# Uradni list L 143/7. j

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 143 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 487. junij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 143

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 487. junij 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 855/2005 z dne 6. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 856/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede toksinov iz rodu Fusarium
   (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 857/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  ) | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 858/2005 z dne 6. junija 2005 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije ali Ruske federacije, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 859/2005 z dne 6. junija 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije | 16 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/38/ES z dne 6. junija 2005 o določitvi metod vzorčenja in analiz za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih (
  1
  ) | 18 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 855/2005 z dne 6. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 856/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede toksinov iz rodu Fusarium
   (
  1
  )

Fusarium

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 857/2005 z dne 6. junija 2005 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  )

1

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 858/2005 z dne 6. junija 2005 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije ali Ruske federacije, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije

11

Uredba Komisije (ES) št. 859/2005 z dne 6. junija 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije

16

*

Direktiva Komisije 2005/38/ES z dne 6. junija 2005 o določitvi metod vzorčenja in analiz za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih (
  1
  )

Fusarium

1

18

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. novembra 2002 o sklenitvi sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Kazahstan na področju nadzorovane jedrske fuzije
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4572) | 27 |
| Sporazum o sodelovanju med Vlado Republike Kazahstan in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na področju nadzorovane jedrske fuzije | 28 |
| | * | Odločba Komisije z dne 2. junija 2005 o spremembi Dodatka A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mleka, rib in mesa v Latviji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1609)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o spremembi Dodatka B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mesa, mleka in rib v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1633)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o dovoljenju Franciji, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta, namesto majskih statističnih raziskav o staležu govedi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1626)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 27. novembra 2002 o sklenitvi sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Kazahstan na področju nadzorovane jedrske fuzije
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4572)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4572)

27

Sporazum o sodelovanju med Vlado Republike Kazahstan in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na področju nadzorovane jedrske fuzije

28

*

Odločba Komisije z dne 2. junija 2005 o spremembi Dodatka A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mleka, rib in mesa v Latviji
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1609)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1609)

1

34

*

Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o spremembi Dodatka B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mesa, mleka in rib v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1633)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1633)

1

38

*

Odločba Komisije z dne 3. junija 2005 o dovoljenju Franciji, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta, namesto majskih statističnih raziskav o staležu govedi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1626)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1626)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 855/2005

z dne 6. junija 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. junija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 6. junija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 97,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,9 |
| 999 | 92,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 92,6 |
| 624 | 107,4 |
| 999 | 100,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 61,2 |
| 508 | 50,9 |
| 528 | 56,8 |
| 624 | 65,6 |
| 999 | 58,6 |
| 0808 10 80 | 204 | 70,2 |
| 388 | 85,0 |
| 400 | 147,8 |
| 404 | 126,8 |
| 508 | 65,8 |
| 512 | 64,0 |
| 524 | 66,5 |
| 528 | 67,2 |
| 624 | 173,6 |
| 720 | 91,6 |
| 804 | 93,8 |
| 999 | 95,7 |
| 0809 10 00 | 052 | 232,4 |
| 999 | 232,4 |
| 0809 20 95 | 052 | 335,3 |
| 400 | 451,9 |
| 999 | 393,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

111,0

204

82,9

999

97,0

0707 00 05

052

92,9

999

92,9

0709 90 70

052

92,6

624

107,4

999

100,0

0805 50 10

388

61,2

508

50,9

528

56,8

624

65,6

999

58,6

0808 10 80

204

70,2

388

85,0

400

147,8

404

126,8

508

65,8

512

64,0

524

66,5

528

67,2

624

173,6

720

91,6

804

93,8

999

95,7

0809 10 00

052

232,4

999

232,4

0809 20 95

052

335,3

400

451,9

999

393,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 856/2005

z dne 6. junija 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede toksinov iz rodu Fusarium

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbe Komisije (ES) št. 466/2001 (2) določa mejne vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredbe Komisije (ES) št. 466/2001 (2) določa mejne vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih.

| (2) | Določene države članice so sprejele ali nameravajo sprejeti mejne vrednosti za toksine iz rodu Fusarium, kot so deoksinivalenol (DON), zearalenon (ZEA) in fumonizini v določenih živilih. Glede na razlike med mejnimi vrednostmi, dovoljenimi v državah članicah, in posledično tveganje izkrivljanja konkurence, so potrebni ukrepi Skupnosti, da bi se zagotovila enotnost trga ob skladnosti z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(2)

Določene države članice so sprejele ali nameravajo sprejeti mejne vrednosti za toksine iz rodu Fusarium, kot so deoksinivalenol (DON), zearalenon (ZEA) in fumonizini v določenih živilih. Glede na razlike med mejnimi vrednostmi, dovoljenimi v državah članicah, in posledično tveganje izkrivljanja konkurence, so potrebni ukrepi Skupnosti, da bi se zagotovila enotnost trga ob skladnosti z načelom sorazmernosti.

| (3) | Mnogo gliv iz rodu Fusarium, ki so pogoste talne glive, proizvaja veliko število različnih mikotoksinov vrste trihoteceni, kot so deoksinivalenol (DON), nivalenol (NIV), toksin T-2 in toksin HT-2 ter nekatere druge toksine (zearalenon in fumonizine). Glive iz rodu Fusarium se pogosto pojavljajo na žitih, ki rastejo v zmernih območjih Amerike, Evrope in Azije. Številne glive iz rodu Fusarium, ki proizvajajo toksine, so do različne stopnje sposobne proizvajati dva ali več teh toksinov. |
| --- | --- |

(3)

Mnogo gliv iz rodu Fusarium, ki so pogoste talne glive, proizvaja veliko število različnih mikotoksinov vrste trihoteceni, kot so deoksinivalenol (DON), nivalenol (NIV), toksin T-2 in toksin HT-2 ter nekatere druge toksine (zearalenon in fumonizine). Glive iz rodu Fusarium se pogosto pojavljajo na žitih, ki rastejo v zmernih območjih Amerike, Evrope in Azije. Številne glive iz rodu Fusarium, ki proizvajajo toksine, so do različne stopnje sposobne proizvajati dva ali več teh toksinov.

| (4) | Znanstveni odbor za hrano (SCF) je v vrsti mnenj ocenil toksine iz rodu Fusarium: deoksinivalenol (DON) decembra 1999, zearalenon junija 2000, fumonizine oktobra 2000, posodobljeno aprila 2003, nivalenol oktobra 2000 in toksina T-2 ter HT-2 maja 2001 in skupno oceno trihotecenov februarja 2002. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni odbor za hrano (SCF) je v vrsti mnenj ocenil toksine iz rodu Fusarium: deoksinivalenol (DON) decembra 1999, zearalenon junija 2000, fumonizine oktobra 2000, posodobljeno aprila 2003, nivalenol oktobra 2000 in toksina T-2 ter HT-2 maja 2001 in skupno oceno trihotecenov februarja 2002.

| (5) | SCF je bil mnenja, da razpoložljivi podatki niso podprli vzpostavitve skupinskega dopustnega dnevnega vnosa (TDI) za ocenjene trihotecene in določili






  — | TDI 1 μg/kg telesne teže za deoksinivalenol (DON), |
| --- | --- | --- |

(5)

SCF je bil mnenja, da razpoložljivi podatki niso podprli vzpostavitve skupinskega dopustnega dnevnega vnosa (TDI) za ocenjene trihotecene in določili

—

TDI 1 μg/kg telesne teže za deoksinivalenol (DON),

| — | začasen TDI (t-TDI) 0,7 μg/kg telesne teže za nivalenol, |
| --- | --- |

—

začasen TDI (t-TDI) 0,7 μg/kg telesne teže za nivalenol,

| — | kombiniran začasen TDI 0,06 μg/kg telesne teže za toksina T-2 in HT-2. |
| --- | --- |

—

kombiniran začasen TDI 0,06 μg/kg telesne teže za toksina T-2 in HT-2.

Za druge toksine iz rodu Fusarium je SCF določil

| — | začasen TDI (t-TDI) 0,2 μg/kg telesne teže za zearalenon, |
| --- | --- |

—

začasen TDI (t-TDI) 0,2 μg/kg telesne teže za zearalenon,

| — | TDI 2 μg/kg telesne teže za celoto fumonizina B1, B2 in B3, posamično ali v kombinaciji. |
| --- | --- |

—

TDI 2 μg/kg telesne teže za celoto fumonizina B1, B2 in B3, posamično ali v kombinaciji.

| (6) | V okviru Direktive Sveta 93/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem preučevanju vprašanj v zvezi z živili (3) je bila v okviru znanstvenega sodelovanja (SCOOP) opravljena naloga 3.2.10 „Zbiranje podatkov o prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih in ocena njihovega vnosa s hrano za prebivalstvo držav članic EU“ (4), ki je bila dokončana septembra 2003. Rezultati naloge kažejo, da so mikotoksini iz rodu Fusarium široko razširjeni v živilski verigi v Skupnosti. Glavni viri vnosa toksinov iz rodu Fusarium s hrano so izdelki, narejeni iz žit, zlasti iz pšenice in koruze. Medtem ko je vnos toksinov iz rodu Fusarium s hrano za celotno prebivalstvo in odrasle pogosto manjši od TDI za zadeven toksin, pa je pri skupinah s povečanim tveganjem, kot so dojenčki in majhni otroci, blizu TDI ali ga v nekaterih primerih celo preseže. |
| --- | --- |

(6)

V okviru Direktive Sveta 93/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem preučevanju vprašanj v zvezi z živili (3) je bila v okviru znanstvenega sodelovanja (SCOOP) opravljena naloga 3.2.10 „Zbiranje podatkov o prisotnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih in ocena njihovega vnosa s hrano za prebivalstvo držav članic EU“ (4), ki je bila dokončana septembra 2003. Rezultati naloge kažejo, da so mikotoksini iz rodu Fusarium široko razširjeni v živilski verigi v Skupnosti. Glavni viri vnosa toksinov iz rodu Fusarium s hrano so izdelki, narejeni iz žit, zlasti iz pšenice in koruze. Medtem ko je vnos toksinov iz rodu Fusarium s hrano za celotno prebivalstvo in odrasle pogosto manjši od TDI za zadeven toksin, pa je pri skupinah s povečanim tveganjem, kot so dojenčki in majhni otroci, blizu TDI ali ga v nekaterih primerih celo preseže.

| (7) | Zlasti za deoksinivalenol je vnos s hrano za skupino majhnih otrok in adolescentov blizu TDI. Pri toksinih T-2 in HT-2 je ocenjen vnos s hrano v večini primerov presegel t-TDI. Kljub temu je treba opozoriti, da je bila večina podatkov o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 pridobljena z uporabo metod analiz z visoko mejo zaznavnosti in če upoštevamo, da je bilo število vzorcev nad mejo zaznavnosti manjše od 20 %, je na oceno vnosa s hrano močno vplivala meja zaznavnosti uporabljenih analitskih metod. Za nivalenol so bili vsi vnosi daleč pod t-TDI. V zvezi z ostalimi trihoteceni iz zgoraj omenjene naloge SCOOP, kot so 3-acetil deoksinivalenol, 15-acetil deoksinivalenol, fuzarenon-X, T2-triol, diacetoksiskirpenol, neozolaniol, monoacetoksiskirpenol in verukol, so po podatkih, ki so na razpolago, vnosi s hrano nizki. |
| --- | --- |

(7)

Zlasti za deoksinivalenol je vnos s hrano za skupino majhnih otrok in adolescentov blizu TDI. Pri toksinih T-2 in HT-2 je ocenjen vnos s hrano v večini primerov presegel t-TDI. Kljub temu je treba opozoriti, da je bila večina podatkov o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 pridobljena z uporabo metod analiz z visoko mejo zaznavnosti in če upoštevamo, da je bilo število vzorcev nad mejo zaznavnosti manjše od 20 %, je na oceno vnosa s hrano močno vplivala meja zaznavnosti uporabljenih analitskih metod. Za nivalenol so bili vsi vnosi daleč pod t-TDI. V zvezi z ostalimi trihoteceni iz zgoraj omenjene naloge SCOOP, kot so 3-acetil deoksinivalenol, 15-acetil deoksinivalenol, fuzarenon-X, T2-triol, diacetoksiskirpenol, neozolaniol, monoacetoksiskirpenol in verukol, so po podatkih, ki so na razpolago, vnosi s hrano nizki.

| (8) | Za zearalenon je povprečen dnevni vnos znatno nižji kot TDI, vendar je treba posvetiti pozornost skupinam prebivalstva, ki niso bile določene v nalogi in bi lahko imele redno veliko porabo izdelkov z visoko stopnjo pojavljanja onesnaženja z zearelononom, in hrani, namenjeni uporabi med otroci, ker je raznolikost prehrane pri majhnih otrocih omejena. |
| --- | --- |

(8)

Za zearalenon je povprečen dnevni vnos znatno nižji kot TDI, vendar je treba posvetiti pozornost skupinam prebivalstva, ki niso bile določene v nalogi in bi lahko imele redno veliko porabo izdelkov z visoko stopnjo pojavljanja onesnaženja z zearelononom, in hrani, namenjeni uporabi med otroci, ker je raznolikost prehrane pri majhnih otrocih omejena.

| (9) | Za fumonizine je ocenjen vnos s hrano za večino skupin prebivalstva daleč pod TDI. Vnos fumonizinov s hrano se znatno poveča, ko se upošteva samo potrošnike. Kljub temu je vnos s hrano tudi za navedeno skupino potrošnikov pod TDI. Rezultati nadzornega spremljanja žetve leta 2003 pa kažejo, da so lahko koruza in izdelki iz koruze močno onesnaženi s fumonizini. Primerno je, da se sprejmejo ukrepi, da bi preprečili vstop koruze in izdelkov iz koruze s tako nesprejemljivo visoko stopnjo onesnaženja v živilsko verigo. |
| --- | --- |

(9)

Za fumonizine je ocenjen vnos s hrano za večino skupin prebivalstva daleč pod TDI. Vnos fumonizinov s hrano se znatno poveča, ko se upošteva samo potrošnike. Kljub temu je vnos s hrano tudi za navedeno skupino potrošnikov pod TDI. Rezultati nadzornega spremljanja žetve leta 2003 pa kažejo, da so lahko koruza in izdelki iz koruze močno onesnaženi s fumonizini. Primerno je, da se sprejmejo ukrepi, da bi preprečili vstop koruze in izdelkov iz koruze s tako nesprejemljivo visoko stopnjo onesnaženja v živilsko verigo.

| (10) | Vrste iz rodu Fusarium okužijo zrnje pred žetvijo. V povezavi z okužbo z glivami iz rodu Fusarium in nastajanjem mikotoksinov so bili določeni številni dejavniki tveganja. Podnebne razmere med rastjo, zlasti med cvetenjem, imajo velik vpliv na vsebnost mikotoksinov. Kljub temu lahko dobre kmetijske prakse, pri katerih so dejavniki tveganja zmanjšani na najnižjo možno raven, do neke stopnje preprečijo onesnaženje z glivami iz rodu Fusarium. |
| --- | --- |

(10)

Vrste iz rodu Fusarium okužijo zrnje pred žetvijo. V povezavi z okužbo z glivami iz rodu Fusarium in nastajanjem mikotoksinov so bili določeni številni dejavniki tveganja. Podnebne razmere med rastjo, zlasti med cvetenjem, imajo velik vpliv na vsebnost mikotoksinov. Kljub temu lahko dobre kmetijske prakse, pri katerih so dejavniki tveganja zmanjšani na najnižjo možno raven, do neke stopnje preprečijo onesnaženje z glivami iz rodu Fusarium.

| (11) | Za varstvo javnega zdravja je pomembno, da se določijo mejne vrednosti za nepredelana žita, tako da močno onesnažena žita ne vstopijo v živilsko verigo, in da se spodbudi in zagotovi izvajanje vseh ukrepov med fazo na polju, fazo žetve in fazo skladiščenja v proizvodni verigi (z uporabo dobrih kmetijskih, žetvenih in skladiščevalnih praks). Primerno je uporabiti mejno vrednost za nepredelana žita pri žitih, ki se dajo v promet za prvo stopnjo predelave, ker je nameravana uporaba žit (za hrano, krmo ali v industriji) znana na tej stopnji. Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot prva stopnja predelave, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano, medtem ko se luščenje obravnava kot prva stopnja predelave. |
| --- | --- |

(11)

Za varstvo javnega zdravja je pomembno, da se določijo mejne vrednosti za nepredelana žita, tako da močno onesnažena žita ne vstopijo v živilsko verigo, in da se spodbudi in zagotovi izvajanje vseh ukrepov med fazo na polju, fazo žetve in fazo skladiščenja v proizvodni verigi (z uporabo dobrih kmetijskih, žetvenih in skladiščevalnih praks). Primerno je uporabiti mejno vrednost za nepredelana žita pri žitih, ki se dajo v promet za prvo stopnjo predelave, ker je nameravana uporaba žit (za hrano, krmo ali v industriji) znana na tej stopnji. Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot prva stopnja predelave, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano, medtem ko se luščenje obravnava kot prva stopnja predelave.

| (12) | Mejne vrednosti so določene pri vrednosti, ki upošteva trenutno izpostavljenost ljudi v povezavi s sprejemljivim vnosom zadevnega toksina in ki se jih lahko razumno doseže z uporabo dobrih praks na vseh stopnjah proizvodnje in distribucije. Tak pristop zagotavlja, da nosilci živilske dejavnosti uporabijo vse možne ukrepe, da preprečijo/čimbolj zmanjšajo onesnaženje za zaščito javnega zdravja. |
| --- | --- |

(12)

Mejne vrednosti so določene pri vrednosti, ki upošteva trenutno izpostavljenost ljudi v povezavi s sprejemljivim vnosom zadevnega toksina in ki se jih lahko razumno doseže z uporabo dobrih praks na vseh stopnjah proizvodnje in distribucije. Tak pristop zagotavlja, da nosilci živilske dejavnosti uporabijo vse možne ukrepe, da preprečijo/čimbolj zmanjšajo onesnaženje za zaščito javnega zdravja.

| (13) | Pri koruzi še niso natančno znani vsi dejavniki, vpleteni v nastajanje toksinov iz rodu Fusarium, zlasti zearalenona in fumonizinov B1 in B2. Zato je bilo odobreno časovno obdobje, da se nosilcem živilske dejavnosti v verigi žita omogoči izvesti raziskave o virih nastajanja teh mikotoksinov in o določanju upravljalnih ukrepov, ki jih je treba izvajati za kar najboljše preprečevanje njihove prisotnosti. Mejne vrednosti, ki so zasnovane na trenutno razpoložljivih podatkih o prisotnosti, naj bi začele veljati 2007, če pred tem ne bodo določene posebne mejne vrednosti na osnovi novih podatkov o prisotnosti in nastajanju. |
| --- | --- |

(13)

Pri koruzi še niso natančno znani vsi dejavniki, vpleteni v nastajanje toksinov iz rodu Fusarium, zlasti zearalenona in fumonizinov B1 in B2. Zato je bilo odobreno časovno obdobje, da se nosilcem živilske dejavnosti v verigi žita omogoči izvesti raziskave o virih nastajanja teh mikotoksinov in o določanju upravljalnih ukrepov, ki jih je treba izvajati za kar najboljše preprečevanje njihove prisotnosti. Mejne vrednosti, ki so zasnovane na trenutno razpoložljivih podatkih o prisotnosti, naj bi začele veljati 2007, če pred tem ne bodo določene posebne mejne vrednosti na osnovi novih podatkov o prisotnosti in nastajanju.

