa, določenega v sporazumu s septembra 2003, obravnavati kot pomoč za reševanje v smislu smernic. Ta pomoč v obliki kratkoročne likvidnosti, katere cilj je preprečiti prenehanje poslovanja Alstoma, je bila povrnjena v šestih mesecih po izplačilu.

| (152) | V zvezi z ukrepom 3 Francija ocenjuje, da mora biti indirektna garancija sindicirane garancijske sheme države obravnavana kot pomoč za reševanje med obdobjem izdaje obveznic bank in indirektnih garancij države, zato da ukrepi, izvedeni med prvim obdobjem, omogočijo preživetje Alstoma. Francija meni, da mora biti indirektna garancija pod temi pogoji obravnavana kot pomoč pri reševanju, dodeljena v prvem letu izvajanja ukrepov za reševanje podjetja. Treba je opozoriti, da Francija ni ocenila dela pomoči, ki mora biti obravnavan kot pomoč za reševanje, niti ni ocenila dela, ki bi moral biti obravnavan kot pomoč pri prestrukturiranju. V zvezi z naslednjim obdobjem je treba pomoč obravnavati kot pomoč pri prestrukturiranju. Prav tako je treba opozoriti, da za ponovno določanje indirektne garancije v novi sindicirani shemi v višini 8 milijard EUR ni bilo izvedeno nobeno ocenjevanje. |
| --- | --- |

(152)

V zvezi z ukrepom 3 Francija ocenjuje, da mora biti indirektna garancija sindicirane garancijske sheme države obravnavana kot pomoč za reševanje med obdobjem izdaje obveznic bank in indirektnih garancij države, zato da ukrepi, izvedeni med prvim obdobjem, omogočijo preživetje Alstoma. Francija meni, da mora biti indirektna garancija pod temi pogoji obravnavana kot pomoč pri reševanju, dodeljena v prvem letu izvajanja ukrepov za reševanje podjetja. Treba je opozoriti, da Francija ni ocenila dela pomoči, ki mora biti obravnavan kot pomoč za reševanje, niti ni ocenila dela, ki bi moral biti obravnavan kot pomoč pri prestrukturiranju. V zvezi z naslednjim obdobjem je treba pomoč obravnavati kot pomoč pri prestrukturiranju. Prav tako je treba opozoriti, da za ponovno določanje indirektne garancije v novi sindicirani shemi v višini 8 milijard EUR ni bilo izvedeno nobeno ocenjevanje.

| (153) | Vendar je treba opozoriti da Komisija v sklepu o začetku in podaljšanju uradnega preiskovalnega postopka meni, da je Alstom v trenutku odobritve zadevnih ukrepov v postopku prestrukturiranja. Pod temi pogoji del zadevnih ukrepov pomoči ne more biti obravnavan kot pomoč za reševanje, ki v skladu s smernicami ne more biti dodeljena po izvajanju načrta prestrukturiranja ali likvidacije; najprej mora biti dodeljena pomoč za reševanje. Poleg tega pogoji za odobritev pomoči za reševanje, določeni v točki 23 omenjenih smernic, v tem primeru niso izpolnjeni. Pod temi pogoji je Komisija sprejela začasno stališče, da je treba pomoč pregledati ob upoštevanju meril, ki urejajo odobritev pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(153)

Vendar je treba opozoriti da Komisija v sklepu o začetku in podaljšanju uradnega preiskovalnega postopka meni, da je Alstom v trenutku odobritve zadevnih ukrepov v postopku prestrukturiranja. Pod temi pogoji del zadevnih ukrepov pomoči ne more biti obravnavan kot pomoč za reševanje, ki v skladu s smernicami ne more biti dodeljena po izvajanju načrta prestrukturiranja ali likvidacije; najprej mora biti dodeljena pomoč za reševanje. Poleg tega pogoji za odobritev pomoči za reševanje, določeni v točki 23 omenjenih smernic, v tem primeru niso izpolnjeni. Pod temi pogoji je Komisija sprejela začasno stališče, da je treba pomoč pregledati ob upoštevanju meril, ki urejajo odobritev pomoči za prestrukturiranje.

| (154) | Dvomi, ki jih je Komisija izrazila ob začetku in podaljšanju postopka, še vedno ostajajo pomembni. Še vedno se zdi umetno, da se paket pomoči razdeli na pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje, ker nobeno obdobje reševanja ni izvedeno pred sestavo načrta za prestrukturiranje. Takšna analiza je v nasprotju z namenom dodeljevanja pomoči za reševanje, ki je vzdrževanje trenutnega stanja, dokler se ne oceni prihodnost podjetja. |
| --- | --- |

(154)

Dvomi, ki jih je Komisija izrazila ob začetku in podaljšanju postopka, še vedno ostajajo pomembni. Še vedno se zdi umetno, da se paket pomoči razdeli na pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje, ker nobeno obdobje reševanja ni izvedeno pred sestavo načrta za prestrukturiranje. Takšna analiza je v nasprotju z namenom dodeljevanja pomoči za reševanje, ki je vzdrževanje trenutnega stanja, dokler se ne oceni prihodnost podjetja.

| (155) | Pomoči, ki zajemajo potrebe državne blagajne ali strukturnih ukrepov, so del trenutnega prestrukturiranja. Komisija ne more sprejeti, da je pomoč dodeljena samovoljno kot pomoč za reševanje, v prvih šestih mesecih ali v prvem letu prestrukturiranja. V tem kontekstu ni pomembno ali pomoči veljajo tudi za potrebe likvidnosti podjetja, ki je v postopku prestrukturiranja, ker pomoč za prestrukturiranje pogosto vključuje potrebe likvidnosti podjetja, ki je v tem postopku, enako, ko npr. zajema vlaganja ali stroške, povezane z zmanjševanjem zmogljivosti |
| --- | --- |

(155)

Pomoči, ki zajemajo potrebe državne blagajne ali strukturnih ukrepov, so del trenutnega prestrukturiranja. Komisija ne more sprejeti, da je pomoč dodeljena samovoljno kot pomoč za reševanje, v prvih šestih mesecih ali v prvem letu prestrukturiranja. V tem kontekstu ni pomembno ali pomoči veljajo tudi za potrebe likvidnosti podjetja, ki je v postopku prestrukturiranja, ker pomoč za prestrukturiranje pogosto vključuje potrebe likvidnosti podjetja, ki je v tem postopku, enako, ko npr. zajema vlaganja ali stroške, povezane z zmanjševanjem zmogljivosti

| (156) | Med drugim Komisija meni, da je bil znesek pomoči v zvezi z ukrepom 2 v veliki meri razdeljen na zneske, ki izhajajo iz strukturnih ukrepov, ki so ta ukrep nadomestili, in da ga je iz istega razloga treba pregledati v okviru prestrukturiranja. V zvezi z indirektno garancijo (stari ukrep 3) ta ne izpolnjuje nobenih meril za odobritev pomoči za reševanje, navedenih v smernicah. Zato ne gre za likvidnost, ker ni del garancijskega posojila, predvidenega v točki 23 smernic. Poleg tega bi bilo treba indirektno garancijo raztegniti na obdobje, daljše od šestih mesecev, ki so predvideni v smernicah, zato da lahko zajame projekte, ki bi trajali tudi do sedem let. |
| --- | --- |

(156)

Med drugim Komisija meni, da je bil znesek pomoči v zvezi z ukrepom 2 v veliki meri razdeljen na zneske, ki izhajajo iz strukturnih ukrepov, ki so ta ukrep nadomestili, in da ga je iz istega razloga treba pregledati v okviru prestrukturiranja. V zvezi z indirektno garancijo (stari ukrep 3) ta ne izpolnjuje nobenih meril za odobritev pomoči za reševanje, navedenih v smernicah. Zato ne gre za likvidnost, ker ni del garancijskega posojila, predvidenega v točki 23 smernic. Poleg tega bi bilo treba indirektno garancijo raztegniti na obdobje, daljše od šestih mesecev, ki so predvideni v smernicah, zato da lahko zajame projekte, ki bi trajali tudi do sedem let.

| (157) | Ob upoštevanju vsega naštetega Komisija ocenjuje, da je ocenjevanje ukrepov, kot že vključenih v paket pomoči za prestrukturiranje, primerno. |
| --- | --- |

(157)

Ob upoštevanju vsega naštetega Komisija ocenjuje, da je ocenjevanje ukrepov, kot že vključenih v paket pomoči za prestrukturiranje, primerno.

(b)   Pomoč za prestrukturiranje

| (158) | Smernice predvidevajo štiri pogoje, ki jih je treba izpolnjevati za odobritev pomoči za prestrukturiranje: načrt, ki bo zagotovil dolgoročno sposobnost preživetja, preprečevanje izkrivljanja konkurenc, pomoč, omejena na minimum, in izvedba načrta prestrukturiranja v celoti. |
| --- | --- |

(158)

Smernice predvidevajo štiri pogoje, ki jih je treba izpolnjevati za odobritev pomoči za prestrukturiranje: načrt, ki bo zagotovil dolgoročno sposobnost preživetja, preprečevanje izkrivljanja konkurenc, pomoč, omejena na minimum, in izvedba načrta prestrukturiranja v celoti.

| (159) | Dodeljevanje pomoči je pogojeno z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga mora za vsako posamezno pomoč potrditi Komisija. Načrt prestrukturiranja, katerega trajanje mora biti kar najbolj omejeno, mora v razumnem roku dolgoročno vzpostaviti sposobnost preživetja podjetja, na podlagi realnih sklepov o prihodnjih pogojih poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora biti torej povezana z uspešnim načrtom prestrukturiranja, s katerim se država članica zaveže, da ga bo izvajala. |
| --- | --- |

(159)

Dodeljevanje pomoči je pogojeno z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga mora za vsako posamezno pomoč potrditi Komisija. Načrt prestrukturiranja, katerega trajanje mora biti kar najbolj omejeno, mora v razumnem roku dolgoročno vzpostaviti sposobnost preživetja podjetja, na podlagi realnih sklepov o prihodnjih pogojih poslovanja. Pomoč za prestrukturiranje mora biti torej povezana z uspešnim načrtom prestrukturiranja, s katerim se država članica zaveže, da ga bo izvajala.

| (160) | Komisija je s pomočjo zunanjega svetovalca ocenila načrt prestrukturiranja, ki ga je predstavila Francija, zato da se določi, ali je zadovoljiv za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Analiza Komisije temelji na podatkih, predstavljenih avgusta in decembra 2003 ter februarja 2004. Ocena Komisije v prvi vrsti obravnava primernost poslovnega prestrukturiranja, nato tržne napovedi in končno tudi finančni položaj podjetja po izvedbi načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je s pomočjo zunanjega svetovalca ocenila načrt prestrukturiranja, ki ga je predstavila Francija, zato da se določi, ali je zadovoljiv za ponovno vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Analiza Komisije temelji na podatkih, predstavljenih avgusta in decembra 2003 ter februarja 2004. Ocena Komisije v prvi vrsti obravnava primernost poslovnega prestrukturiranja, nato tržne napovedi in končno tudi finančni položaj podjetja po izvedbi načrta prestrukturiranja.

| (161) | Pri analizi ukrepov prestrukturiranja je treba upoštevati specifičnost sektorjev, v katerih je dejaven Alstom. Zlasti v sektorjih Power in Transport so potrebna vlaganja v osnovna sredstva znatno nižja v primerjavi z zahtevami obratnih sredstev. Najpomembnejše so zmogljivosti za izvedbo projekta in inženirska zmogljivost, medtem ko je fizična proizvodna zmogljivost velika ovira le v primeru omejenega števila izdelkov (30). Posledično podjetja na splošno lahko razširijo ponudbo zalog v obdobjih večjega povpraševanja. Obratno ni vedno mogoče zmanjšati presežnega števila zaposlenih v obdobju zmanjšanega povpraševanja, zlasti v deželah, v katerih je socialna zakonodaja bolj zavezujoča. Druga značilnost dejavnosti Alstoma je potreba po izdelavi različnih izdelkov (31) v isti proizvodni liniji, odvisno od naročil, zato se izboljša uporaba proizvodnih zmogljivosti („utilization runs“) |
| --- | --- |

(161)

