# Eiropas Savienības C 232/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.232.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 232 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 10. augusts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.232.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 232

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 10. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 232/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 232/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  ) | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 232/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2013/C 232/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa) (
  1
  )

Triton/Suomen Lähikauppa

1

6

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 232/03 | Euro maiņas kurss | 7 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2013/C 232/04 | Saistoša izziņa par tarifu | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 232/03

Euro maiņas kurss

7

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2013/C 232/04

Saistoša izziņa par tarifu

8

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 232/05 | Informatīvs paziņojums – Sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Marokas Karaliste | 13 |
| 2013/C 232/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 17 |
| 2013/C 232/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 21 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 232/05

Informatīvs paziņojums – Sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Marokas Karaliste

13

2013/C 232/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

17

2013/C 232/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 232/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.4.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34665 (12/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Podkarpackie | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN |
| Juridiskais pamats | 1) | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.) |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.4.2013.

Atbalsts Nr.

SA.34665 (12/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Podkarpackie

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Budowa regionalnej sieci szerokopasmowej aglomeracji rzeszowskiej ResMAN

Juridiskais pamats

1)

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 z późn. zm.)

| 2) | Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013 |
| --- | --- |

2)

Uchwała nr 288/5681/10 Zarządu Województwa Podkarpackiego, z dnia 2 czerwca 2010 r. w sprawie dokonania oceny strategicznej i warunkowego wyboru projektów do dofinansowania z Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego w ramach osi priorytetowej III Społeczeństwo Informacyjne Regionalnego Programu Operacyjnego Województwa Podkarpackiego na lata 2007–2013

| 3) | Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce |
| --- | --- |

3)

Decyzja Komisji Europejskiej C(2007) 4560 z dnia 1 października 2007 r. w sprawie przyjęcia w ramach pomocy wspólnotowej programu operacyjnego Europejskiego Funduszu Rozwoju Regionalnego objętego celem „konwergencja” w regionie Podkarpackie w Polsce

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Sociālais atbalsts atsevišķiem klientiem, reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: PLN 18,04 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Valsts vadīšana un sabiedrības sociāli ekonomiskā politika

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie |
| --- |
| Al. Ł. Cieplińskiego 4 |
| 35-959 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Zarząd Województwa Podkarpackiego w Rzeszowie

Al. Ł. Cieplińskiego 4

35-959 Rzeszów

POLSKA/POLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.7.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35200 (12/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Juridiskais pamats | Rennwett- und Lotteriegesetz |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Nozares attīstība |
| Atbalsta veids | Citi |
| Budžets | Gada budžets: EUR 10 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | Pasākums nav uzskatāms par atbalstu |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozares | Zirgu un zirgu dzimtas dzīvnieku audzēšana, azartspēles un derības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.7.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35200 (12/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Rennwett- und Lotteriegesetz

Juridiskais pamats

Rennwett- und Lotteriegesetz

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Nozares attīstība

Atbalsta veids

Citi

Budžets

Gada budžets: EUR 10 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Zirgu un zirgu dzimtas dzīvnieku audzēšana, azartspēles un derības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bewilligungsbehörden in den 16 Bundesländern

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.1.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35596 (12/N) |
| Dalībvalsts | Slovēnija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Shema podpore slovenski filmski proizvodnji |
| Juridiskais pamats | Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Kultūra |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 11 400 000 |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.1.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35596 (12/N)

Dalībvalsts

Slovēnija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Shema podpore slovenski filmski proizvodnji

Juridiskais pamats

Zakon o Slovenskem filmskem centru, javni agenciji RS (Uradni list RS št. 77/10, 40/12); Pravilnik o izvedbi postopka izbire projektov, pogojih in merilih za izbor projektov ter postopku sklepanja pogodb, vsebine pogodb in načinu nadzora nad izvajanjem pogodb Slovenskega filmskega centra, javne agencije RS (Uradni list RS, št. 60/11 in 62)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Kultūra

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 11 400 000

| | Gada budžets: EUR 3 800 000 |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 3 800 000

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2013.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Kinofilmu, video filmu un televīzijas programmu producēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Slovenski filmski center, javna agencija |
| --- |
| Miklošičeva 38 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovenski filmski center, javna agencija

Miklošičeva 38

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.5.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35979 (13/N) |
| Dalībvalsts | Rumānija |
| Reģions | Bihor | 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017) |
| Juridiskais pamats | Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Nozares attīstība, reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: RON 10,89 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.5.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35979 (13/N)

Dalībvalsts

Rumānija

Reģions

Bihor

107. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Proiect pentru schema de ajutor la înființare pentru companii aeriene cu plecare de pe Aeroportul Oradea (2013-2017)

Juridiskais pamats

Proiectul de hotărâre al CJ Bihor privind aprobarea ajutorului financiar la înființare pentru deschiderea de noi rute și/sau frecvențe de operare aeriene la Regia Autonomă, Aeroportul Oradea

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Nozares attīstība, reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: RON 10,89 (miljonos)

| | Gada budžets: RON 2,18 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: RON 2,18 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

27.5.2013.–31.12.2017.

Tautsaimniecības nozares

Pasažieru aviopārvadājumi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Consiliul Județean Bihor |
| --- |
| Parcul Traian nr. 5 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

Consiliul Județean Bihor

Parcul Traian nr. 5

Oradea

ROMÂNIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.6.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36183 (13/N-647) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Baden-Wuerttemberg | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg |
| Juridiskais pamats | Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011


  http://www.mfg.de/film/ |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Kultūra |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 28,08 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.6.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36183 (13/N-647)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Baden-Wuerttemberg

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Verlängerung der Filmförderregelung der MFG Baden-Württemberg

Juridiskais pamats

Beschluss des Aufsichtsrates der MFG Medien- und Filmgesellschaft Baden-Württemberg in der Sitzung am 28. November 2003; Vergabeordnung Filmförderung MFG Baden-Württemberg in der Fassung vom 1. Januar 2011

http://www.mfg.de/film/

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Kultūra

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 28,08 (miljonos)

| | Gada budžets: EUR 14,04 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 14,04 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2014.

Tautsaimniecības nozares

Kinofilmu, video filmu, televīzijas programmu un skaņu ierakstu producēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Filmförderung Baden-Württemberg |
| --- |
| Breitscheiderstrasse 4 |
| 70174 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Filmförderung Baden-Württemberg

Breitscheiderstrasse 4

70174 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6847 – Triton/Suomen Lähikauppa)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 232/02

Komisija 2013. gada 22. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6847. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6847. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 9. augusts

2013/C 232/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3373 |
| JPY | Japānas jena | 128,96 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4588 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86135 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,6747 |
| CHF | Šveices franks | 1,2310 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8170 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,925 |
| HUF | Ungārijas forints | 298,43 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7030 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1877 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4382 |
| TRY | Turcijas lira | 2,5657 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4587 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3762 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3714 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6682 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6829 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 485,77 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,0667 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1870 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5165 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 746,62 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3522 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,179 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,0000 |
| THB | Taizemes bāts | 41,817 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0466 |
| MXN | Meksikas peso | 16,8567 |
| INR | Indijas rūpija | 81,3040 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3373