| (14) | S pomočjo čiščenja in predelave je mogoče do različnih stopenj zmanjšati vsebnost toksinov iz rodu Fusarium v surovih žitih v predelanih žitnih izdelkih. Glede na različne stopnje zmanjšanja je primerno določiti mejno vrednost za žitne izdelke, namenjene končnemu potrošniku, da bi zaščitili potrošnika. Nujno potrebna je tudi izvršljiva zakonodaja. Pri določanju mejnih vrednosti za končne žitne izdelke, namenjene potrošniku, je potreben pragmatičen pristop. Primerno je tudi določiti mejne vrednosti za glavne živilske sestavine, pridobljene iz žit, da bi se zagotovilo učinkovito izvrševanje v interesu zagotavljanja varstva javnega zdravja. |
| --- | --- |

(14)

S pomočjo čiščenja in predelave je mogoče do različnih stopenj zmanjšati vsebnost toksinov iz rodu Fusarium v surovih žitih v predelanih žitnih izdelkih. Glede na različne stopnje zmanjšanja je primerno določiti mejno vrednost za žitne izdelke, namenjene končnemu potrošniku, da bi zaščitili potrošnika. Nujno potrebna je tudi izvršljiva zakonodaja. Pri določanju mejnih vrednosti za končne žitne izdelke, namenjene potrošniku, je potreben pragmatičen pristop. Primerno je tudi določiti mejne vrednosti za glavne živilske sestavine, pridobljene iz žit, da bi se zagotovilo učinkovito izvrševanje v interesu zagotavljanja varstva javnega zdravja.

| (15) | Glede na nižje ravni onesnaženja toksinov vrste Fusarium, najdenih v rižu, ni predlaganih mejnih vrednosti za riž ali riževe izdelke |
| --- | --- |

(15)

Glede na nižje ravni onesnaženja toksinov vrste Fusarium, najdenih v rižu, ni predlaganih mejnih vrednosti za riž ali riževe izdelke

| (16) | Zaradi soprisotnosti ni nujno potrebno določiti posebnih ukrepov za 3-acetil deoksinivalenol, 15-acetil deoksinivalenol in fumonizin B3, saj bi možni ukrepi zlasti v zvezi z deoksinivalenolom in fumonizinom B1 + B2 zaščitili ljudi tudi pred nesprejemljivo izpostavljenostjo zaradi 3-acetil deoksinivalenola, 15-acetil deoksinivalenola in fumonizina B3. Isto velja tudi za nivalenol, pri katerem je do določene stopnje mogoče opaziti soprisotnost z deoksinivalenolom, izpostavljenost ljudi nivalenolu naj bi bila po ocenah bistveno nižja od t-TDI. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi soprisotnosti ni nujno potrebno določiti posebnih ukrepov za 3-acetil deoksinivalenol, 15-acetil deoksinivalenol in fumonizin B3, saj bi možni ukrepi zlasti v zvezi z deoksinivalenolom in fumonizinom B1 + B2 zaščitili ljudi tudi pred nesprejemljivo izpostavljenostjo zaradi 3-acetil deoksinivalenola, 15-acetil deoksinivalenola in fumonizina B3. Isto velja tudi za nivalenol, pri katerem je do določene stopnje mogoče opaziti soprisotnost z deoksinivalenolom, izpostavljenost ljudi nivalenolu naj bi bila po ocenah bistveno nižja od t-TDI.

| (17) | Podatki o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 so zaenkrat omejeni. Obstaja tudi nujna potreba po razvoju in validaciji občutljive metode analize. Ocene vnosa pa jasno kažejo, da lahko prisotnost T-2 in HT-2 negativno vpliva na javno zdravje. Zato so nujno potrebni razvoj občutljive metode, zbiranje podatkov o prisotnosti in več preiskav/raziskav dejavnikov, povezanih s prisotnostjo T-2 in HT-2 v žitu in žitnih izdelkih, zlasti v ovsu in izdelkih iz ovsa, kar predstavlja prednostno nalogo. |
| --- | --- |

(17)

Podatki o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 so zaenkrat omejeni. Obstaja tudi nujna potreba po razvoju in validaciji občutljive metode analize. Ocene vnosa pa jasno kažejo, da lahko prisotnost T-2 in HT-2 negativno vpliva na javno zdravje. Zato so nujno potrebni razvoj občutljive metode, zbiranje podatkov o prisotnosti in več preiskav/raziskav dejavnikov, povezanih s prisotnostjo T-2 in HT-2 v žitu in žitnih izdelkih, zlasti v ovsu in izdelkih iz ovsa, kar predstavlja prednostno nalogo.

| (18) | Uredbo (ES) št. 466/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(18)

Uredbo (ES) št. 466/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (19) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 466/2001 se spremeni:

| 1. | V členu 2 se odstavek 3 nadomesti z:
  „3.   Brez poseganja v člena 3(1) in 4(3) je prepovedano naslednje:






  (a) | uporaba izdelkov, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi, določenimi v Prilogi I, kot živilske sestavine za proizvodnjo sestavljenih ali drugih živil; |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 2 se odstavek 3 nadomesti z:

„3.   Brez poseganja v člena 3(1) in 4(3) je prepovedano naslednje:

(a)

uporaba izdelkov, ki niso v skladu z mejnimi vrednostmi, določenimi v Prilogi I, kot živilske sestavine za proizvodnjo sestavljenih ali drugih živil;

| (b) | mešanje izdelkov, ki so v skladu z mejnimi vrednostmi, z izdelki, ki presegajo mejne vrednosti, določene v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

mešanje izdelkov, ki so v skladu z mejnimi vrednostmi, z izdelki, ki presegajo mejne vrednosti, določene v Prilogi I;

| (c) | namensko razstrupljevanje izdelkov s kemijskimi postopki v primeru onesnaževal, naštetih v oddelku 2 (Mikotoksini) Priloge I.“ |
| --- | --- |

(c)

namensko razstrupljevanje izdelkov s kemijskimi postopki v primeru onesnaževal, naštetih v oddelku 2 (Mikotoksini) Priloge I.“

| 2. | Členu 5 se doda naslednji odstavek 5:
  „5.   Komisija pregleda točke 2.4, 2.5, 2.6 in 2.7 oddelka 2 Priloge I do 1. julija 2008 glede mejnih vrednosti za deoksinivalenol, zearalenon in fumonizin B1 + B2 in z namenom vključitve mejne vrednosti za toksina T-2 in HT-2 v žitih in žitnih izdelkih.
  V ta namen države članice in zainteresirane stranke vsako leto sporočijo Komisiji rezultate preiskav, ki so jih izvedle, vključno s podatki o prisotnosti in napredku v zvezi z uporabo preventivnih ukrepov za preprečitev onesnaženja z deoksinivalenolom, zearalenonom, toksinoma T-2 in HT-2 in fumonizinom B1 + B2.“ |
| --- | --- |

2.

Členu 5 se doda naslednji odstavek 5:

„5.   Komisija pregleda točke 2.4, 2.5, 2.6 in 2.7 oddelka 2 Priloge I do 1. julija 2008 glede mejnih vrednosti za deoksinivalenol, zearalenon in fumonizin B1 + B2 in z namenom vključitve mejne vrednosti za toksina T-2 in HT-2 v žitih in žitnih izdelkih.

V ta namen države članice in zainteresirane stranke vsako leto sporočijo Komisiji rezultate preiskav, ki so jih izvedle, vključno s podatki o prisotnosti in napredku v zvezi z uporabo preventivnih ukrepov za preprečitev onesnaženja z deoksinivalenolom, zearalenonom, toksinoma T-2 in HT-2 in fumonizinom B1 + B2.“

| 3. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2006. Ta uredba se ne uporablja za izdelke, ki so bili dani v promet pred 1. julijem 2006 v skladu z določbami, ki se uporabljajo. Nosilec živilske dejavnosti nosi dokazno breme o tem, kdaj so bili izdelki dani v promet.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 208/2005 (UL L 34, 8.2.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 52, 4.3.1993, str. 18. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

3

(4)  Poročilo je na volji na spletni strani Evropske komisije, DG Health and Consumer protection (http://europa.eu.int/comm/food/fs/scoop/task3210.pdf).

4

---

PRILOGA

V oddelku 2 (Mikotoksini) Priloge I, se dodajo naslednje točke 2.4, 2.5, 2.6, 2.7:

| „Proizvodi in izdelki (2) | Mejna vrednost
  (μg/kg) | Metoda vzorčenja | Referenčna analitska metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.4   DEOKSINIVALENOL (DON) |
| 2.4.1 | Nepredelana žita (3), razen pšenice durum, ovsa in koruze |

„Proizvodi in izdelki (2)

Mejna vrednost

(μg/kg)

Metoda vzorčenja

Referenčna analitska metoda

DEOKSINIVALENOL (DON)

2.4.1

Nepredelana žita (3), razen pšenice durum, ovsa in koruze

1 250

Direktiva 2005/38/ES (1)

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.2 | Nepredelana pšenica durum in oves |
| --- | --- |

2.4.2

Nepredelana pšenica durum in oves

1 750

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.3 | Nepredelana koruza |
| --- | --- |

2.4.3

Nepredelana koruza

— (4)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.4 | Žitna moka, vključno s koruzno moko, grobim in finim koruznim zdrobom (5) |
| --- | --- |

2.4.4

Žitna moka, vključno s koruzno moko, grobim in finim koruznim zdrobom (5)

750

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.5 | Kruh, peciva, piškoti, prigrizki iz žit in žitni izdelki za zajtrk |
| --- | --- |

2.4.5

Kruh, peciva, piškoti, prigrizki iz žit in žitni izdelki za zajtrk

500

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.6 | Testenine (suhe) |
| --- | --- |

2.4.6

Testenine (suhe)

750

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.4.7 | Žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (6) |
| --- | --- |

2.4.7

Žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (6)

200

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| Proizvodi in izdelki (7) | Mejna vrednost
  (μg/kg) | Metoda vzorčenja | Referenčna analitska metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.5   ZEARALENON |
| 2.5.1 | Nepredelana žita (8), razen koruze |

Proizvodi in izdelki (7)

Mejna vrednost

(μg/kg)

Metoda vzorčenja

Referenčna analitska metoda

ZEARALENON

2.5.1

Nepredelana žita (8), razen koruze

100

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.5.2 | Nepredelana koruza |
| --- | --- |

2.5.2

Nepredelana koruza

— (9)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.5.3 | Žitna moka, razen koruzne moke |
| --- | --- |

2.5.3

Žitna moka, razen koruzne moke

75

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.5.4 | Koruzna moka, grobi in fini koruzni zdrob ter rafinirano koruzno olje (10) |
| --- | --- |

2.5.4

Koruzna moka, grobi in fini koruzni zdrob ter rafinirano koruzno olje (10)

— (9)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.5.5 — | Kruh, peciva, piškoti |
| --- | --- |

2.5.5 —

Kruh, peciva, piškoti

50

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| — | prigrizki iz koruze in žitni izdelki za zajtrk na osnovi koruze |
| --- | --- |

—

prigrizki iz koruze in žitni izdelki za zajtrk na osnovi koruze

— (9)

| — | drugi prigrizki iz žit in žitni izdelki za zajtrk |
| --- | --- |

—

drugi prigrizki iz žit in žitni izdelki za zajtrk

50

| 2.5.6 — | koruzna kašica za dojenčke in majhne otroke |
| --- | --- |

2.5.6 —

koruzna kašica za dojenčke in majhne otroke

— (9)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| — | druge žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (11) |
| --- | --- |

—

druge žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (11)

20

| Proizvodi in izdelki | Mejna vrednost FB1 + FB2

  (μg/kg) | Metoda vzorčenja | Referenčna analitska metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6   FUMONIZINI (12) |
| 2.6.1 | Nepredelana koruza (13) |

Proizvodi in izdelki

Mejna vrednost FB1 + FB2

(μg/kg)

Metoda vzorčenja

Referenčna analitska metoda

FUMONIZINI (12)

2.6.1

Nepredelana koruza (13)

— (14)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.6.2 | Grobi in fini koruzni zdrob ter koruzna moka (15) |
| --- | --- |

2.6.2

Grobi in fini koruzni zdrob ter koruzna moka (15)

— (14)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.6.3 | Živila na osnovi koruze za neposredno porabo, z izjemo 2.6.2 in 2.6.4. |
| --- | --- |

2.6.3

Živila na osnovi koruze za neposredno porabo, z izjemo 2.6.2 in 2.6.4.

— (14)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| 2.6.4 | Koruzna kašica za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (16) |
| --- | --- |

2.6.4

Koruzna kašica za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana (16)

— (14)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

| Proizvodi in izdelki (18) | Mejna vrednost
  (μg/kg) | Metoda vzorčenja | Referenčna analitska metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.7   TOKSINA T-2 IN HT-2 (17) |
| 2.7.1 | Nepredelana žita (19) in žitni izdelki |

Proizvodi in izdelki (18)

Mejna vrednost

(μg/kg)

Metoda vzorčenja

Referenčna analitska metoda

TOKSINA T-2 IN HT-2 (17)

2.7.1

Nepredelana žita (19) in žitni izdelki

— (20)

Direktiva 2005/38/ES

Direktiva 2005/38/ES

---

(1)  Glej stran 18 tega Uradnega lista.

1

(2)  Za namen uporabe mejnih vrednosti deoksinivalenola, zearalenona, fumonizinov B1 in B2, T-2, toksinov T-2 in HT-2, določenih samo v točkah 2.4, 2.5, 2.6 in 2.7, riž ni vključen pod ‚žita‘ in riževi izdelki niso vključeni pod ‚žitni izdelki‘.

2

1

2

(3)  Mejne vrednosti, določene za ‚nepredelana žita‘, se uporabljajo za žita, dana v promet za prvo stopnjo predelave. Kljub temu se zgornje mejne vrednosti uporabljajo za žita, pridelana in prevzeta, od tržnega leta 2005/2006, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (UL L 100, 20.4.2000, str. 31), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

‚Prva stopnja predelave‘ pomeni katero koli mehansko ali toplotno obdelavo zrn ali njihovo delovanje na zrna, razen sušenja.

Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot ‚prva stopnja predelave‘, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano, in če celotno zrno ostane nepoškodovano po čiščenju in razvrščanju.

(4)  Če do 1. julija 2007 ni določena posebna vrednost, se bo od tedaj za koruzo iz te točke uporabljala vrednost 1 750 μg/kg.

4

(5)  Ta kategorija vključuje tudi podobne izdelke, ki so imenovani drugače.

5

(6)  Žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana, določena v členu 1 Direktive Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (UL L 49, 28.2.1996, str. 17), kakor je bila nazadnje spremenjene z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

6

Mejna vrednost za žitne kašice ter živila za dojenčke in majhne otroke se nanaša na suho snov.

(7)  Za namen uporabe mejnih vrednosti deoksinivalenola, zearalenona, fumonizinov B1 in B2, toksinov T-2 in HT-2, določenih samo v točkah 2.4, 2.5, 2.6 in 2.7, riž ni vključen pod ‚žita‘ in riževi izdelki niso vključeni pod ‚žitni izdelki‘.

7

1

2

(8)  Mejne vrednosti, določene za ‚nepredelana žita‘, veljajo za žita, dana v promet za prvo stopnjo predelave. Kljub temu se zgornje mejne vrednosti uporabljajo za žita, pridelana in prevzeta, od tržnega leta 2005/2006, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 824/2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (UL L 100, 20.4.2000, str. 31), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

8

‚Prva stopnja predelave‘ pomeni katero koli mehansko ali toplotno obdelavo zrn ali njihovo delovanje na zrna, razen sušenja zrn.

Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot ‚prva stopnja predelave‘, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano, in če celotno zrno ostane nepoškodovano po čiščenju in razvrščanju.

(9)  Če do 1. julija 2007 ni določena posebna vrednost, se bo od tedaj uporabljala vrednost:

9

| — | 200 μg/kg za nepredelano koruzo, |
| --- | --- |

—

200 μg/kg za nepredelano koruzo,

| — | 200 μg/kg za koruzno moko, grobi in fini koruzni zdrob ter rafinirano koruzno olje, |
| --- | --- |

—

200 μg/kg za koruzno moko, grobi in fini koruzni zdrob ter rafinirano koruzno olje,

| — | 50 μg/kg za prigrizke iz koruze in žitni izdelki za zajtrk na osnovi koruze, |
| --- | --- |

—

50 μg/kg za prigrizke iz koruze in žitni izdelki za zajtrk na osnovi koruze,

| — | 20 μg/kg za koruzne kašice za dojenčke in majhne otroke. |
| --- | --- |

—

20 μg/kg za koruzne kašice za dojenčke in majhne otroke.

(10)  Ta kategorija vključuje tudi podobne izdelke, ki so imenovani drugače.

10

(11)  Žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana, določena v členu 1 Direktive Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (UL L 49, 28.2.1996, str. 17), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

11

Mejna vrednost za žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana se nanaša na suho snov.

(12)  Mejna vrednost velja za vsoto fumonizina B1 (FB1) in fumonizina B2 (FB2).

12

1

1

2

2

(13)  Mejna vrednost, določena za ‚nepredelano koruzo‘, velja za koruzo, dano v promet za prvo stopnjo predelave. Kljub temu se zgornje mejne vrednosti uporabljajo za žita, pridelana in prevzeta, od tržnega leta 2006/2007, v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 824/2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (UL L 100, 20.4.2000, str. 31), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) st. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

13

‚Prva stopnja predelave‘ pomeni katero koli mehansko ali toplotno obdelavo zrn ali njihovo delovanje na zrna, razen sušenja zrn.

Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot ‚prva stopnja predelave‘, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano in če celotno zrno ostane nepoškodovano po čiščenju in razvrščanju.

(14)  Če do 1. oktobra 2007 ni določena posebna vrednost, se bo od tedaj uporabljala vrednost:

14

| — | 2 000 μg/kg za nepredelano koruzo, |
| --- | --- |

—

2 000 μg/kg za nepredelano koruzo,

| — | 1 000 μg/kg za koruzno moko, grobi in fini koruzni zdrob, |
| --- | --- |

—

1 000 μg/kg za koruzno moko, grobi in fini koruzni zdrob,

| — | 400 μg/kg za živila na osnovi koruze za neposredno porabo, |
| --- | --- |

—

400 μg/kg za živila na osnovi koruze za neposredno porabo,

| — | 200 μg/kg za koruzno kašico za dojenčke in majhne otroke ter otroško hrano. |
| --- | --- |

—

200 μg/kg za koruzno kašico za dojenčke in majhne otroke ter otroško hrano.

(15)  Ta kategorija vključuje tudi podobne izdelke, ki so imenovani drugače.

15

(16)  Žitne kašice za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana, določena v členu 1 Direktive Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (UL L 49, 28.2.1996, str. 17), kakor je bila nazadnje spremenjene z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

16

Mejna vrednost za žitne kašice ter živila za dojenčke in majhne otroke se nanaša na suho snov.

(17)  Mejna vrednost se nanaša na vsoto T-2 in HT-2 toksina.