Pri analizi ukrepov prestrukturiranja je treba upoštevati specifičnost sektorjev, v katerih je dejaven Alstom. Zlasti v sektorjih Power in Transport so potrebna vlaganja v osnovna sredstva znatno nižja v primerjavi z zahtevami obratnih sredstev. Najpomembnejše so zmogljivosti za izvedbo projekta in inženirska zmogljivost, medtem ko je fizična proizvodna zmogljivost velika ovira le v primeru omejenega števila izdelkov (30). Posledično podjetja na splošno lahko razširijo ponudbo zalog v obdobjih večjega povpraševanja. Obratno ni vedno mogoče zmanjšati presežnega števila zaposlenih v obdobju zmanjšanega povpraševanja, zlasti v deželah, v katerih je socialna zakonodaja bolj zavezujoča. Druga značilnost dejavnosti Alstoma je potreba po izdelavi različnih izdelkov (31) v isti proizvodni liniji, odvisno od naročil, zato se izboljša uporaba proizvodnih zmogljivosti („utilization runs“)

| (162) | Proizvodna zmogljivost se meri v glavnem v smislu prostora, ki je na voljo za proizvodnjo („roofed area“) in razpoložljivi delovni sili, medtem ko strojna oprema na splošno ni večja ovira, za razliko od drugih industrij. Med drugim je težko izmeriti proizvodno zmogljivost glede na izdelek, ker so, kot je bilo že omenjeno, lahko različni izdelki izdelani ob različnem času v isti proizvodni liniji. |
| --- | --- |

(162)

Proizvodna zmogljivost se meri v glavnem v smislu prostora, ki je na voljo za proizvodnjo („roofed area“) in razpoložljivi delovni sili, medtem ko strojna oprema na splošno ni večja ovira, za razliko od drugih industrij. Med drugim je težko izmeriti proizvodno zmogljivost glede na izdelek, ker so, kot je bilo že omenjeno, lahko različni izdelki izdelani ob različnem času v isti proizvodni liniji.

| (163) | Posledično so bili ukrepi notranjega prestrukturiranja Alstoma analizirani tako, da se je preverilo, ali podjetju omogočajo učinkovito reorganizacijo uporabe delovne sile in racionalizacijo geografske prisotnosti. |
| --- | --- |

(163)

Posledično so bili ukrepi notranjega prestrukturiranja Alstoma analizirani tako, da se je preverilo, ali podjetju omogočajo učinkovito reorganizacijo uporabe delovne sile in racionalizacijo geografske prisotnosti.

| (164) | Komisija meni, da so ukrepi prestrukturiranja v zvezi s sektorjem Power Generation in Transport zadostni za zagotavljanje industrijske poživitve. Zmanjšanje števila zaposlenih je ocenjeno sorazmerno z obsegom presežne zmogljivosti, ki obstaja v teh industrijah. Ocene stroškov prestrukturiranja in prihrankov, ki iz tega izhajajo, so realne. Poleg tega zgodnje izvajanje načrta prestrukturiranja kaže, da postopek dobro napreduje, tako da je tveganje zamude pri izvajanju ciljev, predvidenih za marec 2006, zmanjšano. |
| --- | --- |

(164)

Komisija meni, da so ukrepi prestrukturiranja v zvezi s sektorjem Power Generation in Transport zadostni za zagotavljanje industrijske poživitve. Zmanjšanje števila zaposlenih je ocenjeno sorazmerno z obsegom presežne zmogljivosti, ki obstaja v teh industrijah. Ocene stroškov prestrukturiranja in prihrankov, ki iz tega izhajajo, so realne. Poleg tega zgodnje izvajanje načrta prestrukturiranja kaže, da postopek dobro napreduje, tako da je tveganje zamude pri izvajanju ciljev, predvidenih za marec 2006, zmanjšano.

| (165) | V sektorju Power Turbo-Systems je zmanjšanje zaposlenih za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih) usklajeno s presežno zmogljivostjo, navedeno v zadnjih stopnjah izkoriščenosti zmogljivosti Alstoma, glede na ocene Francije ([...] % avgusta 2003) in ocene strokovnjaka Komisije ([...] % leta 2002 in [...] % leta 2003). Tako zmanjšanje števila zaposlenih, skupaj z zmanjšanjem in selektivnim zaprtjem tovarn ter z reorganizacijo poslovanja, bo pomagalo pri vzpostavitvi konkurenčnosti Alstoma. Za sektor Power Environment zunanji svetovalec Komisije ocenjuje, da je treba število zaposlenih zmanjšati za [...] % (z [...] na [...]) [...] (32). To je več od presežne zmogljivosti, ki je navedena v stopnji uporabe, ki jo ocenjuje Francija (približno [...] % v prvem semestru let 2003–2004). Tako veliko zmanjšanje števila zaposlenih se lahko pripiše zaprtju proizvodnih mest, [...]. V sektorju Power Services je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo [...] % (z [...] na [...]). Zaprtje proizvodnih enot sicer ni predvideno (33), vendar se lahko upraviči s potrebo po lokalni prisotnosti na tem področju. |
| --- | --- |

(165)

V sektorju Power Turbo-Systems je zmanjšanje zaposlenih za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih) usklajeno s presežno zmogljivostjo, navedeno v zadnjih stopnjah izkoriščenosti zmogljivosti Alstoma, glede na ocene Francije ([...] % avgusta 2003) in ocene strokovnjaka Komisije ([...] % leta 2002 in [...] % leta 2003). Tako zmanjšanje števila zaposlenih, skupaj z zmanjšanjem in selektivnim zaprtjem tovarn ter z reorganizacijo poslovanja, bo pomagalo pri vzpostavitvi konkurenčnosti Alstoma. Za sektor Power Environment zunanji svetovalec Komisije ocenjuje, da je treba število zaposlenih zmanjšati za [...] % (z [...] na [...]) [...] (32). To je več od presežne zmogljivosti, ki je navedena v stopnji uporabe, ki jo ocenjuje Francija (približno [...] % v prvem semestru let 2003–2004). Tako veliko zmanjšanje števila zaposlenih se lahko pripiše zaprtju proizvodnih mest, [...]. V sektorju Power Services je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo [...] % (z [...] na [...]). Zaprtje proizvodnih enot sicer ni predvideno (33), vendar se lahko upraviči s potrebo po lokalni prisotnosti na tem področju.

| (166) | Nazadnje mora biti prestrukturiranje izvedeno tudi v sektorju Power Conversion (del T&D, ki ni bil prodan Arevi), v obliki zmanjšanja delovne sile za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih) in reorganizaciji industrijske strukture. |
| --- | --- |

(166)

Nazadnje mora biti prestrukturiranje izvedeno tudi v sektorju Power Conversion (del T&D, ki ni bil prodan Arevi), v obliki zmanjšanja delovne sile za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih) in reorganizaciji industrijske strukture.

| (167) | V sektorju Transport je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo [...] % (z [...] na [...]). To zmanjšanje števila zaposlenih je po mnenju zunanjega strokovnjaka usklajeno z ocenami presežne zmogljivosti (med [...] % in [...] %). Zato zmanjšanje ni usklajeno z dejansko Alstomovo stopnjo uporabe, (več kot [...] %), ki jo je posredovala Francija. To neskladje je mogoče razložiti z dejstvom, da zmanjšanje osebja za več kot [...] % (skupaj z zaprtjem proizvodnje na nekaterih lokacijah) prizadene Združeno kraljestvo. Alstom Transport je pred kratkim v tej državi imel resne težave, pa tudi tržne napovedi niso tako pozitivne kot v drugih državah. Drugo zmanjšanje sredstev je lahko načrtovano ob pričakovanju izboljšanja proizvodnje, ki je posledica optimizacije industrije. |
| --- | --- |

(167)

V sektorju Transport je zmanjšanje števila zaposlenih doseglo [...] % (z [...] na [...]). To zmanjšanje števila zaposlenih je po mnenju zunanjega strokovnjaka usklajeno z ocenami presežne zmogljivosti (med [...] % in [...] %). Zato zmanjšanje ni usklajeno z dejansko Alstomovo stopnjo uporabe, (več kot [...] %), ki jo je posredovala Francija. To neskladje je mogoče razložiti z dejstvom, da zmanjšanje osebja za več kot [...] % (skupaj z zaprtjem proizvodnje na nekaterih lokacijah) prizadene Združeno kraljestvo. Alstom Transport je pred kratkim v tej državi imel resne težave, pa tudi tržne napovedi niso tako pozitivne kot v drugih državah. Drugo zmanjšanje sredstev je lahko načrtovano ob pričakovanju izboljšanja proizvodnje, ki je posledica optimizacije industrije.

| (168) | V nasprotju z oceno v zvezi s sektorjema Transport in Power Komisija ocenjuje, da so dejavnosti, predvidene v načrtu prestrukturiranja za sektor Marine nezadostne za nadomestilo presežne zmogljivosti v Alstomovih ladjedelnicah. V tem načrtu je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih). Proizvodnja bo skoncentrirana v ladjedelnici Saint-Nazaire, ki so glavna ladjedelnica, druge manj pomembne pa bodo zaprli. Kljub temu komisija dvomi, da bodo ta prizadevanja za prestrukturiranje zadostna za dvig stopnje uporabe Alstomovih ladjedelnic leta 2006 na raven, ki bo sprejemljiva. Razlogi za to analizo so razloženi v uvodnih izjavah 169 in 170. |
| --- | --- |

(168)

V nasprotju z oceno v zvezi s sektorjema Transport in Power Komisija ocenjuje, da so dejavnosti, predvidene v načrtu prestrukturiranja za sektor Marine nezadostne za nadomestilo presežne zmogljivosti v Alstomovih ladjedelnicah. V tem načrtu je predvideno, da se bo število zaposlenih zmanjšalo za [...] % (z [...] na [...] zaposlenih). Proizvodnja bo skoncentrirana v ladjedelnici Saint-Nazaire, ki so glavna ladjedelnica, druge manj pomembne pa bodo zaprli. Kljub temu komisija dvomi, da bodo ta prizadevanja za prestrukturiranje zadostna za dvig stopnje uporabe Alstomovih ladjedelnic leta 2006 na raven, ki bo sprejemljiva. Razlogi za to analizo so razloženi v uvodnih izjavah 169 in 170.

| (169) | Čeprav ima Alstomov sektor Marine tehnično zmogljivost za proizvodnjo različnih vrst ladij (potniške ladje, tankerji za utekočinjen zemeljski plin, tovorne ladje, jahte, raziskovalne in vojaške ladje, ipd.), se zdi, da se bodo prihodnja naročila osredotočila na povpraševanje po potniških ladjah. Načrt za prestrukturiranje predvideva, da bodo nova naročila prihajala v glavnem s tega trga, medtem ko za druge vrste ladij ni pričakovati večjega porasta naročil. Dejanska proizvodna zmogljivost ladjedelnice Saint-Nazaire je ocenjena na približno 5 do 6 potniških ladij na leto. Nekatere srednjeročne napovedi navajajo tole: če Alstom vzdržuje trenutni tržni delež, bo v obdobju 2004 – 2006 prejel naročila za največ 3 potniške ladje na leto. Čeprav proizvodnja drugih vrst ladij lahko nadomesti raven naročil za potniške ladje na nižji ravni, to najbrž ne bo bistveno vplivalo na dvig skupne ravni naročil na več kot tri plovila (ekvivalent potniškim ladjam) na leto. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav ima Alstomov sektor Marine tehnično zmogljivost za proizvodnjo različnih vrst ladij (potniške ladje, tankerji za utekočinjen zemeljski plin, tovorne ladje, jahte, raziskovalne in vojaške ladje, ipd.), se zdi, da se bodo prihodnja naročila osredotočila na povpraševanje po potniških ladjah. Načrt za prestrukturiranje predvideva, da bodo nova naročila prihajala v glavnem s tega trga, medtem ko za druge vrste ladij ni pričakovati večjega porasta naročil. Dejanska proizvodna zmogljivost ladjedelnice Saint-Nazaire je ocenjena na približno 5 do 6 potniških ladij na leto. Nekatere srednjeročne napovedi navajajo tole: če Alstom vzdržuje trenutni tržni delež, bo v obdobju 2004 – 2006 prejel naročila za največ 3 potniške ladje na leto. Čeprav proizvodnja drugih vrst ladij lahko nadomesti raven naročil za potniške ladje na nižji ravni, to najbrž ne bo bistveno vplivalo na dvig skupne ravni naročil na več kot tri plovila (ekvivalent potniškim ladjam) na leto.

| (170) | V tem kontekstu je Komisija pozitivno sprejela obvezo Francije, da bo čimprej izvedla ukrepe, [...], potrebne za zmanjšanje praga rentabilnosti Alstoma na področju za ladjedelništva s 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje zadnjih petih let) na [...]. Komisija meni, da je to dodatno prizadevanje [...] nujno za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje tega sektorja in da ga je treba izvajati. |
| --- | --- |

(170)

V tem kontekstu je Komisija pozitivno sprejela obvezo Francije, da bo čimprej izvedla ukrepe, [...], potrebne za zmanjšanje praga rentabilnosti Alstoma na področju za ladjedelništva s 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniškim ladjam) na leto (povprečje zadnjih petih let) na [...]. Komisija meni, da je to dodatno prizadevanje [...] nujno za zagotavljanje dolgoročne sposobnosti za preživetje tega sektorja in da ga je treba izvajati.