JPY

Japānas jena

128,96

DKK

Dānijas krona

7,4588

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86135

SEK

Zviedrijas krona

8,6747

CHF

Šveices franks

1,2310

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8170

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,925

HUF

Ungārijas forints

298,43

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7030

PLN

Polijas zlots

4,1877

RON

Rumānijas leja

4,4382

TRY

Turcijas lira

2,5657

AUD

Austrālijas dolārs

1,4587

CAD

Kanādas dolārs

1,3762

HKD

Hongkongas dolārs

10,3714

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6682

SGD

Singapūras dolārs

1,6829

KRW

Dienvidkorejas vona

1 485,77

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,0667

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1870

HRK

Horvātijas kuna

7,5165

IDR

Indonēzijas rūpija

13 746,62

MYR

Malaizijas ringits

4,3522

PHP

Filipīnu peso

58,179

RUB

Krievijas rublis

44,0000

THB

Taizemes bāts

41,817

BRL

Brazīlijas reāls

3,0466

MXN

Meksikas peso

16,8567

INR

Indijas rūpija

81,3040

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/8

---

SAISTOŠA IZZIŅA PAR TARIFU

2013/C 232/04

To muitas iestāžu saraksts, kuru dalībvalstis izraudzījušās, lai tās pieņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu vai izsniegtu tādu izziņu, kas apstiprināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (1) 6. panta 5. punktu, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (2).

| Dalībvalsts | Muitas iestāde |
| --- | --- |
| AUSTRIJA | Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu |
| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| 1030 Wien |

Dalībvalsts

Muitas iestāde

AUSTRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

1030 Wien

BEĻĢIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| 1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8e étage |
| Avenue Albert II 33 |
| 1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service nomenclature (Tarif), agriculture et valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8e étage

Avenue Albert II 33

1030 Bruxelles

BULGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Агенция „Митници“ |
| --- |
| Централно митническо управление |
| ул. „Г. С. Раковски“ No 47 |
| 1202 София/Sofia |

Агенция „Митници“

Централно митническо управление

ул. „Г. С. Раковски“ No 47

1202 София/Sofia

ČEHIJAS REPUBLIKA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Celní úřad pro Olomoucký kraj |
| --- |
| Oddělení 04 – závazných informací |
| Blanická 19 |
| 772 71 Olomouc |

Celní úřad pro Olomoucký kraj

Oddělení 04 – závazných informací

Blanická 19

772 71 Olomouc

DĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| SKAT Århus |
| --- |
| (Told — Tariferingscentret) |
| Lyseng Allé 1 |
| 8270 Højbjerg |

SKAT Århus

(Told — Tariferingscentret)

Lyseng Allé 1

8270 Højbjerg

(pieteikuma iesniedzēji ar uzņēmuma adresi Ziemeļjitlandes, Vidusjitlandes un Dienviddānijas reģionos)

| SKAT København |
| --- |
| Told — Tariferingscentret |
| Sluseholmen 8 B |
| 2450 København SV |

SKAT København

Told — Tariferingscentret

Sluseholmen 8 B

2450 København SV

(pārējie pieteikuma iesniedzēji)

FRANCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1 |
| --- |
| 11 rue des deux Communes |
| 93558 Montreuil Cédex |

Direction générale des douanes et droits indirects, bureau E1

11 rue des deux Communes

93558 Montreuil Cédex

GRIEĶIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ. |
| 115 26 Αθήνα/Athens |

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Εσόδων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ. 17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφόρος Κηφισίας 124 & Ιατρίδου 2 Τ.Κ.

115 26 Αθήνα/Athens

HORVĀTIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Ministarstvo financija |
| --- |
| Carinska uprava |
| Središnji ured |
| Alexandera von Humboldta 4a |
| HR-10000 Zagreb |

Ministarstvo financija

Carinska uprava

Središnji ured

Alexandera von Humboldta 4a

HR-10000 Zagreb

IGAUNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Maksu- ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| 15176 Tallinn |

Maksu- ja Tolliamet

Narva mnt 9j

15176 Tallinn

ĪRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

ITĀLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Agenzia delle Dogane e dei Monopoli |
| --- |
| Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli |
| Via Mario Carucci 71 |
| 00143 Roma RM |

Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Ufficio per la tariffa doganale, per i dazi e per i regimi dei prodotti agricoli

Via Mario Carucci 71

00143 Roma RM

KIPRA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία/Nicosia |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| 1440 Λευκωσία/Nicosia |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία/Nicosia

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

1440 Λευκωσία/Nicosia

LATVIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Muitas pārvalde |
| 11. novembra krastmala 17 |
| Rīga, LV-1841 |

Valsts ieņēmumu dienests

Muitas pārvalde

11. novembra krastmala 17

Rīga, LV-1841

LIELBRITĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Customs Duty Liability Team |
| 10th Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex |
| SS99 1AA |

HM Revenue and Customs

Customs Duty Liability Team

10th Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex

SS99 1AA

LIETUVA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1 |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURGA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| 1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

1016 Luxembourg

MALTA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs Department |
| Customs House |
| Lascaris Wharf |
| Valletta VLT 1920 |

Binding Tariff Information Unit

Customs Department

Customs House

Lascaris Wharf

Valletta VLT 1920

NĪDERLANDE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Belastingdienst Douane |
| --- |
| Regio Rotterdam Rijnmond |
| Team Bindende Tariefinlichtingen |
| Postbus 3070 |
| 6401 DN Heerlen |

Belastingdienst Douane

Regio Rotterdam Rijnmond

Team Bindende Tariefinlichtingen

Postbus 3070

6401 DN Heerlen

POLIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| 01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

01-443 Warszawa

PORTUGĀLE

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| AT-Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Rua Prata 10.o |
| 1149-027 Lisboa |

AT-Autoridade Tributária e Aduaneira

Rua Prata 10.o

1149-027 Lisboa

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

RUMĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Autoritatea Națională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo nr. 13, sector 1 |
| București |

Autoritatea Națională a Vămilor

Strada Matei Millo nr. 13, sector 1

București

SLOVĀKIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| 824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

824 59 Bratislava

SLOVĒNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SI-1523 Ljubljana |

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SI-1523 Ljubljana

SOMIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tulli – Tullausyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2 |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |

Tulli – Tullausyksikkö

Erottajankatu 2

PL 512

FI-00101 Helsinki

| Tullen – Förtullningsenheten |
| --- |
| Skillnadsgatan 2 |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |

Tullen – Förtullningsenheten

Skillnadsgatan 2

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus uz saistošu izziņu par tarifu

Visas muitas iestādes

SPĀNIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano, 17 |
| 28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano, 17

28071 Madrid

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus saistošai izziņai par tarifu

Visas valsts pārvaldes iestādes

UNGĀRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete |
| --- |
| Budapest |
| Hősök fasora 20–24. |
| 1163 |

Nemzeti Adó- és Vámhivatal Szakértői Intézete

Budapest

Hősök fasora 20–24.

1163

VĀCIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Hauptzollamt Hannover |
| --- |
| Waterloostraße 5 |
| 30169 Hannover |

Hauptzollamt Hannover

Waterloostraße 5

30169 Hannover

ZVIEDRIJA

Muitas iestādes, kuras izraudzītas, lai tās saņemtu pieteikumus un izsniegtu saistošu izziņu par tarifu

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| SE-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

SE-112 98 Stockholm

---

(1)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/13

---

INFORMATĪVS PAZIŅOJUMS – SABIEDRISKĀ APSPRIEŠANA

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Marokas Karaliste

2013/C 232/05

Patlaban notiekošajās sarunās ar Marokas Karalisti par Nolīgumu par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (turpmāk “nolīgums”) Marokas iestādes ir iesniegušas lauksaimniecības produktu un vīnu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstus, kas pievienoti pielikumā, lai attiecīgās norādes tiktu aizsargātas saskaņā ar nolīgumu. Ar Marokas Karalistes piemērojamajiem tiesību aktiem šīs ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir oficiāli atzītas par šādām norādēm TRIPS nolīguma 22. panta 1. punkta nozīmē, savukārt Eiropas Komisija patlaban izskata, vai šīs ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ir jāaizsargā saskaņā ar nolīgumu.