17

(18)  Za namen uporabe mejnih vrednosti deoksinivalenola, zearalenona, fumonizinov B1 in B2, toksinov T-2 in HT-2, določenih samo v točkah 2.4, 2.5, 2.6 in 2.7, riž ni vključen pod ‚žita‘ in riževi izdelki niso vključeni pod ‚žitni izdelki‘.

18

1

2

(19)  Mejne vrednosti, določene za ‚nepredelana žita‘, veljajo za žita, dana v promet za prvo stopnjo predelave.

19

‚Prva stopnja predelave‘ pomeni katero koli mehansko ali toplotno obdelavo zrn ali njihovo delovanje na zrna, razen sušenja zrn. Postopki čiščenja, razvrščanja in sušenja niso obravnavani kot ‚prva stopnja predelave‘, če samo jedro zrna ni mehansko obdelano, in če celotno zrno ostane nepoškodovano po čiščenju in razvrščanju.

(20)  Mejna vrednost bo določena, če bo to ustrezno, pred 1. julijem 2007.

20

Podatki o prisotnosti toksinov T-2 in HT-2 so zaenkrat omejeni. Kljub temu ocene vnosa jasno kažejo, da prisotnost T-2 in HT-2 lahko negativno vpliva na javno zdravje. Zato so nujno potrebni razvoj občutljive metode, zbiranje podatkov o pojavnosti in več preiskav/raziskav dejavnikov, povezanih s prisotnostjo T-2 in HT-2 v žitu in žitnih izdelkih, zlasti v ovsu in izdelkih iz ovsa, kar predstavlja prednostno nalogo.“

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 857/2005

z dne 6. junija 2005

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2320/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (1) in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Evropski skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi zakon, ki je zajemal take ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Evropski skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi zakon, ki je zajemal take ukrepe.

| (2) | Obstaja potreba po ukrepih, ki bi podrobno določali skupne osnovne standarde. |
| --- | --- |

(2)

Obstaja potreba po ukrepih, ki bi podrobno določali skupne osnovne standarde.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečevanja nezakonitih dejanj ukrepi iz Priloge k Uredbi (ES) št. 622/2003 ostanejo tajni in se ne objavijo. Isto pravilo se prav tako uporablja za vse spremembe zakona. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečevanja nezakonitih dejanj ukrepi iz Priloge k Uredbi (ES) št. 622/2003 ostanejo tajni in se ne objavijo. Isto pravilo se prav tako uporablja za vse spremembe zakona.

| (4) | Uredbo (ES) št. 622/2003 je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 622/2003 je treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Priloga k Uredbi (ES) št. 622/2003 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3 navedene uredbe se uporablja glede zaupne narave te priloge.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 355, 30.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 849/2004 (UL L 158, 30.4.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 89, 5.4.2003, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 68/2004 (UL L 10, 16.1.2004, str. 14).

2

---

PRILOGA

V skladu s členom 1 je Priloga tajna in se ne objavi v Uradnem listu Evropskih unije.

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 858/2005

z dne 6. junija 2005

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije ali Ruske federacije, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 21 in 22(c) te uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 992/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3068/92 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije, Rusije ali Ukrajine (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1002/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije, Ruske federacije ali Ukrajine, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije (3),

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (EGS) št. 3068/92 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev (ukrepe) za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije (Belorusije), Ruske federacije (Rusije) in Ukrajine. Svet je z Uredbo (ES) št. 969/2000 (5) spremenil Uredbo (EGS) št. 3068/92. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (EGS) št. 3068/92 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev (ukrepe) za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije (Belorusije), Ruske federacije (Rusije) in Ukrajine. Svet je z Uredbo (ES) št. 969/2000 (5) spremenil Uredbo (EGS) št. 3068/92.

| (2) | Marca 2004 je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (6) na lastno pobudo uvedla delni vmesni pregled veljavnih ukrepov na uvoz kalijevega klorida iz Belorusije in Rusije, da bi raziskala, ali jih je zaradi širitve Evropske unije na 25 držav članic 1. maja 2004 (širitev) treba spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Marca 2004 je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (6) na lastno pobudo uvedla delni vmesni pregled veljavnih ukrepov na uvoz kalijevega klorida iz Belorusije in Rusije, da bi raziskala, ali jih je zaradi širitve Evropske unije na 25 držav članic 1. maja 2004 (širitev) treba spremeniti.

| (3) | Izsledki delnega vmesnega pregleda so pokazali, da je Skupnosti v interesu, da v izogib nenadnemu in pretirano negativnemu gospodarskem učinku na uvoznike in uporabnike v desetih novih državah članicah (EU-10), ki so s širitvijo pristopile k Evropski uniji, določi začasno prilagoditev ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Izsledki delnega vmesnega pregleda so pokazali, da je Skupnosti v interesu, da v izogib nenadnemu in pretirano negativnemu gospodarskem učinku na uvoznike in uporabnike v desetih novih državah članicah (EU-10), ki so s širitvijo pristopile k Evropski uniji, določi začasno prilagoditev ukrepov.

| (4) | Tako je Svet z Uredbo (ES) št. 992/2004 pooblastil Komisijo, da sprejme ponujene zaveze ob upoštevanju pogojev, določenih v uvodnih izjavah 27 do 32 iste uredbe. Na tej podlagi in na podlagi členov 8, 11(3), 21 in 22(c) osnovne uredbe je Komisija z Uredbo (ES) št. 1002/2004 sprejela ponujene zaveze (posebne širitvene zaveze) od (i) proizvajalca izvoznika v Belorusiji v sodelovanju s podjetji iz Avstrije, Litve in Rusije, (ii) od proizvajalca izvoznika v Rusiji v sodelovanju s podjetji iz Rusije in Avstrije in (iii) od proizvajalca izvoznika v Rusiji v sodelovanju s podjetjem, ki je bilo ob sprejetju iz Cipra. |
| --- | --- |

(4)

Tako je Svet z Uredbo (ES) št. 992/2004 pooblastil Komisijo, da sprejme ponujene zaveze ob upoštevanju pogojev, določenih v uvodnih izjavah 27 do 32 iste uredbe. Na tej podlagi in na podlagi členov 8, 11(3), 21 in 22(c) osnovne uredbe je Komisija z Uredbo (ES) št. 1002/2004 sprejela ponujene zaveze (posebne širitvene zaveze) od (i) proizvajalca izvoznika v Belorusiji v sodelovanju s podjetji iz Avstrije, Litve in Rusije, (ii) od proizvajalca izvoznika v Rusiji v sodelovanju s podjetji iz Rusije in Avstrije in (iii) od proizvajalca izvoznika v Rusiji v sodelovanju s podjetjem, ki je bilo ob sprejetju iz Cipra.

| (5) | Poleg tega se je z Uredbo (ES) št. 992/2004 spremenila Uredba (EGS) št. 3068/92, da bi se pri uvozu v EU-10 v okviru pogojev posebnih širitvenih zavez zagotovila oprostitev protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (EGS) št. 3068/92. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega se je z Uredbo (ES) št. 992/2004 spremenila Uredba (EGS) št. 3068/92, da bi se pri uvozu v EU-10 v okviru pogojev posebnih širitvenih zavez zagotovila oprostitev protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (EGS) št. 3068/92.

| (6) | Aprila 2004 je Komisija z objavo dveh obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (7) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe na zahtevo dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov s posebnimi širitvenimi zavezami uvedla delne začasne revizije protidampinških ukrepov, ki veljajo za zadevna podjetja („delne začasne revizije za Rusijo“). |
| --- | --- |

(6)

Aprila 2004 je Komisija z objavo dveh obvestil v Uradnem listu Evropske unije
   (7) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe na zahtevo dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov s posebnimi širitvenimi zavezami uvedla delne začasne revizije protidampinških ukrepov, ki veljajo za zadevna podjetja („delne začasne revizije za Rusijo“).

| (7) | Aprila 2005 je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (8) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe na zahtevo industrije Skupnosti za kalijev klorid uvedla revizijo o prenehanju veljavnosti protidampinških ukrepov, ki veljajo za Rusijo (revizija o prenehanju veljavnosti za Rusijo) in Belorusijo (revizija o prenehanju veljavnosti za Belorusijo). |
| --- | --- |

(7)

Aprila 2005 je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (8) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe na zahtevo industrije Skupnosti za kalijev klorid uvedla revizijo o prenehanju veljavnosti protidampinških ukrepov, ki veljajo za Rusijo (revizija o prenehanju veljavnosti za Rusijo) in Belorusijo (revizija o prenehanju veljavnosti za Belorusijo).

| (8) | Hkrati je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (9) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe na zahtevo proizvajalca izvoznika v Belorusiji uvedla revizijo za tega proizvajalca veljavnih protidampinških ukrepov (delna začasna revizija za Belorusijo). |
| --- | --- |

(8)

Hkrati je Komisija z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (9) v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe na zahtevo proizvajalca izvoznika v Belorusiji uvedla revizijo za tega proizvajalca veljavnih protidampinških ukrepov (delna začasna revizija za Belorusijo).

| (9) | Zadevna podjetja so ponudila nove posebne širitvene zaveze za nadaljnje začasno obdobje. |
| --- | --- |

(9)

Zadevna podjetja so ponudila nove posebne širitvene zaveze za nadaljnje začasno obdobje.

B.   TRAJANJE UKREPOV

| (10) | Treba je opomniti, da je sprejetje zadevnih zavez izredni ukrep, ki se je sprejel v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe, saj določene minimalne uvozne cene (MUC) (ki jih zadevna podjetja morajo spoštovati) niso bile neposredno enakovredne protidampinški dajatvi. |
| --- | --- |

(10)

Treba je opomniti, da je sprejetje zadevnih zavez izredni ukrep, ki se je sprejel v skladu s členom 22(c) osnovne uredbe, saj določene minimalne uvozne cene (MUC) (ki jih zadevna podjetja morajo spoštovati) niso bile neposredno enakovredne protidampinški dajatvi.

| (11) | Zato so se MUC določile tako, da so presegale prejšnje uvozne cene zadevnih držav, toda nižje od cen, ki bi se morale sicer določiti, da bi popolnoma odpravile škodljive učinke dampinga. Te MUC, uveljavljene za prehodno obdobje, bi v obdobju po širitvi pomagale blažiti gospodarske učinke protidampinških ukrepov za uvoznike in zlasti za končne uporabnike v EU-10. |
| --- | --- |

(11)

Zato so se MUC določile tako, da so presegale prejšnje uvozne cene zadevnih držav, toda nižje od cen, ki bi se morale sicer določiti, da bi popolnoma odpravile škodljive učinke dampinga. Te MUC, uveljavljene za prehodno obdobje, bi v obdobju po širitvi pomagale blažiti gospodarske učinke protidampinških ukrepov za uvoznike in zlasti za končne uporabnike v EU-10.

| (12) | O dolžini tega prehodnega obdobja pa je bilo v uvodni izjavi 14 Uredbe (ES) št. 1002/2004 določeno, da bi se sprejetje posebnih širitvenih zavez omejilo na začetno obdobje 12 mesecev brez vpliva na običajno trajanje obstoječih ukrepov. Iz tega sledi, da bi sprejetje novih zavez, toda z enakimi določbami, lahko bilo sprejemljivo, če bi okoliščine to upravičile (npr. če bi bilo stanje, ki je prevladovalo v času sprejetja prvotnih zavez, še vedno isto), v kolikor bi se spoštoval prehodni značaj teh izrednih ukrepov. V skladu s tem je pri določanju, ali so potrebne nove zaveze, treba oceniti učinkovitost ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

O dolžini tega prehodnega obdobja pa je bilo v uvodni izjavi 14 Uredbe (ES) št. 1002/2004 določeno, da bi se sprejetje posebnih širitvenih zavez omejilo na začetno obdobje 12 mesecev brez vpliva na običajno trajanje obstoječih ukrepov. Iz tega sledi, da bi sprejetje novih zavez, toda z enakimi določbami, lahko bilo sprejemljivo, če bi okoliščine to upravičile (npr. če bi bilo stanje, ki je prevladovalo v času sprejetja prvotnih zavez, še vedno isto), v kolikor bi se spoštoval prehodni značaj teh izrednih ukrepov. V skladu s tem je pri določanju, ali so potrebne nove zaveze, treba oceniti učinkovitost ukrepov.

C.   OCENA

| (13) | Analize mesečnih poročil prodaje, ki so jih zadevna podjetja predložila Komisiji, podprte z dosegljivimi uradnimi statističnimi podatki, so pokazale, da se navkljub zbliževanju cen še vedno pojavlja razlika med cenami, ki jih strankam v EU-10 za zadevni proizvod zaračunavajo podjetja s posebnimi zavezami zaradi širitve, in tistimi, ki so prevladovale v Skupnosti pred širitvijo (EU-15). |
| --- | --- |

(13)

Analize mesečnih poročil prodaje, ki so jih zadevna podjetja predložila Komisiji, podprte z dosegljivimi uradnimi statističnimi podatki, so pokazale, da se navkljub zbliževanju cen še vedno pojavlja razlika med cenami, ki jih strankam v EU-10 za zadevni proizvod zaračunavajo podjetja s posebnimi zavezami zaradi širitve, in tistimi, ki so prevladovale v Skupnosti pred širitvijo (EU-15).

| (14) | Določene zainteresirane stranke so odprle tudi vprašanje pomanjkljive ponudbe na trgu EU-10 in domnevne nezmožnosti industrije Skupnosti, da nove stranke v EU-10, ki so pred širitvijo zadevni proizvod običajno pridobivale iz Belorusije in Rusije, oskrbi s kalijevim kloridom. |
| --- | --- |

(14)

Določene zainteresirane stranke so odprle tudi vprašanje pomanjkljive ponudbe na trgu EU-10 in domnevne nezmožnosti industrije Skupnosti, da nove stranke v EU-10, ki so pred širitvijo zadevni proizvod običajno pridobivale iz Belorusije in Rusije, oskrbi s kalijevim kloridom.

| (15) | S tem v zvezi se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti glede na kompleksne logistične spremembe in spremembe prodajnega omrežja, ki so potrebne za prodajo v EU-10, potrebovala obdobje ponovne prilagoditve, da bi lahko oskrbela to, kar je zanjo dejansko novi trg. Vendar pa je Komisija ugotovila, da se je izvoz kalijevega klorida v okviru Skupnosti med letoma 2003 in 2004 s strani največjega proizvajalca EU-15 strankam v EU-10 več kot podvojil, čeprav je bila izhodiščna raven razmeroma nizka, kar bi lahko kazalo na to, da je že prišlo do delnih sprememb v strukturi ponudbe v EU-25. |
| --- | --- |

(15)

S tem v zvezi se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti glede na kompleksne logistične spremembe in spremembe prodajnega omrežja, ki so potrebne za prodajo v EU-10, potrebovala obdobje ponovne prilagoditve, da bi lahko oskrbela to, kar je zanjo dejansko novi trg. Vendar pa je Komisija ugotovila, da se je izvoz kalijevega klorida v okviru Skupnosti med letoma 2003 in 2004 s strani največjega proizvajalca EU-15 strankam v EU-10 več kot podvojil, čeprav je bila izhodiščna raven razmeroma nizka, kar bi lahko kazalo na to, da je že prišlo do delnih sprememb v strukturi ponudbe v EU-25.

| (16) | Preverjanja proizvajalcev izvoznikov so glede skladnosti s posebnimi širitvenimi zavezami pokazala, da so se zadevna podjetja držala MUC in da obseg izvoza v EU-10 ni presegel ravni količinskih zgornjih mej, določenih v zavezah. Poleg tega se je izkazalo, da so podjetja v veliki meri upoštevala svoje običajne trgovinske tokove s posameznimi strankami v EU-10. |
| --- | --- |

(16)

Preverjanja proizvajalcev izvoznikov so glede skladnosti s posebnimi širitvenimi zavezami pokazala, da so se zadevna podjetja držala MUC in da obseg izvoza v EU-10 ni presegel ravni količinskih zgornjih mej, določenih v zavezah. Poleg tega se je izkazalo, da so podjetja v veliki meri upoštevala svoje običajne trgovinske tokove s posameznimi strankami v EU-10.

| (17) | Poleg tega pa glede na dosegljive informacije ni bilo vidnih prenosov uvozov zadevnega proizvoda iz EU-10 v EU-15, ki bi izkoriščali oprostitev plačila protidampinških dajatev, omogočenih z zavezami. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega pa glede na dosegljive informacije ni bilo vidnih prenosov uvozov zadevnega proizvoda iz EU-10 v EU-15, ki bi izkoriščali oprostitev plačila protidampinških dajatev, omogočenih z zavezami.