| (171) | Komisija je podrobno ocenila napovedi, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, tako za naročila in operativni dohodek, za vsak sektor. Zato je preverila, ali so ti elementi v skladu z napovedmi za vsak zadevni trg. Komisija meni, da so napovedi v zvezi z naročili na splošno realne in da so napovedi za tržne deleže dovolj preudarne. Izjema sta le dva sektorja: Power Turbo-Systems in Marine. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je podrobno ocenila napovedi, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, tako za naročila in operativni dohodek, za vsak sektor. Zato je preverila, ali so ti elementi v skladu z napovedmi za vsak zadevni trg. Komisija meni, da so napovedi v zvezi z naročili na splošno realne in da so napovedi za tržne deleže dovolj preudarne. Izjema sta le dva sektorja: Power Turbo-Systems in Marine.

| (172) | Alstomova dejavnost Power TurboSystems je leta 2000 zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, ki predstavljajo najpomembnejši izdelek v ponudbi Alstoma v tem sektorju, imela velike izgube. Dela za izboljšanje delovanja turbin so bila že izvedena, z nezadovoljnimi strankami pa so bili sklenjeni trgovinski sporazumi. Francija navaja, da zadevne turbine danes v celoti delujejo in da je neko špansko podjetje naročilo tri turbine, tako bo Alstom strankam povrnil zaupanje v kakovost in zmogljivost visokotehnoloških turbin, ki jih skupina prodaja. |
| --- | --- |

(172)

Alstomova dejavnost Power TurboSystems je leta 2000 zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, ki predstavljajo najpomembnejši izdelek v ponudbi Alstoma v tem sektorju, imela velike izgube. Dela za izboljšanje delovanja turbin so bila že izvedena, z nezadovoljnimi strankami pa so bili sklenjeni trgovinski sporazumi. Francija navaja, da zadevne turbine danes v celoti delujejo in da je neko špansko podjetje naročilo tri turbine, tako bo Alstom strankam povrnil zaupanje v kakovost in zmogljivost visokotehnoloških turbin, ki jih skupina prodaja.

| (173) | Komisija meni, da obstaja zadostno število pozitivnih dejavnikov, ki potrjujejo ponoven nastop v tem sektorju. Dokazano je, da je Alstom izvedel dela potrebna za dosego pričakovanje zmogljivosti in da so spori z nezadovoljnimi strankami v postopku reševanja; Komisija med drugim opaža, da so določbe, ki vključujejo tveganja, zadostne. V vsakem primeru naročilo treh turbin decembra 2003, ki ga omenja Francija, dokazuje, da si bo zadevni sektor povrnil konkurenčnost. |
| --- | --- |

(173)

Komisija meni, da obstaja zadostno število pozitivnih dejavnikov, ki potrjujejo ponoven nastop v tem sektorju. Dokazano je, da je Alstom izvedel dela potrebna za dosego pričakovanje zmogljivosti in da so spori z nezadovoljnimi strankami v postopku reševanja; Komisija med drugim opaža, da so določbe, ki vključujejo tveganja, zadostne. V vsakem primeru naročilo treh turbin decembra 2003, ki ga omenja Francija, dokazuje, da si bo zadevni sektor povrnil konkurenčnost.

| (174) | Vendar kljub tem opogumljajočim znakom Komisija ocenjuje, da Francija precenjuje sposobnost Alstoma, da si v prihodnjih letih pridobi tržni delež. Pravzaprav, če bo tržni delež Alstoma usklajen s povprečno zmogljivostjo v obdobju od 1992 do 2002, je Komisija izračunala faktor občutljivosti (tvegane naložbe), ki je približno [...] % pričakovanih naročil. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za [...] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za [...] EUR predvidenih naročil. |
| --- | --- |

(174)

Vendar kljub tem opogumljajočim znakom Komisija ocenjuje, da Francija precenjuje sposobnost Alstoma, da si v prihodnjih letih pridobi tržni delež. Pravzaprav, če bo tržni delež Alstoma usklajen s povprečno zmogljivostjo v obdobju od 1992 do 2002, je Komisija izračunala faktor občutljivosti (tvegane naložbe), ki je približno [...] % pričakovanih naročil. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za [...] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za [...] EUR predvidenih naročil.

| (175) | Za sektor Marine Komisija meni, da so predvidena naročila, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, preveč optimistična, tudi ob upoštevanju dolgoročne obnovitve trga potniških ladij in omogoča možnost, da v Chantiers de l'Atlantique proizvajajo druge vrste visokotehnoloških zmogljivih ladij, kot so tankerji za utekočinjen zemeljski plin. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za [...] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za [...] EUR predvidenih naročil. |
| --- | --- |

(175)

Za sektor Marine Komisija meni, da so predvidena naročila, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja, preveč optimistična, tudi ob upoštevanju dolgoročne obnovitve trga potniških ladij in omogoča možnost, da v Chantiers de l'Atlantique proizvajajo druge vrste visokotehnoloških zmogljivih ladij, kot so tankerji za utekočinjen zemeljski plin. Komisija meni, da je vsako leto tveganih naročil za [...] EUR, leta 2004/2005 in 2005/2006, za [...] EUR predvidenih naročil.

| (176) | Na podlagi teh dejstev, Komisija ocenjuje, da je tveganih za približno [...] EUR naročil. Ta znesek je delno nadomeščen z varnostno rezervo („corporate buffer“) v višini [...] EUR za vsa predvidena naročila. Načrt za prestrukturiranje je posledično preveč optimistično zastavljen in Komisija meni, da tvegana naročila za [...] EUR niso zajeta v varnostno rezervo. |
| --- | --- |

(176)

Na podlagi teh dejstev, Komisija ocenjuje, da je tveganih za približno [...] EUR naročil. Ta znesek je delno nadomeščen z varnostno rezervo („corporate buffer“) v višini [...] EUR za vsa predvidena naročila. Načrt za prestrukturiranje je posledično preveč optimistično zastavljen in Komisija meni, da tvegana naročila za [...] EUR niso zajeta v varnostno rezervo.

| (177) | Komisija je analizirala napovedi podjetja v zvezi z operativnim prihodkom. Ocenjuje, da je cilje iz načrta prestrukturiranja mogoče doseči. Pričakovanja v zvezi z operativnim rezultatom so dovolj preudarna, da nadomestijo preveč optimistične napovedi v zvezi z naročili. Komisija torej meni, da posledice te preveč optimistične napovedi ne morejo ogroziti Alstomovih ciljev za operativni dobiček v letu 2006. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je analizirala napovedi podjetja v zvezi z operativnim prihodkom. Ocenjuje, da je cilje iz načrta prestrukturiranja mogoče doseči. Pričakovanja v zvezi z operativnim rezultatom so dovolj preudarna, da nadomestijo preveč optimistične napovedi v zvezi z naročili. Komisija torej meni, da posledice te preveč optimistične napovedi ne morejo ogroziti Alstomovih ciljev za operativni dobiček v letu 2006.

| (178) | Komisija je analizirala tudi druge temelje dejavnike načrta za prestrukturiranje, da je utemeljila primernost napovedi v zvezi z operativnim dobičkom Alstoma za leto 2006, in ocenjuje, da so napovedi realne. Prvi nujni dejavnik za izboljšanje donosnosti izhaja iz ekonomskih ukrepov v zvezi z dejavnostmi prestrukturiranja, opisanimi v delu II C. Varčevalni ukrepi za zmanjšanje stroškov so realni in ritem njihovega izvajanja lahko obravnavamo kot pozitivni kazalec tega, da bosta prestrukturiranje in ponovna sposobnost za preživetje izvedena v predvidenih rokih. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je analizirala tudi druge temelje dejavnike načrta za prestrukturiranje, da je utemeljila primernost napovedi v zvezi z operativnim dobičkom Alstoma za leto 2006, in ocenjuje, da so napovedi realne. Prvi nujni dejavnik za izboljšanje donosnosti izhaja iz ekonomskih ukrepov v zvezi z dejavnostmi prestrukturiranja, opisanimi v delu II C. Varčevalni ukrepi za zmanjšanje stroškov so realni in ritem njihovega izvajanja lahko obravnavamo kot pozitivni kazalec tega, da bosta prestrukturiranje in ponovna sposobnost za preživetje izvedena v predvidenih rokih.

| (179) | Drugič: Komisija je opazila, da so precejšnje izgube, ki so nastale zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, le izjema. Poleg tega so bili sklenjeni tudi sporazumi, s katerimi so bili rešeni spori z nekaterimi strankami. Takšne vrste težav, ki se po značaju privzeto ne ponavlja, se v prihodnosti ne smejo ponoviti. |
| --- | --- |

(179)

Drugič: Komisija je opazila, da so precejšnje izgube, ki so nastale zaradi resnih težav pri visoko zmogljivih plinskih turbinah GT24/GT26, le izjema. Poleg tega so bili sklenjeni tudi sporazumi, s katerimi so bili rešeni spori z nekaterimi strankami. Takšne vrste težav, ki se po značaju privzeto ne ponavlja, se v prihodnosti ne smejo ponoviti.

| (180) | Tretji pomemben dejavnik je predvidevanje vzdrževanja večje donosnosti na področjih, kjer je donosnost že dovolj visoka in, zlasti v oddelku Power Services (operativna marža za [...] % za leto 2006). Te napovedi so ob upoštevanju značilnosti in rasti dejavnosti sektorja razumne. |
| --- | --- |

(180)

Tretji pomemben dejavnik je predvidevanje vzdrževanja večje donosnosti na področjih, kjer je donosnost že dovolj visoka in, zlasti v oddelku Power Services (operativna marža za [...] % za leto 2006). Te napovedi so ob upoštevanju značilnosti in rasti dejavnosti sektorja razumne.

| (181) | Ob upoštevanju teh dejavnikov je Komisija sklenila, da je cilj 6 % operativne marže na ravni skupine, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja za leto 2006, uresničljiv. |
| --- | --- |

(181)

Ob upoštevanju teh dejavnikov je Komisija sklenila, da je cilj 6 % operativne marže na ravni skupine, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja za leto 2006, uresničljiv.

| (182) | Komisija je izvedla analizo, da bi ugotovila, če ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, omogočajo Alstomu, da obnovi dolgoročno sposobnost preživetja. Kot je bilo že navedeno, Komisija meni, da so na industrijski ravni ukrepi na splošno zadostni za doseganje ciljev donosnosti, predvidenih v načrtu. Med drugim obstajajo pozitivni znaki, ki kažejo, da so izjemne tehnične težave, ki so v prejšnjih letih povzročile velike izgube, rešene. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je izvedla analizo, da bi ugotovila, če ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, omogočajo Alstomu, da obnovi dolgoročno sposobnost preživetja. Kot je bilo že navedeno, Komisija meni, da so na industrijski ravni ukrepi na splošno zadostni za doseganje ciljev donosnosti, predvidenih v načrtu. Med drugim obstajajo pozitivni znaki, ki kažejo, da so izjemne tehnične težave, ki so v prejšnjih letih povzročile velike izgube, rešene.

| (183) | Vendar Komisija še vedno dvomi v učinkovitost ukrepov iz načrta prestrukturiranja, ki bi po marcu 2006 povrnili dolgoročno finančno stabilnost. Komisija zato ne more sklepati, da bo podjetje do konca postopka prestrukturiranja na trgu sposobno poslovati z lastnimi sredstvi, kot to zahtevajo smernice. Dvomi Komisije temeljijo na naslednjih analitskih dejavnikih. |
| --- | --- |

(183)

Vendar Komisija še vedno dvomi v učinkovitost ukrepov iz načrta prestrukturiranja, ki bi po marcu 2006 povrnili dolgoročno finančno stabilnost. Komisija zato ne more sklepati, da bo podjetje do konca postopka prestrukturiranja na trgu sposobno poslovati z lastnimi sredstvi, kot to zahtevajo smernice. Dvomi Komisije temeljijo na naslednjih analitskih dejavnikih.

| (184) | Najprej: operativna marža 6 % v letu 2005/2006, kar ustreza operativnemu dohodku [...] EUR, ni zadostna osnova, ki bi zagotavljala dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. V skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral biti čisti dohodek v letu 2005/2006 [...] EUR oziroma [...] % prodaje. |
| --- | --- |

(184)

Najprej: operativna marža 6 % v letu 2005/2006, kar ustreza operativnemu dohodku [...] EUR, ni zadostna osnova, ki bi zagotavljala dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. V skladu z načrtom prestrukturiranja bi moral biti čisti dohodek v letu 2005/2006 [...] EUR oziroma [...] % prodaje.

| (185) | Komisija nato ocenjuje, da je raven gospodarskega dolga glede na lastna sredstva v letu 2006 previsoka: [...] EUR glede na [...] EUR. To je ustvarilo razmerje med dolgovi/sredstvi (razmerje med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom v višini [...]. Posledično bo moral Alstom velik del prihodka nameniti za pokritje obresti dolga.: finančni stroški bi bili [...] EUR, dohodek, po odtegnitvi obresti, davkov, depreciaciji in amortizaciji (EBIDTA) skupaj [...] EUR, to je stopnja kritja obresti za [...]. Takšna raven jasno kaže na nestabilen finančni položaj, ki ga je dolgoročno težko vzdrževati. |
| --- | --- |