Komisija aicina jebkuru dalībvalsti vai trešo valsti, vai jebkuru pamatoti ieinteresētu fizisko vai juridisko personu, kas veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī vai trešā valstī, attiecīgā gadījumā celt iebildumus pret šādu aizsardzību, iesniedzot pienācīgi pamatotu paziņojumu.

Paziņojumi par iebildumiem Komisijai jāsaņem divu mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Paziņojumi par iebildumiem jānosūta elektroniski uz šādu adresi:

AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Paziņojumi par iebildumiem tiks izskatīti vienīgi tad, ja tie būs saņemti minētajā termiņā un ja šajos paziņojumos būs norādīts, ka ierosinātā nosaukuma aizsardzība var izraisīt šādas sīkāk aprakstītas situācijas:

| a) | nosaukums ir pretrunā augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumam un tāpēc var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi; |
| --- | --- |

a)

nosaukums ir pretrunā augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumam un tāpēc var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi;

| b) | nosaukums ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš Savienībā jau aizsargāts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (2), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), vai ir iekļauts Savienības noslēgtajos nolīgumos ar vienu no turpmāk minētajām valstīm:






  — | Austrālija (3), |
| --- | --- | --- |

b)

nosaukums ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš Savienībā jau aizsargāts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (2), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), vai ir iekļauts Savienības noslēgtajos nolīgumos ar vienu no turpmāk minētajām valstīm:

—

Austrālija (3),

| — | Čīle (4), |
| --- | --- |

—

Čīle (4),

| — | Dienvidāfrika (5), |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrika (5),

| — | Šveice (6), |
| --- | --- |

—

Šveice (6),

| — | Meksika (7), |
| --- | --- |

—

Meksika (7),

| — | Koreja (8), |
| --- | --- |

—

Koreja (8),

| — | Centrālamerika (9), |
| --- | --- |

—

Centrālamerika (9),

| — | Kolumbija un Peru (10), |
| --- | --- |

—

Kolumbija un Peru (10),

| — | bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (11), |
| --- | --- |

—

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (11),

| — | Horvātija (12), |
| --- | --- |

—

Horvātija (12),

| — | Kanāda (13), |
| --- | --- |

—

Kanāda (13),

| — | Amerikas Savienotās Valstis (14), |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (14),

| — | Albānija (15), |
| --- | --- |

—

Albānija (15),

| — | Melnkalne (16), |
| --- | --- |

—

Melnkalne (16),

| — | Bosnija un Hercegovina (17), |
| --- | --- |

—

Bosnija un Hercegovina (17),

| — | Serbija (18), |
| --- | --- |

—

Serbija (18),

| — | Moldova (19), |
| --- | --- |

—

Moldova (19),

| — | Gruzija (20); |
| --- | --- |

—

Gruzija (20);

| c) | nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso identitāti; |
| --- | --- |

c)

nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso identitāti;

| d) | nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

d)

nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas;

| e) | ja minētajos paziņojumos par iebildumiem sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, kura aizsardzība ir pieprasīta, uzskatāms par parastu nosaukumu. |
| --- | --- |

e)

ja minētajos paziņojumos par iebildumiem sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, kura aizsardzība ir pieprasīta, uzskatāms par parastu nosaukumu.

Iepriekš minētos kritērijus izvērtē attiecībā uz Savienības teritoriju, kas intelektuālā īpašuma tiesību gadījumā nozīmē vienīgi teritoriju vai teritorijas, kur minētās tiesības ir aizsargātas. Šo nosaukumu aizsardzība Eiropas Savienībā ir iespējama ar nosacījumu, ka sekmīgi tiek pabeigtas minētās sarunas un tiek pieņemts attiecīgs tiesību akts.

Priekšlikums neietekmē budžetu.

Vīnu, lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts
   (21)

| Produkta veids | | Nosaukums, ar kādu reģistrēts Marokas Karalistē |
| --- | --- | --- |
| Eļļa | 1 | «Argane» | «

  » |
| Eļļa | 2 | «huile d'olive Tyout Chiadma» | «

  » |
| Garšvielas | 3 | «Safran de Taliouine» | «

  » |
| Augļi | 4 | «Dattes Majhoul de Tafilalet» | «

  » |
| Augļi | 5 | «Clémentine de Berkane» | «

  » |
| Gaļa | 6 | «Viande Agneau Béni Guil» | «

  » |
| Augļi | 7 | «Grenades Sefri Ouled Abdellah» | «

  » |
| Siers | 8 | «Fromage de chèvre de Chefchaouen» | «

  » |
| Augļi | 9 | «Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane» | «

  » |
| Ziedi | 10 | «Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès» | «

  » |
| Augļi | 11 | «Dattes Aziza Bouzid de Figuig» | «

  » |
| Augļi | 12 | «Amande de Tafraout» | «

  » |
| Augļi | 13 | «Dattes Boufeggous» | «

  » |
| Medus | 14 | «Miel d’Euphorbe Tadla Azilal» | «

  » |

Produkta veids

Nosaukums, ar kādu reģistrēts Marokas Karalistē

Eļļa

1

«Argane»

Image

Eļļa

2

«huile d'olive Tyout Chiadma»

Image

Garšvielas

3

«Safran de Taliouine»

Image

Augļi

4

«Dattes Majhoul de Tafilalet»

Image

Augļi

5

«Clémentine de Berkane»

Image

Gaļa

6

«Viande Agneau Béni Guil»

Image

Augļi

7

«Grenades Sefri Ouled Abdellah»

Image

Siers

8

«Fromage de chèvre de Chefchaouen»

Image

Augļi

9

«Figue de Barbarie d’Ait Baâmrane»

Image

Ziedi

10

«Rose de Kelaât M'Gouna-Dadès»

Image

Augļi

11

«Dattes Aziza Bouzid de Figuig»

Image

Augļi

12

«Amande de Tafraout»

Image

Augļi

13

«Dattes Boufeggous»

Image

Medus

14

«Miel d’Euphorbe Tadla Azilal»

Image

Vīnu, lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts
   (22)

| Produkta veids | Nosaukums, ar kādu reģistrēts Marokas Karalistē |
| --- | --- |
| | Nosaukumi | |
| Vīns | «Berkane» | «

  » |
| Vīns | «Angad» | «

  » |
| Vīns | «Sais» | «

  » |
| Vīns | «Beni Sadden» | «

  » |
| Vīns | «Zerhoun» | «

  » |
| Vīns | «Guerrouane» | «

  » |
| Vīns | «Beni M’Tir» | «

  » |
| Vīns | «Rharb» | «

  » |
| Vīns | «Chellah» | «

  » |
| Vīns | «Zaër» | «

  » |
| Vīns | «Zemmour» | «

  » |
| Vīns | «Zenata» | «

  » |
| Vīns | «Sahel» | «

  » |
| Vīns | «Doukkala» | «

  » |
| Vīns | «Les Côteaux de l’Atlas» | «

  » |
| Vīns | «Crémant de l’Atlas» | «

  » |

Produkta veids

Nosaukums, ar kādu reģistrēts Marokas Karalistē

Nosaukumi

Image

Vīns

«Berkane»