D.   ZAKLJUČEK

1.   Splošno

| (18) | Dosegljive informacije kažejo, da določeni negativni pogoji, ki so prevladovali pred širitvijo in ki so terjali zaveze, še vedno obstajajo. |
| --- | --- |

(18)

Dosegljive informacije kažejo, da določeni negativni pogoji, ki so prevladovali pred širitvijo in ki so terjali zaveze, še vedno obstajajo.

| (19) | Čeprav se zdi, da je prišlo do sprememb v dobavni verigi industrije Skupnosti, ki EU-10 oskrbi z več kalijevega klorida, pa informacije s strani različnih zainteresiranih strank kažejo na to, da lahko pride do kratkoročnih težav z oskrbovanjem z zadevnimi proizvodi v EU-10, ne glede na to, da industrija Skupnosti v teh državah povečuje svojo prodajo. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav se zdi, da je prišlo do sprememb v dobavni verigi industrije Skupnosti, ki EU-10 oskrbi z več kalijevega klorida, pa informacije s strani različnih zainteresiranih strank kažejo na to, da lahko pride do kratkoročnih težav z oskrbovanjem z zadevnimi proizvodi v EU-10, ne glede na to, da industrija Skupnosti v teh državah povečuje svojo prodajo.

| (20) | Treba pa je tudi opomniti, da se je visoka stopnja težav v načrtovanju za uporabnike kalijevega klorida na trgu EU-10 nedvomno vzpostavila zaradi (i) obstoječe negotovosti na trgu o tem, ali bo veljavnost obstoječih protidampinških ukrepov potekla maja 2005, po petih letih njihove veljavnosti, in (ii) neznanih rezultatov dveh delnih začasnih revizij za Rusijo, ki jih je Komisija začela aprila 2004. |
| --- | --- |

(20)

Treba pa je tudi opomniti, da se je visoka stopnja težav v načrtovanju za uporabnike kalijevega klorida na trgu EU-10 nedvomno vzpostavila zaradi (i) obstoječe negotovosti na trgu o tem, ali bo veljavnost obstoječih protidampinških ukrepov potekla maja 2005, po petih letih njihove veljavnosti, in (ii) neznanih rezultatov dveh delnih začasnih revizij za Rusijo, ki jih je Komisija začela aprila 2004.

| (21) | Glede na zgoraj navedeno velja, da se mora zlasti upoštevati vprašanje interesa Skupnosti in skrbi mnogih uvoznikov in končnih uporabnikov kalijevega klorida v EU-10. Šteje se, da bi zaščita, ki jo zagotavljajo obstoječe protidampinške dajatve, še vedno, v kolikor bi veljale tudi v tem trenutku, povzročala določeno stopnjo finančnih težav, ki bi jih utrpeli uvozniki in končni uporabniki. |
| --- | --- |

(21)

Glede na zgoraj navedeno velja, da se mora zlasti upoštevati vprašanje interesa Skupnosti in skrbi mnogih uvoznikov in končnih uporabnikov kalijevega klorida v EU-10. Šteje se, da bi zaščita, ki jo zagotavljajo obstoječe protidampinške dajatve, še vedno, v kolikor bi veljale tudi v tem trenutku, povzročala določeno stopnjo finančnih težav, ki bi jih utrpeli uvozniki in končni uporabniki.

| (22) | Zato se je zaradi uravnoteženosti sklenilo, da je sprejetje novih posebnih širitvenih zavez, ponujenih s strani zadevnih podjetij, za nadaljnje obdobje upravičeno, saj ne bo zgolj blažilo gospodarskih učinkov za kupce v EU-10, temveč bo kratkoročno pomagalo lajšati tudi težave oskrbovanja v EU-10. |
| --- | --- |

(22)

Zato se je zaradi uravnoteženosti sklenilo, da je sprejetje novih posebnih širitvenih zavez, ponujenih s strani zadevnih podjetij, za nadaljnje obdobje upravičeno, saj ne bo zgolj blažilo gospodarskih učinkov za kupce v EU-10, temveč bo kratkoročno pomagalo lajšati tudi težave oskrbovanja v EU-10.

| (23) | V zvezi z dolžino nadaljnjega obdobja uporabe posebnih širitvenih zavez, kakor je zgoraj navedeno, so se reviziji o prenehanju veljavnosti za Belorusijo in Rusijo ter delna začasna revizija za Belorusijo začele 13. aprila 2005. Ker se revizija o prenehanju veljavnosti ponavadi zaključi v dvanajstih mesecih, se zdi primerno, da se nove posebne širitvene zaveze sprejmejo do 13. aprila 2006. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi z dolžino nadaljnjega obdobja uporabe posebnih širitvenih zavez, kakor je zgoraj navedeno, so se reviziji o prenehanju veljavnosti za Belorusijo in Rusijo ter delna začasna revizija za Belorusijo začele 13. aprila 2005. Ker se revizija o prenehanju veljavnosti ponavadi zaključi v dvanajstih mesecih, se zdi primerno, da se nove posebne širitvene zaveze sprejmejo do 13. aprila 2006.

| (24) | Glede na to, da se revidira raven protidampinških ukrepov za Belorusijo in Rusijo, se zdi primerno, da se raven MUC ne spreminja, dokler niso znani rezultati teh revizij. |
| --- | --- |

(24)

Glede na to, da se revidira raven protidampinških ukrepov za Belorusijo in Rusijo, se zdi primerno, da se raven MUC ne spreminja, dokler niso znani rezultati teh revizij.

| (25) | Opozoriti je treba, da raven količinske zgornje meje, ki se bo uporabila, odgovarja količinski zgornji meji za začetno obdobje dvanajstih mesecev. |
| --- | --- |

(25)

Opozoriti je treba, da raven količinske zgornje meje, ki se bo uporabila, odgovarja količinski zgornji meji za začetno obdobje dvanajstih mesecev.

| (26) | Zaveze v skladu z Uredbo (ES) št. 992/2004 vsakega posameznega proizvajalca izvoznika zavezujejo, da spoštuje MUC v okviru uvoznih zgornjih mej. Da pa bi bilo spremljanje zavez mogoče, so zadevni proizvajalci izvozniki med drugim soglašali, da bodo v veliki meri upoštevali svoje običajne trgovinske tokove s posameznimi strankami v EU-10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da če se ugotovijo bistvene spremembe v trgovinskih tokovih ali v primeru, da je zaveze težko ali nemogoče spremljati, lahko Komisija umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali prilagodi višino zgornje meje ali sprejme drug sanacijski ukrep. |
| --- | --- |

(26)

Zaveze v skladu z Uredbo (ES) št. 992/2004 vsakega posameznega proizvajalca izvoznika zavezujejo, da spoštuje MUC v okviru uvoznih zgornjih mej. Da pa bi bilo spremljanje zavez mogoče, so zadevni proizvajalci izvozniki med drugim soglašali, da bodo v veliki meri upoštevali svoje običajne trgovinske tokove s posameznimi strankami v EU-10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da če se ugotovijo bistvene spremembe v trgovinskih tokovih ali v primeru, da je zaveze težko ali nemogoče spremljati, lahko Komisija umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali prilagodi višino zgornje meje ali sprejme drug sanacijski ukrep.

| (27) | Eden od pogojev teh zavez je tudi, da je Komisija v primeru kakršne koli kršitve zavez upravičena umakniti sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(27)

Eden od pogojev teh zavez je tudi, da je Komisija v primeru kakršne koli kršitve zavez upravičena umakniti sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve.

| (28) | Poleg tega bodo podjetja Komisiji redno pošiljala podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da Komisija lahko zaveze učinkovito spremlja. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega bodo podjetja Komisiji redno pošiljala podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da Komisija lahko zaveze učinkovito spremlja.

| (29) | Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez podjetij, ko je zahtevek za sprostitev v prost pretok na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo izvzetje od dajatve možno le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 992/2004. Ti podatki so potrebni, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, da pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Ko se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se plača ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(29)

Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez podjetij, ko je zahtevek za sprostitev v prost pretok na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo izvzetje od dajatve možno le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 992/2004. Ti podatki so potrebni, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, da pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Ko se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se plača ustrezna protidampinška dajatev.

2.   Razkritje zainteresiranim strankam

| (30) | Vse zainteresirane stranke, ki so se predhodno odzvale, so bile obveščene o nameri sprejetja zavez za nadaljnje obdobje. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi povzročile, da bi spremenila svoje mnenje o tej zadevi. |
| --- | --- |

(30)

Vse zainteresirane stranke, ki so se predhodno odzvale, so bile obveščene o nameri sprejetja zavez za nadaljnje obdobje. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi povzročile, da bi spremenila svoje mnenje o tej zadevi.

E.   REGISTRACIJA UVOZA

| (31) | Čeprav so zadevna podjetja spoštovala pogoje prvotnih zavez v začetnem obdobju njihove uporabe, še vedno obstaja s tem povezano tveganje, da se pojavijo kršitve zavez, zlasti proti koncu obdobja uporabe teh posebnih ukrepov. |
| --- | --- |

(31)

Čeprav so zadevna podjetja spoštovala pogoje prvotnih zavez v začetnem obdobju njihove uporabe, še vedno obstaja s tem povezano tveganje, da se pojavijo kršitve zavez, zlasti proti koncu obdobja uporabe teh posebnih ukrepov.

| (32) | Zato se zdi primerno, da carinski organi registrirajo uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v Skupnost, ki ga izvažajo podjetja, od katerih so se sprejele nove posebne širitvene zaveze in za katere se je zahtevalo izvzetje od protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (EGS) št. 3068/92, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 992/2004, za maksimalno obdobje devetih mesecev v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(32)

Zato se zdi primerno, da carinski organi registrirajo uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v Skupnost, ki ga izvažajo podjetja, od katerih so se sprejele nove posebne širitvene zaveze in za katere se je zahtevalo izvzetje od protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (EGS) št. 3068/92, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 992/2004, za maksimalno obdobje devetih mesecev v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprejmejo se zaveze, ki so jih ponudili spodaj navedeni proizvajalci izvozniki v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije:

| Država | Gospodarska družba | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Republika Belorusija | Proizvaja in prodaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija ali proizvaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija in prodaja Belarus Potash Company, Minsk, Belorusija ali JSC International Potash Company, Moskva, Rusija ali Belurs Handelsgesellschaft mbH, Dunaj, Avstrija ali UAB Baltkalis, Vilna, Litva prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik. | A518 |
| Ruska federacija | Proizvaja JSC Silvinit, Solikamsk, Rusija in prodaja JSC International Potash Company, Moskva, Rusija ali Belurs Handelsgesellschaft mbH, Dunaj, Avstrija prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik. | A519 |
| Ruska federacija | Proizvaja in prodaja JSC Uralkali, Berezniki, Rusija ali proizvaja JSC Uralkali, Berezniki, Rusija in prodaja Uralkali Trading SA, Ženeva, Švica prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik. | A520 |

Država

Gospodarska družba

Dodatna oznaka Taric

Republika Belorusija

Proizvaja in prodaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija ali proizvaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Belorusija in prodaja Belarus Potash Company, Minsk, Belorusija ali JSC International Potash Company, Moskva, Rusija ali Belurs Handelsgesellschaft mbH, Dunaj, Avstrija ali UAB Baltkalis, Vilna, Litva prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik.

A518

Ruska federacija

Proizvaja JSC Silvinit, Solikamsk, Rusija in prodaja JSC International Potash Company, Moskva, Rusija ali Belurs Handelsgesellschaft mbH, Dunaj, Avstrija prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik.

A519

Ruska federacija

Proizvaja in prodaja JSC Uralkali, Berezniki, Rusija ali proizvaja JSC Uralkali, Berezniki, Rusija in prodaja Uralkali Trading SA, Ženeva, Švica prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik.

A520

Člen 2

Carinskim organom se zato odreja, da na podlagi člena 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 storijo vse potrebno za registracijo uvoza kalijevega klorida v Skupnost s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije, ki spada pod oznake KN 3104 20 10 (oznaki TARIC 3104201010 in 3104201090), 3104 20 50 (oznaki TARIC 3104205010 in 3104205090), 3104 20 90, ex 3105 20 10 (oznaki TARIC 3105201010 in 3105201020), ex 3105 20 90 (oznaki TARIC 3105209010 in 3105209020), ex 3105 60 90 (oznaki TARIC 3105609010 in 3105609020), ex 3105 90 91 (oznaki TARIC 3105909110 in 3105909120), ex 3105 90 99 (oznaki TARIC 3105909910 in 3105909920), ki ga proizvedejo in prodajo ali proizvedejo in izvozijo podjetja, navedena v členu 1, za katera se je zahtevalo izvzetje od protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (EGS) št. 3068/92, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 992/2004.

Registracija preneha veljati devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in ostane v veljavi do 13. aprila 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 182, 19.5.2004, str. 23.

2

(3)  UL L 183, 20.5.2004, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 588/2005 (UL L 98, 16.4.2005, str. 11).

3

(4)  UL L 308, 24.10.1992, str. 41. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 992/2004.

4

(5)  UL L 112, 11.5.2000, str. 4. Popravek: UL L 2, 5.1.2001, str. 42.

5

(6)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

6

(7)  UL C 93, 17.4.2004, str. 2 in 3.

7

(8)  UL C 89, 13.4.2005, str. 3.

8

(9)  UL C 89, 13.4.2005, str. 7.

9

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 859/2005

z dne 6. junija 2005

o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Jordanije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin za uvoz nekaterih cvetlic s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (1) in zlasti člena 5(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(2) in člen 3 zgoraj navedene Uredbe (EGS) št. 4088/87 predvidevata, da se uvozne in proizvodne cene Skupnosti določijo vsakih štirinajst dni za enocvetne (standard) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice ter veljajo med obdobjem dveh tednov. V skladu s členom 1b Uredbe Komisije (EGS) št. 700/88 z dne 17. marca 1988 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznega režima za uvoz v Skupnost nekaterih cvetličarskih proizvodov s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (2), se te cene določajo za obdobja dveh tednov na podlagi tehtanih cen, določenih s strani držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(2) in člen 3 zgoraj navedene Uredbe (EGS) št. 4088/87 predvidevata, da se uvozne in proizvodne cene Skupnosti določijo vsakih štirinajst dni za enocvetne (standard) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice ter veljajo med obdobjem dveh tednov. V skladu s členom 1b Uredbe Komisije (EGS) št. 700/88 z dne 17. marca 1988 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznega režima za uvoz v Skupnost nekaterih cvetličarskih proizvodov s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (2), se te cene določajo za obdobja dveh tednov na podlagi tehtanih cen, določenih s strani držav članic.

| (2) | Navedene cene je treba takoj oblikovati, zato da se lahko določijo veljavne carine. V ta namen je treba zagotoviti, da ta uredba začne takoj veljati. |
| --- | --- |

(2)

Navedene cene je treba takoj oblikovati, zato da se lahko določijo veljavne carine. V ta namen je treba zagotoviti, da ta uredba začne takoj veljati.

| (3) | S pristopom Cipra v Evropsko unijo s 1. majem 2004 je primerno, da se ne določi uvozna cena za zadevno državo. |
| --- | --- |

(3)

S pristopom Cipra v Evropsko unijo s 1. majem 2004 je primerno, da se ne določi uvozna cena za zadevno državo.

| (4) | Priporočljivo je, da se uvozne cene ne določijo za Izrael, Maroko, Zahodni breg in Gazo, da bi obdržali enakopravnost s sporazumom v skladu s Sklepom Sveta 2003/917/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael glede ukrepov vzajemne liberalizacije in nadomestitvi protokolov 1 in 2 k pridružitvenemu sporazumu med ES in Izraelom (3), 2003/914/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko glede ukrepov vzajemne liberalizacije in zamenjave protokolov 1 in 3 k Sporazumu o pridružitvi ES-Maroko (4) in 2005/4/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava (5). |
| --- | --- |

(4)

Priporočljivo je, da se uvozne cene ne določijo za Izrael, Maroko, Zahodni breg in Gazo, da bi obdržali enakopravnost s sporazumom v skladu s Sklepom Sveta 2003/917/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael glede ukrepov vzajemne liberalizacije in nadomestitvi protokolov 1 in 2 k pridružitvenemu sporazumu med ES in Izraelom (3), 2003/914/ES z dne 22. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko glede ukrepov vzajemne liberalizacije in zamenjave protokolov 1 in 3 k Sporazumu o pridružitvi ES-Maroko (4) in 2005/4/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava (5).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za rezano cvetje in cvetličarske proizvode – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravnega odbora za rezano cvetje in cvetličarske proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodne in uvozne cene Skupnosti za enocvetne (navadne) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 4088/87 so določene v Prilogi sedanje uredbe za obdobje od 8. do 21. junija 2005.

Člen 2

Ta uredba stopi v veljavo na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 382, 31.12.1987, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/97 (UL L 177, 5.7.1997, str. 1).

1

(2)  UL L 72, 18.3.1988, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2062/97 (UL L 289, 22.10.1997, str. 1).

2

(3)  UL L 346, 31.12.2003, str. 65.

3

(4)  UL L 345, 31.12.2003, str. 117.

4

(5)  UL L 2, 5.1.2005, str. 4.

5

---

PRILOGA

| (EUR/100 kosov) |
| --- |
| Obdobje: od 8. do 21. junija 2005 |
| Proizvodne cene Skupnosti | Enocvetni (standard) nageljni | Mnogocvetni (spray) nageljni | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| | 15,16 | 11,23 | 29,32 | 13,14 |
| Uvozne cene Skupnosti | Enocvetni (standard) nageljni | Mnogocvetni (spray) nageljni | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| Jordanija | — | — | — | — |

(EUR/100 kosov)

Obdobje: od 8. do 21. junija 2005

Proizvodne cene Skupnosti

Enocvetni (standard) nageljni

Mnogocvetni (spray) nageljni

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

15,16

11,23

29,32

13,14

Uvozne cene Skupnosti

Enocvetni (standard) nageljni

Mnogocvetni (spray) nageljni

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

Jordanija

—

—

—

—

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/18

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/38/ES

z dne 6. junija 2005

o določitvi metod vzorčenja in analiz za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/591/EGS z dne 20. decembra 1985 o uvedbi metod Skupnosti za vzorčenje in analize za spremljanje in nadzor živil, namenjenih za prehrano ljudi (1) ter zlasti člena 1(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (2) določa meje nekaterih toksinov iz rodu Fusarium v nekaterih živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (2) določa meje nekaterih toksinov iz rodu Fusarium v nekaterih živilih.

| (2) | Direktiva Sveta 89/397/EGS z dne 14. junija 1989 o uradnem nadzoru živil (3) določa splošna načela o izvajanju nadzora živil. Direktiva Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil (4) uvaja sistem standardov kakovosti za laboratorije, ki so jih države članice pooblastile za uradni nadzor živil. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 89/397/EGS z dne 14. junija 1989 o uradnem nadzoru živil (3) določa splošna načela o izvajanju nadzora živil. Direktiva Sveta 93/99/EGS z dne 29. oktobra 1993 o dodatnih ukrepih v zvezi z uradnim nadzorom živil (4) uvaja sistem standardov kakovosti za laboratorije, ki so jih države članice pooblastile za uradni nadzor živil.

| (3) | Vzorčenje je odločilno za natančnost določanja vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium, ki so zelo heterogeno porazdeljeni po lotu. |
| --- | --- |

(3)

Vzorčenje je odločilno za natančnost določanja vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium, ki so zelo heterogeno porazdeljeni po lotu.

| (4) | Treba je določiti splošna merila, katerim mora metoda analize ustrezati, da se zagotovi, da nadzorni laboratoriji uporabljajo metode analize s primerljivimi stopnjami zanesljivosti. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti splošna merila, katerim mora metoda analize ustrezati, da se zagotovi, da nadzorni laboratoriji uporabljajo metode analize s primerljivimi stopnjami zanesljivosti.

| (5) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Države članice zagotovijo, da se vzorčenje za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium (deoksinivalenola, zearalenona, fumonizinov B1 in B2 ter toksinov T-2 in HT-2) v živilih izvaja v skladu z metodami, določenimi v Prilogi I.

Člen 2

Države članice zagotovijo, da priprava vzorcev in metode analiz za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium (deoksinivalenola, zearalenona, fumonizinov B1 in B2 ter toksinov T-2 in HT-2) v živilih izpolnjujejo merila, določena v Prilogi II.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2006. Komisiji takoj predložijo besedilo navedenih predpisov in preglednico ujemanja med predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 372, 31.12.1985, str. 50. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 856/2005 (glej stran 3 tega Uradnega lista).

2

(3)  UL L 186, 30.6.1989, str. 23.

3

(4)  UL L 290, 24.11.1993, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

4

---

PRILOGA I

METODE VZORČENJA ZA URADNI NADZOR VSEBNOSTI TOKSINOV IZ RODU FUSARIUM V NEKATERIH ŽIVILIH

1.   Namen in področje uporabe

Vzorčenje za uradni nadzor vsebnosti toksinov iz rodu Fusarium v živilih poteka v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi. Tako dobljeni sestavljeni vzorci reprezentativno predstavljajo celoten lot. Skladnost z mejnimi vrednostmi, ki so predpisane v členu Priloge I Uredbe (ES) št. 466/2001, se ugotovi na osnovi vsebnosti, določene v laboratorijskih vzorcih.

2.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve:

2.1   lot: je določljiva količina živila, ki je prispela istočasno in za katero uradnik določi, da ima enake lastnosti, kot so poreklo, sorta, vrsta pakiranja, izvajalec pakiranja, dobavitelj ali oznake;

2.2   sublot: prepoznavni del večjega lota, v katerem se izvaja vzorčenje; vsak sublot mora biti fizično ločen in določljiv;

2.3   primarni vzorec: količina materiala, vzetega z enega mesta v lotu ali podlotu;

2.4   sestavljeni vzorec: vzorec, ki je sestavljen iz vseh primarnih vzorcev, vzetih iz lota ali sublota.

3.   Splošne določbe

3.1   Osebje

Vzorčenje izvaja pooblaščena oseba, ki jo imenuje država članica.