(185)

Komisija nato ocenjuje, da je raven gospodarskega dolga glede na lastna sredstva v letu 2006 previsoka: [...] EUR glede na [...] EUR. To je ustvarilo razmerje med dolgovi/sredstvi (razmerje med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom v višini [...]. Posledično bo moral Alstom velik del prihodka nameniti za pokritje obresti dolga.: finančni stroški bi bili [...] EUR, dohodek, po odtegnitvi obresti, davkov, depreciaciji in amortizaciji (EBIDTA) skupaj [...] EUR, to je stopnja kritja obresti za [...]. Takšna raven jasno kaže na nestabilen finančni položaj, ki ga je dolgoročno težko vzdrževati.

| (186) | Med drugim Komisija meni, da Alstomu manjka sposobnost kratkoročnega financiranja, ki bi pokrivalo likvidnostne potrebe podjetja med obdobjem prestrukturiranja. Svetovalec v oceni načrta Alstomove likvidnosti meni, da je treba „headroom“ (kreditne linije, ki so na voljo, minus že uporabljene kreditne linije) vzdrževati nad [...] EUR, raven, za katero Komisija meni, da je zadostna, vendar le ob odsotnosti nepredvidenih težav. V vsakem primeru mora biti v skladu z likvidnostnim načrtom raven kreditne linije nižja od referenčne ravni [...] EUR v prvem in tretjem trimestru leta 2005/2006. |
| --- | --- |

(186)

Med drugim Komisija meni, da Alstomu manjka sposobnost kratkoročnega financiranja, ki bi pokrivalo likvidnostne potrebe podjetja med obdobjem prestrukturiranja. Svetovalec v oceni načrta Alstomove likvidnosti meni, da je treba „headroom“ (kreditne linije, ki so na voljo, minus že uporabljene kreditne linije) vzdrževati nad [...] EUR, raven, za katero Komisija meni, da je zadostna, vendar le ob odsotnosti nepredvidenih težav. V vsakem primeru mora biti v skladu z likvidnostnim načrtom raven kreditne linije nižja od referenčne ravni [...] EUR v prvem in tretjem trimestru leta 2005/2006.

| (187) | Komisija končno meni, da mora Alstom nujno povečati kratkoročna lastna sredstva. V skladu z načrtom bi morala biti raven lastnih sredstev v letu 2006 [...] EUR oziroma [...] % prodaje, medtem ko so v obdobju 1998/2000 lastna sredstva bila 12 % prodaje. Bolj zanesljiva finančna bilanca od tiste, predvidene za leto 2006, je nujna zato, da podjetje lahko pritegne vlagatelje in se tako financira neodvisno od trga. |
| --- | --- |

(187)

Komisija končno meni, da mora Alstom nujno povečati kratkoročna lastna sredstva. V skladu z načrtom bi morala biti raven lastnih sredstev v letu 2006 [...] EUR oziroma [...] % prodaje, medtem ko so v obdobju 1998/2000 lastna sredstva bila 12 % prodaje. Bolj zanesljiva finančna bilanca od tiste, predvidene za leto 2006, je nujna zato, da podjetje lahko pritegne vlagatelje in se tako financira neodvisno od trga.

| (188) | Za zaključek, Komisija meni, da je načrt prestrukturiranja Alstoma nezadovoljiv zaradi finančnega načrta, zlasti zaradi visoke ravni zadolženosti in šibkih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(188)

Za zaključek, Komisija meni, da je načrt prestrukturiranja Alstoma nezadovoljiv zaradi finančnega načrta, zlasti zaradi visoke ravni zadolženosti in šibkih lastnih sredstev.

| (189) | Zato je maja 2004 Francija obvestila Komisijo, da bo podjetje povečalo kapital v gotovini in del dolgov preoblikovalo v kapital. Ta dva postopka bosta omogočila, da bodo marca 2006 lastna sredstva znašala med [...] in [...] EUR in dolg med [...] in [...] EUR, odvisno od stopnje sodelovanja bank pri preoblikovanju zahtevkov v kapital, kar ustreza odstotku prodaje od [...] % do [...] %. Razmerje med dolgovi in lastnimi sredstvi (razmerje med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom) bo leta 2006 med [...] in [...], kar predstavlja zadostno izboljšanje glede na raven, predvideno v predhodnih finančnih načrtih. Poleg tega zmanjšanje dolga pomeni tudi zmanjšanje finančnih stroškov: leta 2006 so bili med [...] in [...] EUR. Na podlagi EBIDTA [...] EUR mora biti razmerje kritja obresti med [...] in [...], kar kaže na trden finančni položaj. |
| --- | --- |

(189)

Zato je maja 2004 Francija obvestila Komisijo, da bo podjetje povečalo kapital v gotovini in del dolgov preoblikovalo v kapital. Ta dva postopka bosta omogočila, da bodo marca 2006 lastna sredstva znašala med [...] in [...] EUR in dolg med [...] in [...] EUR, odvisno od stopnje sodelovanja bank pri preoblikovanju zahtevkov v kapital, kar ustreza odstotku prodaje od [...] % do [...] %. Razmerje med dolgovi in lastnimi sredstvi (razmerje med najetimi dolgoročnimi posojili in lastnim kapitalom) bo leta 2006 med [...] in [...], kar predstavlja zadostno izboljšanje glede na raven, predvideno v predhodnih finančnih načrtih. Poleg tega zmanjšanje dolga pomeni tudi zmanjšanje finančnih stroškov: leta 2006 so bili med [...] in [...] EUR. Na podlagi EBIDTA [...] EUR mora biti razmerje kritja obresti med [...] in [...], kar kaže na trden finančni položaj.

| (190) | Za zaključek, novo povečanje kapitala in posledično zmanjšanje dolga bo odpravilo dvome Komisije, povezane s srednjeročno sposobnostjo preživetja podjetja. |
| --- | --- |

(190)

Za zaključek, novo povečanje kapitala in posledično zmanjšanje dolga bo odpravilo dvome Komisije, povezane s srednjeročno sposobnostjo preživetja podjetja.

| (191) | Med drugim bo Komisija opazovala obveznosti Francije, omenjene v delu V, pri sklepanju industrijskih partnerstev v roku štirih let. |
| --- | --- |

(191)

Med drugim bo Komisija opazovala obveznosti Francije, omenjene v delu V, pri sklepanju industrijskih partnerstev v roku štirih let.

| (192) | Komisija ocenjuje, da je za konsolidiranje napovedi o dolgoročni sposobnosti preživetja Alstoma nujno potrebno, da se podjetje poveže z enim ali več partnerji. Eden ali več izbranih partnerjev mora imeti ustrezen stabilen finančni položaj in v sklenjeno partnerstvo prispevati tako s finančnega kot industrijskega vidika. Zadevne industrijske dejavnosti so takšne, da partnerstvo na podlagi pravil o konkurenci, določenih v Pogodbi, odobri Komisija. Eno ali več partnerstev mora biti dolgoročnih. Treba je delovati v skladu s strukturnimi in strateškimi sporazumi, ki niso smejo omejeni na izvedbo določenega projekt, npr. sodelovanje na razpisu Da bi znatno vplivala na industrijski in finančni razvoj Alstoma, mora biti eno ali več partnerstev povezano z večjim delom Alstomove dejavnosti na ključnih področjih transporta in energije, na področjih, ki niso sestavni del skupnega podjetja (glej uvodni izjavi 206 in 207). Za zaključek morajo ta partnerstva omogočati Alstomu da potencira tehnične in industrijske prednosti tako, da zrahlja, za zadevne dejavnosti, finančne obveznosti, katerim je zavezan (34). |
| --- | --- |

(192)

Komisija ocenjuje, da je za konsolidiranje napovedi o dolgoročni sposobnosti preživetja Alstoma nujno potrebno, da se podjetje poveže z enim ali več partnerji. Eden ali več izbranih partnerjev mora imeti ustrezen stabilen finančni položaj in v sklenjeno partnerstvo prispevati tako s finančnega kot industrijskega vidika. Zadevne industrijske dejavnosti so takšne, da partnerstvo na podlagi pravil o konkurenci, določenih v Pogodbi, odobri Komisija. Eno ali več partnerstev mora biti dolgoročnih. Treba je delovati v skladu s strukturnimi in strateškimi sporazumi, ki niso smejo omejeni na izvedbo določenega projekt, npr. sodelovanje na razpisu Da bi znatno vplivala na industrijski in finančni razvoj Alstoma, mora biti eno ali več partnerstev povezano z večjim delom Alstomove dejavnosti na ključnih področjih transporta in energije, na področjih, ki niso sestavni del skupnega podjetja (glej uvodni izjavi 206 in 207). Za zaključek morajo ta partnerstva omogočati Alstomu da potencira tehnične in industrijske prednosti tako, da zrahlja, za zadevne dejavnosti, finančne obveznosti, katerim je zavezan (34).

| (193) | Treba je spremljati, ali bodo partnerstva sklenjena, načeloma in brez izrecnega soglasja Komisije, s podjetji, v katerih francoska oblast nima nadzora, de jure ali de facto, posamezno ali skupno. Drugače lahko ta partnerstva v skupino Alstom vključijo državo, kar bi bilo v očitnem nasprotju z drugimi obveznostmi Francije, ki se je odrekla sodelovanju pri kapitalu Alstoma, tudi v obliki državnih pomoči, ki jih to sodelovanje vključuje. |
| --- | --- |

(193)

Treba je spremljati, ali bodo partnerstva sklenjena, načeloma in brez izrecnega soglasja Komisije, s podjetji, v katerih francoska oblast nima nadzora, de jure ali de facto, posamezno ali skupno. Drugače lahko ta partnerstva v skupino Alstom vključijo državo, kar bi bilo v očitnem nasprotju z drugimi obveznostmi Francije, ki se je odrekla sodelovanju pri kapitalu Alstoma, tudi v obliki državnih pomoči, ki jih to sodelovanje vključuje.

| (194) | Za zaključek Komisija meni, da je izvajanje obveznosti v zvezi s partnerstvi nujno za odpravo dvomov v zvezi z dolgoročno sposobnostjo podjetja za preživetje. |
| --- | --- |

(194)

Za zaključek Komisija meni, da je izvajanje obveznosti v zvezi s partnerstvi nujno za odpravo dvomov v zvezi z dolgoročno sposobnostjo podjetja za preživetje.

| (195) | Pomoči za prestrukturiranje, ki jih bo odobrila Komisija, morajo izpolnjevati še drugi pogoj, ki določa, da morajo biti ukrepi za zmanjšanje mogočega negativnega vpliva na konkurente sprejeti čim prej. Drugače morajo biti pomoči obravnavane kot „v nasprotju z interesom Skupnosti“ in so nezdružljive s skupnim trgom. Ta pogoj največkrat prevzame obliko omejitve prisotnosti, ki jo podjetje lahko ohrani na trgu ali trgih po koncu obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(195)

Pomoči za prestrukturiranje, ki jih bo odobrila Komisija, morajo izpolnjevati še drugi pogoj, ki določa, da morajo biti ukrepi za zmanjšanje mogočega negativnega vpliva na konkurente sprejeti čim prej. Drugače morajo biti pomoči obravnavane kot „v nasprotju z interesom Skupnosti“ in so nezdružljive s skupnim trgom. Ta pogoj največkrat prevzame obliko omejitve prisotnosti, ki jo podjetje lahko ohrani na trgu ali trgih po koncu obdobja prestrukturiranja.

| (196) | Kot je že bilo navedeno, je Alstom do leta 2003 izvajal dejavnosti na naslednjih področjih: energija, prenos in distribucija, železniški promet in pomorstvo. Posledično so bili v vsakem sektorju izpeljani ukrepi, namenjeni pokrivanju negativnih učinkov pomoči na konkurente. Načrt prestrukturiranja predvideva preusmeritev Alstoma na osnovne dejavnosti. V tem kontekstu je pomembno, da je načrt prestrukturiranja, kot ga je Francija posredovala Komisiji 5. decembra 2003 in 15. marca 2004, izveden v celoti, vključno s sredstvi, ki jih je še treba prodati. |
| --- | --- |

(196)

Kot je že bilo navedeno, je Alstom do leta 2003 izvajal dejavnosti na naslednjih področjih: energija, prenos in distribucija, železniški promet in pomorstvo. Posledično so bili v vsakem sektorju izpeljani ukrepi, namenjeni pokrivanju negativnih učinkov pomoči na konkurente. Načrt prestrukturiranja predvideva preusmeritev Alstoma na osnovne dejavnosti. V tem kontekstu je pomembno, da je načrt prestrukturiranja, kot ga je Francija posredovala Komisiji 5. decembra 2003 in 15. marca 2004, izveden v celoti, vključno s sredstvi, ki jih je še treba prodati.