Image

Vīns

«Angad»

Image

Vīns

«Sais»

Image

Vīns

«Beni Sadden»

Image

Vīns

«Zerhoun»

Image

Vīns

«Guerrouane»

Image

Vīns

«Beni M’Tir»

Image

Vīns

«Rharb»

Image

Vīns

«Chellah»

Image

Vīns

«Zaër»

Image

Vīns

«Zemmour»

Image

Vīns

«Zenata»

Image

Vīns

«Sahel»

Image

Vīns

«Doukkala»

Image

Vīns

«Les Côteaux de l’Atlas»

Image

Vīns

«Crémant de l’Atlas»

Image

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

(3)  Padomes 2008. gada 28. novembra Lēmums 2009/49/EK par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrāliju par vīna tirdzniecību (OV L 28, 30.1.2009., 1. lpp.).

(4)  Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmums 2002/979/EK par tā Nolīguma dažu noteikumu parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (OV L 352, 30.12.2002., 1. lpp.).

(5)  Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums 2002/51/EK par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dienvidāfrikas Republiku par vīna tirdzniecību slēgšanu (OV L 28, 30.1.2002., 3. lpp.) un Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums 2002/52/EK par Eiropas Kopienas un Dienvidāfrikas Republikas Nolīguma par stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību noslēgšanu (OV L 28, 30.1.2002., 112. lpp.).

(6)  Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmums 2002/309/EK, Euratom par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.) un jo īpaši Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem 7. pielikums.

(7)  Padomes 1997. gada 27. maija Lēmums 97/361/EK par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm par stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu un aizsardzību (OV L 152, 11.6.1997., 15. lpp.).

(8)  Padomes 2010. gada 16. septembra Lēmums 2011/265/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp.).

(9)  Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.).

(10)  Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.).

(11)  Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums 2001/916/EK par papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu iznākumu par savstarpējām preferenču koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī stipro alkoholisko un aromatizēto dzērienu apzīmējumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli (OV L 342, 27.12.2001., 6. lpp.).

(12)  Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums 2001/918/EK par tāda papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus, kuri paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā rezultātus, ko puses panākušas sarunās par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī stipro alkoholisko dzērienu un aromatizētu dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli (OV L 342, 27.12.2001., 42. lpp.).

(13)  Padomes 2003. gada 30. jūlija Lēmums 2004/91/EK par Eiropas Kopienas un Kanādas nolīguma noslēgšanu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (OV L 35, 6.2.2004., 1. lpp.).

(14)  Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmums 2006/232/EK, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību (OV L 87, 24.3.2006., 1. lpp.).

(15)  Padomes 2006. gada 12. jūnija Lēmums 2006/580/EK par Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, – 3. protokols par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem un par vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli (OV L 239, 1.9.2006., 1. lpp.).

(16)  Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmums 2007/855/EK, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (OV L 345, 28.12.2007., 1. lpp.).

(17)  Padomes 2008. gada 16. jūnija Lēmums 2008/474/EK par to, lai noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (OV L 169, 30.6.2008., 10. lpp. – 6. protokols).

(18)  Padomes 2008. gada 29. aprīļa Lēmums 2010/36/EK par to, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbiju, no otras puses (OV L 28, 30.1.2010., 1. lpp.).

(19)  Padomes 2012. gada 3. decembra Lēmums 2013/7/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (OV L 10, 15.1.2013., 3. lpp.).

(20)  Padomes 2012. gada 14. februāra Lēmums 2012/164/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (OV L 93, 30.3.2012., 1. lpp.).

(21)  Saraksts, ko saistībā ar patlaban notiekošajām sarunām iesniegušas Marokas Karalistes iestādes un kas reģistrēts Marokas Karalistē.

(22)  Skat. 21. atsauci.

---

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/17

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 232/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“ANGLESEY SEA SALT”/“HALEN MÔN”

EK Nr.: UK-PDO-0005-01068-11.12.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Anglesey Sea Salt”/“Halen Môn”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.8. grupa. | Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.) |
| --- | --- |

1.8. grupa.

Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar nosaukumu “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” apzīmē sāls pārslas, ko ievāc Menai šaurumā Englsi, Ziemeļvelsā. Tās ir balti kristāliskas, plakanas, mīkstas pārslas, kas satur vairāk nekā 30 mikroelementu, bet nesatur nekādas piedevas. Šķirošanā atlasa sāls pārslas, kuru diametrs nepārsniedz 2 cm. Pateicoties minerālvielu saturam, “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” izskats, tekstūra, garša un konsistence ievērojami atšķiras no cita veida sāls. Sālim ir koncentrēta, sāļa garša, un tas ir kraukšķīgs: šādas īpašības sālim piešķir kalcijs un magnijs, kas tajā paliek pēc unikālā skalošanas procesa, kurš piešķir sālim “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” raksturīgo baltumu un tīro garšu bez jebkāda rūgtuma, ko var radīt pārmērīgs kalcija daudzums.

Sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” unikālās īpašības nosaka tā izejvielas – tīrs jūras ūdens – un sāls kristalizēšanas un skalošanas paņēmieni. Sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” ir jūras sāls, kas nesatur nekādas piedevas, bet sastāv no šādiem dabiski sastopamiem mikroelementiem un minerāliem.

Sastāvs:

| — | nātrija hlorīds | vairāk nekā 90 % pēc masas, |
| --- | --- | --- |
| — | ūdens | mazāk par 4 %, |
| — | svins | mazāk par 2 mg/kg, |
| — | alva | mazāk par 200 mg/kg, |
| — | arsēns | mazāk par 0,5 mg/kg, |
| — | dzīvsudrabs | mazāk par 0,1 mg/kg, |
| — | kadmijs | mazāk par 0,5 mg/kg, |
| — | varš | mazāk par 2 mg/kg, |
| — | cinks | mikroskopisks daudzums, |
| — | magnijs | vismaz 0,2 %, |
| — | jods | mazāk par 0,1 mg/kg, |
| — | kalcijs | 0,08 %–0,15 %. |

—

nātrija hlorīds

vairāk nekā 90 % pēc masas,

—

ūdens

mazāk par 4 %,

—

svins

mazāk par 2 mg/kg,

—

alva

mazāk par 200 mg/kg,

—

arsēns

mazāk par 0,5 mg/kg,

—

dzīvsudrabs

mazāk par 0,1 mg/kg,

—

kadmijs

mazāk par 0,5 mg/kg,

—

varš

mazāk par 2 mg/kg,

—

cinks

mikroskopisks daudzums,

—

magnijs

vismaz 0,2 %,

—

jods

mazāk par 0,1 mg/kg,

—

kalcijs

0,08 %–0,15 %.