3.2   Material za vzorčenje

Vsak lot, namenjen za pregled, mora biti vzorčen posebej. V skladu s točko 4.3 je velike lote treba razdeliti na sublote in jih vzorčiti ločeno.

3.3   Previdnostni ukrepi

Med vzorčenjem in pripravo vzorcev je treba paziti, da ne pride do sprememb, ki bi vplivale na vsebnost toksinov iz rodu Fusarium, škodljivo vplivale na analitsko določitev ali povzročile nereprezentativnost sestavljenih vzorcev.

3.4   Primarni vzorci

Če je mogoče, je treba primarne vzorce odvzeti na različnih mestih, razporejenih po celotnem lotu ali sublotu. Odstopanje od tega postopka je treba zapisati v zapisniku iz točke 3.8 te priloge.

3.5   Priprava sestavljenega vzorca

Sestavljeni vzorec se pripravi tako, da se združijo primarni vzorci.

3.6   Enakovredni vzorci

Referenčni vzorci za izvršbo, trženje (prepoved) in referenčne (sodne) namene se jemljejo iz homogeniziranega sestavljenega vzorca, če ta postopek ni v nasprotju s predpisi držav članic.

3.7   Shranjevanje in prevoz vzorcev

Vsak vzorec je treba hraniti v čisti posodi iz kemično inertnega materiala, ki omogoča primerno zaščito pred onesnaženjem in poškodbami med transportom. Upoštevati je treba vse previdnostne ukrepe, da se prepreči kakršna koli sprememba v sestavi vzorca, ki bi lahko nastala med transportom ali skladiščenjem.

3.8   Pečatenje in označevanje vzorcev

Vsak vzorec, odvzet za uradno uporabo, se na mestu vzorčenja zapečati in označi po predpisih države članice.

O vsakem vzorčenju je treba napisati zapisnik, ki omogoča nedvoumno prepoznavanje vsakega lota, navaja datum in mesto vzorčenja ter vse dodatne podatke, ki bi bili lahko v pomoč analitiku.

4.   Posebne določbe

4.1   Različne vrste lotov

Živila se lahko tržijo v razsutem stanju, posodah ali posameznih pakiranjih, kot so vrečke, vreče, pakiranje za prodajo na drobno. Postopek vzorčenja se lahko uporablja za vse različne oblike, v katerih se živila dajejo v promet.

Brez poseganja v posebne določbe iz točk 4.3, 4.4 in 4.5 se za vzorčenje lotov, ki se tržijo v posameznih pakiranjih, kot so vrečke, vreče, pakiranje za prodajo na drobno, kot vodilo lahko uporablja naslednja formula.

Formula

| — | Masa: v kg |
| --- | --- |

—

Masa: v kg

| — | pogostost vzorčenja (SF): vsaka {n}-ta vrečka ali vreča, iz katere je treba vzeti primarni vzorec (decimalke se zaokrožijo na najbližje celo število). |
| --- | --- |

—

pogostost vzorčenja (SF): vsaka {n}-ta vrečka ali vreča, iz katere je treba vzeti primarni vzorec (decimalke se zaokrožijo na najbližje celo število).

4.2   Masa primarnega vzorca

Masa primarnega vzorca mora znašati približno 100 gramov, če v tej prilogi ni določeno drugače. Če gre za lote, sestavljene iz pakiranj za prodajo na drobno, je masa primarnega vzorca odvisna od mase pakiranja za prodajo na drobno.

4.3   Splošni pregled metode vzorčenja za žita in žitne proizvode

Preglednica 1

Razdelitev lotov v sublote glede na proizvod in maso lota

| Proizvod | Masa lota
  (v tonah) | Masa ali število sublotov | Št. primarnih vzorcev | Masa sestavljenega vzorca
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Žita in žitni proizvodi | ≥ 1 500 | 500 ton | 100 | 10 |
| > 300 in < 1 500 | 3 subloti | 100 | 10 |
| ≥ 50 in ≤ 300 | 100 ton | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (1) | 1–10 |

Proizvod

Masa lota

(v tonah)

Masa ali število sublotov

Št. primarnih vzorcev

Masa sestavljenega vzorca

(kg)

Žita in žitni proizvodi

≥ 1 500

500 ton

100

10

> 300 in < 1 500

3 subloti

100

10

≥ 50 in ≤ 300

100 ton

100

10

< 50

—

3–100 (1)

1–10

4.4   Metode vzorčenja za žita in žitne proizvode za lote ≥ 50 ton

| — | Če je sublot mogoče fizično ločiti, je treba vsak lot razdeliti na sublote po preglednici 1. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %. |
| --- | --- |

—

Če je sublot mogoče fizično ločiti, je treba vsak lot razdeliti na sublote po preglednici 1. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublotov, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.

| — | Vsak sublot je treba vzorčiti ločeno. |
| --- | --- |

—

Vsak sublot je treba vzorčiti ločeno.

| — | Število primarnih vzorcev: 100. Masa sestavljenega vzorca = 10 kg. |
| --- | --- |

—

Število primarnih vzorcev: 100. Masa sestavljenega vzorca = 10 kg.

| — | Če opisane metode vzorčenja ni mogoče izvesti zaradi posledic pri trženju, ki bi nastale zaradi poškodovanja lota, npr. zaradi oblik pakiranja, prevoznih sredstev, se lahko uporablja druga metoda vzorčenja, ki je kar najbolj reprezentativna ter v celoti opisana in dokumentirana. |
| --- | --- |

—

Če opisane metode vzorčenja ni mogoče izvesti zaradi posledic pri trženju, ki bi nastale zaradi poškodovanja lota, npr. zaradi oblik pakiranja, prevoznih sredstev, se lahko uporablja druga metoda vzorčenja, ki je kar najbolj reprezentativna ter v celoti opisana in dokumentirana.

4.5   Postopek za vzorčenje žit in žitnih proizvodov za lote < 50 ton

Za lote žit pod 50 ton se uporablja načrt vzorčenja z 10 do 100 primarnih vzorcev, odvisno od mase lota, ki se združijo v sestavljeni vzorec z 1 do 10 kg. Pri zelo majhnih lotih (≤ 0,5 tone) se lahko vzame nižje število primarnih vzorcev, vendar mora sestavljeni vzorec, ki združuje vse primarne vzorce, tudi v tam primeru tehtati najmanj 1 kg.

Za določitev števila primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, se uporablja preglednica 2.

Preglednica 2

Število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, glede na maso lota žita in žitnih proizvodov

| Masa lota (v tonah) | Št. primarnih vzorcev |
| --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 |
| > 1–≤ 3 | 20 |
| > 3–≤ 10 | 40 |
| > 10–≤ 20 | 60 |
| > 20–≤ 50 | 100 |

Masa lota (v tonah)

Št. primarnih vzorcev

≤ 0,05

3

> 0,05–≤ 0,5

5

> 0,5–≤ 1

10

> 1–≤ 3

20

> 3–≤ 10

40

> 10–≤ 20

60

> 20–≤ 50

100

4.6   Metode vzorčenja živil, namenjenih za dojenčke in majhne otroke

| — | Metode vzorčenja žit in žitnih proizvodov, kot so določene v točki 4.5, se uporabljajo tudi pri živilih, namenjenih za dojenčke in majhne otroke. Skladno s tem je število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, odvisno od mase lota in je najmanj 10 in največ 100, v skladu s preglednico 2 v točki 4.5. Pri zelo majhnih lotih (≤ 0,5 tone) se lahko vzame manjše število primarnih vzorcev, vendar mora sestavljeni vzorec, ki združuje vse primarne vzorce, tudi v tem primeru tehtati najmanj 1 kg. |
| --- | --- |

—

Metode vzorčenja žit in žitnih proizvodov, kot so določene v točki 4.5, se uporabljajo tudi pri živilih, namenjenih za dojenčke in majhne otroke. Skladno s tem je število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, odvisno od mase lota in je najmanj 10 in največ 100, v skladu s preglednico 2 v točki 4.5. Pri zelo majhnih lotih (≤ 0,5 tone) se lahko vzame manjše število primarnih vzorcev, vendar mora sestavljeni vzorec, ki združuje vse primarne vzorce, tudi v tem primeru tehtati najmanj 1 kg.

| — | Masa primarnega vzorca mora biti približno 100 gramov. Če gre za lote, sestavljene iz pakiranj za prodajo na drobno, je masa primarnega vzorca odvisna od mase pakiranja za prodajo na drobno, v primeru zelo majhnih lotov (≤ 0,5 tone) morajo imeti primarni vzorci tako maso, da ob združitvi vsota mase sestavljenega vzorca znaša najmanj 1 kg. |
| --- | --- |

—

Masa primarnega vzorca mora biti približno 100 gramov. Če gre za lote, sestavljene iz pakiranj za prodajo na drobno, je masa primarnega vzorca odvisna od mase pakiranja za prodajo na drobno, v primeru zelo majhnih lotov (≤ 0,5 tone) morajo imeti primarni vzorci tako maso, da ob združitvi vsota mase sestavljenega vzorca znaša najmanj 1 kg.

| — | Masa sestavljenega vzorca = 1–10 kg, dobro premešano. |
| --- | --- |

—

Masa sestavljenega vzorca = 1–10 kg, dobro premešano.

4.7   Vzorčenje na stopnji prodaje na drobno

Vzorčenje živil na stopnji prodaje na drobno se po možnosti izvede v skladu z navedenimi določbami za vzorčenje iz točk 4.4 in 4.5. Če to ni mogoče, se uporabijo druge učinkovite metode vzorčenja na stopnji prodaje na drobno, če zagotavljajo zadostno reprezentativnost vzorčenega lota.

5.   Sprejemljivost lota ali sublota

| — | Sprejetje: če sestavljeni vzorec ustreza mejni vrednosti, ob upoštevanju merilne negotovosti in popravka za izkoristek. |
| --- | --- |

—

Sprejetje: če sestavljeni vzorec ustreza mejni vrednosti, ob upoštevanju merilne negotovosti in popravka za izkoristek.

| — | Zavrnitev: če sestavljeni vzorec brez utemeljenega dvoma presega mejno vrednost, ob upoštevanju merilne negotovosti in popravka za izkoristek. |
| --- | --- |

—

Zavrnitev: če sestavljeni vzorec brez utemeljenega dvoma presega mejno vrednost, ob upoštevanju merilne negotovosti in popravka za izkoristek.

---

(1)  Odvisno od mase lota – glej preglednico 2.

---

PRILOGA II

PRIPRAVA VZORCA IN ZAHTEVE METODE ANALIZE, KI SE UPORABLJAJO ZA URADNI NADZOR VSEBNOSTI TOKSINOV IZ RODU FUSARIUM V NEKATERIH ŽIVILIH

1.   Previdnostni ukrepi

Ker je porazdelitev toksinov Fusarium nehomogena, je treba vzorce pripraviti in zlasti homogenizirati izredno pazljivo.

Za pripravo testnega vzorca je treba uporabiti ves material, ki je prispel v laboratorij.

2.   Obdelava vzorca, prispelega v laboratorij

Vsak laboratorijski vzorec se drobno zmelje in premeša po postopku, s katerim se dokazano doseže popolna homogenizacija.

Če se mejna vrednost nanaša na suho snov, je treba določiti vsebnost suhe snovi proizvoda na delu homogeniziranega vzorca, pri tem pa se uporabi postopek, s katerim se dokazano ugotovi natančna vsebnost suhe snovi.

3.   Razdelitev vzorcev za uradni nadzor ali drugo mnenje

Enakovredni vzorci za uradni nadzor, za potrebe nosilcev dejavnosti za pridobitev drugega mnenja in sodne namene se jemljejo iz homogenizirane snovi, če ta postopek ni v nasprotju s predpisi države članice o vzorčenju.

4.   Metoda analize, ki jo uporablja laboratorij, in nadzorne zahteve laboratorija

4.1   Opredelitev pojmov

V nadaljevanju so navedene nekatere splošne opredelitve, ki jih mora laboratorij upoštevati:

splošna parametra natančnosti sta ponovljivost in obnovljivost.

| r | = | ponovljivost, vrednost manjša od absolutne razlike dveh posameznih rezultatov preizkusa, dobljenih pri pogojih ponovljivosti, in sicer isti vzorec, isti izvajalec, ista naprava, isti laboratorij in kratek časovni interval, znotraj določene verjetnosti (ponavadi 95 %) in zato je r = 2,8 × sr |
| --- | --- | --- |
| sr | = | standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih ponovljivosti |
| RSDr | = | relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih ponovljivosti |
| R | = | obnovljivost, vrednost, manjša od absolutne razlike dveh posameznih rezultatov preizkusa, dobljenih pri pogojih obnovljivosti, in sicer ista snov, ki so ga izvajalci dobili z uporabo standardizirane preskusne metode v različnih laboratorijih, znotraj določene verjetnosti (ponavadi 95 %); R = 2,8 × sR |
| sR | = | standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti |
| RSDR | = | relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti . |

r

=

ponovljivost, vrednost manjša od absolutne razlike dveh posameznih rezultatov preizkusa, dobljenih pri pogojih ponovljivosti, in sicer isti vzorec, isti izvajalec, ista naprava, isti laboratorij in kratek časovni interval, znotraj določene verjetnosti (ponavadi 95 %) in zato je r = 2,8 × sr

sr

=

standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih ponovljivosti

RSDr

=

relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih ponovljivosti Formula

R

=

obnovljivost, vrednost, manjša od absolutne razlike dveh posameznih rezultatov preizkusa, dobljenih pri pogojih obnovljivosti, in sicer ista snov, ki so ga izvajalci dobili z uporabo standardizirane preskusne metode v različnih laboratorijih, znotraj določene verjetnosti (ponavadi 95 %); R = 2,8 × sR

sR

=

standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti

RSDR

=

relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti Formula.

4.2   Splošne zahteve

Metode analize, uporabljene za nadzor živil, morajo biti v skladu z določbami iz točk 1 in 2 Priloge k Direktivi 85/591/EGS.

4.3   Posebne zahteve

4.3.1   Izvedbena merila

Kadar na ravni Skupnosti niso predpisane posebne metode za določanje ravni toksinov iz rodu Fusarium v živilih, lahko laboratoriji izberejo katero koli metodo, če izbrana metoda izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | Izvedbena merila za deoksinivalenol








  Vsebnost μg/kg | Deoksinivalenol |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Izkoristek % |
| > 100–≤ 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 60 do 110 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 40 | 70 do 120 |

(a)

Izvedbena merila za deoksinivalenol

Vsebnost μg/kg

Deoksinivalenol

RSDr %

RSDR %

Izkoristek %

> 100–≤ 500

≤ 20

≤ 40

60 do 110

> 500

≤ 20

≤ 40

70 do 120

| (b) | Izvedbena merila za zearalenon








  Vsebnost μg/kg | Zearalenon |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Izkoristek % |
| ≤ 50 | ≤ 40 | ≤ 50 | 60 do 120 |
| > 50 | ≤ 25 | ≤ 40 | 70 do 120 |

(b)

Izvedbena merila za zearalenon

Vsebnost μg/kg

Zearalenon

RSDr %

RSDR %

Izkoristek %

≤ 50

≤ 40

≤ 50

60 do 120

> 50

≤ 25

≤ 40

70 do 120

| (c) | Izvedbena merila za fumonizina B1 in B2









  Vsebnost μg/kg | Fumonizina B1 ali B2 |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Izkoristek % |
| ≤ 500 | ≤ 30 | ≤ 60 | 60 do 120 |
| > 500 | ≤ 20 | ≤ 30 | 70 do 110 |

(c)

Izvedbena merila za fumonizina B1 in B2

Vsebnost μg/kg

Fumonizina B1 ali B2

RSDr %

RSDR %

Izkoristek %

≤ 500

≤ 30

≤ 60

60 do 120

> 500

≤ 20

≤ 30

70 do 110

| (d) | Izvedbena merila za toksinona T-2 in HT-2








  Vsebnost μg/kg | Toksin T-2 |
| --- | --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Izkoristek % |
| 50–250 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60 do 130 |
| > 250 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60 do 130 |

(d)

Izvedbena merila za toksinona T-2 in HT-2

Vsebnost μg/kg

Toksin T-2

RSDr %

RSDR %

Izkoristek %

50–250

≤ 40

≤ 60

60 do 130

> 250

≤ 30

≤ 50

60 do 130

| Vsebnost μg/kg | Toksin HT-2 |
| --- | --- |
| RSDr % | RSDR % | Izkoristek % |
| 100–200 | ≤ 40 | ≤ 60 | 60 do 130 |
| > 200 | ≤ 30 | ≤ 50 | 60 do 130 |

Vsebnost μg/kg

Toksin HT-2

RSDr %

RSDR %

Izkoristek %

100–200

≤ 40

≤ 60

60 do 130

> 200

≤ 30

≤ 50

60 do 130

Meje zaznavnosti uporabljenih metod niso navedene, ker so vrednosti za natančnost dane pri izbranih koncentracijah.

Vrednosti za natančnost se izračunajo s Horwitzovo enačbo:

| | RSDR = 2(1-0,5logC) |
| --- | --- |

RSDR = 2(1-0,5logC)

pri čemer je

| | RSDR relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti |
| --- | --- |

RSDR relativni standardni odmik, izračunan iz rezultatov, dobljenih pri pogojih obnovljivosti Formula

| | C je razmerje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg). |
| --- | --- |

C je razmerje koncentracije (tj. 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg).

To je posplošena enačba za natančnost, ki je neodvisna od analita in matrice ter je za vse običajne metode analize odvisna izključno od koncentracije.

4.3.2   Pristop „ustreznost namenu“

Kadar je število popolnoma validiranih metod analize omejeno, se lahko uporabi alternativen pristop, t. i. „pristop ustreznost namenu“, ki opredeli parameter, funkcijo ustreznosti, za ocenitev sprejemljivosti metod analize. Funkcija ustreznosti je funkcija negotovosti, ki opredeli mejne vrednosti negotovosti z vidika ustreznosti svojemu namenu.

Zaradi omejenega števila metod analize, popolnoma validiranih z medlaboratorijskim primerjalnim preizkusom, predvsem za določanje toksinov T-2 in HT-2, se lahko za ocenjevanje primernosti analitskih metod („ustreznost namenu“), ki naj se uporabljajo v laboratoriju, uporabi tudi pristop funkcije negotovosti, ki določa najvišjo sprejemljivo negotovost. Laboratorij lahko uporabi metodo, ki daje rezultate v mejah najvišje standardne negotovosti. Najvišja standardna negotovost se izračuna po naslednji enačbi:

Formula

kjer je:

| — | Uf najvišja standardna negotovost (μg/kg), |
| --- | --- |

—

Uf najvišja standardna negotovost (μg/kg),

| — | LOD meja zaznavnosti metode (μg/kg), |
| --- | --- |

—

LOD meja zaznavnosti metode (μg/kg),

| — | α konstanten, numerični faktor, ki se uporabi glede na vrednost C. Vrednosti, ki se uporabljajo, so določene v preglednici 3, |
| --- | --- |

—

α konstanten, numerični faktor, ki se uporabi glede na vrednost C. Vrednosti, ki se uporabljajo, so določene v preglednici 3,

| — | C izbrana koncentracija (μg/kg). |
| --- | --- |

—

C izbrana koncentracija (μg/kg).