| (197) | V energetskem sektorju je treba opozoriti, da je podjetje Siemensu že prodalo segment industrijskih turbin, vključno z malimi plinskimi turbinami (< 50 MW) in parnimi turbinami (< 100 MW), oddelek T&D pa Arevi. Te prodane dejavnosti predstavljajo 20 % skupnega dobička Alstoma v letu 2002/2003. Med drugim obveznosti Francije, opisane v delu V, predvidevajo prodajo nadaljnjih sredstev v energetskem sektorju, zlasti industrijskih grelnikov in ustanovitev skupnega podjetja za hidroenergijo. |
| --- | --- |

(197)

V energetskem sektorju je treba opozoriti, da je podjetje Siemensu že prodalo segment industrijskih turbin, vključno z malimi plinskimi turbinami (< 50 MW) in parnimi turbinami (< 100 MW), oddelek T&D pa Arevi. Te prodane dejavnosti predstavljajo 20 % skupnega dobička Alstoma v letu 2002/2003. Med drugim obveznosti Francije, opisane v delu V, predvidevajo prodajo nadaljnjih sredstev v energetskem sektorju, zlasti industrijskih grelnikov in ustanovitev skupnega podjetja za hidroenergijo.

| (198) | Druga osnovna dejavnost Alstoma je železniški promet, kjer se Francija obveže, da bo prodala tovarno tovornih lokomotiv v kraju Valence in dejavnost „Transport“ v Avstraliji in Novi Zelandiji. |
| --- | --- |

(198)

Druga osnovna dejavnost Alstoma je železniški promet, kjer se Francija obveže, da bo prodala tovarno tovornih lokomotiv v kraju Valence in dejavnost „Transport“ v Avstraliji in Novi Zelandiji.

| (199) | V zvezi z zadnjima dvema dejavnostma in dejavnostjo industrijskih grelnikov bo Alstom nadaljeval z upravljanjem po načelu dobrega upravljanja in tako zagotavljal sredstva za normalen razvoj ter ne bo sprejemal ukrepov za zmanjšanje njihove vrednosti, npr. prenos neopredmetenih sredstev (patentov, licenc, trgovinskih sporazumov, ipd.) osebja, strank ali prodajnih zmogljivosti matičnega podjetja ali drugega dela skupine Alstom; Zato se Francija obveže, da bo Alstom za vsako od prodanih dejavnosti vzpostavil ali utrdil namensko upravo, ki bo zagotavljala dobro upravljanje. Nadzor nad ustreznim razvojem upravljanja in prodaje dejavnosti bo zagotavljal skrbnik, ki ga imenuje Francija in potrdi Komisija. |
| --- | --- |

(199)

V zvezi z zadnjima dvema dejavnostma in dejavnostjo industrijskih grelnikov bo Alstom nadaljeval z upravljanjem po načelu dobrega upravljanja in tako zagotavljal sredstva za normalen razvoj ter ne bo sprejemal ukrepov za zmanjšanje njihove vrednosti, npr. prenos neopredmetenih sredstev (patentov, licenc, trgovinskih sporazumov, ipd.) osebja, strank ali prodajnih zmogljivosti matičnega podjetja ali drugega dela skupine Alstom; Zato se Francija obveže, da bo Alstom za vsako od prodanih dejavnosti vzpostavil ali utrdil namensko upravo, ki bo zagotavljala dobro upravljanje. Nadzor nad ustreznim razvojem upravljanja in prodaje dejavnosti bo zagotavljal skrbnik, ki ga imenuje Francija in potrdi Komisija.

| (200) | V zvezi z 800 milijoni EUR (na podlagi dobička iz leta 2002/2003) iz dodatnih prodaj, ki morajo biti izpeljane med dejavnostmi „Marine“, morajo te ustrezati dvema naslednjima pogojema. Na eni strani prodana dejavnost ne sme biti predmet predhodne ali prihodnje prodaje v okviru tega sklepa ali vključena v skupno podjetje iz člena 207. na drugi strani mora prodaja vključevati uspešno dejavnost, ki zajema osnovna sredstva in zaposlene in katere dobiček v leti 2002/2003 je reprezentativen na ravni dejavnosti v trenutku prodaje. [...]. |
| --- | --- |

(200)

V zvezi z 800 milijoni EUR (na podlagi dobička iz leta 2002/2003) iz dodatnih prodaj, ki morajo biti izpeljane med dejavnostmi „Marine“, morajo te ustrezati dvema naslednjima pogojema. Na eni strani prodana dejavnost ne sme biti predmet predhodne ali prihodnje prodaje v okviru tega sklepa ali vključena v skupno podjetje iz člena 207. na drugi strani mora prodaja vključevati uspešno dejavnost, ki zajema osnovna sredstva in zaposlene in katere dobiček v leti 2002/2003 je reprezentativen na ravni dejavnosti v trenutku prodaje. [...].

| (201) | Na podlagi dobička, znižanega za 20 % s prodajo industrijskih turbin in dejavnosti T&D, nadaljnje prodaje predstavljajo dodatno znižanje za približno 10 %. Tem prodajam je treba dodati tudi zmanjšanje dejavnosti (zlasti skupno ali delno zaprtje proizvodnih enot) ter že omenjenemu zmanjšanju števila zaposlenih (glej tabelo 2), kot je predvideno v načrtu za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(201)

Na podlagi dobička, znižanega za 20 % s prodajo industrijskih turbin in dejavnosti T&D, nadaljnje prodaje predstavljajo dodatno znižanje za približno 10 %. Tem prodajam je treba dodati tudi zmanjšanje dejavnosti (zlasti skupno ali delno zaprtje proizvodnih enot) ter že omenjenemu zmanjšanju števila zaposlenih (glej tabelo 2), kot je predvideno v načrtu za prestrukturiranje.

| (202) | V tem kontekstu Komisija ocenjuje, da že izvedena nadomestila in tista, ki še niso izvedena, Alstomu omogočajo, da se izogne neupravičenemu izkrivljanju konkurence v smislu točk od 35 do 39 smernic. Te kombinirajo zaprtje proizvodnih enot in prodajo. Dejstvo, da sta v zadevnih sektorjih prisotnost na trgu in proizvodna zmogljivost le malo odvisna od nameščenih proizvodnih linij pomeni, da v tem primeru Komisija da prednost prodaji, ne pa zmanjšanju fizičnega obsega proizvodnje. |
| --- | --- |

(202)

V tem kontekstu Komisija ocenjuje, da že izvedena nadomestila in tista, ki še niso izvedena, Alstomu omogočajo, da se izogne neupravičenemu izkrivljanju konkurence v smislu točk od 35 do 39 smernic. Te kombinirajo zaprtje proizvodnih enot in prodajo. Dejstvo, da sta v zadevnih sektorjih prisotnost na trgu in proizvodna zmogljivost le malo odvisna od nameščenih proizvodnih linij pomeni, da v tem primeru Komisija da prednost prodaji, ne pa zmanjšanju fizičnega obsega proizvodnje.

| (203) | Ta zaključek izhaja posebnih pogojev ali obveznosti, v primeru odobritve pomoči iz naslova točke 42 smernic. |
| --- | --- |

(203)

Ta zaključek izhaja posebnih pogojev ali obveznosti, v primeru odobritve pomoči iz naslova točke 42 smernic.

| (204) | Pravzaprav se na področju transporta Francija obveže, da bo začela uvajati serijo strukturnih ukrepov za učinkovito povečanje francoskega trga železniškega materiala zato, da se dvigne raven konkurence na trgu v dobro potrošnika. Te obveznosti, ki so pomembne na trgih, ki na podlagi razpoložljivih podatkov, dajejo prednost nacionalnim podjetjem, ustrezajo točki 42(i) smernic. |
| --- | --- |

(204)

Pravzaprav se na področju transporta Francija obveže, da bo začela uvajati serijo strukturnih ukrepov za učinkovito povečanje francoskega trga železniškega materiala zato, da se dvigne raven konkurence na trgu v dobro potrošnika. Te obveznosti, ki so pomembne na trgih, ki na podlagi razpoložljivih podatkov, dajejo prednost nacionalnim podjetjem, ustrezajo točki 42(i) smernic.

| (205) | V sektorju Transport se omejitve nanašajo na politiko cen in nakupov Alstoma, da se izogne izkrivljanju konkurence. |
| --- | --- |

(205)

V sektorju Transport se omejitve nanašajo na politiko cen in nakupov Alstoma, da se izogne izkrivljanju konkurence.

| (206) | Komisija poudarja, da se je Francija obvezala, da bo podjetje naslednjih štirih letih sklenilo enega ali več industrijskih partnerstev, ki bodo vključevali velik del Alstomove dejavnosti. Poleg izboljšanja sposobnosti preživetja podjetja so obveznosti partnerstev obravnavane kot nadomestni ukrep za konkurente. Obvezuje Alstom, da za pomembne dejavnosti najde partnerje, ki bodo sodelovali pri teh dejavnostih. Komisija ocenjuje, da je partnerstvo pomembno zlasti na področju transporta in energije, kjer je izkrivljanje konkurence zaradi državnih pomoči najbolj občutljivo. |
| --- | --- |

(206)

Komisija poudarja, da se je Francija obvezala, da bo podjetje naslednjih štirih letih sklenilo enega ali več industrijskih partnerstev, ki bodo vključevali velik del Alstomove dejavnosti. Poleg izboljšanja sposobnosti preživetja podjetja so obveznosti partnerstev obravnavane kot nadomestni ukrep za konkurente. Obvezuje Alstom, da za pomembne dejavnosti najde partnerje, ki bodo sodelovali pri teh dejavnostih. Komisija ocenjuje, da je partnerstvo pomembno zlasti na področju transporta in energije, kjer je izkrivljanje konkurence zaradi državnih pomoči najbolj občutljivo.

| (207) | Skupno podjetje, ki mora biti ustanovljeno za področje hidroenergije, v skladu z obveznostmi Francije, je obravnavano na enak način. V tem smislu Komisija meni, da je pojem „skupni nadzor“ zajet v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij („Uredba ES o združitvah“) (35). |
| --- | --- |

(207)

Skupno podjetje, ki mora biti ustanovljeno za področje hidroenergije, v skladu z obveznostmi Francije, je obravnavano na enak način. V tem smislu Komisija meni, da je pojem „skupni nadzor“ zajet v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij („Uredba ES o združitvah“) (35).

| (208) | Ti trije elementi (omejitev cenovne politike, in nakupov, industrijska partnerstva in ustanovitev skupnega podjetja), katerih vsebina je bila podrobno obravnavana, so v skladu s točko 42(ii) smernic. |
| --- | --- |

(208)

Ti trije elementi (omejitev cenovne politike, in nakupov, industrijska partnerstva in ustanovitev skupnega podjetja), katerih vsebina je bila podrobno obravnavana, so v skladu s točko 42(ii) smernic.

| (209) | Končno so obveznosti francoskih organov za ukinitev obveščanja o pomočeh za inovacije in o neobveščanju za pomoči za prestrukturiranje povezane s sektorjem Marine in sodijo pod točko 42 (iii) smernic. V tem kontekstu Komisija ocenjuje, da je nujno zahtevati, da se Alstomu vse do konca prestrukturiranja in v vsakem primeru do datuma preteka možnosti za izdajo novih garancij v sindicirani shemi v vrednosti 8 milijard EUR, to je do 30. junija 2006, ne sme dodeliti nove pomoči. Ta pogoj ne velja za pomoči iz člena 87(2) Pogodbe, niti za pomoči, odobrene v okviru raziskovalnega projekta, ki ga sofinancira Evropska unijam, niti za pomoči iz naslova začasnega obrambnega mehanizma (glej uvodno izjavo 218). |
| --- | --- |

(209)

Končno so obveznosti francoskih organov za ukinitev obveščanja o pomočeh za inovacije in o neobveščanju za pomoči za prestrukturiranje povezane s sektorjem Marine in sodijo pod točko 42 (iii) smernic. V tem kontekstu Komisija ocenjuje, da je nujno zahtevati, da se Alstomu vse do konca prestrukturiranja in v vsakem primeru do datuma preteka možnosti za izdajo novih garancij v sindicirani shemi v vrednosti 8 milijard EUR, to je do 30. junija 2006, ne sme dodeliti nove pomoči. Ta pogoj ne velja za pomoči iz člena 87(2) Pogodbe, niti za pomoči, odobrene v okviru raziskovalnega projekta, ki ga sofinancira Evropska unijam, niti za pomoči iz naslova začasnega obrambnega mehanizma (glej uvodno izjavo 218).

| (210) | Ob upoštevanju položaja Alstoma na francoskem trgu, zlasti v sektorju železniške signalizacije, Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da so obveznosti Francije v zvezi s strukturnimi ukrepi usmerjene k odprtju trga. Kot celota ti ukrepi podjetjem omogočajo premostitev določenih ovir, ki trenutno omejujejo konkurenčnost na omenjenem trgu. |
| --- | --- |