Tiek ražotas triju veidu sāls pārslas: rupjas, smalkas un maltas.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas un sagatavošanas procesi notiek attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un kontrolētos apstākļos, lai nodrošinātu nemainīgu galaprodukta kvalitāti, tostarp:

| — | jūras ūdens sūknēšana un filtrēšana, |
| --- | --- |

—

jūras ūdens sūknēšana un filtrēšana,

| — | sālsūdens koncentrēšana, |
| --- | --- |

—

sālsūdens koncentrēšana,

| — | kristalizēšana, |
| --- | --- |

—

kristalizēšana,

| — | sāls kristālu ievākšana, |
| --- | --- |

—

sāls kristālu ievākšana,

| — | skalošana. |
| --- | --- |

—

skalošana.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Englsi sala Ziemeļvelsā. Menai šaurums ir ūdens josla, kas atdala Englsi salu no Velsas kontinentālās daļas. Menai šaurums stiepjas no Fort Belan kontinentālās daļas dienvidrietumu galā (SH 115 610440) un Abermenai punkta Englsi pusē (Lielbritānijas kartogrāfijas dienesta karte 115, SH615 443) līdz līnijai starp molu, kas iesniedzas šaurumā Englsi pusē (koordinātu punkts 580740), un Bangor molu kontinentālajā pusē (koordinātu punkts 582736). Teritorija ir Kernārfonas ostas pārvaldes (Caernarfon Harbour Trust) jurisdikcijā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vēsturiski pirmās liecības par sāls iegūšanu Englsi salā nāk jau no romiešu laikiem. Sālsrūpniecība uzplaukumu sasniedza 18. gadsimta sākumā. Salas ziemeļos, Holihedā, ir saglabājušās agrākās sāls ražotnes drupas, kas atrodas Sāls salā (velsiešu valodā – Ynys Halen), kuru ar galveno salu savieno ceļš. Sāls sala savu nosaukumu ieguvusi no sāls ražotnes, kurā pārstrādāja jūras ūdeni, lai iegūtu jūras sāli. Ražotni slēdza 18. gadsimtā, jo sālsūdeni sāka “uzlabot” ar akmens sāli, bet to uzskatīja par sāls viltošanu.

Menai šaurumu apskalo Golfa straumes tīrie ūdeņi, un tā krastos neatrodas nedz lielas pilsētas, nedz lieli rūpniecības uzņēmumi. Bez tam ievērojamā plūdmaiņas amplitūda, kuras rezultātā šaurumā divreiz dienā paisuma laikā notiek ūdens apmaiņa, nodrošina mikroelementu sabalansētību, kas ik dienas atsvaidzina jūras ūdeni un piešķir sālim “Anglesey sea salt/Halen Môn” raksturīgo garšu un izskatu.

Golfa straume plūst no Atlantijas okeāna un apskalo Lielbritānijas rietumkrastu. Pie rietumkrasta jūra ir siltāka nekā pie austrumkrasta, proti, vasarā ūdens virsmas temperatūra sasniedz 15 °C, bet dziļumā – 12 °C. Jūras ūdens vidējais sāļums apvidū ir 34,25–35/1 000, bet var sasniegt pat 36/1 000. Produkta unikalitāti zināmā mērā nosaka ļoti lielā plūdmaiņu amplitūda (vairāk nekā 9,5 m), kas nozīmē, ka divreiz dienā paisuma laikā šaurumā notiek ūdens apmaiņa. Šis netipiskais divtik ilgais paisums, kas notiek, kad Golfa straume apskalo salu, palīdz nodrošināt sabalansētu mikroelementu sastāvu un katru dienu šaurumā ienes jaunus ūdeņus.

Turklāt smilšu sēklis un akmeņu sēklis kalpo kā ūdeņu priekšfiltrs, jo moluski augšanas sezonā patērē jūras ūdenī esošo kalciju. Izejvielu kvalitāte tieši ietekmē jūras sāls kvalitāti; ir pierādīts, ka sezonālas atšķirības ietekmē sāls garšu un tekstūru.

5.2.   Produkta specifika

Sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” unikālās īpašības nosaka tā izejvielas – tīrs jūras ūdens – un sāls kristalizēšanas un skalošanas paņēmieni.

Sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” ir jūras sāls, kas nesatur nekādas piedevas, bet sastāv no dabiski sastopamiem mikroelementiem un minerāliem. Pateicoties šim minerālvielu saturam, “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” izskats, tekstūra, garša un konsistence ievērojami atšķiras no cita veida sāls. Sāls pārslas ir lielas, kraukšķīgas, plakanas, tās nav graudainas. Sālim ir koncentrēta sāļa garša, un tas ir kraukšķīgs. Unikālais skalošanas process piešķir sālim “Anglesey sea salt/Halen Môn” koši baltu krāsu un tīru garšu bez jebkāda rūgtuma, ko var radīt pārmērīgs kalcija saturs. Skalošana notiek, izmantojot koncentrētu sālsūdeni no tā paša vietējā jūras ūdens, lai novērstu kristālu izšķīšanu un nodrošinātu, ka saglabājas pareizais minerālu saturs un līdz ar to sāls garša un izskats.

Darba gaitu sākumā katrs sāls meistars saņem “mācību pasi”, kurā ietverta virkne uzdevumu, kas jāizpilda, lai apgūtu visas sāls iegūšanas procesā nepieciešamās prasmes.

Katru procesa posmu veic, izmantojot “Standarta operāciju procedūras”, kurās sīki izklāstītas veicamās darbības un noteikti sāls kvalitātes standarti.

Sāls meistari tiek apmācīti, kā skalot sāli, līdz tiek sasniegts pareizais kristālu izmērs, garša un izskats. To panāk ar apmācību darba vietā, kā arī salīdzinot galaproduktu ar sāls fotogrāfijām, kas izstādītas sāls ievākšanas vietā un ataino vēlamo sāls pārslas izmēru un formu; kristālus, kas neatbilst šim stingrajam standartam, veido no jauna.

Garšu nosaka, salīdzinot ar neskalotu sāli, kam piemīt asa un rūgta garša, turpretī galaproduktam raksturīga maiga garša un sabalansēts minerālvielu saturs.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” īpašības nosaka klimatiskie apstākļi, lielā plūdmaiņu amplitūda un tas, ka apkaimē nenorisinās kuģniecība un nav lielu rūpniecības uzņēmumu.

Ļoti lielā plūdmaiņu amplitūda (vairāk nekā 9,5 m) nozīmē, ka divreiz dienā paisuma laikā Menai šaurumā notiek ūdens apmaiņa. Šis netipiskais, divtik ilgais paisums, kas notiek, kad Golfa straume apskalo salu, palīdz nodrošināt sabalansētu mikroelementu sastāvu un katru dienu šaurumā ienes jaunus ūdeņus. Tas izpaužas arī galaproduktā, par ko liecina sāls “Anglesey sea salt/Halen Môn” izteiktā garša, tāpēc ēdienam jāpieliek mazāks sāls daudzums, lai sasniegtu vēlamo rezultātu. Tekstūru un garšu iespaido arī unikālā minerālvielu sabalansētība. Šefpavārs Henrijs Heriss no agrākā “Fifth Floor Harvey Nichols” restorāna apgalvoja, ka tas “garšo kā vistīrākais okeāns”.

Sāls “Anglesey Sea salt/Halen Môn” pārtikas nozarē ir plaši pazīstams un cienīts gan Apvienotajā Karalistē, gan aiz tās robežām. Tas ir augstākās kvalitātes produkts, ko izmanto daudzi slaveni pavāri un kulināri, un bieži vien ēdienkartēs tas norādīts atsevišķi kā ēdiena sastāvdaļa. Daudzi plaši pazīstami sabiedriskās ēdināšanas un lauksaimniecības produktu uzņēmumi neslēpj, ka dod priekšroku šim sālim.