Če metoda analize daje rezultate z merilnimi negotovostmi nižjimi od najvišje standardne negotovosti, je ta metoda enako primerna kot metoda, ki izpolnjuje izvedbena merila, določena v točki 4.3.1.

Preglednica 3

Numerične vrednosti, ki se uporabljajo za α kot konstanto v enačbi iz te točke glede na izbrano koncentracijo

| C (μg/kg) | α |
| --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| > 10 000 | 0,1 |

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

> 10 000

0,1

4.4   Izračun izkoristka in poročanje rezultatov

Pri rezultatu analize je treba navesti, ali je pri izračunu upoštevan izkoristek ali ne. Navesti je treba tudi način poročanja in vrednost izkoristka. Rezultat analize z upoštevanjem izkoristka se uporabi za preverjanje skladnosti (glej Prilogo I, točka 5).

Rezultat analize je treba navesti kot x +/– U, kjer je x rezultat analize in U razširjena negotovost meritve.

U je razširjena negotovost z uporabo količnika zajetja 2, ki pomeni stopnjo zaupanja približno 95 %.

4.5   Standardi kakovosti za laboratorije

Laboratoriji morajo biti v skladu z določbami Direktive Sveta 93/99/EGS.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/27

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. novembra 2002

o sklenitvi sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Kazahstan na področju nadzorovane jedrske fuzije

(notificirano pod dokumentarno številko K(2002) 4572)

(2005/419/Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

ob upoštevanju odobritve Sveta (1),

ob upoštevanju, da je treba skleniti sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Kazahstan na področju nadzorovane jedrske fuzije –

SKLENILA:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Kazahstan na področju nadzorovane jedrske fuzije je sklenjen v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep pooblašča člana Komisije, pristojnega za raziskave, ali njegovega imenovanega zastopnika, da pravno zavezujoče podpiše Sporazum v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

V Bruslju, 27. novembra 2002

Za Komisijo

Philippe BUSQUIN

Član Komisije

---

(1)  12188/01 (press 333), 27.9.2001.

1

---

SPORAZUM

o sodelovanju med Vlado Republike Kazahstan in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na področju nadzorovane jedrske fuzije

VLADA REPUBLIKE KAZAHSTAN

na eni strani in

EVROPSKA SKUPNOST ZA JEDRSKO ENERGIJO na drugi,

v nadaljevanju „Skupnost“, v nadaljevanju skupaj imenovani „pogodbenica“ ali „pogodbenici“, kot ustreza, STA SE

OB SKLICEVANJU na to, da so Evropske skupnosti in njihove države članice ter Kazahstan 23. januarja 1995 podpisali Sporazum o partnerstvu in sodelovanju;

Z ŽELJO po pospeševanju dosežkov na področju energije fuzije kot potencialnega vira energije, ki je okoljsko sprejemljiv, ekonomsko konkurenčen in dejansko neomejen;

OB UGOTOVITVI, da je program Skupnosti za fuzijo širši, vsestranski program, ki temelji na toroidalnem magnetnem zajetju;

OB UGOTOVITVI, da je kazahstanski program za fuzijo usmerjen program, osredotočen na posebne prednosti fuzijske znanosti in tehnologije v Kazahstanu;

OB ZAVEDANJU obojestranskih koristi vzpostavitve tesnejših stikov med znanstvenimi skupnostmi pogodbenic, ki delajo na področju nadzorovane jedrske fuzije;

ODLOČENI, da sodelovanje na področju nadzorovane jedrske fuzije okrepita z rednimi posvetovanji,

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilj tega sporazuma je ohraniti in okrepiti sodelovanje med pogodbenicama na področjih, ki jih pokrivajo njuni programi za fuzijo, na podlagi medsebojne koristi, z namenom razvijanja znanstvenega razumevanja in tehnoloških zmožnosti, na katerih temelji energetski sistem magnetne fuzije.

Člen 2

Sodelovanje v okviru tega sporazuma se lahko odvija na naslednjih področjih:

| (a) | eksperimentalne in teoretične študije zajetja, transporta, ogrevanja in uravnavanja toka plazme (vključno z razvojem z njimi povezanih sistemov RF) in diagnostika v magnetnih napravah; |
| --- | --- |

(a)

eksperimentalne in teoretične študije zajetja, transporta, ogrevanja in uravnavanja toka plazme (vključno z razvojem z njimi povezanih sistemov RF) in diagnostika v magnetnih napravah;

| (b) | tehnologija magnetne fuzije; |
| --- | --- |

(b)

tehnologija magnetne fuzije;

| (c) | uporabna fízika plazme; |
| --- | --- |

(c)

uporabna fízika plazme;

| (d) | programske politike in načrti; ter |
| --- | --- |

(d)

programske politike in načrti; ter

| (e) | druga področja, po dogovoru. |
| --- | --- |

(e)

druga področja, po dogovoru.

Člen 3

Sodelovanje na področjih, ki so omenjena v členu 2 tega sporazuma, se lahko izvaja z:

| (a) | izmenjavo in preskrbo informacij; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo in preskrbo informacij;

| (b) | izmenjavo in preskrbo kadrov; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo in preskrbo kadrov;

| (c) | srečanji različnih vrst; |
| --- | --- |

(c)

srečanji različnih vrst;

| (d) | izmenjavo in preskrbo vzorcev, instrumentov in naprav za namene poskusov in evalvacij; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo in preskrbo vzorcev, instrumentov in naprav za namene poskusov in evalvacij;

| (e) | uravnoteženo udeležbo pri skupnih študijah in dejavnostih; |
| --- | --- |

(e)

uravnoteženo udeležbo pri skupnih študijah in dejavnostih;

| (f) | vključevanjem v delo druge pogodbenice na področju programov ali projektov fuzije, vključno s sodelovanjem s tretjimi osebami, ob soglasju tretjih oseb, kadar je to potrebno; ter |
| --- | --- |

(f)

vključevanjem v delo druge pogodbenice na področju programov ali projektov fuzije, vključno s sodelovanjem s tretjimi osebami, ob soglasju tretjih oseb, kadar je to potrebno; ter

| (g) | drugimi dejavnostmi, po dogovoru. |
| --- | --- |

(g)

drugimi dejavnostmi, po dogovoru.

Člen 4

1.   Izvedbeni dogovori o posebnih skupnih dejavnostih se v potrebnem obsegu sklenejo med:

| | Skupnostjo ali drugo organizacijo, povezano z njo v okviru programa za fuzijo Skupnosti, in jo je Skupnost za to določila, |
| --- | --- |

Skupnostjo ali drugo organizacijo, povezano z njo v okviru programa za fuzijo Skupnosti, in jo je Skupnost za to določila,

| | Vlado Republike Kazahstan, katere izvršilni organ za navedene namene je Ministrstvo za energijo in mineralne surovine Republike Kazahstan, ali drugo organizacijo, ki jo je Republika Kazahstan za to določila. |
| --- | --- |

Vlado Republike Kazahstan, katere izvršilni organ za navedene namene je Ministrstvo za energijo in mineralne surovine Republike Kazahstan, ali drugo organizacijo, ki jo je Republika Kazahstan za to določila.

2.   Posebne pogoje, potrebne za izvajanje dejavnosti, ki so navedeni v členu 3, obe pogodbenici skupno določita v izvedbenih dogovorih, ki vsebujejo:

| (a) | posebne podrobnosti, postopke in finančne določbe za posamezne skupne dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

posebne podrobnosti, postopke in finančne določbe za posamezne skupne dejavnosti;

| (b) | dodelitev odgovornosti za operativno upravljanje zadevnih dejavnosti posamezni organizaciji ali operativnemu zastopniku; |
| --- | --- |

(b)

dodelitev odgovornosti za operativno upravljanje zadevnih dejavnosti posamezni organizaciji ali operativnemu zastopniku;

| (c) | podrobne določbe o razširjanju informacij in ravnanju z intelektualno lastnino. |
| --- | --- |

(c)

podrobne določbe o razširjanju informacij in ravnanju z intelektualno lastnino.

3.   Vsaka pogodbenica na primeren način usklajuje svoje dejavnosti v okviru tega sporazuma z drugimi mednarodnimi dejavnosti, ki so povezane z raziskovanjem in razvijanjem na področju nadzorovane jedrske fuzije, katerih se udeležuje druga podpisnica, z namenom preprečevanja podvajanja dela.

Člen 5

1.   Pogodbenici ustanovita usklajevalni odbor, ki usklajuje in nadzoruje izvrševanje tega sporazuma. Vsaka pogodbenica imenuje enako število članov usklajevalnega odbora, enega od njih pa za vodjo delegacije. Usklajevalni odbor se sestaja vsako leto izmenoma v Skupnosti oziroma v Kazahstanu, če to ni drugače dogovorjeno. Vodja delegacije gostujoče pogodbenice sprejema predseduje srečanju.

2.   Funkcije usklajevalnega odbora vključujejo:

| (a) | ocenjevanje stanja sodelovanja v okviru tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanje stanja sodelovanja v okviru tega sporazuma;

| (b) | določanje posebnih nalog, ki naj se izvedejo na področjih iz člena 2, brez poseganja v sprejemanje avtonomnih odločitev s strani pogodbenic glede njunih programov. |
| --- | --- |

(b)

določanje posebnih nalog, ki naj se izvedejo na področjih iz člena 2, brez poseganja v sprejemanje avtonomnih odločitev s strani pogodbenic glede njunih programov.

3.   Vse odločitve usklajevalnega odbora se sprejemajo soglasno.

4.   Za obdobja med srečanji usklajevalnega odbora vsaka pogodbenica imenuje izvršilnega sekretarja, ki deluje v njenem imenu v vseh zadevah, ki se tičejo sodelovanja v okviru tega sporazuma. Izvršilni sekretar je odgovoren za tekoče vodenje sodelovanja.

Člen 6

Vse stroške, ki izhajajo iz sodelovanja v okviru tega sporazuma, nosi podpisnica, ki jih povzroči, razen če to ni v pisni obliki drugače dogovorjeno.

Člen 7

Ravnanje z informacijami in pravicami intelektualne lastnine, vključno z industrijsko lastnino, patenti in avtorskimi pravicami, ki izhajajo iz skupnih dejavnosti v okviru tega sporazuma, in njihovo širjenje je v skladu s prilogami, ki so sestavni del tega sporazuma.

Člen 8

Ta sporazum se ne dotika obstoječih in prihodnjih dogovorov o sodelovanju med pogodbenicama.

Člen 9

1.   Izvajanje skupnih dejavnosti s strani pogodbenic v okviru tega sporazuma je odvisno od razpoložljivosti odobrenih sredstev.

2.   Sodelovanje v okviru tega sporazuma poteka v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo.

3.   Pogodbenici storita vse, kar je v njunih močeh, da v okviru zakonov in drugih predpisov olajšata formalnosti, ki se zahtevajo pri gibanju oseb, premestitvi materialov in opreme ter pri prenosu denarnih sredstev, potrebnih za izvajanje tega sporazuma.

4.   Nadomestilo za škodo, ki nastane z izvajanjem tega sporazuma, je v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah.

Člen 10

Pogodbenici si ob upoštevanju svojih zakonov in drugih prepisov prizadevata urejati vsa vprašanja v zvezi s tem sporazumom z medsebojnimi posvetovanji.

Člen 11

1.   Ta sporazum začne veljati na dan (1), ko pogodbenici z izmenjavo diplomatskih not podrobno opredelita začetek njegove veljavnosti. V veljavi ostane za začetno obdobje desetih let.

2.   Po tem se ta sporazum avtomatično obnavlja za petletna obdobja, razen če ga katera od pogodbenic najkasneje šest mesecev pred iztekom njegove veljavnosti s pisnim obvestilom ne odpove ali ne zahteva ponovna pogajanja.

3.   V primeru odpovedi ali ponovnih pogajanj ostane ta sporazum glede skupnih dejavnosti, ki so bile uspešno začete pred zahtevo po odpovedi ali ponovnih pogajanjih in pred izvedbenimi dogovori iz člena 4, v veljavi v svoji dotedanji obliki do zaključka teh dejavnosti in dogovorov.

4.   Odpoved tega sporazuma ne vpliva na pravice in obveznosti, ki so navedene v členu 7.

Člen 12

Ta sporazum se, kar zadeva Skupnost, uporablja na ozemljih, kjer velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, ter na ozemljih držav, ki kot polno pridružene tretje države sodelujejo pri fuzijskem programu Skupnosti.

Člen 13

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleščini, danščini, finščini, francoščini, grščini, italijanščini, nemščini, nizozemščini, portugalščini, španščini, švedščini, kazahstanščini in ruščini, vsako besedilo je enako verodostojno.

V Bruslju, 29. novembra 2002

Za Evropsko skupnost za atomsko energijo

Philippe BUSQUIN

Za Vlado Republike Kazahstan

Akhmetzhan S. YESSIMOV

---

(1)  13. aprila 2004.

1

PRILOGA I

Vodilna načela o razdelitvi pravic intelektualne lastnine (1), ki izhajajo iz skupnih raziskovalnih dejavnosti v okviru Sporazuma o sodelovanju na področju nadzorovane jedrske fuzije

I.   LASTNIŠTVO, RAZDELITEV IN IZKORIŠČANJE PRAVIC

| 1. | Vsako raziskovanje, opravljeno na podlagi tega sporazuma, je „skupno raziskovanje“. Udeleženci skupno razvijajo načrte tehnološkega upravljanja (NTU) (2) glede na lastništvo in uporabo, vključno z objavljanjem informacij in intelektualne lastnine (IL), ki se bodo ustvarili med skupnim raziskovanjem. Pogodbenici potrdita navedene načrte pred sklepanjem posebnih pogodb o znanstvenem in tehničnem sodelovanju, na katere se nanašajo. NTU se razvijajo ob upoštevanju ciljev skupnega raziskovanja, relativnih prispevkov sodelujočih, prednosti in slabih strani dodeljevanja licenc po državnih ozemljih ali po področjih uporabe, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci štejejo za ustrezne. Pravice in obveznosti, ki zadevajo raziskovanje s strani gostujočih raziskovalcev v okviru IL, se prav tako urejajo s skupnimi načrti tehnološkega upravljanja. |
| --- | --- |

1.

Vsako raziskovanje, opravljeno na podlagi tega sporazuma, je „skupno raziskovanje“. Udeleženci skupno razvijajo načrte tehnološkega upravljanja (NTU) (2) glede na lastništvo in uporabo, vključno z objavljanjem informacij in intelektualne lastnine (IL), ki se bodo ustvarili med skupnim raziskovanjem. Pogodbenici potrdita navedene načrte pred sklepanjem posebnih pogodb o znanstvenem in tehničnem sodelovanju, na katere se nanašajo. NTU se razvijajo ob upoštevanju ciljev skupnega raziskovanja, relativnih prispevkov sodelujočih, prednosti in slabih strani dodeljevanja licenc po državnih ozemljih ali po področjih uporabe, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci štejejo za ustrezne. Pravice in obveznosti, ki zadevajo raziskovanje s strani gostujočih raziskovalcev v okviru IL, se prav tako urejajo s skupnimi načrti tehnološkega upravljanja.

| 2. | Podatki ali IL, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja in jih ne ureja načrt tehnološkega upravljanja, se z odobritvijo s strani pogodbenic dodelijo ob upoštevanju načel, ki so določena v načrtu tehnološkega upravljanja. V primeru nesoglasij pripadajo taki podatki ali IL skupno vsem sodelujočim pri skupnem raziskovanju, iz katerega podatki ali IL izhajajo. Vsak sodelujoči, za katerega velja ta določba, ima pravico do uporabe takih podatkov ali IL za svoje komercialne namene brez ozemeljskih omejitev. |
| --- | --- |

2.

Podatki ali IL, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja in jih ne ureja načrt tehnološkega upravljanja, se z odobritvijo s strani pogodbenic dodelijo ob upoštevanju načel, ki so določena v načrtu tehnološkega upravljanja. V primeru nesoglasij pripadajo taki podatki ali IL skupno vsem sodelujočim pri skupnem raziskovanju, iz katerega podatki ali IL izhajajo. Vsak sodelujoči, za katerega velja ta določba, ima pravico do uporabe takih podatkov ali IL za svoje komercialne namene brez ozemeljskih omejitev.

| 3. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima druga pogodbenica in njeni udeleženci pravice do IL, ki ji je bila dodeljena v skladu s temi načeli. |
| --- | --- |

3.

Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima druga pogodbenica in njeni udeleženci pravice do IL, ki ji je bila dodeljena v skladu s temi načeli.

| 4. | Ob upoštevanju pogojev konkurenčnosti na področjih iz tega sporazuma si obe pogodbenici prizadevata, da se pravice, ki so pridobljene v skladu s tem sporazumom, izvajajo na način, s katerim se spodbuja zlasti:






  (i) | razširjanje in uporaba informacij ustvarjenih, razkritih ali drugače posredovanih v okviru tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

4.

Ob upoštevanju pogojev konkurenčnosti na področjih iz tega sporazuma si obe pogodbenici prizadevata, da se pravice, ki so pridobljene v skladu s tem sporazumom, izvajajo na način, s katerim se spodbuja zlasti:

(i)

razširjanje in uporaba informacij ustvarjenih, razkritih ali drugače posredovanih v okviru tega sporazuma;

| (ii) | sprejemanje in izvajanje mednarodnih standardov. |
| --- | --- |

(ii)

sprejemanje in izvajanje mednarodnih standardov.

II.   AVTORSKA DELA

Avtorska dela, ki pripadajo pogodbenicama ali njunim udeležencem, se obravnavajo skladno z Bernsko konvencijo (Pariški akt 1971).

III.   ZNANSTVENA KNJIŽEVNA DELA

Brez poseganja v oddelek IV, razen če to ni z NTU drugače dogovorjeno, rezultate zadevnih skupnih raziskovanj objavljata podpisnici ali njuni sodelavci skupaj. Ob upoštevanju prej navedenega splošnega pravila se uporabljajo naslednji postopki:

| 1. | V primeru, da ena od pogodbenic ali javni organi navedene pogodbenice objavijo revije, članke, poročila, knjige znanstvene ali tehnične narave, vključno z video zapisi in programsko opremo, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja v okviru tega sporazuma, je druga pogodbenica upravičena do svetovne, neizključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje, prilagajanje, posredovanje in javno distribucijo takih del. |
| --- | --- |

1.

V primeru, da ena od pogodbenic ali javni organi navedene pogodbenice objavijo revije, članke, poročila, knjige znanstvene ali tehnične narave, vključno z video zapisi in programsko opremo, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja v okviru tega sporazuma, je druga pogodbenica upravičena do svetovne, neizključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje, prilagajanje, posredovanje in javno distribucijo takih del.

| 2. | Pogodbenici zagotovita, da se literarna dela z znanstveno naravo, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja v okviru tega sporazuma in jih izdajajo neodvisne založbe, razširjajo v čim širšem krogu. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenici zagotovita, da se literarna dela z znanstveno naravo, ki izhajajo iz skupnega raziskovanja v okviru tega sporazuma in jih izdajajo neodvisne založbe, razširjajo v čim širšem krogu.

| 3. | Vse kopije avtorskih del, ki se javno distribuirajo in pripravljajo v skladu s to določbo, so opremljene z imeni avtorja(-jev) dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zavračajo svojo navedbo. Kopija je poleg tega opremljena še z dobro vidnim potrdilom o skupni podpori obeh pogodbenic. |
| --- | --- |

3.