(210)

Ob upoštevanju položaja Alstoma na francoskem trgu, zlasti v sektorju železniške signalizacije, Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da so obveznosti Francije v zvezi s strukturnimi ukrepi usmerjene k odprtju trga. Kot celota ti ukrepi podjetjem omogočajo premostitev določenih ovir, ki trenutno omejujejo konkurenčnost na omenjenem trgu.

| (211) | Posledično Komisija ocenjuje, da so bili sprejeti zadostni ukrepi za omejevanje negativnega vpliva pomoči na konkurenco, konkurente in potrošnika. |
| --- | --- |

(211)

Posledično Komisija ocenjuje, da so bili sprejeti zadostni ukrepi za omejevanje negativnega vpliva pomoči na konkurenco, konkurente in potrošnika.

| (212) | Zato, da se pomoč odobri, mora biti izpolnjen tretji pogoj, ki določa, da sta znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek v smislu finančnih zmožnosti podjetja, delničarjev ali poslovne skupine, katere del je. Upravičenci do pomoči morajo iz lastnih sredstev znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja. V vsakem primeru je treba Komisiji dokazati, je pomoč namenjena izključno za obnovitev sposobnosti preživetja podjetja in ne za povečanje proizvodne zmogljivosti med izvajanem načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(212)

Zato, da se pomoč odobri, mora biti izpolnjen tretji pogoj, ki določa, da sta znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižji znesek v smislu finančnih zmožnosti podjetja, delničarjev ali poslovne skupine, katere del je. Upravičenci do pomoči morajo iz lastnih sredstev znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja. V vsakem primeru je treba Komisiji dokazati, je pomoč namenjena izključno za obnovitev sposobnosti preživetja podjetja in ne za povečanje proizvodne zmogljivosti med izvajanem načrta prestrukturiranja.

| (213) | V primeru Alstoma Komisija meni, da so stroški reorganizacije dejavnosti, ki so opisani v načrtu, ki ga je ocenilo podjetje PricewaterhouseCoopers („PwC“), narasli na [...] EUR (36). Temu znesku je treba dodati še kapital, potreben za obnovitev dovolj trdne finančne strukture. Lastna sredstva so zaradi izjemnih izgub v prejšnjih dveh letih pravzaprav skoraj v celoti izginila iz bilance. Končno je treba upoštevati tudi pomembne obveznosti podjetja v zvezi z garancijami in likvidnostjo. |
| --- | --- |

(213)

V primeru Alstoma Komisija meni, da so stroški reorganizacije dejavnosti, ki so opisani v načrtu, ki ga je ocenilo podjetje PricewaterhouseCoopers („PwC“), narasli na [...] EUR (36). Temu znesku je treba dodati še kapital, potreben za obnovitev dovolj trdne finančne strukture. Lastna sredstva so zaradi izjemnih izgub v prejšnjih dveh letih pravzaprav skoraj v celoti izginila iz bilance. Končno je treba upoštevati tudi pomembne obveznosti podjetja v zvezi z garancijami in likvidnostjo.

| (214) | Komisija poudarja, da države sodeluje pri sredstvih TSDDRA v višini 300 milijonov EUR (ukrep 1) kratkoročni likvidnostni v višini 1,2 milijard EUR (ukrep 2) garancijah drugega ranga v višini 1,25 milijard EUR (ukrep 3), garancijah za PSDD v višini 300 milijonov EUR, ki bodo preoblikovane v kapital (ukrep 4), pri TSDD v višini 200 milijonov EUR, ki bodo prav tako preoblikovani v kapital (ukrep 5) in novem povečanju kapitala v višini od 180 do 220 milijonov EUR. Končno se država prek garancij v sektorju Marine obveže, da bo sprejela obveznost za nedoločen znesek že odobrenih garancij (prejšnji ukrep 3), ocenjenih na približno 411 milijonov EUR. Skupno se je globalna izpostavljenost države v zadevnem obdobju povečala na največ 3 470 milijard EUR. Zato je treba opozoriti, da je podjetje že vrnilo 900 milijonov EUR (ukrep 2), kot je že bilo navedeno, potencialno tveganje države pa se je dvignilo na 2 570 milijard EUR. Kot je že bila razlaga, so bile pomoči ocenjene na najvišji znesek med 3,03 in 3,08 milijarde EUR (glej tabelo 7), plus za nedoločen znesek, ki izhaja iz ukrepov 9 in 10. |
| --- | --- |

(214)

Komisija poudarja, da države sodeluje pri sredstvih TSDDRA v višini 300 milijonov EUR (ukrep 1) kratkoročni likvidnostni v višini 1,2 milijard EUR (ukrep 2) garancijah drugega ranga v višini 1,25 milijard EUR (ukrep 3), garancijah za PSDD v višini 300 milijonov EUR, ki bodo preoblikovane v kapital (ukrep 4), pri TSDD v višini 200 milijonov EUR, ki bodo prav tako preoblikovani v kapital (ukrep 5) in novem povečanju kapitala v višini od 180 do 220 milijonov EUR. Končno se država prek garancij v sektorju Marine obveže, da bo sprejela obveznost za nedoločen znesek že odobrenih garancij (prejšnji ukrep 3), ocenjenih na približno 411 milijonov EUR. Skupno se je globalna izpostavljenost države v zadevnem obdobju povečala na največ 3 470 milijard EUR. Zato je treba opozoriti, da je podjetje že vrnilo 900 milijonov EUR (ukrep 2), kot je že bilo navedeno, potencialno tveganje države pa se je dvignilo na 2 570 milijard EUR. Kot je že bila razlaga, so bile pomoči ocenjene na najvišji znesek med 3,03 in 3,08 milijarde EUR (glej tabelo 7), plus za nedoločen znesek, ki izhaja iz ukrepov 9 in 10.

| (215) | Prispevek podjetja k pokrivanju stroškov in kapitalskih potreb je precejšen. Odprodaje pomembnih dejavnosti so bile in bodo izvedene. Prihodki iz teh prodaj so in bodo omogočili pokritje dela kapitalskih potreb. Omogočili bodo omejitev dolga in prihodnjih finančnih stroškov podjetja. Poleg tega si bo podjetje poleg že omenjenega vračila 900 milijonov EUR, ki niso vključeni v tabelo 8, da se izogne dvojnemu računanju, prizadevalo samo financirati sredstva iz prodaje v višini 700 milijonov EUR, kar je nujni element za novo garancijsko shemo. |
| --- | --- |

(215)

Prispevek podjetja k pokrivanju stroškov in kapitalskih potreb je precejšen. Odprodaje pomembnih dejavnosti so bile in bodo izvedene. Prihodki iz teh prodaj so in bodo omogočili pokritje dela kapitalskih potreb. Omogočili bodo omejitev dolga in prihodnjih finančnih stroškov podjetja. Poleg tega si bo podjetje poleg že omenjenega vračila 900 milijonov EUR, ki niso vključeni v tabelo 8, da se izogne dvojnemu računanju, prizadevalo samo financirati sredstva iz prodaje v višini 700 milijonov EUR, kar je nujni element za novo garancijsko shemo.

| (216) | Poleg Alstoma bodo iz zasebnega sektorja prispevale tudi banke in vlagatelji. Banke so izdale garancijo za prvo povečanje kapitala v višini 300 milijonov EUR, za kratkoročno likvidnost v višini 300 milijonov EUR (ukrep 2), sindicirano garancijsko shemo glede na katero se bo realna izpostavljenost dvignila na 6,05 milijarde EUR (ukrep 3), za PSDD v višini 1,2 milijard EUR, za ORA v višini 900 milijonov EUR in končno za garancijo za novo povečanje kapitala od 800 milijonov do 1 milijarde EUR, od tega je 700 milijonov namenjenih za financiranje sredstev iz prodaje v gotovini. Alstom in zasebni sektor sta v prestrukturiranje podjetja vložila med 10,3 in 10,4 milijarde EUR (ali med 9,6 in 9,7 milijarde EUR, če se sredstva iz prodaje, financirana v gotovini s povečanjem kapitala, ne upoštevajo). Zasebne prispevke se torej v tem primeru lahko obravnava kot precejšnje.
  Tabela 8
  Opis prispevkov zasebnega sektorja brez prihodkov od prodaje






  (v milijardah EUR) |
| --- | --- |
| Ukrepi | Znesek |
| Banke/vlagatelji |
| Povečanje kapitala I | 0,3 |
| ORA | 0,9 |
| Kratkoročna obnovljiva likvidnost (ukrep 2) | 0,3 |
| PSDD za možnostjo preoblikovanja v kapital (ukrep 4) | 1,20 |
| Garancije v znesku 8 milijard (ukrep 3) | 6,05 |
| Povečanje kapitala II (ukrep 6) | 0,83 – 0,98 |
| Alstom |
| Financiranje prvih izgub z denarjem od prodaje (ukrep 6) | 0,7 |
| Skupaj | 10,3 – 10,4 |

(216)

Poleg Alstoma bodo iz zasebnega sektorja prispevale tudi banke in vlagatelji. Banke so izdale garancijo za prvo povečanje kapitala v višini 300 milijonov EUR, za kratkoročno likvidnost v višini 300 milijonov EUR (ukrep 2), sindicirano garancijsko shemo glede na katero se bo realna izpostavljenost dvignila na 6,05 milijarde EUR (ukrep 3), za PSDD v višini 1,2 milijard EUR, za ORA v višini 900 milijonov EUR in končno za garancijo za novo povečanje kapitala od 800 milijonov do 1 milijarde EUR, od tega je 700 milijonov namenjenih za financiranje sredstev iz prodaje v gotovini. Alstom in zasebni sektor sta v prestrukturiranje podjetja vložila med 10,3 in 10,4 milijarde EUR (ali med 9,6 in 9,7 milijarde EUR, če se sredstva iz prodaje, financirana v gotovini s povečanjem kapitala, ne upoštevajo). Zasebne prispevke se torej v tem primeru lahko obravnava kot precejšnje.

Tabela 8

Opis prispevkov zasebnega sektorja brez prihodkov od prodaje

(v milijardah EUR)

Ukrepi

Znesek

Banke/vlagatelji

Povečanje kapitala I

0,3

ORA

0,9

Kratkoročna obnovljiva likvidnost (ukrep 2)

0,3

PSDD za možnostjo preoblikovanja v kapital (ukrep 4)

1,20

Garancije v znesku 8 milijard (ukrep 3)

6,05

Povečanje kapitala II (ukrep 6)

0,83 – 0,98

Alstom

Financiranje prvih izgub z denarjem od prodaje (ukrep 6)

0,7

Skupaj

10,3 – 10,4

| (217) | Med drugim mora Komisija zagotoviti, da se pomoči omejijo na najnižji možni znesek, ki še omogoča prestrukturiranje. Na eni strani je treba opozoriti, da je bil del pomoči, zlasti 900 milijonov EUR iz ukrepa 2, že vrnjen. Na drugi strani se je Francija obvezala, da bo umaknila udeležbo pri kapitalu v dvanajstih mesecih od datuma, ko bo Alstom pridobil „investicijsko stopnjo“, in v vsakem primeru v štirih letih. [...]. Ker Francija ne sodeluje pri udeležbi v kapitalu podjetja tako kot zasebni vlagatelj, ampak v okviru dodeljevanja pomoči, je obveznost Francije nujna za zagotavljanje, da se državna pomoč v obliki udeležbe pri kapitalu omeji na najkrajše mogoče obdobje. Posledično Komisija ocenjuje, da je nujno, da je umik iz udeležbe pri kapitalu učinkovit. |
| --- | --- |

(217)

Med drugim mora Komisija zagotoviti, da se pomoči omejijo na najnižji možni znesek, ki še omogoča prestrukturiranje. Na eni strani je treba opozoriti, da je bil del pomoči, zlasti 900 milijonov EUR iz ukrepa 2, že vrnjen. Na drugi strani se je Francija obvezala, da bo umaknila udeležbo pri kapitalu v dvanajstih mesecih od datuma, ko bo Alstom pridobil „investicijsko stopnjo“, in v vsakem primeru v štirih letih. [...]. Ker Francija ne sodeluje pri udeležbi v kapitalu podjetja tako kot zasebni vlagatelj, ampak v okviru dodeljevanja pomoči, je obveznost Francije nujna za zagotavljanje, da se državna pomoč v obliki udeležbe pri kapitalu omeji na najkrajše mogoče obdobje. Posledično Komisija ocenjuje, da je nujno, da je umik iz udeležbe pri kapitalu učinkovit.