Daži komentāri, kuros atzītas sāls “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” un paša reģiona labās īpašības.

“Sāls “Anglesey sea salt/Halen Môn” ir nepārspēts: tam raksturīga tīra garša, teicama konsistence un kārdinošs kraukšķīgums.”

Chris Chown

Īpašnieks un pavārs, Plas Bodegroes, Pwllheli, Velsa

“Es izmantoju “Anglesey sea salt/Halen Môn”, jo tas saskan ar manu kulinārijas filozofiju: ja sastāvdaļas ir labas, nav vajadzīgas lielas pūles, lai pagatavotu izcilas maltītes. “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” uzlabo ikviena ēdiena garšu.”

Jane Milton

Jane Milton

Pārtikas eksperte, blogotāja un pavāre

“ “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” tiek iegūts ar lielu rūpību, izmantojot inovatīvu sistēmu, kas ļauj saglabāt visus mikroelementus un minerālus, kuri sastopami Menai šauruma svaigajā un mutuļojošā jūras ūdenī. “Anglesey Sea Salt/Halen Môn” kompleksā minerālu struktūra atdzīvina un atspirdzina garšas kārpiņas, tādēļ ēdiens garšo sevišķi labi.”

Colin Pressdee

Colin Pressdee

Ēdienu apskatniece

“Anglesey Sea Salt/Halen Môn trauslās pārslas atstāj gardu pēcgaršu līdzīgi kā tīrais Englsi jūras ūdens, no kura tas iegūts, un ikvienam ēdienam piešķir kārdinošu garšu. Pārsteidzošas izjūtas!”

Simon Majumdar

Simon Majumdar

Rakstnieks, ēdienu apskatnieks un ekrāna personība

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

3

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/anglesey-sea-salt-pdo-spec-20120905.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  Skat. 2. atsauci.

3

---

| 10.8.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 232/21

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 232/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“DITHMARSCHER KOHL”

EK Nr.: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Dithmarscher Kohl”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Dithmarscher Kohl” ir baltie galviņkāposti (Brassica oleracea convar. capitata L.) un sarkanie galviņkāposti (Brassica oleracea convar. capitata var. rubra L.) un botāniski pieder pie krustziežu jeb kāpostu dzimtas (Cruciferae jeb Brassicaceae).

Ditmaršenā (Dithmarschen) audzētajām kāpostu šķirnēm raksturīga smalku lapu kārta; šo šķirņu kāposti ir kraukšķīgi, to kacens ir neliels, un tiem piemīt stipra un sātīga garša. Turklāt baltajiem galviņkāpostiem raksturīgs samērā koši zaļš krāsojums līdz pat dziļākajiem lapu slāņiem, bet sarkanie galviņkāposti ir tumši sarkanvioleti ar pavisam nelielu baltu daļu. Visu šo veidu kāposti labi uzglabājas.

Ditmaršenas Dārzeņu audzēšanas padomdevēja apvienība (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) ik gadu veic šķirņu izmēģinājumus un iesaka tās šķirnes, kurām piemīt iepriekš minētās īpašības.

Kāposti ir augi, kas veido lapu rozeti, un to veģetācijas periods beidzas pēc noziedēšanas un augļu izveidošanās. Tiem ir īss stublājs, uz kura īso starpmezglu posmu dēļ lapas aug ļoti blīvi, un, lai gan zarojums ir stipri attīstīts, tās neizliecas. Balto kāpostu un sarkano kāpostu galviņas ir ļoti blīvas, jo lēnās un līdzsvarotās augšanas dēļ gaisa uzkrāšanās starp lapu slāņiem ir ļoti neliela. Lapu plātnes šiem kāpostiem var būt plati apaļas, plakani apaļas, ieapaļas, ovālas vai otrādi olveida.

Sarkanie un baltie galviņkāposti ir bagāti ar šķiedrvielām un minerālvielām, piemēram, kāliju un dzelzi, un, no fizioloģiskā viedokļa raugoties, tiem ir augsta uzturvērtība.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi no kāpostu audzēšanas līdz pārstrādei un uzglabāšanai noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Pēc ražas novākšanas kāpostus sagriež, izmantojot roku darbu, un rūpīgi saliek lielās kastēs. Tas prasa pieredzi un zinātību, jo katrs uzspiediens var negatīvi ietekmēt produkta uzglabājamību. Lielās kastes uzglabā “normālā glabātavā” bez papildu dzesēšanas līdz aptuveni februārim, bet vēlāk – dzesētavās 0,5 °C temperatūrā līdz jūlijam. Kāpostu sagatavošana notiek pēc ražas novākšanas un pēc uzglabāšanas. Tad tiem izgriež kacenu un noņem virsējās lapas.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ditmaršenas lauku rajons Šlēsvigā-Holšteinā (Schleswig-Holstein) ir viens no diviem rietumu piekrastes rajoniem vistālāk uz ziemeļiem esošajā Vācijas federālajā zemē. Ditmaršenai visapkārt ir ūdens: ziemeļiem šo rajonu apskalo Eider upe, austrumos – Ziemeļjūras-Baltijas jūras kanāls, dienvidos – Elbas upe, bet rietumos – Ziemeļjūra.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ditmaršenas rajons ir īpaši piemērots kāpostu audzēšanai. Ditmaršenas klimatu nosaka šā lauku rajona atrašanās Ziemeļjūras piekrastē. Tur valda Atlantijas okeāna tipa klimats ar maigām ziemām un vasarām. Nokrišņu visvairāk ir jūlijā un augustā (aptuveni 80 mm mēnesī), kas kāpostu augšanai ir izšķirīgi. Šajā audzēšanas apgabalā pirmais sals parasti neiestājas pirms oktobra beigām. Šādos apstākļos kāpostgalvas var glabāties optimālos zemas temperatūras apstākļos (5–12 °C) neapsalstot. Arī stādīšanas mēnešos aprīlī un maijā kāpostiem ir optimāli laikapstākļi. Ditmaršenā ir aptuveni 270 dienu gadā, kad vēja stiprums pārsniedz 4 balles pēc Beaufort skalas. Vēja dēļ laikapstākļi bieži vien strauji mainās, kaut arī noteicošie ir Rietumiem raksturīgi laikapstākļi, kas veidojas tiešā Ziemeļjūras ietekmē.