Vse kopije avtorskih del, ki se javno distribuirajo in pripravljajo v skladu s to določbo, so opremljene z imeni avtorja(-jev) dela, razen če avtor ali avtorji izrecno zavračajo svojo navedbo. Kopija je poleg tega opremljena še z dobro vidnim potrdilom o skupni podpori obeh pogodbenic.

IV.   NERAZKRITE INFORMACIJE

A.   Dokumentarne nerazkrite informacije

| 1. | Vsaka pogodbenica ali njeni udeleženci, kakor ustrezno, kar se da hitro in po možnosti v načrtu tehnološkega upravljanja določi, katerih informacij iz tega sporazuma ne želi razkriti, pri čemer se med drugim upoštevajo naslednja merila:






  — | tajnost informacij v smislu, da informacija kot celota ali njeni deli v določeni obliki ali sestavi niso splošno znani ali na enostaven način z zakonitimi sredstvi dostopni izvedencem s tega področja, |
| --- | --- | --- |

1.

Vsaka pogodbenica ali njeni udeleženci, kakor ustrezno, kar se da hitro in po možnosti v načrtu tehnološkega upravljanja določi, katerih informacij iz tega sporazuma ne želi razkriti, pri čemer se med drugim upoštevajo naslednja merila:

—

tajnost informacij v smislu, da informacija kot celota ali njeni deli v določeni obliki ali sestavi niso splošno znani ali na enostaven način z zakonitimi sredstvi dostopni izvedencem s tega področja,

| — | dejanska ali potencialna komercialna vrednost informacij zaradi njihove tajnosti, |
| --- | --- |

—

dejanska ali potencialna komercialna vrednost informacij zaradi njihove tajnosti,

| — | predhodna zaščita informacije v smislu, da so s strani zakonitega upravičenca podvržene okoliščinam ustreznim ukrepom za ohranitev njihove tajnosti. |
| --- | --- |

—

predhodna zaščita informacije v smislu, da so s strani zakonitega upravičenca podvržene okoliščinam ustreznim ukrepom za ohranitev njihove tajnosti.

Pogodbenici in njuni udeleženci se lahko v določenih primerih sporazumejo, če to ni drugače določeno, da se nobene informacije, ki se pridobivajo, izmenjujejo ali ustvarjajo v času skupnih raziskav v okviru tega sporazuma, ne razkrije niti v celoti in niti po delih.

| 2. | Vsaka pogodbenica zagotovi, da druga pogodbenica nerazkrite informacije iz tega sporazuma in njihovo zaupno naravo takoj prepozna kot tako; kot na primer z ustreznim označevanjem ali omejitvenim napisom. To se uporablja tudi za delno ali popolno reprodukcijo navedenih informacij.
  Pogodbenica, ki nerazkrite informacije prejema v okviru tega sporazuma, upošteva njihovo zaupno naravo. Te omejitve avtomatično prenehajo, ko imetnik informacije to razkrije izvedencem s tega področja brez omejitev. |
| --- | --- |

2.

Vsaka pogodbenica zagotovi, da druga pogodbenica nerazkrite informacije iz tega sporazuma in njihovo zaupno naravo takoj prepozna kot tako; kot na primer z ustreznim označevanjem ali omejitvenim napisom. To se uporablja tudi za delno ali popolno reprodukcijo navedenih informacij.

Pogodbenica, ki nerazkrite informacije prejema v okviru tega sporazuma, upošteva njihovo zaupno naravo. Te omejitve avtomatično prenehajo, ko imetnik informacije to razkrije izvedencem s tega področja brez omejitev.

| 3. | Nerazkrite informacije, ki se posredujejo v okviru tega sporazuma, pogodbenica prejemnica lahko razširja osebam, ki so pri njej zaposlene, in drugim njenim zadevnim oddelkom ali agencijam, ki so pooblaščeni za posebne namene tekočega skupnega raziskovanja, pod pogojem, da se vsaka na tak način razširjena nerazkrita informacija podvrže sporazumu o zaupnosti in jo je mogoče kot tako prepoznati, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

3.

Nerazkrite informacije, ki se posredujejo v okviru tega sporazuma, pogodbenica prejemnica lahko razširja osebam, ki so pri njej zaposlene, in drugim njenim zadevnim oddelkom ali agencijam, ki so pooblaščeni za posebne namene tekočega skupnega raziskovanja, pod pogojem, da se vsaka na tak način razširjena nerazkrita informacija podvrže sporazumu o zaupnosti in jo je mogoče kot tako prepoznati, kot je določeno zgoraj.

| 4. | S predhodno pisno privolitvijo pogodbenice, ki nerazkrite informacije posreduje v okviru tega sporazuma, lahko prejemnica te nerazkrite informacije razširja širše, kot je to sicer dovoljeno z zgornjim odstavkom 3. Pogodbenici sodelujeta pri razvijanju postopkov za vlaganje in pridobivanje predhodne pisne privolitve za takšno širše razširjanje, ki jo vsaka od podpisnic da v skladu s svojimi domačimi politikami, predpisi in zakoni. |
| --- | --- |

4.

S predhodno pisno privolitvijo pogodbenice, ki nerazkrite informacije posreduje v okviru tega sporazuma, lahko prejemnica te nerazkrite informacije razširja širše, kot je to sicer dovoljeno z zgornjim odstavkom 3. Pogodbenici sodelujeta pri razvijanju postopkov za vlaganje in pridobivanje predhodne pisne privolitve za takšno širše razširjanje, ki jo vsaka od podpisnic da v skladu s svojimi domačimi politikami, predpisi in zakoni.

B.   Ne-dokumentarne nerazkrite informacije

Nedokumentarne nerazkrite ali druge zaupne ali tajne informacije, ki se pridobivajo na seminarjih in drugih srečanjih v okviru tega sporazuma, ali informacije, ki izhajajo iz zaposlovanja osebja, uporabe naprav ali skupnih projektov, se s strani pogodbenic ali njunih udeležencev obravnavajo v skladu z načelom, ki je določeno za dokumentarne informacije v Sporazumu, vendar pod pogojem, da je bil prejemnik takih nerazkritih ali drugih tajnih ali zaupnih informacij seznanjen z zaupnim značajem posredovanih informacij takoj ob njihovem posredovanju.

C.   Nadzor

Vsaka od pogodbenic si prizadeva zagotoviti, da so nerazkrite informacije, ki jih prejme v okviru tega sporazuma, pod nadzorom, kakršen je določen tukaj. Če pogodbenica ugotovi ali upravičeno domneva, da bo nemogoče zadostiti določbam o nerazširjanju iz odstavkov A in B, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta, da določita ustrezen potek nadaljnjih ukrepov.

---

(1)  Opredelitve pojmov, navedenih v teh vodilnih načelih, so določene v Prilogi II.

(2)  Okvirne značilnosti takih NTU so določene v Prilogi III.

PRILOGA II

POMEN IZRAZOV

1.   INTELEKTUALNA LASTNINA: njen pomen izhaja iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana v Stockholmu dne 14. julija 1967.

2.   UDELEŽENCI: vsaka fizična ali pravna oseba, vključno s podpisnicama, ki sodeluje pri projektu v okviru tega sporazuma.

3.   SKUPNO RAZISKOVANJE: raziskovanje, ki se izvaja in/ali financira s skupnimi prispevki obeh pogodbenic in ob sodelovanju njunih udeležencev, kadar je to primerno.

4.   INFORMACIJE: znanstveni ali tehnični podatki, rezultati ali metode raziskovanja in razvoja, ki izhajajo iz SKUPNEGA RAZISKOVANJA, in vse druge informacije, za katere pogodbenici in/ali udeleženci, ki so vključeni v SKUPNO RAZISKOVANJE, menijo, da jih je potrebno zagotavljati ali izmenjevati v okviru tega sporazuma ali raziskav, ki temeljijo na njem.

PRILOGA III

OKVIRNE ZNAČILNOSTI NAČRTA TEHNOLOŠKEGA UPRAVLJANJA (NTU)

NTU je poseben sporazum, ki ga sklenejo udeleženci, o izvajanju skupnega raziskovanja in o pravicah in obveznostih sodelujočih. Glede na IL NTU običajno med drugim ureja: lastništvo, zaščito, uporabnikove pravice za znanstvene in tehnične namene, izkoriščanje in razširjanje, vključno z ureditvijo skupnega objavljanja, pravice in obveznosti gostujočih raziskovalcev in postopke za reševanje sporov. NTU lahko ureja tudi primarne in sekundarne informacije, podeljevanje licenc in končne izsledke.

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/34

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 2. junija 2005

o spremembi Dodatka A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mleka, rib in mesa v Latviji

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1609)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/420/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (1), in zlasti odstavka (d) pododdelka I(1) oddelka B poglavja 4 Priloge VIII k Aktu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Latviji je bilo odobreno prehodno obdobje za nekatere obrate, navedene v Dodatku A (2) k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003. Navedeni dodatek je bil spremenjen z Odločbo Komisije 2004/460/ES (3) in 2004/472/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Latviji je bilo odobreno prehodno obdobje za nekatere obrate, navedene v Dodatku A (2) k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003. Navedeni dodatek je bil spremenjen z Odločbo Komisije 2004/460/ES (3) in 2004/472/ES (4).

| (2) | Latvija je predložila izjavo, da so nekateri obrati v sektorjih mleka, rib in mesa zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni s pravnimi akti Skupnosti. Poleg tega so nekateri obrati prenehali opravljati svojo dejavnost. |
| --- | --- |

(2)

Latvija je predložila izjavo, da so nekateri obrati v sektorjih mleka, rib in mesa zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni s pravnimi akti Skupnosti. Poleg tega so nekateri obrati prenehali opravljati svojo dejavnost.

| (3) | Zato je primerno spremeniti Dodatek A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003. Vendar je treba zaradi jasnosti navedeni Dodatek nadomestiti. |
| --- | --- |

(3)

Zato je primerno spremeniti Dodatek A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003. Vendar je treba zaradi jasnosti navedeni Dodatek nadomestiti.

| (4) | Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bil obveščen o ukrepih, predvidenih s to odločbo – |
| --- | --- |

(4)

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bil obveščen o ukrepih, predvidenih s to odločbo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Dodatek A k Prilogi VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 se nadomesti s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 2. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

1

(2)  UL C 227 E, 23.9.2003, str. 104.

2

(3)  UL L 156, 30.4.2004, str. 78.

3

(4)  UL L 160, 30.4.2004, str. 61.

4

---

PRILOGA

„Dodatek A

iz točke 1 pododdelka I oddelka B poglavja 4 Priloge VIII (1)

Seznam obratov, vključno s pomanjkljivostmi in roki za njihovo odpravo

OBRATI ZA PROIZVODNJO MESA

| Št. | Št. vet. | Ime obrata | Pomanjkljivosti | Datum popolne skladnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | Talsu gaļa, Akciju sabiedrība | Direktiva Sveta 64/433/EGS: | točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I |

Št.

Št. vet.

Ime obrata

Pomanjkljivosti

Datum popolne skladnosti

1.

Talsu gaļa, Akciju sabiedrība

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 2(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2(a) poglavja I Priloge I

| | točka 4(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge I

| | točka 11 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge I

| | točka 14(e) in (f) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točka 14(e) in (f) poglavja II Priloge I

| | točka 15 poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15 poglavja III Priloge I

| | točka 16(b) poglavja IV Priloge I |
| --- | --- |

točka 16(b) poglavja IV Priloge I

| | točka 17(b) poglavja IV Priloge I |
| --- | --- |

točka 17(b) poglavja IV Priloge I

| | točka 68 poglavja XIV Priloge I |
| --- | --- |

točka 68 poglavja XIV Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

| | točka 3 poglavja II Priloge B |
| --- | --- |

točka 3 poglavja II Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/ES:

| | točka 1(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja I Priloge I

| | točka 1(a) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja III Priloge I

31.12.2005

2.

Tukuma gaļas pārstrādes sabiedrība, Akciju sabiedrība

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 2(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2(a) poglavja I Priloge I

| | točka 4(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge I

| | točka 11 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge I

| | točka 14(e) in (f) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točka 14(e) in (f) poglavja II Priloge I

| | točka 15 poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15 poglavja III Priloge I

| | točka 16(b) poglavja IV Priloge I |
| --- | --- |

točka 16(b) poglavja IV Priloge I

| | točka 17(b) poglavja IV Priloge I |
| --- | --- |

točka 17(b) poglavja IV Priloge I

| | točka 68 poglavja XIV Priloge I |
| --- | --- |

točka 68 poglavja XIV Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

| | točka 3 poglavja II Priloge B |
| --- | --- |

točka 3 poglavja II Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/ES:

| | točka 1(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja I Priloge I

| | točka 1(a) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja III Priloge I

31.12.2005

3.

Triāls filiāle „Valmieras gaļas kombināts“, Sabiedrība ar ierobežotu atbildību

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 2(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2(a) poglavja I Priloge I

| | točka 4(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge I

| | točka 11 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge I

| | točki 14(e) in (f) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točki 14(e) in (f) poglavja II Priloge I

| | točka 15 poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15 poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

| | točka 3 poglavja II Priloge B |
| --- | --- |

točka 3 poglavja II Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/ES:

| | točka 1(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja I Priloge I

| | točka 1(a) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja III Priloge I

31.12.2005

4.

Gravendāle, Sabiedrība ar ierobežotu atbildību

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 2(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2(a) poglavja I Priloge I

| | točka 11 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge I

| | točka 15 poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15 poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točka 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/ES:

| | točka 1(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja I Priloge I

| | točka 1(a) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja III Priloge I

31.12.2005

5.

Putnu fabrika Ķekava, Akciju sabiedrība

Direktiva Sveta 71/118/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 4(c) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(c) poglavja I Priloge I

| | točka 14(b) in (c) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točka 14(b) in (c) poglavja II Priloge I

| | točka 18(d) poglavja V Priloge I |
| --- | --- |

točka 18(d) poglavja V Priloge I

| | točka 43 poglavja VII Priloge I |
| --- | --- |

točka 43 poglavja VII Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d) in (e) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d) in (e) poglavja I Priloge A

| | točka 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/ES:

| | točka 1(a) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja III Priloge I

31.12.2005

6.

Erso7, Sabiedrība ar ierobežotu atbildību

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 4(a) poglavja 1 Priloge II |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja 1 Priloge II

| | točka 9 poglavja 1 Priloge II |
| --- | --- |

točka 9 poglavja 1 Priloge II

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(f) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(f) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

31.12.2005

7.

Strautmaļi, Zemnieku saimniecība

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točke 1(a), (b), (c) in (e) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točke 1(a), (b), (c) in (e) poglavja I Priloge II

| | točka 4(a) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge II

| | točka 9 poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 9 poglavja I Priloge II

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

| | točka 3 poglavja II Priloge B |
| --- | --- |

točka 3 poglavja II Priloge B

31.12.2005

8.

Bērzlejas, Zemnieku saimniecība

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točke 1(a), (b), (c) in (e) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točke 1(a), (b), (c) in (e) poglavja I Priloge II

| | točka 4(a) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge II

| | točka 9 poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 9 poglavja I Priloge II

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točke 2(a), (b), (c), (e) in (f) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 2(a), (b), (c), (e) in (f) poglavja I Priloge A

| | točki 6 in 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 6 in 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

31.12.2005

9.

GPC Smārde, Sabiedrība ar ierobežotu atbildību

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točke 1(a), (c) in (e) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točke 1(a), (c) in (e) poglavja I Priloge II

| | točka 4(a) poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 4(a) poglavja I Priloge II

| | točka 9 poglavja I Priloge II |
| --- | --- |

točka 9 poglavja I Priloge II

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 2(b) in (c) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(b) in (c) poglavja I Priloge A

| | točka 11 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 11 poglavja I Priloge A

| | točki 1 in 2 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točki 1 in 2 poglavja I Priloge B

31.12.2005“

---

(1)  Za besedilo Priloge VIII glej UL L 236, 23.9.2003, str. 824.

1

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/38

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. junija 2005

o spremembi Dodatka B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 glede nekaterih obratov v sektorjih mesa, mleka in rib v Litvi

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1633)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/421/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (1) ter zlasti odstavka (d) pododdelka I oddelka B poglavja 5 Priloge IX k Aktu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Litvi so bila odobrena prehodna obdobja za nekatere obrate, navedene v Dodatku B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(1)

Litvi so bila odobrena prehodna obdobja za nekatere obrate, navedene v Dodatku B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003.

| (2) | Dodatek B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 je bil spremenjen z odločbami Komisije 2004/472/ES (2) in 2004/473/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Dodatek B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 je bil spremenjen z odločbami Komisije 2004/472/ES (2) in 2004/473/ES (3).

| (3) | Glede na uradno izjavo litovskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa, mleka in rib zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti v usklajeni s pravnimi akti Skupnosti. Poleg tega so nekateri obrati prenehali opravljati svojo dejavnost. |
| --- | --- |

(3)

Glede na uradno izjavo litovskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa, mleka in rib zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti v usklajeni s pravnimi akti Skupnosti. Poleg tega so nekateri obrati prenehali opravljati svojo dejavnost.

| (4) | Dodatek B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 je zato treba ustrezno spremeniti. Zaradi jasnosti ga je treba nadomestiti. |
| --- | --- |

(4)

Dodatek B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 je zato treba ustrezno spremeniti. Zaradi jasnosti ga je treba nadomestiti.

| (5) | Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bil obveščen o ukrepih, predvidenih s to odločbo – |
| --- | --- |

(5)

Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali je bil obveščen o ukrepih, predvidenih s to odločbo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Dodatek B k Prilogi IX k Aktu o pristopu iz leta 2003 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. junija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

1

(2)  UL L 160, 30.4.2004, str. 62.

2

(3)  UL L 160, 30.4.2004, str. 68.

3

---

PRILOGA

„Dodatek B

iz pododdelka I oddelka B poglavja 5 Priloge IX (1)

Seznam obratov, vključno s pomanjkljivostmi in roki za njihovo odpravo

OBRATI ZA PREDELAVO MESA

Začetni seznam

| Št. | Vet. št. | Ime obrata | Pomanjkljivosti | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 77-23 | UAB „Jatkančių mėsinė“, Jatkančių k., Tauragės r., Tauragės aps. | Direktiva Sveta 64/433/EGS: | točka 1 poglavja I Priloge I |

Št.

Vet. št.

Ime obrata

Pomanjkljivosti

Datum popolne usklajenosti

1.

77-23

UAB „Jatkančių mėsinė“, Jatkančių k., Tauragės r., Tauragės aps.

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

točka 1 poglavja I Priloge I

| | točka 2 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2 poglavja I Priloge I

| | točka 4(c) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(c) poglavja I Priloge I

| | točka 9, 11 in 12 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 9, 11 in 12 poglavja I Priloge I

| | točka 14(a), (b), (c), (e), (f), (g), (h), (k) in (1) |
| --- | --- |

točka 14(a), (b), (c), (e), (f), (g), (h), (k) in (1)

| | poglavja II Priloge I točka 15(b) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

poglavja II Priloge I točka 15(b) poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 3, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 3, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1(a), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(a), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge B

| | točka 2(d), (e), (h) in (i) poglavja I |
| --- | --- |

točka 2(d), (e), (h) in (i) poglavja I

1.11.2006

2.