| (218) | Komisija prav tako želi zagotoviti, da nobena dodatna pomoč ne bo spremenila razmerja pomoči, ki so predmet tega sklepa. Zaradi tega razloga v dobro podjetja v dveh letih od datuma tega sklepa, kar približno ustreza obdobju prestrukturiranja in obdobju, v katerem se lahko izda nove garancije iz naslova sindicirane sheme, ne sme biti izplačana nobena pomoč (37). Komisija meni, da pomoči, ki jih je Francija dodelila Alstomu, podjetju omogočajo zagotavljanje prestrukturiranja in izvajanja vseh dejavnosti v tem obdobju dveh let, brez potrebe po dodatnih novih pomočeh. Ta pogoj ne velja za pomoči, ki so usklajene s Pogodbo v smislu člena 87(2), niti za pomoči, dodeljene na podlagi raziskovalnih projektov, ki jih sofinancira Evropska unija, niti za pomoči iz naslova začasnega obrambnega mehanizma v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1177/2002 z dne 27. junija o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (38), katerih cilj je pomagati ladjedelnicam v segmentih, na katere vpliva nelojalna konkurenca Koreje, kar je tudi primer skupine Alstom. V tem kontekstu je treba prav tako zagotoviti, da bodočim partnerjem Alstoma ni izplačana nobena pomoč. Prav zaradi tega razloga se je Francija obvezala da bo pridobila predhodno soglasje Komisije za ta partnerstva s podjetji, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno. |
| --- | --- |

(218)

Komisija prav tako želi zagotoviti, da nobena dodatna pomoč ne bo spremenila razmerja pomoči, ki so predmet tega sklepa. Zaradi tega razloga v dobro podjetja v dveh letih od datuma tega sklepa, kar približno ustreza obdobju prestrukturiranja in obdobju, v katerem se lahko izda nove garancije iz naslova sindicirane sheme, ne sme biti izplačana nobena pomoč (37). Komisija meni, da pomoči, ki jih je Francija dodelila Alstomu, podjetju omogočajo zagotavljanje prestrukturiranja in izvajanja vseh dejavnosti v tem obdobju dveh let, brez potrebe po dodatnih novih pomočeh. Ta pogoj ne velja za pomoči, ki so usklajene s Pogodbo v smislu člena 87(2), niti za pomoči, dodeljene na podlagi raziskovalnih projektov, ki jih sofinancira Evropska unija, niti za pomoči iz naslova začasnega obrambnega mehanizma v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1177/2002 z dne 27. junija o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (38), katerih cilj je pomagati ladjedelnicam v segmentih, na katere vpliva nelojalna konkurenca Koreje, kar je tudi primer skupine Alstom. V tem kontekstu je treba prav tako zagotoviti, da bodočim partnerjem Alstoma ni izplačana nobena pomoč. Prav zaradi tega razloga se je Francija obvezala da bo pridobila predhodno soglasje Komisije za ta partnerstva s podjetji, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno.

| (219) | Končno smernice v točki 40 navajajo, da pomoč ne sme nobenemu podjetju omogočiti, da razpolaga s presežnimi sredstvi, ki jih lahko nameni dejavnostim, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na trgu, ali pa za financiranje novih vlaganj, ki niso nujna za povrnitev sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(219)

Končno smernice v točki 40 navajajo, da pomoč ne sme nobenemu podjetju omogočiti, da razpolaga s presežnimi sredstvi, ki jih lahko nameni dejavnostim, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na trgu, ali pa za financiranje novih vlaganj, ki niso nujna za povrnitev sposobnosti preživetja.

| (220) | Za zagotavljanje spoštovanja teh določb sta bila sprejeta dva ukrepa. Na eni strani se Francija obveže, da bo v obdobju štirih let nadzorovala letno povprečje marže za vsak podsektor in tako odpravila možnost protikonkurenčnih cen. Na drugi strani pa bodo zaradi drugih obveznosti nakupi podjetij v evropskem gospodarskem prostoru zelo omejeni, razen nekaterih skromnih transakcij. Ti ukrepi veljajo le za sektor Transport. Zato je ta Alstomov sektor utrpel le malo izjemnih izgub, realizirane marže pa so ostale na zadovoljivi ravni. Velika večina pomoči je namenjena prestrukturiranju drugih oddelkov podjetja. Ta dva ukrepa sta namenjena zagotavljanju, da Alstom pomoči ne bo porabil v sektorju Transport za financiranje protikonkurenčne politike ali politike zunanje rasti v škodo konkurentov. Glede na vse navedeno Komisija ocenjuje, da se pomoči, ne glede na njihovo pomembno vlogo, omejujejo na najnižji možni znesek, potreben za obnovitev dolgoročne sposobnosti podjetja za preživetje in da so zasebni prispevki precejšnji in v skladu s smernicami. |
| --- | --- |

(220)

Za zagotavljanje spoštovanja teh določb sta bila sprejeta dva ukrepa. Na eni strani se Francija obveže, da bo v obdobju štirih let nadzorovala letno povprečje marže za vsak podsektor in tako odpravila možnost protikonkurenčnih cen. Na drugi strani pa bodo zaradi drugih obveznosti nakupi podjetij v evropskem gospodarskem prostoru zelo omejeni, razen nekaterih skromnih transakcij. Ti ukrepi veljajo le za sektor Transport. Zato je ta Alstomov sektor utrpel le malo izjemnih izgub, realizirane marže pa so ostale na zadovoljivi ravni. Velika večina pomoči je namenjena prestrukturiranju drugih oddelkov podjetja. Ta dva ukrepa sta namenjena zagotavljanju, da Alstom pomoči ne bo porabil v sektorju Transport za financiranje protikonkurenčne politike ali politike zunanje rasti v škodo konkurentov. Glede na vse navedeno Komisija ocenjuje, da se pomoči, ne glede na njihovo pomembno vlogo, omejujejo na najnižji možni znesek, potreben za obnovitev dolgoročne sposobnosti podjetja za preživetje in da so zasebni prispevki precejšnji in v skladu s smernicami.

| (221) | Načrt prestrukturiranja štirih oddelkov Alstoma (Power, Transport, Marine in Power Conversion), kamor sodijo tudi obveznosti Francije, mora biti izveden v celoti. Komisija v tem primeru opazuje obveznosti Francije in zahteva obveščanje o napredku pri izvajanju načrta in pripadajočih obveznostih. Ti podatki morajo biti v obliki poročila o napredku prestrukturiranja. Dopolnjeni bodo s sporočili PwC, ki bo izdelal poročila o potrjevanju poslovnega in likvidnostnega načrta. |
| --- | --- |

(221)

Načrt prestrukturiranja štirih oddelkov Alstoma (Power, Transport, Marine in Power Conversion), kamor sodijo tudi obveznosti Francije, mora biti izveden v celoti. Komisija v tem primeru opazuje obveznosti Francije in zahteva obveščanje o napredku pri izvajanju načrta in pripadajočih obveznostih. Ti podatki morajo biti v obliki poročila o napredku prestrukturiranja. Dopolnjeni bodo s sporočili PwC, ki bo izdelal poročila o potrjevanju poslovnega in likvidnostnega načrta.

| (222) | Zato, da se zagotovi spoštovanje posebnih obveznosti, je treba Komisiji predložiti posebne podatke. |
| --- | --- |

(222)

Zato, da se zagotovi spoštovanje posebnih obveznosti, je treba Komisiji predložiti posebne podatke.

VII.   ZAKLJUĊEK

| (223) | Komisija ocenjuje, da je Francija nezakonito dodelila večino pomoči, ki so predmet tega sklepa in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar so lahko dodeljene pomoči obravnavane kot usklajene s skupnim trgom, če so izpolnjeni vsi pogoji – |
| --- | --- |

(223)

Komisija ocenjuje, da je Francija nezakonito dodelila večino pomoči, ki so predmet tega sklepa in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar so lahko dodeljene pomoči obravnavane kot usklajene s skupnim trgom, če so izpolnjeni vsi pogoji –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi pomoči, ki jih Francija izvaja za podporo Alstomu, so v skladu s skupnim trgom, zanje pa veljajo obveznosti in pogoji iz člena 2.

Člen 2

1.   Načrt prestrukturiranja Alstoma, kot ga je Francija posredovala Komisiji 5. decembra 2003 in 15. marca 2004, je izveden v celoti, vključno s premoženji, ki jih je še treba prodati.

2.   V roku dvanajstih mesecev po dosegu stopnje „investment grade“, ki jo podelita ena ali dve bonitetni agenciji, Francija ne bo več udeležena pri kapitalu Alstoma. Tak umik bo v vsakem primeru izveden v roku štirih let po sprejetju te odločbe. [...].

3.   Alstom bo v roku štirih let od sprejetja tega sklepa sklenil enega ali več industrijskih partnerstev. Ta partnerstva veljajo za pomembne dele Alstomove dejavnosti. Brez predhodnega soglasja Komisije ta partnerstva ne veljajo za podjetja, katerih poslovanje nadzira država, de jure ali de facto, neodvisno ali skupno.

4.   Za dejavnost „Hydro Power“ se ustanovi [...] skupno podjetje s skupnim nadzorom, v katerem bo Alstom obdržal največ 50 % kapitala.

5.   Neodvisnemu kupcu bo prodano naslednje premoženje Alstoma: tovarna tovornih lokomotiv v kraju Valencia, dejavnosti prevoza v Avstraliji in Novi Zelandiji ter industrijski grelniki [...].

V mesecu po notifikaciji tega sklepa Francija Komisiji predloži v potrditev:

| (a) | ustrezne določbe za vzpostavitev ali stabilizacijo s strani Alstoma ali namenske uprave, s katerimi se zagotovi, da je vsaka poslovna dejavnost iz prvega pododstavka ustrezno vodena, da omogočajo pogoje na normalen razvoj in ne vključujejo ukrepov, ki bi namerno zmanjševali vrednost, npr. prenos neopredmetenih sredstev (patentov, licenc, trgovinskih sporazumov, ipd.) osebja, strank ali prodajnih zmogljivosti matičnega podjetja ali drugega dela skupine Alstom; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne določbe za vzpostavitev ali stabilizacijo s strani Alstoma ali namenske uprave, s katerimi se zagotovi, da je vsaka poslovna dejavnost iz prvega pododstavka ustrezno vodena, da omogočajo pogoje na normalen razvoj in ne vključujejo ukrepov, ki bi namerno zmanjševali vrednost, npr. prenos neopredmetenih sredstev (patentov, licenc, trgovinskih sporazumov, ipd.) osebja, strank ali prodajnih zmogljivosti matičnega podjetja ali drugega dela skupine Alstom;

| (b) | ustreznega skrbnika in imenovanje neodvisnega skrbnika, ki bo zavezan varovati zahtevano zaupnost in ki bo zagotavljal nadzor nad pravilnim izvajanjem upravljanja in prodaje premoženja iz prve alinee. Ko bo skrbnik imenovan, bo takoj začel z delom. Če bo skrbnik ugotovil nepravilnosti, bo o tem takoj obvestil Komisijo. |
| --- | --- |

(b)

ustreznega skrbnika in imenovanje neodvisnega skrbnika, ki bo zavezan varovati zahtevano zaupnost in ki bo zagotavljal nadzor nad pravilnim izvajanjem upravljanja in prodaje premoženja iz prve alinee. Ko bo skrbnik imenovan, bo takoj začel z delom. Če bo skrbnik ugotovil nepravilnosti, bo o tem takoj obvestil Komisijo.

6.   Poslovne dejavnosti v skupini Alstom predstavljajo 800 milijonov EUR v dobičku (osnova 2002/2003), brez sektorja Marine, in bodo prodane v roku [...]. Da bi bile upoštevane, morajo te dejavnosti zajemati uspešno dejavnost, ki vsebuje osnovna sredstva in osebje ter katere dobiček v letu 2002/2003 je reprezentativen za raven poslovanja v času prodaje, in ne smejo biti predmet predhodne ali prihodnje prodaje v okviru te odločbe, prav tako pa ne smejo biti vključene v skupno podjetje iz odstavka 4.

7.   Dejavnosti [...] in [...] bosta prodani v roku [...].

8.   Francija bo naslednja štiri leta vsako leto Komisiji predložila poročilo, ki ga potrdi strokovnjak, ki ga imenuje Alstom in odobri Komisija. V poročilu bo moralo biti preverjeno, ali so povprečno dosežene marže na leto, za podsektor, za pogodbe podpisane s podjetjem v sektorju Transport usklajene s poslovnim načrtom in v primeru razhajanja s poslovnim načrtom ne nakazujejo protikonkurenčnega ravnanja.

9.   Alstomov nakup podjetij v sektorju Transport v Evropskem gospodarskem prostoru ne sme preseči skupno 200 milijonov EUR (vrednost podjetja) v obdobju štirih let.