Audzēšanas apgabals izceļas ar sevišķi auglīgu augsni. Tajā visuresošās kaļķainās augsnes, kas 2009. gadā ieguva “Gada augsnes žūrijas” (“Kuratorium Boden des Jahres”) piešķirto „Gada labākās augsnes” (“Boden des Jahres”) balvu, ir veidojušās regulāros jūras uzplūdos. Šā iemesla dēļ sāli un kaļķus saturošajos minerālu nogulumos ietilpst arī samērā daudz organisko vielu. Aizdambēšanās un nosusināšanās rezultātā augsnes kārtās ir laba aerācija un sāļu izskalošanās. Tādējādi gar jūras krastu sanesti dūņaini un kaļķaini jūras nogulumi, veidojot tā sauktos kaļķainos līdzenumus (Kalkmarschen) (kuru augsnes satur līdz pat 9 % karbonātu). Augsnes auglību šajos kaļķainajos līdzenumos nodrošina gan sliekas (līdz 500 īpatņiem uz 1 m2), kas veicina kalcija apriti, gan arī lielas barības vielu rezerves. Kaļķaino līdzenumu aramzeme ir viena no visauglīgākajām pasaulē. Lielās augu barības vielu rezerves, ko dod nogulumos ietilpstošās organiskās vielas, sīki sadēdējušie ieži, kā arī ļoti labā augsnes ūdensietilpība apvienojumā ar cilvēku regulētu pazemes ūdens bilanci, dara šā veida augsnes par būtisku faktoru, lai šajā rajonā veiksmīgi un lielās platībās audzētu kāpostus. Augsnes apstākļi nodrošina šai kultūrai augstu veselības līmeni. Tā kā augsnes pH ir augsts (7,2–7,5), kāposti šajā rajonā praktiski necieš no krustziežu sakņu augoņiem. Ar slimības ierosinātāju sēni Plasmodiophora brassicae kāposti inficējas galvenokārt mitrās, sārmainās augsnēs, kur vieglāk veidojas stāvoši ūdeņi. Paaugstinoties pH un sasniedzot 7,2, vairumā gadījumu jauna inficēšanās nav novērota. Tas ir svarīgs priekšnoteikums plašai kāpostu kultūras izplatībai Ditmaršenā.

Šo attīstību jau no paša sākuma pavadīja pētniecības un šķirņu selekcijas darbs. Ditmaršenas kāpostu šķirnēm, piemēram, ‘Kalorama’, ‘Storema’ vai ‘Reguma’ – izskaņa -ma tajās norāda to, ka audzēšanas vieta atrodas Marnes (Marne) pašvaldības teritorijā, – raksturīgs ilgs glabāšanas laiks un veselīgums. Galviņkāpostu šķirņu izstādes rezultātus Ditmaršenas Dārzeņu audzēšanas padomdevēja apvienība ik gadu publicē izdevumā “Dithmarscher Gemüse-Info”. Katru gadu tiek pārbaudīts vairāk nekā 100 šķirņu, piedāvājot informāciju par to viendabīgumu, ražību un veselīgumu, kā arī sniedzot to iekšējās kvalitātes un audzēšanas lietderīguma vērtējumu.

Tādējādi tieši no sakņaugu audzētājiem saņemtās plašās zināšanas dārzeņkopības saimniecībām ir labākais padoms, it sevišķi attiecībā uz reģionālajām īpatnībām. Kāpostu kultūra no tā tikai iegūst dabiskas aizsardzības veidā pret tādām slimībām kā, piemēram, krustziežu tumšā bakteriālā puve.

5.2.   Produkta specifika

Auglīgās augsnes un mērenā klimata dēļ kāposti Ditmaršenā izaug ar labi sabalansētu uzturvielu saturu. To garša ir stipra, taču līdzsvarota, un kāposti ir svaigi kraukšķīgi.

Zemes veselīguma dēļ – vietējos laukus maz skar slimības un kaitēkļu uzbrukumi – “Dithmarscher Kohl” ir īpaši labi piemēroti ilgstošai uzglabāšanai. Pateicoties šejienes īpašajiem augsnes apstākļiem (pH > 7) un klimatam (zemas vidējās temperatūras) pasaulē visplašāk izplatītās augu slimības – krustziežu sakņu augoņi (Plasmodiophora brassicola), kartupeļu lakstu ātrvīte (Fusarium oxysporum) un krustziežu tumšā bakteriālā puve (Xanthomonas campestris) – Ditmaršenā gandrīz nemaz nav sastopamas. Arī tādas slimības kā kāpostu sausplankumainība (Alternaria brassicae) un krustziežu apaļplankumainība (Mycosphaerella brassicola) parādās tik reti, ka kāpostus, kas nav paredzēti ilgai uzglabāšanai, ar fungicīdiem neapstrādā. Līdzīgi ir ar kaitēkļiem. Klimata vēsuma dēļ šeit gandrīz nemaz nesastop baltmušu (Aleyrodes proletella) un tabakas tripsi (Thrips tabaci). Tādēļ šķirni ‘Lennox’ audzē gandrīz tikai Ditmaršenā, jo citos apgabalos tā nav pietiekami veselīga. Taču ‘Lennox’ šķirnes galviņkāposti ir lieliski piemēroti uzglabāšanai, un tāpēc tā ir galvenā Ditmaršenā audzētā šķirne.

Ditmaršenas kāposti nav sezonas dārzenis, taču cilvēku veselībai tas ir ļoti augstvērtīgs dārzenis, kas patērētājam ir pieejams pastāvīgi augstā kvalitātē visu gadu.

Pretstatā citos, siltākos ražošanas apgabalos audzētiem kāpostiem “Dithmarscher Kohl” kāpostgalvas ir ļoti blīvas, jo tās aug lēni un vienmērīgi, tāpēc gaisa uzkrāšanās starp lapu slāņiem ir niecīga. Šai īpašībai ir izšķirīga nozīme labas uzglabājamības nodrošināšanai.

“Dithmarscher Kohl” kāposti ir plaši pazīstami ar to labajām antioksidējošajām īpašībām, turklāt tajos ir arī augstāks minerālvielu saturs nekā kāpostos vidēji. Par to liecina analīzes, ko veikusi Ditmaršenas Dārzeņu audzētāju apvienība (Gemüseanbauerverband Dithmarschen e.V.). Šo analīžu rezultāti rāda, ka kalcija, bet jo īpaši dzelzs, saturs tajos ir augstāks par to, kāds tas ir parasti norādīts attiecīgā galviņkāpostiem veltītā literatūrā. Saskaņā ar šo speciālo literatūru (piem., informācijas lapa “Baltie un sarkanie kāposti”, Bavārijas Lauksaimniecības iestāde (Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft)) balto galviņkāpostu vidējais kalcija saturs ir 45 mg/100 g svaiga produkta. Taču Ditmaršenas balto galviņkāpostu kalcija saturs ir no 50 līdz 70 mg/100 g svaiga produkta. Dzelzs saturs saskaņā ar šo literatūru baltajos galviņkāpostos parasti ir 0,5 mg/100 g svaiga produkta. Savukārt Ditmaršenas balto galviņkāpostu dzelzs saturs ir no 0,6 līdz 1,6 mg/100 g svaiga produkta. Tas ir izskaidrojams ar to, ka abu šo minerālelementu saturs ir augsts arī Ditmaršenas augsnē, it īpaši kaļķainajos līdzenumos, kas apgabalā ir pārsvarā.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju un citām īpašībām (AĢIN)

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā pastāvošās senās kāpostu audzēšanas tradīcijas, kuras veicinājuši optimālie klimatiskie un augsnes apstākļi un ar tiem saistītā īpašā kāpostu kultūra Ditmaršenā ir iemesls tam, ka šā apgabala galviņkāposti kā reģionālais ražojums patērētāju vidū ieguvuši īpašu atzinību.