77-02

UAB „Stragutėsmėsa“

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 2 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2 poglavja I Priloge I

| | točki 11 in 12 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točki 11 in 12 poglavja I Priloge I

| | točka 14(a), (b), (c), (e), (g), (h), (k) in (1) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točka 14(a), (b), (c), (e), (g), (h), (k) in (1) poglavja II Priloge I

| | točka 15(b) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15(b) poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 3, 4, 6, 8, 9, 11 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 3, 4, 6, 8, 9, 11 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1(a), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(a), (d), (e) in (f) poglavja I Priloge B

| | točka 2(a), (b) in (j) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(a), (b) in (j) poglavja I Priloge B

1.11.2006

3.

88-01

AB „Grabupėliai“

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge I

| | točka 2 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2 poglavja I Priloge I

| | točka 4(c) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 4(c) poglavja I Priloge I

| | točke 5, 9, 11 in 12 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točke 5, 9, 11 in 12 poglavja I Priloge I

| | točka 14(b), (c), (d), (e), (h), (k) in (1) poglavja II Priloge I |
| --- | --- |

točka 14(b), (c), (d), (e), (h), (k) in (1) poglavja II Priloge I

| | točka 15(b) in (d) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15(b) in (d) poglavja III Priloge I

| | točka 16(a) poglavja IV Priloge I |
| --- | --- |

točka 16(a) poglavja IV Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 4, 6, 7, 8, 9, 11 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 4, 6, 7, 8, 9, 11 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1(a) in (f) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(a) in (f) poglavja I Priloge B

| | točka 2(c), (d), (i) in (j) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(c), (d), (i) in (j) poglavja I Priloge B

1.11.2006

Obrati za predelavo mesa visokih zmogljivosti

4.

41-20

UAB „Rukesa ir ko“

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a), (b), (c), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge I

| | točka 15(b) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15(b) poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 3, 7, 8, 11, 12, 14 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 3, 7, 8, 11, 12, 14 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge B

| | točka 2(c), (d), (e) in (h) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(c), (d), (e) in (h) poglavja I Priloge B

1.5.2006

5.

72-01

BĮ „Litmos“

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge I

| | točka 2(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 2(a) poglavja I Priloge I

| | točka 15(b) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15(b) poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 3, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 3, 4, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge B

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (h), (i) in (j) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (h), (i) in (j) poglavja I Priloge B

Direktiva Sveta 94/65/EGS:

| | točka 1(a) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(a) poglavja I Priloge I

1.11.2006

6.

11

AB „Vilniaus mėsos kombinatas“

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c) in (d) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c) in (d) poglavja I Priloge A

| | točke 4, 12 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 4, 12 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1(d), (e) in (f) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(d), (e) in (f) poglavja I Priloge B

| | točka 2(b) in (d) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(b) in (d) poglavja I Priloge B

1.12.2004

7.

01-23

UAB „Esla“

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (c), (e) in (g) poglavja I Priloge A

| | točke 7, 8, 11, 13 in 14 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 7, 8, 11, 13 in 14 poglavja I Priloge A

| | točka 1(d) in (f) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(d) in (f) poglavja I Priloge B

1.12.2004

8.

01-29

UAB „Naujasodžio mėsa“

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge A

| | točki 11 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točki 11 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 1 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge B

| | točka 2(c) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(c) poglavja I Priloge B

1.12.2005

Obrati za predelavo mesa

9.

77-32

V. Pietarienės IĮ

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(c) in (e) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(c) in (e) poglavja I Priloge I

| | točka 15(b) poglavja III Priloge I |
| --- | --- |

točka 15(b) poglavja III Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(b), (c), (d), (e) in (g) poglavja I |
| --- | --- |

točka 2(b), (c), (d), (e) in (g) poglavja I

| | Priloge A točke 3, 4, 6, 11, 12, 13 in 14 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

Priloge A točke 3, 4, 6, 11, 12, 13 in 14 poglavja I Priloge A

| | točka 1(a), (d) in (e) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 1(a), (d) in (e) poglavja I Priloge B

| | točka 2(a) in (j) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(a) in (j) poglavja I Priloge B

1.1.2006

10.

27-13

UAB „Guostė“

Direktiva Sveta 64/433/EGS:

| | točka 1(c), (e) in (f) poglavja I Priloge I |
| --- | --- |

točka 1(c), (e) in (f) poglavja I Priloge I

Direktiva Sveta 77/99/EGS:

| | točka 1 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 1 poglavja I Priloge A

| | točka 2(d) in (e) poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točka 2(d) in (e) poglavja I Priloge A

| | točke 3, 4, 8, 9, 11, 13 in 15 poglavja I Priloge A |
| --- | --- |

točke 3, 4, 8, 9, 11, 13 in 15 poglavja I Priloge A

| | točka 2(a), (d) in (j) poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točka 2(a), (d) in (j) poglavja I Priloge B

1.11.2006

Dopolnilni seznam

| Št. | Veterinar-ska št. odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Sektor: meso | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnost obratov |
| Sveže meso, zakol, razsek | Mesni proizvodi | Mleto meso, mesni pripravki | Hladilnica |
| 1. | 16 | UAB „Alytaus mėsinė“, Pramonės g. 16, Alytaus m., Alytaus aps. | X | | | | 1.5.2005 |
| 2. | 84 02 | UAB „Samsonas“, Striūpų k., Šakių sen., Šakių r., Marijampolės aps. | X | | | | 1.5.2005 |
| 3. | 57 03 | ŽŪB „Antašavos centras“, Astravų k., Kupiškio r., Panevėžio aps. | X | | | | 1.5.2005 |
| 4. | 87 11 | ŽŪB „Kontautėliai“, Kantautalių k., Šilalės r., Tauragės aps. | X | | | | 1.5.2005 |
| 5. | 88 19 | UAB „Aisytė“, Vilkyčių k., Šilutės r., Klaipėdos aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 6. | 91 01 | UAB „Kužių agroįmonė“, Kužių k., Šiaulių r., Šiaulių aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 7. | 54 13 | UAB „Molavėna“, Beržėnų k., Kelmės r., Šiaulių aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 8. | 65 23 | ŽŪK „Getautų ūkininkas“, Getautų k., Pakruojo r., Šiaulių aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 9. | 32 02 | UAB „Norpa“, Šapnagių k., Akmenės r., Šiaulių aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 10. | 71 16 | UAB „Ropokalnis“, Žvejų g. 2, Šeduva, Radviliškio r., Šiaulių aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 11. | 68 03 | UAB „Burgis“, Babrungėnų k., Babrungo sen., Plungės r., Telšių aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 12. | 41 05 | UAB „Cesta“, Žemoji Riešė, Vilniaus r., Vilniaus aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 13. | 85 18 | UAB „Olkusjana“, Jašiūnų k., Šalčininkų r., Vilniaus aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 14. | 81 07 | UAB „Geras skonis“, Alionių k., Ukmergės r., Vilniaus aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 15. | 49 03 | UAB „Gelombickienė ir partneriai“, Slėnio g. 2, Rumšiškės, Kaišiadorių r., Kauno aps. | | X | | | 1.5.2005 |
| 16. | 51 08 | I. Medžiuvienės f. „Čečeta“, Čečetų k., K. Rūdos sen., K. Rūdos sav., Marijampolės aps. | | X | X | | 1.5.2005 |
| 17. | 39 24 | UAB „Damsa“, Basanavičiaus g. 57, Kybartai, Vilkaviškio r., Marijampolės aps. | | X | X | | 1.5.2005 |
| 18. | 51 10 | UAB „Sasnelė“, Bitikų k. Sasnavos sen., Marijampolės sav., Marijampolės aps. | | X | X | 1.5.2005 | |
| 19. | 51 02 | UAB „Lavirda“, Patašinės k., Marijampolės sen., Marijampolės sav., Marijampolės aps. | | X | X | | 1.5.2005 |
| 20. | 91 08 | Šlepkų ŽŪB, Gergždos k., Šiaulių r., Šiaulių aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 21. | 47 26 | ŽŪB „Delikatesas“, Kudirkos g. 2, Joniškio r., Šiaulių aps. | X | X | X | 1.5.2005 | |
| 22. | 34 04 | UAB „Agrogrupė“, Katlierių k., Skiemonių sen., Anykščių r., Utenos aps. | X | X | X | | 1.5.2005 |
| 23. | 67 14 | ŽŪK „Mikoliškio paukštynas“, Mykoliškio k., Pasvalio r., Panevėžio aps. | X | | | 1.5.2005 | |

Št.

Veterinar-ska št. odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Sektor: meso

Datum popolne usklajenosti

Dejavnost obratov

Sveže meso, zakol, razsek

Mesni proizvodi

Mleto meso, mesni pripravki

Hladilnica

1.

16

UAB „Alytaus mėsinė“, Pramonės g. 16, Alytaus m., Alytaus aps.

X

1.5.2005

2.

84 02

UAB „Samsonas“, Striūpų k., Šakių sen., Šakių r., Marijampolės aps.

X

1.5.2005

3.

57 03

ŽŪB „Antašavos centras“, Astravų k., Kupiškio r., Panevėžio aps.

X

1.5.2005

4.

87 11

ŽŪB „Kontautėliai“, Kantautalių k., Šilalės r., Tauragės aps.

X

1.5.2005

5.

88 19

UAB „Aisytė“, Vilkyčių k., Šilutės r., Klaipėdos aps.

X

X

X

1.5.2005

6.

91 01

UAB „Kužių agroįmonė“, Kužių k., Šiaulių r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

7.

54 13

UAB „Molavėna“, Beržėnų k., Kelmės r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

8.

65 23

ŽŪK „Getautų ūkininkas“, Getautų k., Pakruojo r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

9.

32 02

UAB „Norpa“, Šapnagių k., Akmenės r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

10.

71 16

UAB „Ropokalnis“, Žvejų g. 2, Šeduva, Radviliškio r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

11.

68 03

UAB „Burgis“, Babrungėnų k., Babrungo sen., Plungės r., Telšių aps.

X

X

X

1.5.2005

12.

41 05

UAB „Cesta“, Žemoji Riešė, Vilniaus r., Vilniaus aps.

X

X

X

1.5.2005

13.

85 18

UAB „Olkusjana“, Jašiūnų k., Šalčininkų r., Vilniaus aps.

X

X

X

1.5.2005

14.

81 07

UAB „Geras skonis“, Alionių k., Ukmergės r., Vilniaus aps.

X

X

X

1.5.2005

15.

49 03

UAB „Gelombickienė ir partneriai“, Slėnio g. 2, Rumšiškės, Kaišiadorių r., Kauno aps.

X

1.5.2005

16.

51 08

I. Medžiuvienės f. „Čečeta“, Čečetų k., K. Rūdos sen., K. Rūdos sav., Marijampolės aps.

X

X

1.5.2005

17.

39 24

UAB „Damsa“, Basanavičiaus g. 57, Kybartai, Vilkaviškio r., Marijampolės aps.

X

X

1.5.2005

18.

51 10

UAB „Sasnelė“, Bitikų k. Sasnavos sen., Marijampolės sav., Marijampolės aps.

X

X

1.5.2005

19.

51 02

UAB „Lavirda“, Patašinės k., Marijampolės sen., Marijampolės sav., Marijampolės aps.

X

X

1.5.2005

20.

91 08

Šlepkų ŽŪB, Gergždos k., Šiaulių r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

21.

47 26

ŽŪB „Delikatesas“, Kudirkos g. 2, Joniškio r., Šiaulių aps.

X

X

X

1.5.2005

22.

34 04

UAB „Agrogrupė“, Katlierių k., Skiemonių sen., Anykščių r., Utenos aps.

X

X

X

1.5.2005

23.

67 14

ŽŪK „Mikoliškio paukštynas“, Mykoliškio k., Pasvalio r., Panevėžio aps.

X

1.5.2005

OBRATI ZA PREDELAVO RIB

Začetni seznam

| Št. | Vet. št. | Ime obrata | Pomanjkljivosti | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 66-25 | UAB „Lipresa“ | Direktiva Sveta 91/493/EGS: | točka 1 poglavja III.I Priloge |

Št.

Vet. št.

Ime obrata

Pomanjkljivosti

Datum popolne usklajenosti

1.

66-25

UAB „Lipresa“

Direktiva Sveta 91/493/EGS:

točka 1 poglavja III.I Priloge

| | točka 2(a), (d), (e) in (h) poglavja III.I Priloge |
| --- | --- |

točka 2(a), (d), (e) in (h) poglavja III.I Priloge

| | točke 3, 6, 9, 10 in 11 poglavja III.I Priloge |
| --- | --- |

točke 3, 6, 9, 10 in 11 poglavja III.I Priloge

| | točka 6(a) poglavja IV.IV Priloge |
| --- | --- |

točka 6(a) poglavja IV.IV Priloge

1.11.2006

2.

55-27

UAB „Myxum“

Direktiva Sveta 91/493/EGS:

| | točka 1 poglavja III.I Priloge |
| --- | --- |

točka 1 poglavja III.I Priloge

| | točka 2(a), (c), (d), (e) in (h) poglavja III.I Priloge |
| --- | --- |

točka 2(a), (c), (d), (e) in (h) poglavja III.I Priloge

| | točke 5, 9 in 10 poglavja III.I Priloge |
| --- | --- |

točke 5, 9 in 10 poglavja III.I Priloge

| | točka 1 poglavja IV.V Priloge |
| --- | --- |

točka 1 poglavja IV.V Priloge

| | točka 1 poglavja VIII Priloge |
| --- | --- |

točka 1 poglavja VIII Priloge

1.11.2006

Dopolnilni seznam

| Št. | Veterinar-ska št. odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Sektor: ribe | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnost obratov |
| Ribe in ribji proizvodi |
| 1. | 55 31 | L. Šemetulskio IĮ, Girkaliai, Kretingalė, Klaipėdos r. | X | 1.5.2005 |

Št.

Veterinar-ska št. odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Sektor: ribe

Datum popolne usklajenosti

Dejavnost obratov

Ribe in ribji proizvodi

1.

55 31

L. Šemetulskio IĮ, Girkaliai, Kretingalė, Klaipėdos r.

X

1.5.2005

OBRATI ZA PREDELAVO MLEKA

Začetni seznam

| Št. | Vet. št. | Ime obrata | Pomanjkljivosti | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 54-01P | UAB „Kelmės pieninė“ | Direktiva Sveta 92/46/EGS: | točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge B |

Št.

Vet. št.

Ime obrata

Pomanjkljivosti

Datum popolne usklajenosti

1.

54-01P

UAB „Kelmės pieninė“

Direktiva Sveta 92/46/EGS:

točka 2(a), (b), (c), (d), (e), (f) in (g) poglavja I Priloge B

| | točke 3, 11 in 13 poglavja I Priloge B |
| --- | --- |

točke 3, 11 in 13 poglavja I Priloge B

1.11.2006

Dopolnilni seznam

| Št. | Veterinar-ska št. odobritve obrata | Ime in naslov obrata | Sektor: mleko | Datum popolne usklajenosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnost obratov |
| Mlečni proizvodi in proizvodi na osnovi mleka |
| 1. | 47 01 P | ŽŪB „Bariūnai“, Bariūnų k., Joniškio r., Šiaulių aps. | X | 1.5.2005“ |

Št.

Veterinar-ska št. odobritve obrata

Ime in naslov obrata

Sektor: mleko

Datum popolne usklajenosti

Dejavnost obratov

Mlečni proizvodi in proizvodi na osnovi mleka

1.

47 01 P

ŽŪB „Bariūnai“, Bariūnų k., Joniškio r., Šiaulių aps.

X

1.5.2005“

---

(1)  Za besedilo Priloge IX glej UL L 236, 23.9.2003, str. 836.

1

---

| 7.6.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 143/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 143/45

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. junija 2005

o dovoljenju Franciji, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta, namesto majskih statističnih raziskav o staležu govedi

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1626)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/422/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/24/EGS z dne 1. junija 1993 o izvajanju statističnih raziskav na področju govedoreje (1) in zlasti člena 1(2) in (3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naslov I Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sistem za identifikacijo in registracijo govedi (SIEB). |
| --- | --- |

(1)

Naslov I Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sistem za identifikacijo in registracijo govedi (SIEB).

| (2) | Odločba Komisije 2001/399/ES (3) priznava popolnoma operativni značaj francoske podatkovne zbirke o govedu. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2001/399/ES (3) priznava popolnoma operativni značaj francoske podatkovne zbirke o govedu.

| (3) | V skladu z Direktivo 93/24/EGS se države članice na podlagi njihove zahteve pooblasti, da uporabijo upravne vire informacij namesto raziskav o staležu govedi, v kolikor izpolnjujejo obveznosti navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 93/24/EGS se države članice na podlagi njihove zahteve pooblasti, da uporabijo upravne vire informacij namesto raziskav o staležu govedi, v kolikor izpolnjujejo obveznosti navedene direktive.

| (4) | Francija je 5. oktobra 2004 vložila zahtevo za nadomestitev majskih raziskav o govedu s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi (SIEB). Za utemeljitev zahteve je Francija posredovala tehnično dokumentacijo o strukturi in posodobitvi podatkovne zbirke iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 ter o metodah izračunavanja statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Francija je 5. oktobra 2004 vložila zahtevo za nadomestitev majskih raziskav o govedu s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi (SIEB). Za utemeljitev zahteve je Francija posredovala tehnično dokumentacijo o strukturi in posodobitvi podatkovne zbirke iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 ter o metodah izračunavanja statističnih podatkov.

| (5) | Še posebej je Francija predlagala metode izračunavanja za pridobitev statističnih podatkov za vrste iz člena 3(1) Direktive 93/24/EGS, ki niso neposredno na voljo v podatkovni zbirki iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000. Francija bi morala sprejeti vse primerne ukrepe za zagotovitev, da bodo te metode izračunavanja jamčile natančnost statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Še posebej je Francija predlagala metode izračunavanja za pridobitev statističnih podatkov za vrste iz člena 3(1) Direktive 93/24/EGS, ki niso neposredno na voljo v podatkovni zbirki iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000. Francija bi morala sprejeti vse primerne ukrepe za zagotovitev, da bodo te metode izračunavanja jamčile natančnost statističnih podatkov.

| (6) | Na podlagi pregleda tehnične dokumentacije, ki so jo predložili francoski organi, sledi, da bi se zahtevi moralo ugoditi. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi pregleda tehnične dokumentacije, ki so jo predložili francoski organi, sledi, da bi se zahtevi moralo ugoditi.

| (7) | Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) – |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Francijo se pooblasti, da majske raziskave o staležu govedi, določene z Direktivo 93/24/EGS, nadomesti s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 z namenom pridobitve vseh zahtevanih statističnih podatkov za izpolnitev obveznosti iz navedene direktive.

Člen 2

Če sistem iz člena 1 ne bo več operativen ali če njegova vsebina ne bo več dopuščala pridobivanja zanesljivih statističnih podatkov za vse ali za nekatere vrste goveda, bo Francija za oceno staleža govedi ali zadevnih vrst ponovno uporabila sistem statističnih raziskav.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 3. junija 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 149, 21.6.1993, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 140, 24.5.2001, str. 69.

3

(4)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

4

---