10.   Francija bo za odprtje trga železniškega voznega parka izvedla naslednje strukturne ukrepe:

| (a) | na zahtevo Komisije predložitev mnenj Réseau Ferré de France in Société Nationale des Chemins de fer Français (SNCF) v zvezi z dodeljevanjem varnostnih certifikatov in pripadajoče tehnične dokumentacije; |
| --- | --- |

(a)

na zahtevo Komisije predložitev mnenj Réseau Ferré de France in Société Nationale des Chemins de fer Français (SNCF) v zvezi z dodeljevanjem varnostnih certifikatov in pripadajoče tehnične dokumentacije;

| (b) | predložitev novega osnutka uredbe „vozni park“ Komisiji in obvestilo, za vsako pogodbo in sporazum iz točke (f), če in zaradi kakšnih razlogov so standardi v omenjeni uredbi obvezni; Uredba bo začela veljati najpozneje 1. januarja 2005; |
| --- | --- |

(b)

predložitev novega osnutka uredbe „vozni park“ Komisiji in obvestilo, za vsako pogodbo in sporazum iz točke (f), če in zaradi kakšnih razlogov so standardi v omenjeni uredbi obvezni; Uredba bo začela veljati najpozneje 1. januarja 2005;

| (c) | pravna obveznost posvetovanja s SNCF v zvezi z izdajo varnostnih certifikatov se prekliče in nadomesti z obveznim posvetom s [...]; |
| --- | --- |

(c)

pravna obveznost posvetovanja s SNCF v zvezi z izdajo varnostnih certifikatov se prekliče in nadomesti z obveznim posvetom s [...];

| (d) | bo enkrat na leto obvestila Komisijo o pogodbah in okvirnih sporazumih, ki jih bosta SNCF in Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) sklenila z Alstomom, za zneske, višje od 473 000 EUR, za vsako pogodbo ali sporazum pa bodo navedeni razlogi za pristop k pogajanjem brez predhodnega razpisa; |
| --- | --- |

(d)

bo enkrat na leto obvestila Komisijo o pogodbah in okvirnih sporazumih, ki jih bosta SNCF in Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP) sklenila z Alstomom, za zneske, višje od 473 000 EUR, za vsako pogodbo ali sporazum pa bodo navedeni razlogi za pristop k pogajanjem brez predhodnega razpisa;

| (e) | od 1. novembra 2004 izvajanje ukrepov, potrebnih za izvajanje direktive 2004/17/ES; |
| --- | --- |

(e)

od 1. novembra 2004 izvajanje ukrepov, potrebnih za izvajanje direktive 2004/17/ES;

| (f) | predložitev Komisiji, enkrat na leto, seznama pogodb in okvirnih sporazumov za zneske, višje od 473 000 EUR, ki so bili sklenjeni med Alstomom ter SNCF in RATP po javnem razpisu in v katerih je za vsako pogodbo in okvirni sporazum naveden način oblikovanja tehničnih podatkov, kot je predvideno v členu 34 (3) Direktive 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(f)

predložitev Komisiji, enkrat na leto, seznama pogodb in okvirnih sporazumov za zneske, višje od 473 000 EUR, ki so bili sklenjeni med Alstomom ter SNCF in RATP po javnem razpisu in v katerih je za vsako pogodbo in okvirni sporazum naveden način oblikovanja tehničnih podatkov, kot je predvideno v členu 34 (3) Direktive 2004/17/ES.

| (g) | na zahtevo Komisije posredovanje poročil o analizi ponudb, predloženih upravnemu svetu SNCF, za pogodbe in okvirne sporazume, sklenjene med Alstomom ter SNCF in RATP, po konkuriranju; |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo Komisije posredovanje poročil o analizi ponudb, predloženih upravnemu svetu SNCF, za pogodbe in okvirne sporazume, sklenjene med Alstomom ter SNCF in RATP, po konkuriranju;

| (h) | sprejetje, z začetkom veljave najkasneje 1. novembra 2004, začasnega predpogodbenega sporazuma v skladu z Direktivo 92/13/EGS. |
| --- | --- |

(h)

sprejetje, z začetkom veljave najkasneje 1. novembra 2004, začasnega predpogodbenega sporazuma v skladu z Direktivo 92/13/EGS.

11.   Francija bo izvajala dodatne ukrepe prestrukturiranja v Alstomovemu sektorju Marine, ki so potrebni za dvig praga donosnosti s 4,5 naročil za ladje (ekvivalent potniških ladij) na leto (povprečje zadnjih petih let) na [...].

12.   Nobena pomoč, razen tiste, omenjene v členu 87 (2) Pogodbe, ali tistih, ki so dodeljene v okviru raziskovalnih projektov, ki jih sofinancira Evropska unija, ali pomoči iz Uredbe (ES) št. 1177/2002, ne sme biti dodeljena Alstomu vse do konca postopka prestrukturiranja in v vseh primerih, v dveh letih po sprejemu tega sklepa. V nobenem primeru ne sme biti dodeljena nobena druga pomoč za prestrukturiranje, ki bi kršila načela odobritve ene pomoči.

13.   Da se zagotovi nadzor skladnosti s pogoji iz odstavkov od 1 do 12, bo Francija obvestila Komisijo:

| (a) | ko bo Alstom pridobil stopnjo „investment grade“, v skladu z odstavkom 2, v enem mesecu po tej pridobitvi; |
| --- | --- |

(a)

ko bo Alstom pridobil stopnjo „investment grade“, v skladu z odstavkom 2, v enem mesecu po tej pridobitvi;

| (b) | vsake tri mesece o dejavnostih v zvezi z industrijskimi partnerstvi v skladu z odstavkom 3 in z rezultati teh dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

vsake tri mesece o dejavnostih v zvezi z industrijskimi partnerstvi v skladu z odstavkom 3 in z rezultati teh dejavnosti;

| (c) | vsake tri mesece o dejavnostih, izpeljanih za ustanovitev skupnega podjetja za dejavnosti hidroenergije v skladu z odstavkom 4; v mesecu, ki sledi sklenitvi sporazuma o ustanovitvi skupnega podjetja, Francija Komisiji pošlje dokumentacijo, s pomočjo katere bo Komisija preverila, ali gre za skupno podjetje s skupnim nadzorom v smislu Uredbe (ES) št. 139/2004; |
| --- | --- |

(c)

vsake tri mesece o dejavnostih, izpeljanih za ustanovitev skupnega podjetja za dejavnosti hidroenergije v skladu z odstavkom 4; v mesecu, ki sledi sklenitvi sporazuma o ustanovitvi skupnega podjetja, Francija Komisiji pošlje dokumentacijo, s pomočjo katere bo Komisija preverila, ali gre za skupno podjetje s skupnim nadzorom v smislu Uredbe (ES) št. 139/2004;

| (d) | v mesecu, ki sledi izvedbi, za vsako transakcijo, določeno v odstavkih 4 in 5; |
| --- | --- |

(d)

v mesecu, ki sledi izvedbi, za vsako transakcijo, določeno v odstavkih 4 in 5;

| (e) | sprejetje ukrepov iz člena 10(c), (e) in (h); |
| --- | --- |

(e)

sprejetje ukrepov iz člena 10(c), (e) in (h);

| (f) | vsake tri mesece o izvedenih ukrepov v zvezi z dodatnim prestrukturiranjem sektorja Marine, v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(f)

vsake tri mesece o izvedenih ukrepov v zvezi z dodatnim prestrukturiranjem sektorja Marine, v skladu s členom 11;

| (g) | letna poročila o napredku prestrukturiranja Alstoma, opremljena s poročili, ki potrjujejo poslovni načrt in načrt likvidnosti. |
| --- | --- |

(g)

letna poročila o napredku prestrukturiranja Alstoma, opremljena s poročili, ki potrjujejo poslovni načrt in načrt likvidnosti.

Člen 3

Francija bo Komisijo v roku dveh mesecev od datuma notifikacije te odločbe obvestila o ukrepih, ki so bili izvedeni za doseganje skladnosti s to odločbo.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 7. julija 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 269, 8.11.2003, str. 2 in 15.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 15. oktobra 2003, posredovan Franciji v pismu z dne 15. oktobra 2003.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Prodajo je odobrila Komisija v sklepu z dne 10. julija 2003, s katerim se razglasi koncentracija za skladnost s skupnim trgom (zadeva COMP/M.3148, Siemens/Alstom – Plinske in parne turbine) na osnovi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 (UL C 207, 3.9.2003, str. 25).

4

(5)  Prodajo je odobrila Komisija v sklepu z dne 19. decembra 2003, s katerim se razglasi koncentracija za skladnost s skupnim trgom (zadeva COMP/M.3296, Areva/Alstom – Prenos in distribucija) na osnovi Uredbe Sveta (EGS) št. 4069/89 (UL C 16, 22.1.2004, str. 34). Po tej transakciji je Areva predlagala nakup deleža T&D, ki ga ima skupina Alstom v Indiji (in ni del predhodne transakcije) v skupnem znesku 22,31 milijonov EUR.

5

(6)  Nekateri deli tega besedila so prikriti na način, da se ne razkrije zaupnih podatkov; ti deli so označeni s pikami med oglatimi oklepaji. Zat, o da se ohrani berljivost Sklepa, so nekateri deli nadomeščeni z različico, ki ni zaupna v sprotni opombi in označeno z zvezdico. Beri „ne več kot 500“.

6

(7)  Beri „naročilo 950“.

7

(8)  Glej uvodne izjave 47, 48 in 49 opisa teh dolgov.

8

(9)  Terminologija, ki jo Francija uporablja v sporazumih iz avgusta in septembra 2003 in maja 2004.

9

(10)  Zaupni podatki z navedbo gibanja.

10

(11)  [...]

11

(12)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

12

(13)  Beri „certains pans“.

13

(14)  Glede na Alstomovo letno poročilo za leto 2003, segment Hydro Power zajema naslednje izdelke in storitve: hidravlične turbine in turbinske črpalke do 800 MW; hidravlični generatorji do 800 MW; motorji generatorjev, generatorji z izraženimi poli in ventili; izvedba „na ključ“, vključno z nadzornimi sistemi, ki zajema celoten spekter hidravličnih central moči od 2 MW do 800 MW; obnavljanje hidroelektrarn; in vodnih črpalk ter hidro-mehanske opreme za transport vode.

14

(15)  Po podatkih Francije, ki so na voljo tudi na spletni strani skupine Alstom, posli „industrijskih ogrevalnih kotlov“ vključujejo naslednje izdelke (izvirni opis je na voljo le v angleškem jeziku): „field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM up to 70 MWe output; package boilers for process steam up to 270 tot/hour; fossil fuelled plants up to 100 MWe output; biomass fuelled plants up to 100 MWe output; thermal waste treatment plants“.

15

TM

(16)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

16

(17)  UL L 76, 23.3.1992, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s pristopnim aktom leta 2003.

17

(18)  Glej „obvestila“.

18

(19)  Razčlenitev trga je izvedena za namene tega sklepa; ni pa nujno, da sovpada z opredelitvijo trga, uporabljeno v primerih združitev.

19

(20)  Analiza trga s strani Komisije ne zajema sektorja industrijskih turbin niti prenosa in distribucije (T&D), ki so že bili prodani.

20

(21)  Treba je upoštevati, da velike pogodbe, ki so v tem industrijskem sektorju običajne, lahko znatno spremenijo te številke.

21

(22)  V tem tržnem sektorju je prišlo do znatnega zmanjšanja to tem, ko je v začetku leta 2004 konzorcij Alstom – Siemens s SNCF sklenil pogodbo v višini 800 milijonov EUR.

22

(23)  Glej ustrezne ukrepe, naslovljene na Francijo v zadevi E 50/2001, CDC IXIS.

23

(24)  Bilten ES, 9-1984.

24

(25)  Glej sodbo prvostopenjskega sodišča z dne 15. septembra 1998 v zadevi T-11/95, BP Chemicals Limited proti Komisiji, zbirka, Rec. 1998, str. II-3235 (EniChem).

25

(26)  Točna navedba pisma francoske vlade, s pomočjo katerega je Komisija ugotovila obstoj garancije.

26

(27)  Ibid.

27

(28)  UL C 71, 11.3.2000, str.14.

28

(29)  Formula, uporabljena za ocenitev pomoči je:

29

Formula

(30)  Nizki vagoni za železniški vozni park predstavljajo primer trga, kjer je treba imeti na voljo zadostno fizično proizvodno zmogljivost. Poleg tega so okoliške tovarne lahko pomemben dejavnik na trgu železniške opreme.

30

(31)  Npr. sektor železniškega materiala, hitrih vlakov in metrojev so nadomestni izdelki. V ladjedelništvu so to npr. potniške ladje in tankerji za utekočinjen naftni plin.

31

(32)  Beri „je v skladu z najmanjšim znižanjem“

32

(33)  Razen delovišča La Courneuve v Franciji. To delovišče sodi v dejavnost industrijskih turbin, ki je bila prodana Siemensu.

33

(34)  V tem smislu glej zlasti točko 34 smernic.

34

(35)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

35

(36)  Glej tabelo 2.

36

(37)  Očitno je, da je v zvezi s pomočjo za reševanje in prestrukturiranje zastaralni rok 10 let.

37

(38)  UL L 172, 2.7.2002, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 502/2004 (UL L 81, 19.3.2004, str. 6).

38

---