Vējš un laikapstākļi kāpostu kultūrai sniedz divas lielas priekšrocības. Biežā laikapstākļu maiņa atnes vajadzīgo nokrišņu daudzumu, tādējādi nodrošinot, ka augs veģetācijas periodā ir pietiekami apgādāts ar ūdeni. Ditmaršenas augsnēm raksturīga laba ūdensietilpība, jo kaļķaino līdzenumu zeme spēj saturēt pietiekami daudz ūdens. Otra izšķirīgā, ar laikapstākļiem saistītā priekšrocība ir vēja virziens. Tā kā vairumā gadījumu tie ir rietumu vēji, kaitēkļu apdraudējums šajā apvidū ir dabiski zems. Ziemeļjūras “veselīgais” vējš veicina to, ka kāposti šeit ir mazāk pakļauti tādiem kaitēkļiem kā, piemēram, kāpostu baltenis. Vēl jo svarīgāks ir zemais sēnīšu sporu izplatības potenciāls, jo tas ir faktors, kura dēļ var samazināt augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, vienlaikus nepasliktinot produkta uzglabājamību. Ar klimatiskajiem apstākļiem saistītā kāpostu lēnaudzība ir par iemeslu tam, ka galviņas veidojas smagas un blīvas, tādas, kurās nav daudz vietas, kur uzkrāties gaisam, – tas ir lieliskas uzglabājamības un kraukšķīguma nodrošinātājs faktors.

Kāpostu audzēšanai Ditmaršenā ir jau vairāk nekā 100 gadu ilga tradīcija. Tā 1888. gadā avīzē “Glückstädter Gemüsefabrik” publicēts sludinājums deva dārzniekam Eduardam Lāsam (Eduard Laß) ierosmi sākt audzēt kāpostus Veselbūrenā (Wesselburen). Kopš tā laika „Dithmarscher Kohl” šajā rajonā audzē pastāvīgi, un šo kāpostu kultūra tur piedzīvo nepārtrauktu saimniecisko izaugsmi. Ģeogrāfiskajā apgabalā dzīvojošie lauksaimnieki savas zināšanas un pieredzi kāpostu audzēšanā nodod no paaudzes paaudzē jau vairāk nekā 120 gadu. Šīs zināšanas un pieredze nodrošina vislabāko kvalitāti, kas ir pamats veiksmīgai tirdzniecībai. Ar kāpostu kultūrai atvēlēto 2 500 ha kopplatību Ditmaršena ir viens no lielākajiem kāpostu audzēšanas apgabaliem Eiropā. Produkts “Dithmarscher Kohl” šim lauku rajonam ir svarīgs ekonomiskais faktors. Turklāt “Dithmarscher Kohl” ir liela nozīme arī gastronomijas ziņā un tūrisma attīstībai apgabalā. Apstākļi, kas saistīti ar kāpostu kultūras vēsturi Ditmaršenā, plaši aprakstīti literatūrā (skatīt “Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich”, Klaus Gille, Verlag Boyens & Co.).

Daudzi produktam „Dithmarscher Kohl” veltīti pasākumi un ikgadējā kāpostu ražas novākšana ir notikumi, kas pulcina daudz tūristu no citiem, arī attālākiem, reģioniem. Pasākums, kas pārsniedz lauku rajona ietvarus, ir “Ditmaršenas kāpostu dienas” (“Dithmarscher Kohltage”), kuras katru gadu pulcē Ditmaršenā vairāk nekā 300 000 apmeklētāju (avots: “Dithmarschen feiert den Kohl”, Hamburger Abendblatt, 2006. gada 20 septembris). Ekonomikas, politikas un administrācijas aprindām, vairākiem klubiem un biedrībām, kā arī plašai sabiedrībai daudzās darbības saistībā ar sešu dienu ilgo kāpostu ražas novākšanu katru gadu sagādā patiesus rudens priekus. Tradicionālā kāpostu griešana jau kopš vairākiem gadiem regulāri noris kopā ar Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes valdības priekšsēdētāju un Ditmaršenas apriņķa pašvaldības priekšsēdētāju. “Dithmarscher Kohltage” laikā daudzas ēdināšanas iestādes piedāvā kāpostu ēdienus arī ārpus rajona robežām. Šī tradīcija pastāv jau vairākus gadus: pirmās “Dithmarscher Kohltage” notika 1987. gadā.

Arī “Vācijas kāpostu ceļš” (“Deutsche Kohlstraße”) iet caur Ditmaršenu un sekmē – it īpaši ārpus kāpostu sezonas – tūristu un interesentu informēšanu par izstrādājumiem un produktiem. Šis ceļš šķērso visu Ditmaršenas apriņķi, tas iet gar daudzām vēsturiskām un ievērības cienīgām vietām, kur apmeklētājiem ir iespēja nonākt tiešā kontaktā ar lauksaimniekiem un dažādos veidos saņemt “pilnīgu informāciju par kāpostiem”. Piedāvāto pasākumu vidū ir kāpostu uzglabāšanas un sagatavošanas vietu vai “Kohlosseum Wesselburen” apmeklējums. Tur atrodas Ditmaršenas kāpostu muzejs, kā arī kāpostu skābēšanas ražotne un zemnieku tirgus, kas ik gadu piesaista daudzus tūkstošus apmeklētāju.

“Dithmarscher Kohltage” ietvaros lauksaimnieces izraugās divas jaunas Ditmaršenas apriņķa sievietes, kas tad uz veselu gadu kļūst par “Ditmaršenas kāpostu karalienēm” un oficiālajām “Dithmarscher Kohltage” pārstāvēm. “Ditmaršenas kāpostu karalieņu” pienākumi tālu pārsniedz federālās zemes robežas. Tā viņas regulāri pārstāv produktu “Dithmarscher Kohl”, piemēram, tādos pasākumos kā “Starptautiskajā zaļajā nedēļā” Berlīnē, kā arī piedalās daudzās sanāksmēs kopā ar plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem no preses, radio un televīzijas aprindām. Arī šādā veidā produkts “Dithmarscher Kohl” tiek popularizēts tālu aiz rajona robežām.

Reprezentatīva aptauja, kas 2009. gadā veikta patērētāju vidū, liecina, ka aptuveni 80 % Šlēsvigas-Holšteinas patērētāju ne tikai labi pazīst “Dithmarscher Kohl”, bet arī uzskata, ka tas ir augstvērtīgs produkts ar labu reputāciju. Aptauja, visbeidzot, liecina arī, ka 37 % aptaujāto par “Dithmarscher Kohl” ir gatavi maksāt vairāk nekā par līdzīgiem citas izcelsmes kāpostiem.

Minētie Ditmaršenas dabas apstākļi, jo īpaši klimats, kuru ietekmē Atlantijas okeāns un kura raksturīgas īpašības ir pietiekami liels nokrišņu daudzums, mazs sals un stiprs vējš, kā arī labi augsnes apstākļi (kaļķainais līdzenums (Kalkmarsch)), ir labvēlīgi faktori kāpostu audzēšanai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ir palīdzējuši padarīt šo vairāk nekā 100 gadus seno Ditmaršenas tradīciju par tādu, uz kuras pamata šis lauku rajons kļuvis par vienu no lielākajiem kāpostu audzēšanas apgabaliem Eiropā. Šīs attīstības gaitā tika uzkrātas plašas zināšanas gan šķirnes izkopšanā, gan arī kāpostu audzēšanā, tādējādi veicinot augstas kvalitātes kāpostu ražošanu Ditmaršenā. Šie faktori nodrošināja to, ka Ditmaršena tur ražoto kāpostu dēļ ir pazīstama tālu aiz rajona robežām, un to, ka patērētāju acīs produkts “Dithmarscher Kohl” tā ģeogrāfiskās izcelsmes dēļ ir iemantojis labu reputāciju kā tradicionāls reģionālais produkts. Dažādi “Dithmarscher Kohl” veltīti tūrisma, gastronomijas un informēšanas pasākumi veicina produkta atpazīstamību un tā reputācijas stiprināšanu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---